# Eiropas Savienības C 447/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 447 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 13. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 447

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 13. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 447/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 447/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  ) | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 447/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK) (
  1
  )

ReAssure / HSBC Life UK

1

1

2014/C 447/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  )

Blackstone/TPG/Kensington

1

1

2014/C 447/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  )

Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte

1

2

2014/C 447/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV) (
  1
  )

Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV

1

2

2014/C 447/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC) (
  1
  )

Airbus / Singapore Airlines / AATC

1

3

2014/C 447/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7231 – Vodafone / ONO) (
  1
  )

Vodafone / ONO

1

3

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 447/07 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2014/C 447/08 | Komisijas Lēmuma pieņemšana par valsts pārejas plānu, ko Portugāles Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punktu | 5 |
| 2014/C 447/09 | Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris) par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 6 |
| 2014/C 447/10 | Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris), ar ko informē trešo valsti par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 16 |
| 2014/C 447/11 | Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 23 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2014/C 447/12 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 30 |
| 2014/C 447/13 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 30 |
| 2014/C 447/14 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 31 |
| 2014/C 447/15 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana | 32 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 447/07

Euro maiņas kurss

4

2014/C 447/08

Komisijas Lēmuma pieņemšana par valsts pārejas plānu, ko Portugāles Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punktu

5

2014/C 447/09

Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris) par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

6

2014/C 447/10

Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris), ar ko informē trešo valsti par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

16

2014/C 447/11

Komisijas Lēmums (2014. gada 12. decembris) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

23

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2014/C 447/12

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

30

2014/C 447/13

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

30

2014/C 447/14

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

31

2014/C 447/15

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7414 – ReAssure / HSBC Life UK)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/01)

Komisija 2014. gada 5. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7414. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7414. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/02)

Komisija 2014. gada 5. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7437. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7437. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/03)

Komisija 2014. gada 3. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7425. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7425. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7307 – Electricity Supply Board / Vodafone Ireland / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/04)

Komisija 2014. gada 24. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7307. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7307. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7381 – Airbus / Singapore Airlines / AATC)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/05)

Komisija 2014. gada 8. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7381. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7381. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7231 – Vodafone / ONO)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/C 447/06)

Komisija 2014. gada 2. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7231. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32014M7231. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 12. decembris

(2014/C 447/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2450 |
| JPY | Japānas jena | 147,41 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4370 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79250 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3700 |
| CHF | Šveices franks | 1,2010 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,1190 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,590 |
| HUF | Ungārijas forints | 308,93 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,45280 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1735 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4673 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8523 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5056 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4417 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,6517 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5946 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6307 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 372,22 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,4769 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7049 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6740 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 579,32 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3502 |
| PHP | Filipīnu peso | 55,410 |
| RUB | Krievijas rublis | 71,4175 |
| THB | Taizemes bāts | 40,824 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,3071 |
| MXN | Meksikas peso | 18,5119 |
| INR | Indijas rūpija | 77,7677 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2450

JPY

Japānas jena

147,41

DKK

Dānijas krona

7,4370

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79250

SEK

Zviedrijas krona

9,3700

CHF

Šveices franks

1,2010

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,1190

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,590

HUF

Ungārijas forints

308,93

LTL

Lietuvas lits

3,45280

PLN

Polijas zlots

4,1735

RON

Rumānijas leja

4,4673

TRY

Turcijas lira

2,8523

AUD

Austrālijas dolārs

1,5056

CAD

Kanādas dolārs

1,4417

HKD

Hongkongas dolārs

9,6517

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5946

SGD

Singapūras dolārs

1,6307

KRW

Dienvidkorejas vona

1 372,22

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,4769

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7049

HRK

Horvātijas kuna

7,6740

IDR

Indonēzijas rūpija

15 579,32

MYR

Malaizijas ringits

4,3502

PHP

Filipīnu peso

55,410

RUB

Krievijas rublis

71,4175

THB

Taizemes bāts

40,824

BRL

Brazīlijas reāls

3,3071

MXN

Meksikas peso

18,5119

INR

Indijas rūpija

77,7677

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/5

---

Komisijas Lēmuma pieņemšana par valsts pārejas plānu, ko Portugāles Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punktu

(2014/C 447/08)

Komisija 2014. gada 11. decembrī pieņēma Lēmumu C(2014) 9360 par valsts pārejas plānu, ko Portugāles Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) 32. panta 5. punktu.

Šis dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē: https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

---

(1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/6

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 12. decembris)

par trešās valsts informēšanu par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/C 447/09)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā noteikta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no šā saraksta, nesadarbīgo valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā noteikta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no šā saraksta, nesadarbīgo valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņojuma pamatā jābūt NNN zvejas regulas 31. pantā paredzētajiem kritērijiem. Komisijai attiecībā uz paziņotajām trešām valstīm jāveic arī visi NNN zvejas regulas 32. pantā norādītie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņotajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šāda paziņošana ir provizoriska. Paziņojuma pamatā jābūt NNN zvejas regulas 31. pantā paredzētajiem kritērijiem. Komisijai attiecībā uz paziņotajām trešām valstīm jāveic arī visi NNN zvejas regulas 32. pantā norādītie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jāparedz iespēja šīm valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņotajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai ir jānosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij ir nosakāms nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts, veicot pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai ir jānosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij ir nosakāms nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts, veicot pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgo trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgo trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija ir saņēmusi paziņojumu par to, ka ir ieviesti pasākumi par to tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanu, kontroli un izpildi, kas jāievēro attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija ir saņēmusi paziņojumu par to, ka ir ieviesti pasākumi par to tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanu, kontroli un izpildi, kas jāievēro attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ZĀLAMANA SALĀM

| (9) | Komisija 2010. gada 1. janvārī pieņēma Zālamana Salu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 1. janvārī pieņēma Zālamana Salu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (10) | Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2014. gada 11.–14. februārī NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā apmeklēja Zālamana Salas. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2014. gada 11.–14. februārī NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā apmeklēja Zālamana Salas.

| (11) | Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Zālamana Salu pasākumiem tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei, kā arī pasākumiem, ko Zālamana Salas veikušas, lai izpildītu savas saistības NNN zvejas apkarošanā un izpildītu prasības un noteikumus par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Zālamana Salu pasākumiem tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei, kā arī pasākumiem, ko Zālamana Salas veikušas, lai izpildītu savas saistības NNN zvejas apkarošanā un izpildītu prasības un noteikumus par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanu.

| (12) | Galīgais apmeklējuma ziņojums Zālamana Salām tika nosūtīts 2014. gada 28. februārī. |
| --- | --- |

(12)

Galīgais apmeklējuma ziņojums Zālamana Salām tika nosūtīts 2014. gada 28. februārī.

| (13) | Zālamana Salu provizoriskās piezīmes par šo galīgo ziņojumu tika saņemtas 2014. gada 6. maijā un 2014. gada 20. maijā. Oficiāla atbilde uz apsvērumiem par tiesisko un administratīvo regulējumu tika iesniegta 2014. gada 1. oktobrī un 2014. gada 6. oktobrī. |
| --- | --- |

(13)

Zālamana Salu provizoriskās piezīmes par šo galīgo ziņojumu tika saņemtas 2014. gada 6. maijā un 2014. gada 20. maijā. Oficiāla atbilde uz apsvērumiem par tiesisko un administratīvo regulējumu tika iesniegta 2014. gada 1. oktobrī un 2014. gada 6. oktobrī.

| (14) | Papildu informāciju par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas piemērošanu, ievērojot Komisijas 2014. gada 19. marta pieprasījumu, Zālamana Salas iesniedza 2014. gada 28. martā un 2014. gada 7. jūnijā. |
| --- | --- |

(14)

Papildu informāciju par Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmas piemērošanu, ievērojot Komisijas 2014. gada 19. marta pieprasījumu, Zālamana Salas iesniedza 2014. gada 28. martā un 2014. gada 7. jūnijā.

| (15) | Sanāksme, kurā piedalījās Zālamana Salu un Komisijas pārstāvji, notika 2014. gada 20. maijā. |
| --- | --- |

(15)

Sanāksme, kurā piedalījās Zālamana Salu un Komisijas pārstāvji, notika 2014. gada 20. maijā.

| (16) | Zālamana Salas ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. Zālamana Salas ir ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3). |
| --- | --- |

(16)

Zālamana Salas ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. Zālamana Salas ir ratificējušas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3).

| (17) | Lai novērtētu, kā Zālamana Salas karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 16. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās 16. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā šajā nolūkā uzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(17)

Lai novērtētu, kā Zālamana Salas karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 16. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās 16. apsvērumā minētās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā šajā nolūkā uzskatīja par nepieciešamu.

| (18) | Komisija izmantoja arī informāciju, kas iegūta no WCPFC publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Komisija izmantoja arī informāciju, kas iegūta no WCPFC publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA ZĀLAMANA SALAS VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (19) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Zālamana Salām kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Zālamana Salām kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (20) | Attiecībā uz Zālamana Salu karoga kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO kuģu sarakstiem, ir secināts, ka nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav Zālamana Salu karoga kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti Zālamana Salu karoga kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt Zālamana Salu rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz Zālamana Salu karoga kuģiem, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO kuģu sarakstiem, ir secināts, ka nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav Zālamana Salu karoga kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti Zālamana Salu karoga kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt Zālamana Salu rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (21) | Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudīja arī Zālamana Salu veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja. |
| --- | --- |

(21)

Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudīja arī Zālamana Salu veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja.

| (22) | Pamatojoties uz visu tās rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Zālamana Salas nevar nodrošināt to, ka zvejas produkti, kas nokļūst Zālamana Salās vai Zālamana Salās esošos apstrādes uzņēmumos, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas ierobežo Zālamana Salu iestāžu iespējas izsekot nozveju, jo nav pieejama oficiāla informācija par izkrautām, importētām un/vai apstrādātām zivīm. Galvenie elementi, kas ir Komisijas novērtējuma pamatā, ir apkopoti 23.–39. apsvērumā. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz visu tās rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Zālamana Salas nevar nodrošināt to, ka zvejas produkti, kas nokļūst Zālamana Salās vai Zālamana Salās esošos apstrādes uzņēmumos, nav iegūti NNN zvejā. Iemesls ir sistēmiskas problēmas, kas ierobežo Zālamana Salu iestāžu iespējas izsekot nozveju, jo nav pieejama oficiāla informācija par izkrautām, importētām un/vai apstrādātām zivīm. Galvenie elementi, kas ir Komisijas novērtējuma pamatā, ir apkopoti 23.–39. apsvērumā.

| (23) | Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos galvenās zvejas darbības veic zvejas kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogiem un dažkārt izmanto vietējās ostas, nevis kuģi, kuri peld ar Zālamana Salu karogu. Ziņojumā WCPFC Zinātniskās komitejas 9. sesijai 2013. gadā (4) Zālamana Salas norāda, ka 2012. gadā Zālamana Salu ūdeņos aktīvi darbojās kopumā 434 zvejas kuģi, proti, 214 kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 200 kuģu, kas zvejo ar āķu jedām, un 20 kuģu, kas zvejo ar makšķerrīkiem. Zālamana Salu karogs bija tikai sešiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, diviem kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, un diviem kuģiem, kas zvejo ar makšķerrīkiem. Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī Zālamana Salu iestādes apstiprināja, ka licences zvejai Zālamana Salu ūdeņos bija izdotas 401 rūpnieciskās zvejas kuģim. Licencēto kuģu skaita samazinājums, kas vērojams kopš 2012. gada, ir saistīts ar licenču piešķiršanas samazinājumu kuģiem, kas darbojas atbilstoši fraktēšanas nolīgumam. Tomēr pieci vietējie uzņēmumi joprojām fraktē 143 kuģus, kas zvejo ar āķu jedām, un divus kuģus, kas zvejo ar riņķvadiem. Iesaistītās flotes lielums apstiprina nepieciešamību veikt pasākumus, kas nodrošina, ka Zālamana Salu tirgū nav pieejami NNN zvejā iegūti zvejas produkti. |
| --- | --- |

(23)

Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos galvenās zvejas darbības veic zvejas kuģi, kuri peld ar ārvalstu karogiem un dažkārt izmanto vietējās ostas, nevis kuģi, kuri peld ar Zālamana Salu karogu. Ziņojumā WCPFC Zinātniskās komitejas 9. sesijai 2013. gadā (4) Zālamana Salas norāda, ka 2012. gadā Zālamana Salu ūdeņos aktīvi darbojās kopumā 434 zvejas kuģi, proti, 214 kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 200 kuģu, kas zvejo ar āķu jedām, un 20 kuģu, kas zvejo ar makšķerrīkiem. Zālamana Salu karogs bija tikai sešiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, diviem kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, un diviem kuģiem, kas zvejo ar makšķerrīkiem. Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī Zālamana Salu iestādes apstiprināja, ka licences zvejai Zālamana Salu ūdeņos bija izdotas 401 rūpnieciskās zvejas kuģim. Licencēto kuģu skaita samazinājums, kas vērojams kopš 2012. gada, ir saistīts ar licenču piešķiršanas samazinājumu kuģiem, kas darbojas atbilstoši fraktēšanas nolīgumam. Tomēr pieci vietējie uzņēmumi joprojām fraktē 143 kuģus, kas zvejo ar āķu jedām, un divus kuģus, kas zvejo ar riņķvadiem. Iesaistītās flotes lielums apstiprina nepieciešamību veikt pasākumus, kas nodrošina, ka Zālamana Salu tirgū nav pieejami NNN zvejā iegūti zvejas produkti.

| (24) | Saskaņā ar Zālamana Salu 2013. gada novembrī iesniegto tunzivju pārvaldības un attīstības plāna projektu kopējā nozveja Zālamana Salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2012. gadā sasniedza 93 000 tonnu. Tā ir aptuveni puse no iepriekšējos gados veiktās nozvejas (185 000 tonnu 2010. gadā un 177 000 tonnu 2011. gadā). |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Zālamana Salu 2013. gada novembrī iesniegto tunzivju pārvaldības un attīstības plāna projektu kopējā nozveja Zālamana Salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2012. gadā sasniedza 93 000 tonnu. Tā ir aptuveni puse no iepriekšējos gados veiktās nozvejas (185 000 tonnu 2010. gadā un 177 000 tonnu 2011. gadā).

| (25) | Tunzivju apstrādes nozare Zālamana Salās paplašinās. Ārvalstu ieguldītāji ir uzsākuši vairākus projektus, kopā ar Zālamana Salu uzņēmumiem izveidojot jaunas ražotnes. Tāpēc Komisija analizēja situāciju attiecībā uz šīs nozares darbībām un ietekmi, ko šīs darbības varētu radīt saistībā ar NNN izcelsmes zvejas produktu iekļūšanu Zālamana Salu tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Tunzivju apstrādes nozare Zālamana Salās paplašinās. Ārvalstu ieguldītāji ir uzsākuši vairākus projektus, kopā ar Zālamana Salu uzņēmumiem izveidojot jaunas ražotnes. Tāpēc Komisija analizēja situāciju attiecībā uz šīs nozares darbībām un ietekmi, ko šīs darbības varētu radīt saistībā ar NNN izcelsmes zvejas produktu iekļūšanu Zālamana Salu tirgū.

| (26) | Starptautiskajā rīcības plānā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai (5) (IPOA IUU) ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Līdzīgi arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodekss), konkrēti – tā 11. pantā, ir vispārīgi aprakstīts, kas uzskatāms par labu pēcnozvejas un atbildīgas starptautiskās tirdzniecības praksi. Šā rīcības kodeksa (6) 11. panta 1. punkta 11. apakšpunktā valstīm tiek prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. |
| --- | --- |

(26)

Starptautiskajā rīcības plānā nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai (5) (IPOA IUU) ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Līdzīgi arī Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodekss), konkrēti – tā 11. pantā, ir vispārīgi aprakstīts, kas uzskatāms par labu pēcnozvejas un atbildīgas starptautiskās tirdzniecības praksi. Šā rīcības kodeksa (6) 11. panta 1. punkta 11. apakšpunktā valstīm tiek prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu.

| (27) | Komisija sava Zālamana Salu apmeklējuma laikā 2014. gada februārī tikās ar kādu tunzivju apstrādes rūpnīcas operatoru, kura rūpnīcā saražotos produktus eksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(27)

Komisija sava Zālamana Salu apmeklējuma laikā 2014. gada februārī tikās ar kādu tunzivju apstrādes rūpnīcas operatoru, kura rūpnīcā saražotos produktus eksportē uz Savienību.

| (28) | Saskaņā ar šā uzņēmēja teikto, kas attiecas uz vārītu tunzivju fileju vai smalcinātas tunzivs gaļas ražošanu Savienības tirgum, viņa apstrādes rūpnīcu apgādā tikai Zālamana Salu karoga kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem. Pārējos produktus piegādā kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, un minētos produktus eksportē galvenokārt uz ASV vai reģionālo tirgu (Fidži, Vanuatu, Papua-Jaungvineja). Apstrādes rūpnīcai tiekot piegādāti tikai vietējie produkti un izejvielas netiekot importētas. Tomēr šajā saistībā jāuzsver, ka kompetento iestāžu izpratnē visai Zālamana Salu EEZ iegūtajai nozvejai ir Zālamana Salu izcelsme neatkarīgi no zvejas kuģa karoga, un tas ir pretrunā ar ES tiesību aktos spēkā esošo izcelsmes noteikumu pamatnosacījumiem (7). Bija arī skaidrs, ka Zālamana Salu iestādes nebija ieviesušas nekādus konkrētus pasākumus zivju izejvielu izcelsmes kontrolei, un netika konstatēti nekādi konkrēti pasākumi, ar ko uzrauga tādu zvejas produktu piekļuvi Zālamana Salām, kuru izcelsme ir NNN zveja. Šajā saistībā ir risks, ka izejvielas, ko nozvejo zvejas kuģi, kuri peld nevis ar Zālamana Salu, bet ar citas valsts karogu, tostarp tādu valstu karogiem, kurām atbilstoši NNN zvejas regulai nav atļauts eksportēt uz Savienību, nonāk apstrādes nozarē bez pienācīgā līmenī veiktas produktu izsekojamības kontroles. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar šā uzņēmēja teikto, kas attiecas uz vārītu tunzivju fileju vai smalcinātas tunzivs gaļas ražošanu Savienības tirgum, viņa apstrādes rūpnīcu apgādā tikai Zālamana Salu karoga kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem. Pārējos produktus piegādā kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, un minētos produktus eksportē galvenokārt uz ASV vai reģionālo tirgu (Fidži, Vanuatu, Papua-Jaungvineja). Apstrādes rūpnīcai tiekot piegādāti tikai vietējie produkti un izejvielas netiekot importētas. Tomēr šajā saistībā jāuzsver, ka kompetento iestāžu izpratnē visai Zālamana Salu EEZ iegūtajai nozvejai ir Zālamana Salu izcelsme neatkarīgi no zvejas kuģa karoga, un tas ir pretrunā ar ES tiesību aktos spēkā esošo izcelsmes noteikumu pamatnosacījumiem (7). Bija arī skaidrs, ka Zālamana Salu iestādes nebija ieviesušas nekādus konkrētus pasākumus zivju izejvielu izcelsmes kontrolei, un netika konstatēti nekādi konkrēti pasākumi, ar ko uzrauga tādu zvejas produktu piekļuvi Zālamana Salām, kuru izcelsme ir NNN zveja. Šajā saistībā ir risks, ka izejvielas, ko nozvejo zvejas kuģi, kuri peld nevis ar Zālamana Salu, bet ar citas valsts karogu, tostarp tādu valstu karogiem, kurām atbilstoši NNN zvejas regulai nav atļauts eksportēt uz Savienību, nonāk apstrādes nozarē bez pienācīgā līmenī veiktas produktu izsekojamības kontroles.

| (29) | Komisija sava apmeklējuma laikā tikās arī ar citiem operatoriem. Komisija centās pārbaudīt operatoru piemērotos pamatprincipus un politiku attiecībā uz zvejas produktu tirdzniecības plūsmu izsekojamību no nozvejas brīža līdz nonākšanai uz galda. Operatori nevarēja skaidri atbildēt uz jautājumiem par izsekojamības ķēdi, kā arī par pārdoto un apstrādāto daudzumu novērtēšanu. Attiecībā uz izejvielām, kas pārdotas apstrādes rūpnīcām Zālamana Salās un citās trešās valstīs, apstrādes rūpnīcas paļaujas tikai uz svara aplēsēm un rēķiniem, ko tās saņem no saviem klientiem, neveicot produktu tālākas pārbaudes. Reālas kontroles vai pārbaudes nav nevienā posmā. Līdzīgi arī apstrādes rūpnīcas operators katrai izejvielu partijai saņemšanas brīdī piešķir kodu, taču pēc tam apstrādes ķēdē produktiem sistemātiski neseko līdzi, un nevar tikt nodrošināta ticama saikne starp galaproduktu un faktisko pamatā esošo nozveju. |
| --- | --- |

(29)

Komisija sava apmeklējuma laikā tikās arī ar citiem operatoriem. Komisija centās pārbaudīt operatoru piemērotos pamatprincipus un politiku attiecībā uz zvejas produktu tirdzniecības plūsmu izsekojamību no nozvejas brīža līdz nonākšanai uz galda. Operatori nevarēja skaidri atbildēt uz jautājumiem par izsekojamības ķēdi, kā arī par pārdoto un apstrādāto daudzumu novērtēšanu. Attiecībā uz izejvielām, kas pārdotas apstrādes rūpnīcām Zālamana Salās un citās trešās valstīs, apstrādes rūpnīcas paļaujas tikai uz svara aplēsēm un rēķiniem, ko tās saņem no saviem klientiem, neveicot produktu tālākas pārbaudes. Reālas kontroles vai pārbaudes nav nevienā posmā. Līdzīgi arī apstrādes rūpnīcas operators katrai izejvielu partijai saņemšanas brīdī piešķir kodu, taču pēc tam apstrādes ķēdē produktiem sistemātiski neseko līdzi, un nevar tikt nodrošināta ticama saikne starp galaproduktu un faktisko pamatā esošo nozveju.

| (30) | Turklāt tika konstatēts, ka muitas amatpersonu zināšanu līmenis Zālamana Salās bija ļoti zems. Muitas amatpersonas paļaujas uz operatoru eksporta deklarācijā sniegtajiem paziņojumiem bez daudzumu papildpārbaudes un bez izsekojamības sistēmas, kas sasaistītu sūtījumus ar muitas deklarācijām. Tādējādi iestādēm nav to izejvielu kontroles sistēmas, kuras izmanto zvejas produktu apstrādē, un tās nevar sasaistīt Zālamana Salu tirgū esošās izejvielas ar eksportētajiem zvejas produktiem. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt tika konstatēts, ka muitas amatpersonu zināšanu līmenis Zālamana Salās bija ļoti zems. Muitas amatpersonas paļaujas uz operatoru eksporta deklarācijā sniegtajiem paziņojumiem bez daudzumu papildpārbaudes un bez izsekojamības sistēmas, kas sasaistītu sūtījumus ar muitas deklarācijām. Tādējādi iestādēm nav to izejvielu kontroles sistēmas, kuras izmanto zvejas produktu apstrādē, un tās nevar sasaistīt Zālamana Salu tirgū esošās izejvielas ar eksportētajiem zvejas produktiem.

| (31) | Kas attiecas uz ieviestajām sistēmām izsekojamības nodrošināšanai, Komisija secināja, ka Zālamana Salas nespēj nodrošināt izkrāvumu sistemātisku kontroli. Lai gan vietējās iestādes norādīja, ka tiek apsekoti 100 % izkrāvumu divās atļautajās ostās, tās nevarēja pierādīt, kā inspektori tiek iesaistīti, lai nodrošinātu šo apsekošanu. Komisija konstatēja, ka tajā ostā, kurā tiek veikta lielākā daļa izkrāvumu, bija norīkots tikai viens inspektors, turpretī pārējie inspektori pēc katras izkraušanas dodoties uz otru ostu (kas neatrodas uz galvenās salas, kurā ir iestāžu galvenā administratīvā bāze un resursi). Zālamana Salas atzina nepieciešamību stiprināt savu kontroles un uzraudzības sistēmu, piemēram, zvejas produktu izsekojamības sistēmu, ieviest izkrāvumu deklarēšanu un sistemātiskas kontroles, kā arī uzlabot sadarbību ar muitas iestādēm. |
| --- | --- |

(31)

Kas attiecas uz ieviestajām sistēmām izsekojamības nodrošināšanai, Komisija secināja, ka Zālamana Salas nespēj nodrošināt izkrāvumu sistemātisku kontroli. Lai gan vietējās iestādes norādīja, ka tiek apsekoti 100 % izkrāvumu divās atļautajās ostās, tās nevarēja pierādīt, kā inspektori tiek iesaistīti, lai nodrošinātu šo apsekošanu. Komisija konstatēja, ka tajā ostā, kurā tiek veikta lielākā daļa izkrāvumu, bija norīkots tikai viens inspektors, turpretī pārējie inspektori pēc katras izkraušanas dodoties uz otru ostu (kas neatrodas uz galvenās salas, kurā ir iestāžu galvenā administratīvā bāze un resursi). Zālamana Salas atzina nepieciešamību stiprināt savu kontroles un uzraudzības sistēmu, piemēram, zvejas produktu izsekojamības sistēmu, ieviest izkrāvumu deklarēšanu un sistemātiskas kontroles, kā arī uzlabot sadarbību ar muitas iestādēm.

| (32) | Rūpīgi analizējot nozvejas sertifikātus, ko Zālamanu Salu iestādes apstiprinājušas, lai nozveju tālāk eksportētu uz Savienību, atklājās vairāki apstiprināšanas procesa trūkumi. Komisijas apmeklējums 2014. gada februārī apstiprināja šo analīzi. Jo īpaši tika secināts, ka trūkst nozvejas sertifikātos sniegtās informācijas sistemātiskas kontroles. Nav ieviesta izsekojamības sistēma, un nozvejas sertifikātā norādītos daudzumus nosaka operators. Kompetentajām iestādēm nākas pilnībā paļauties uz šo informāciju. Nozvejas sertifikāti par apstrādāto produktu tiešo importēšanu sistemātiski tiek apstiprināti pēc tam, kad sūtījums jau ir atstājis Zālamana Salas. Zālamana Salas nespēj nodrošināt nekādu kontroli vai izsekojamību attiecībā uz produktiem, ko tās fiziski nekad nepārbauda. |
| --- | --- |

(32)

Rūpīgi analizējot nozvejas sertifikātus, ko Zālamanu Salu iestādes apstiprinājušas, lai nozveju tālāk eksportētu uz Savienību, atklājās vairāki apstiprināšanas procesa trūkumi. Komisijas apmeklējums 2014. gada februārī apstiprināja šo analīzi. Jo īpaši tika secināts, ka trūkst nozvejas sertifikātos sniegtās informācijas sistemātiskas kontroles. Nav ieviesta izsekojamības sistēma, un nozvejas sertifikātā norādītos daudzumus nosaka operators. Kompetentajām iestādēm nākas pilnībā paļauties uz šo informāciju. Nozvejas sertifikāti par apstrādāto produktu tiešo importēšanu sistemātiski tiek apstiprināti pēc tam, kad sūtījums jau ir atstājis Zālamana Salas. Zālamana Salas nespēj nodrošināt nekādu kontroli vai izsekojamību attiecībā uz produktiem, ko tās fiziski nekad nepārbauda.

| (33) | Turklāt vienīgajai apstiprinātājai amatpersonai nav tiešas piekļuves tādiem kontroles datiem kā kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS), informācija par licencēm vai zvejas žurnāla lapas. Ja pirms apstiprināšanas tiek veikta kāda pārbaude vai kontrolpārbaude, tas jādara, sazinoties pa tālruni ar Zvejniecības un jūras resursu ministrijas galveno biroju, kurā ir centralizēta attiecīgā informācija. Nebija pieejama nekāda dokumentācija par šādām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt vienīgajai apstiprinātājai amatpersonai nav tiešas piekļuves tādiem kontroles datiem kā kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS), informācija par licencēm vai zvejas žurnāla lapas. Ja pirms apstiprināšanas tiek veikta kāda pārbaude vai kontrolpārbaude, tas jādara, sazinoties pa tālruni ar Zvejniecības un jūras resursu ministrijas galveno biroju, kurā ir centralizēta attiecīgā informācija. Nebija pieejama nekāda dokumentācija par šādām pārbaudēm.

| (34) | Tas, ka apstiprināšana sistemātiski tiek veikta vienā dienā ar eksporta deklarāciju (ar ļoti retiem izņēmumiem), liecina, ka iepriekšēja apstiprināšana un datu kontrolpārbaudes ir ierobežotas vai arī to nav vispār. Jebkurā gadījumā dokumentācija par kontrolpārbaudēm netika sniegta. |
| --- | --- |

(34)

Tas, ka apstiprināšana sistemātiski tiek veikta vienā dienā ar eksporta deklarāciju (ar ļoti retiem izņēmumiem), liecina, ka iepriekšēja apstiprināšana un datu kontrolpārbaudes ir ierobežotas vai arī to nav vispār. Jebkurā gadījumā dokumentācija par kontrolpārbaudēm netika sniegta.

| (35) | Turklāt nozvejas sertifikātos tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar neatbilstībām numerācijas sistēmā, nepietiekamu informāciju par piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, nozvejas teritoriju, kā arī ļoti nopietnas neatbilstības datumos, piemēram, norādītais apstiprināšanas datums ir pirms eksporta deklarācijas, vai izkraušanas deklarācija ir pirms nozvejas datuma. Šādas pamata kļūdas apdraud visas apstiprināšanas procedūras ticamību. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt nozvejas sertifikātos tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar neatbilstībām numerācijas sistēmā, nepietiekamu informāciju par piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, nozvejas teritoriju, kā arī ļoti nopietnas neatbilstības datumos, piemēram, norādītais apstiprināšanas datums ir pirms eksporta deklarācijas, vai izkraušanas deklarācija ir pirms nozvejas datuma. Šādas pamata kļūdas apdraud visas apstiprināšanas procedūras ticamību.

| (36) | Komisija konstatēja arī praksi, ka vispār netiek apkopota informācija par zivju izkrāvumiem (nebija izkraušanas deklarāciju) un ka Zālamana Salas, norādot daudzumus nozvejas sertifikātos, kā alternatīvu avotu izmanto informāciju no citā kuģī veiktas ostā notiekošas pārkraušanas atļaujām. Līdzīgi tika atzīmēts, ka operatori izmanto nozvejas sertifikātu veidlapas ar iepriekš aizpildītu informāciju par kuģiem, sugām, produktu kodiem utt. Tika konstatēti gadījumi, kad nozvejas sertifikāts bija apstiprināts ar tukšām rindām, nenorādot lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju daudzumus. Tas rada manipulācijas risku attiecībā uz nozvejas sertifikātiem pēc to apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(36)

Komisija konstatēja arī praksi, ka vispār netiek apkopota informācija par zivju izkrāvumiem (nebija izkraušanas deklarāciju) un ka Zālamana Salas, norādot daudzumus nozvejas sertifikātos, kā alternatīvu avotu izmanto informāciju no citā kuģī veiktas ostā notiekošas pārkraušanas atļaujām. Līdzīgi tika atzīmēts, ka operatori izmanto nozvejas sertifikātu veidlapas ar iepriekš aizpildītu informāciju par kuģiem, sugām, produktu kodiem utt. Tika konstatēti gadījumi, kad nozvejas sertifikāts bija apstiprināts ar tukšām rindām, nenorādot lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju daudzumus. Tas rada manipulācijas risku attiecībā uz nozvejas sertifikātiem pēc to apstiprināšanas.

| (37) | Turklāt tika konstatēti vairāki tādi nozvejas sertifikāta eksemplāri, kuros, importējot produktus uz Savienību, tika uzrādītas atšķirīgas datu versijas un atšķirīgi daudzumi. Zālamana Salas paskaidroja, ka pēc operatora lūguma tās izdod papildu nozvejas sertifikātus par to pašu sūtījumu, neiztaujājot par pieprasījuma iemeslu vai nesaņemot sākotnējo oriģinālu atpakaļ, lai izvairītos no ļaunprātīgas krāpšanas. Šāda prakse līdz ar citiem konstatētajiem trūkumiem rada ievērojamu risku saistībā ar NNN zvejas legalizāciju vai vismaz risku, ka uz Savienību tiek eksportētas zivis, kuras nav atļauts eksportēt. Jo īpaši tās reģiona valstis, kuras nav tiesīgas eksportēt zivju produktus uz Savienību, varētu izmantot Zālamana Salu apstiprināšanas sistēmas trūkumus, iekļaujot savas zivis netiešā importā uz Savienību. Turklāt Zālamana Salas neizrādīja izpratni un informētību par risku, ko rada daudzumu vairākkārtēja iekļaušana, dubultojot vai trīskāršojot nozvejas sertifikātus. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt tika konstatēti vairāki tādi nozvejas sertifikāta eksemplāri, kuros, importējot produktus uz Savienību, tika uzrādītas atšķirīgas datu versijas un atšķirīgi daudzumi. Zālamana Salas paskaidroja, ka pēc operatora lūguma tās izdod papildu nozvejas sertifikātus par to pašu sūtījumu, neiztaujājot par pieprasījuma iemeslu vai nesaņemot sākotnējo oriģinālu atpakaļ, lai izvairītos no ļaunprātīgas krāpšanas. Šāda prakse līdz ar citiem konstatētajiem trūkumiem rada ievērojamu risku saistībā ar NNN zvejas legalizāciju vai vismaz risku, ka uz Savienību tiek eksportētas zivis, kuras nav atļauts eksportēt. Jo īpaši tās reģiona valstis, kuras nav tiesīgas eksportēt zivju produktus uz Savienību, varētu izmantot Zālamana Salu apstiprināšanas sistēmas trūkumus, iekļaujot savas zivis netiešā importā uz Savienību. Turklāt Zālamana Salas neizrādīja izpratni un informētību par risku, ko rada daudzumu vairākkārtēja iekļaušana, dubultojot vai trīskāršojot nozvejas sertifikātus.

| (38) | Zālamana Salas atzina visus 32.–37. apsvērumā norādītos nozvejas sertifikācijas sistēmas trūkumus un skaidroja kļūdas ar atbildīgo amatpersonu nekompetenci. Tās paskaidroja, ka patlaban nodarbojas ar nozvejas sertifikācijas procesa uzlabošanu. Šajā saistībā ir sagatavotas vairākas standarta darbības procedūras un tiek apmācīts personāls, lai sekmētu minēto procedūru īstenošanu. Tomēr visa sniegtā informācija attiecās uz nākotnes plāniem bez jebkādiem konkrētiem rezultātiem. Turklāt Komisija centās pārbaudīt, vai nozvejas sertifikātu apstiprināšanas process ir uzlabojies pēc Komisijas apmeklējuma 2014. gada februārī un Zālamana Salu ieviestajiem drošības pasākumiem. Tomēr, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nav konstatējusi nekādus uzlabojumus. |
| --- | --- |

(38)

Zālamana Salas atzina visus 32.–37. apsvērumā norādītos nozvejas sertifikācijas sistēmas trūkumus un skaidroja kļūdas ar atbildīgo amatpersonu nekompetenci. Tās paskaidroja, ka patlaban nodarbojas ar nozvejas sertifikācijas procesa uzlabošanu. Šajā saistībā ir sagatavotas vairākas standarta darbības procedūras un tiek apmācīts personāls, lai sekmētu minēto procedūru īstenošanu. Tomēr visa sniegtā informācija attiecās uz nākotnes plāniem bez jebkādiem konkrētiem rezultātiem. Turklāt Komisija centās pārbaudīt, vai nozvejas sertifikātu apstiprināšanas process ir uzlabojies pēc Komisijas apmeklējuma 2014. gada februārī un Zālamana Salu ieviestajiem drošības pasākumiem. Tomēr, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nav konstatējusi nekādus uzlabojumus.

| (39) | Tā kā ir konstatēts, ka izsekojamība ir nepietiekama un Zālamana Salu iestādēm trūkst pieejamās informācijas par izkrautajām zivīm, tās nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nonāk Zālamana Salās vai Zālamana Salās esošos apstrādes uzņēmumos, nav gūti NNN zvejā, kā aprakstīts 28.–37. apsvērumā. Iespēju kontrolēt piekļuvi NNN zvejas produktiem un to vēlāku eksportu apdraud arī izcelsmes noteikumu neskaidrā piemērošana, kā norādīts 28. apsvērumā, kā arī skaidru saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums, kā aprakstīts 63.–68. apsvērumā. |
| --- | --- |

(39)

Tā kā ir konstatēts, ka izsekojamība ir nepietiekama un Zālamana Salu iestādēm trūkst pieejamās informācijas par izkrautajām zivīm, tās nevar nodrošināt, ka zvejas produkti, kas nonāk Zālamana Salās vai Zālamana Salās esošos apstrādes uzņēmumos, nav gūti NNN zvejā, kā aprakstīts 28.–37. apsvērumā. Iespēju kontrolēt piekļuvi NNN zvejas produktiem un to vēlāku eksportu apdraud arī izcelsmes noteikumu neskaidrā piemērošana, kā norādīts 28. apsvērumā, kā arī skaidru saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums, kā aprakstīts 63.–68. apsvērumā.

| (40) | Tāpēc, pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu varēja secināt, ka Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā krasta un tirgus valsts, lai novērstu NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi Zālamana Salu tirgum. |
| --- | --- |

(40)

Tāpēc, pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu varēja secināt, ka Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā krasta un tirgus valsts, lai novērstu NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi Zālamana Salu tirgum.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (41) | Komisija analizēja, vai Zālamana Salu iestādes efektīvi sadarbojas ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, sniegt informāciju vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām. |
| --- | --- |

(41)

Komisija analizēja, vai Zālamana Salu iestādes efektīvi sadarbojas ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, sniegt informāciju vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

| (42) | Lai arī Zālamana Salas, kas ir iesaistītas NNN zvejas regulā noteiktajā nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas, sniedzot atbildes un atsauksmes saistībā ar informācijas vai pārbaudes pieprasījumiem, sniegto atbilžu ticamību un precizitāti mazina un negatīvi ietekmē pārredzamības trūkums, kā arī niecīgās iespējas vai iespēju trūkums nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā konstatēts 3.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(42)

Lai arī Zālamana Salas, kas ir iesaistītas NNN zvejas regulā noteiktajā nozvejas sertifikācijas sistēmas īstenošanā, kopumā sadarbojas, sniedzot atbildes un atsauksmes saistībā ar informācijas vai pārbaudes pieprasījumiem, sniegto atbilžu ticamību un precizitāti mazina un negatīvi ietekmē pārredzamības trūkums, kā arī niecīgās iespējas vai iespēju trūkums nodrošināt zvejas produktu izsekojamību, kā konstatēts 3.1. iedaļā.

| (43) | Saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Zālamana Salas ievēro prasību pildīt savus pienākumus kā karoga, ostas vai krasta valsts, Komisija analizēja arī, vai Zālamana Salas sadarbojas ar citām karoga valstīm NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(43)

Saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Zālamana Salas ievēro prasību pildīt savus pienākumus kā karoga, ostas vai krasta valsts, Komisija analizēja arī, vai Zālamana Salas sadarbojas ar citām karoga valstīm NNN zvejas apkarošanā.

| (44) | Šajā sakarā Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī tika konstatēts, ka Zālamana Salas nevēlas sadarboties ar tādu kuģu karoga valstīm, kuri darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši dažādiem zvejniecības nolīgumiem, jo Zālamana Salas sistemātiski nesniedza karoga valstīm informāciju par kuģu datiem. Tas skaidri apliecina, ka Zālamana Salas nepilda savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem (jo īpaši UNFSA 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu), lai nodrošinātu valsts ūdeņos esošo transzonālo zivju krājumu faktisku saglabāšanu un pārvaldību un lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu NNN zvejas novēršanu. Sadarbības trūkums ir arī pretrunā ar 40. punktu brīvprātīgi piemērojamajās FAO Vadlīnijās par karoga valsts darbību (8), saskaņā ar kurām karoga un krasta valstīm būtu jāslēdz zvejniecības nolīgumi tikai tad, ja abas valstis ir pārliecinātas, ka šādas darbības nemazinās krasta valsts jurisdikcijā esošo jūras bioloģisko resursu ilgtspējību. |
| --- | --- |

(44)

Šajā sakarā Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī tika konstatēts, ka Zālamana Salas nevēlas sadarboties ar tādu kuģu karoga valstīm, kuri darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši dažādiem zvejniecības nolīgumiem, jo Zālamana Salas sistemātiski nesniedza karoga valstīm informāciju par kuģu datiem. Tas skaidri apliecina, ka Zālamana Salas nepilda savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem (jo īpaši UNFSA 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu), lai nodrošinātu valsts ūdeņos esošo transzonālo zivju krājumu faktisku saglabāšanu un pārvaldību un lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu NNN zvejas novēršanu. Sadarbības trūkums ir arī pretrunā ar 40. punktu brīvprātīgi piemērojamajās FAO Vadlīnijās par karoga valsts darbību (8), saskaņā ar kurām karoga un krasta valstīm būtu jāslēdz zvejniecības nolīgumi tikai tad, ja abas valstis ir pārliecinātas, ka šādas darbības nemazinās krasta valsts jurisdikcijā esošo jūras bioloģisko resursu ilgtspējību.

| (45) | Neraugoties uz tādu citā kuģī veikto pārkraušanas darbību ievērojamo skaitu, ko ārvalstu karoga kuģi veic Zālamana Salās, minētā valsts nav izveidojusi sadarbību ar šo kuģu karoga valstīm. Tādējādi Zālamana Salas nespētu pildīt savas saistības kā ostas valsts saskaņā ar IPOA IUU 52.–64. punktu. Jo īpaši Zālamana Salas nepilda savas saistības kā ostas valsts attiecībā uz ārvalstu karoga kuģiem, kas izmanto Zālamana Salu ostas, jo tās nesadarbojas ar karoga valstīm tādos pamatā esošos jautājumos kā informācijas apmaiņa par izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un atteikumiem izmantot ostu. Lai gan Zālamana Salu iestādes savā 2014. gada 6. maijā iesniegtajā informācijā norādīja, ka tās rakstīs attiecīgajām karoga valstīm par sadarbības stiprināšanu, aizpildot citā kuģī veiktas pārkraušanas datus, kas nepieciešami nozvejas sertifikātos saistībā ar eksportu uz Savienību, līdz šim nav panāktas nekādas konkrētas vienošanās ar trešām valstīm saistībā ar informācijas apmaiņu un datiem par pārkraušanu citā kuģī. |
| --- | --- |

(45)

Neraugoties uz tādu citā kuģī veikto pārkraušanas darbību ievērojamo skaitu, ko ārvalstu karoga kuģi veic Zālamana Salās, minētā valsts nav izveidojusi sadarbību ar šo kuģu karoga valstīm. Tādējādi Zālamana Salas nespētu pildīt savas saistības kā ostas valsts saskaņā ar IPOA IUU 52.–64. punktu. Jo īpaši Zālamana Salas nepilda savas saistības kā ostas valsts attiecībā uz ārvalstu karoga kuģiem, kas izmanto Zālamana Salu ostas, jo tās nesadarbojas ar karoga valstīm tādos pamatā esošos jautājumos kā informācijas apmaiņa par izkraušanu, pārkraušanu citā kuģī un atteikumiem izmantot ostu. Lai gan Zālamana Salu iestādes savā 2014. gada 6. maijā iesniegtajā informācijā norādīja, ka tās rakstīs attiecīgajām karoga valstīm par sadarbības stiprināšanu, aizpildot citā kuģī veiktas pārkraušanas datus, kas nepieciešami nozvejas sertifikātos saistībā ar eksportu uz Savienību, līdz šim nav panāktas nekādas konkrētas vienošanās ar trešām valstīm saistībā ar informācijas apmaiņu un datiem par pārkraušanu citā kuģī.

| (46) | Kas attiecas uz sadarbību ar Savienības dalībvalstīm jautājumā par Zālamana Salu apstiprināto nozvejas sertifikātu kontroli, valsts saņēma pārbaudes pieprasījumus no trim Savienības dalībvalstīm. Kompetentās iestādes pieprasījumus izskatīja un atbildēja laikus. Taču atbildēs parasti tikai tika apstiprināts nozvejas sertifikāta autentiskums, nesniedzot turpmākus paskaidrojumus. Uz vietas nebija pieejama nekāda dokumentācija par šādiem pārbaudes pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(46)

Kas attiecas uz sadarbību ar Savienības dalībvalstīm jautājumā par Zālamana Salu apstiprināto nozvejas sertifikātu kontroli, valsts saņēma pārbaudes pieprasījumus no trim Savienības dalībvalstīm. Kompetentās iestādes pieprasījumus izskatīja un atbildēja laikus. Taču atbildēs parasti tikai tika apstiprināts nozvejas sertifikāta autentiskums, nesniedzot turpmākus paskaidrojumus. Uz vietas nebija pieejama nekāda dokumentācija par šādiem pārbaudes pieprasījumiem.

| (47) | Komisija analizēja, vai Zālamana Salas ir veikušas reālus noteikumu izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai ir piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas. |
| --- | --- |

(47)

Komisija analizēja, vai Zālamana Salas ir veikušas reālus noteikumu izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai ir piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas.

| (48) | Attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildi Komisijas apmeklējuma laikā atklājās, ka Zālamana Salās nav spēkā konkrētu tiesību aktu, lai cīnītos pret NNN zvejas darbībām. Šādu tiesību aktu trūkums liecina, ka Zālamana Salas nenodrošina karoga valsts kontroli pār zvejas kuģiem, kā noteikts UNCLOS 94. pantā. Turklāt Zālamana Salu veikums attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildi nav saskaņā ar IPOA IUU 21. punktu, kurā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt, ka sankcijas par NNN zveju, ko veic tās jurisdikcijā esošie kuģi, ir pietiekami bargas, lai reāli aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, kā arī atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no viņu nelikumīgām darbībām. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildi Komisijas apmeklējuma laikā atklājās, ka Zālamana Salās nav spēkā konkrētu tiesību aktu, lai cīnītos pret NNN zvejas darbībām. Šādu tiesību aktu trūkums liecina, ka Zālamana Salas nenodrošina karoga valsts kontroli pār zvejas kuģiem, kā noteikts UNCLOS 94. pantā. Turklāt Zālamana Salu veikums attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildi nav saskaņā ar IPOA IUU 21. punktu, kurā dalībvalstīm ieteikts nodrošināt, ka sankcijas par NNN zveju, ko veic tās jurisdikcijā esošie kuģi, ir pietiekami bargas, lai reāli aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, kā arī atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no viņu nelikumīgām darbībām.

| (49) | Zālamana Salu galvenais revidents 2012. gadā publicētajā revīzijas ziņojumā (9) atzīmēja, ka spēkā esošais Zvejniecības likums ir novecojis un nenodrošina valsts saistību izpildi atbilstoši starptautiskajiem, reģionālajiem un subreģionālajiem nolīgumiem. Šim konstatējumam piekrita iestādes, ar kurām Komisija tikās sava apmeklējuma laikā 2014. gada februārī. Pirms apmeklējuma bija iesniegts jauns Zvejniecības likuma projekts. Tomēr šajā projektā ietvertās sankcijas nav pietiekami bargas, lai efektīvi nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām, kā prasīts WCPFC konvencijas (10) 25. panta 7. punktā. Sankciju shēma balstās uz soda punktu sistēmu, kuras juridiskais pamats vēl nav izveidots. Zālamana Salas atzina šīs neizmantotās sistēmas novecošanu un paskaidroja, ka tā pašlaik tiek pārskatīta. Atjaunināts Zvejniecības likuma projekts tika iesniegts 2014. gada 6. oktobrī. Tomēr tajā nav skaidri definēti smagi pārkāpumi, soda punkti, atkārtoti pārkāpumi un soda līmeņi, kā arī to tiesiskās sekas ir neskaidras, un tāpēc situācija joprojām ir problemātiska. |
| --- | --- |

(49)

Zālamana Salu galvenais revidents 2012. gadā publicētajā revīzijas ziņojumā (9) atzīmēja, ka spēkā esošais Zvejniecības likums ir novecojis un nenodrošina valsts saistību izpildi atbilstoši starptautiskajiem, reģionālajiem un subreģionālajiem nolīgumiem. Šim konstatējumam piekrita iestādes, ar kurām Komisija tikās sava apmeklējuma laikā 2014. gada februārī. Pirms apmeklējuma bija iesniegts jauns Zvejniecības likuma projekts. Tomēr šajā projektā ietvertās sankcijas nav pietiekami bargas, lai efektīvi nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem labumu, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām, kā prasīts WCPFC konvencijas (10) 25. panta 7. punktā. Sankciju shēma balstās uz soda punktu sistēmu, kuras juridiskais pamats vēl nav izveidots. Zālamana Salas atzina šīs neizmantotās sistēmas novecošanu un paskaidroja, ka tā pašlaik tiek pārskatīta. Atjaunināts Zvejniecības likuma projekts tika iesniegts 2014. gada 6. oktobrī. Tomēr tajā nav skaidri definēti smagi pārkāpumi, soda punkti, atkārtoti pārkāpumi un soda līmeņi, kā arī to tiesiskās sekas ir neskaidras, un tāpēc situācija joprojām ir problemātiska.

| (50) | Attiecībā uz Zālamana Salu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tautas attīstības indeksu (11) Zālamana Salas tiek uzskatītas par zema līmeņa attīstības valsti (2013. gadā 143. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (12) II pielikums, kurā Zālamana Salas ir ierindotas vismazāk attīstīto valstu kategorijā. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) oficiālās attīstības palīdzības (OAP) saņēmēju sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (13), Zālamana Salas tiek uzskatītas par vismazāk attīstītu valsti (stāvoklis 2013. gada 1. janvārī). Ierobežotās kompetento iestāžu finansiālās un administratīvās iespējas šajā saistībā var uzskatīt par faktoru, kas mazina Zālamana Salu spēju pildīt sadarbības un noteikumu izpildes pienākumus. Tomēr jāatgādina, ka nepietiekama sadarbība un noteikumu izpilde ir saistīta nevis ar Zālamana Salu esošajām iespējām ievērot starptautiskās saistības, bet gan ar to, ka nav atbilstoša tiesiskā regulējuma, kas ļautu veikt turpmākus pasākumus. Saistībā ar to Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī gūto informāciju, nevar uzskatīt, ka Zālamana Salām trūktu finansiālo līdzekļu, bet gan drīzāk nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu tām kā karoga, krasta, ostas un tirgus valstij noteikto pienākumu efektīvu un lietderīgu izpildi. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz Zālamana Salu pašreizējām iespējām jāatzīmē, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tautas attīstības indeksu (11) Zālamana Salas tiek uzskatītas par zema līmeņa attīstības valsti (2013. gadā 143. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (12) II pielikums, kurā Zālamana Salas ir ierindotas vismazāk attīstīto valstu kategorijā. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības veicināšanas komitejas (DAC) oficiālās attīstības palīdzības (OAP) saņēmēju sarakstā, kas sagatavots, lai ziņotu par 2012. gadu (13), Zālamana Salas tiek uzskatītas par vismazāk attīstītu valsti (stāvoklis 2013. gada 1. janvārī). Ierobežotās kompetento iestāžu finansiālās un administratīvās iespējas šajā saistībā var uzskatīt par faktoru, kas mazina Zālamana Salu spēju pildīt sadarbības un noteikumu izpildes pienākumus. Tomēr jāatgādina, ka nepietiekama sadarbība un noteikumu izpilde ir saistīta nevis ar Zālamana Salu esošajām iespējām ievērot starptautiskās saistības, bet gan ar to, ka nav atbilstoša tiesiskā regulējuma, kas ļautu veikt turpmākus pasākumus. Saistībā ar to Komisija norāda, ka, pamatojoties uz Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī gūto informāciju, nevar uzskatīt, ka Zālamana Salām trūktu finansiālo līdzekļu, bet gan drīzāk nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu tām kā karoga, krasta, ostas un tirgus valstij noteikto pienākumu efektīvu un lietderīgu izpildi.

| (51) | Turklāt jāuzsver, ka saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 85. un 86. punktā par īpašām jaunattīstības valstu prasībām Savienība palīdzēja Zālamana Salām piemērot NNN zvejas regulu, izmantojot īpašu Komisijas finansētu tehniskās palīdzības programmu (14). |
| --- | --- |

(51)

Turklāt jāuzsver, ka saskaņā ar ieteikumiem IPOA IUU 85. un 86. punktā par īpašām jaunattīstības valstu prasībām Savienība palīdzēja Zālamana Salām piemērot NNN zvejas regulu, izmantojot īpašu Komisijas finansētu tehniskās palīdzības programmu (14).

| (52) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tām uzlikti kā krasta un tirgus valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildi.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (53) | Zālamana Salas ir ratificējušas UNCLOS un UNFSA. Zālamana Salas ir WCPFC līgumslēdzēja puse. Zālamana Salas ir parakstījušas FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(53)

Zālamana Salas ir ratificējušas UNCLOS un UNFSA. Zālamana Salas ir WCPFC līgumslēdzēja puse. Zālamana Salas ir parakstījušas FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā.

| (54) | Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Zālamana Salu kā WCPFC līgumslēdzējas puses statusu. |
| --- | --- |

(54)

Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Zālamana Salu kā WCPFC līgumslēdzējas puses statusu.

| (55) | Komisija analizēja arī informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Zālamana Salu piekrišanu piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(55)

Komisija analizēja arī informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Zālamana Salu piekrišanu piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (56) | Pamatojoties uz Zālamana Salu sniegto informāciju par situāciju saistībā ar tunzivju zvejas darbībām valsts ūdeņos, Zālamana Salu EEZ gūtā tunzivju krājumu nozveja 2012. gadā sasniedza 3,5 % no nozvejas Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (15). Tas ir 50 % samazinājums, salīdzinot ar 2010. un 2011. gadu. |
| --- | --- |

(56)

Pamatojoties uz Zālamana Salu sniegto informāciju par situāciju saistībā ar tunzivju zvejas darbībām valsts ūdeņos, Zālamana Salu EEZ gūtā tunzivju krājumu nozveja 2012. gadā sasniedza 3,5 % no nozvejas Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (15). Tas ir 50 % samazinājums, salīdzinot ar 2010. un 2011. gadu.

| (57) | Pamatojoties uz 56. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, šķiet, ka Zālamana Salas pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts atbild par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtermiņā ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61.–64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā krasta valsts izmanto dzīvos resursus, un tam būtu jātuvina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus valsts EEZ un jānodrošina, lai EEZ zvejojošu citu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī jānodrošina sadarbība ar attiecīgajām valstīm un šajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz 56. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, šķiet, ka Zālamana Salas pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts atbild par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtermiņā ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61.–64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā krasta valsts izmanto dzīvos resursus, un tam būtu jātuvina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus valsts EEZ un jānodrošina, lai EEZ zvejojošu citu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī jānodrošina sadarbība ar attiecīgajām valstīm un šajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām.

| (58) | Šajā saistībā ir norādīts, ka pretrunā šiem pienākumiem un ieteikumiem Zālamana Salu tiesiskais regulējums nenodrošina to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Turklāt tiesiskajā regulējumā nav skaidru un pārredzamu noteikumu par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami visu veidu ūdeņos Zālamana Salu jurisdikcijā, vai, ja šādi noteikumi ir, nav skaidru un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Šie aspekti ir sīkāk analizēti 59.–75. apsvērumā. |
| --- | --- |

(58)

Šajā saistībā ir norādīts, ka pretrunā šiem pienākumiem un ieteikumiem Zālamana Salu tiesiskais regulējums nenodrošina to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Turklāt tiesiskajā regulējumā nav skaidru un pārredzamu noteikumu par saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami visu veidu ūdeņos Zālamana Salu jurisdikcijā, vai, ja šādi noteikumi ir, nav skaidru un pārredzamu procedūru, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Šie aspekti ir sīkāk analizēti 59.–75. apsvērumā.

| (59) | Zālamana Salu tiesiskā regulējuma neatbilstības skaidrs pierādījums ir veids, kādā Zālamana Salas pārvalda tunzivju resursus. Zālamana Salas paskaidroja, ka spēkā esošais “Zālamana Salu valsts tunzivju pārvaldības un attīstības plāns” ticis īstenots tikai daļēji un līdz ar to tas jāaizstāj ar jaunu plānu. |
| --- | --- |

(59)

Zālamana Salu tiesiskā regulējuma neatbilstības skaidrs pierādījums ir veids, kādā Zālamana Salas pārvalda tunzivju resursus. Zālamana Salas paskaidroja, ka spēkā esošais “Zālamana Salu valsts tunzivju pārvaldības un attīstības plāns” ticis īstenots tikai daļēji un līdz ar to tas jāaizstāj ar jaunu plānu.

| (60) | Jaunā tunzivju pārvaldības plāna projektā, kas Komisijai iesniegts 2013. gada novembrī, paredzēts tiesiskais regulējums tunzivju resursu pārvaldībai, un minētais projekts attiecas uz visiem Zālamana Salu ūdeņiem, sākot no trim jūras jūdzēm no krasta, ieskaitot arhipelāga ūdeņus. Tomēr tas ir tikai vispārēju principu dokuments. Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī Zālamana Salas piekrita pārskatīt projektu, lai atspoguļotu savu zvejas darbību, aktivitāšu un nozares reālo situāciju. Zālamana Salas norādīja, ka jaunajā plānā tiktu iekļauti subreģionālie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, licenču režīmi un nosacījumi, KPN ierobežojumi, arhipelāga ūdeņu un EEZ zonālā pārvaldība, atsauces punkti un nozvejas kontroles noteikumi. |
| --- | --- |

(60)

Jaunā tunzivju pārvaldības plāna projektā, kas Komisijai iesniegts 2013. gada novembrī, paredzēts tiesiskais regulējums tunzivju resursu pārvaldībai, un minētais projekts attiecas uz visiem Zālamana Salu ūdeņiem, sākot no trim jūras jūdzēm no krasta, ieskaitot arhipelāga ūdeņus. Tomēr tas ir tikai vispārēju principu dokuments. Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī Zālamana Salas piekrita pārskatīt projektu, lai atspoguļotu savu zvejas darbību, aktivitāšu un nozares reālo situāciju. Zālamana Salas norādīja, ka jaunajā plānā tiktu iekļauti subreģionālie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, licenču režīmi un nosacījumi, KPN ierobežojumi, arhipelāga ūdeņu un EEZ zonālā pārvaldība, atsauces punkti un nozvejas kontroles noteikumi.

| (61) | Jebkurā gadījumā pašreizējais plāns ir novecojis un tāpēc ir pretrunā UNCLOS 61. panta 2.–5. punkta, 62. panta 1. punkta un 64. panta noteikumiem, kas paredz pienākumu optimāli izmantot resursus, īstenojot pienācīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(61)

Jebkurā gadījumā pašreizējais plāns ir novecojis un tāpēc ir pretrunā UNCLOS 61. panta 2.–5. punkta, 62. panta 1. punkta un 64. panta noteikumiem, kas paredz pienākumu optimāli izmantot resursus, īstenojot pienācīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (62) | Vēl viens regulējuma nepilnības aspekts ir tas, ka Zālamana Salas nav pieņēmušas skaidrus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un saskaņā ar UNCLOS, UNFSA un WCPFC uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz visiem ūdeņiem to jurisdikcijā, tostarp arhipelāga ūdeņiem. 2014. gada februārī tiešām tika konstatēts, ka saglabāšanas un pārvaldības noteikumi nav pietiekami pārredzami un skaidri (kā paskaidrots 63.–68. apsvērumā), kā arī tie neatbilst labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un nav uz tiem pamatoti (kā paskaidrots 69.–75. apsvērumā). |
| --- | --- |

(62)

Vēl viens regulējuma nepilnības aspekts ir tas, ka Zālamana Salas nav pieņēmušas skaidrus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un saskaņā ar UNCLOS, UNFSA un WCPFC uzliktajiem pienākumiem attiecībā uz visiem ūdeņiem to jurisdikcijā, tostarp arhipelāga ūdeņiem. 2014. gada februārī tiešām tika konstatēts, ka saglabāšanas un pārvaldības noteikumi nav pietiekami pārredzami un skaidri (kā paskaidrots 63.–68. apsvērumā), kā arī tie neatbilst labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem un nav uz tiem pamatoti (kā paskaidrots 69.–75. apsvērumā).

| (63) | Zālamana Salu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences jomā principā ir visi Klusā okeāna ūdeņi, tostarp Zālamana Salu jurisdikcijā esošie ūdeņi. |
| --- | --- |

(63)

Zālamana Salu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences jomā principā ir visi Klusā okeāna ūdeņi, tostarp Zālamana Salu jurisdikcijā esošie ūdeņi.

| (64) | Tomēr Zālamana Salas informēja Komisiju, ka tās uzskata, ka uz ūdeņiem, kuri ir to nacionālajā jurisdikcijā (teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi, EEZ), neattiecas WCPFC konvencija, lai arī WCPFC ir deleģējusi tās līgumslēdzējām pusēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu. Turklāt, kaut arī PNA ierobežo zvejas piepūli, iedalot kuģu dienas (kuģu dienu sistēma (VDS)) visās nolīguma pušu EEZ, šī ierobežošana neattiecas uz Zālamana Salu teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem. |
| --- | --- |

(64)

Tomēr Zālamana Salas informēja Komisiju, ka tās uzskata, ka uz ūdeņiem, kuri ir to nacionālajā jurisdikcijā (teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi, EEZ), neattiecas WCPFC konvencija, lai arī WCPFC ir deleģējusi tās līgumslēdzējām pusēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu. Turklāt, kaut arī PNA ierobežo zvejas piepūli, iedalot kuģu dienas (kuģu dienu sistēma (VDS)) visās nolīguma pušu EEZ, šī ierobežošana neattiecas uz Zālamana Salu teritoriālajiem un arhipelāga ūdeņiem.

| (65) | Saskaņā ar UNCLOS 61.–64. pantu, UNFSA 5., 7., 8., 9., 10. pantu, kā arī WCPFC konvencijas vispārīgo mērķi un atbilstošajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums pieņemt pasākumus atbilstoši tiem, ko īsteno reģionā un atklātā jūrā, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7. panta 1. punktā, 7. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā un 8. panta 1. punktā, ir ieteikta arī laba prakse šo saistību izpildei. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar UNCLOS 61.–64. pantu, UNFSA 5., 7., 8., 9., 10. pantu, kā arī WCPFC konvencijas vispārīgo mērķi un atbilstošajiem noteikumiem (jo īpaši 2., 5., 7., 8. pantu) krasta valstij ir skaidrs pienākums pieņemt pasākumus atbilstoši tiem, ko īsteno reģionā un atklātā jūrā, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7. panta 1. punktā, 7. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā un 8. panta 1. punktā, ir ieteikta arī laba prakse šo saistību izpildei.

| (66) | Zvejas licencē ir noteikti īpaši nosacījumi zvejas kuģiem, kas darbojas Zālamana Salu ūdeņos, proti, zvejas periods, zvejojamās zivju sugas, zvejas apgabali un citi nosacījumi. Zālamana Salu karoga kuģiem ir piekļuve arhipelāga ūdeņiem, turpretī fraktētai flotei un divpusēju/daudzpusēju nolīgumu flotei ir piekļuve zvejai ar riņķvadiem Zālamana Salu EEZ, kā reglamentēts un ierobežots reģionālajā līmenī atbilstoši VDS. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, vai kuģiem, kas darbojas arhipelāga ūdeņos, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi tiktu noteikti zvejas licencē. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar makšķerrīkiem, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi tiktu noteikti zvejas licencē. |
| --- | --- |

(66)

Zvejas licencē ir noteikti īpaši nosacījumi zvejas kuģiem, kas darbojas Zālamana Salu ūdeņos, proti, zvejas periods, zvejojamās zivju sugas, zvejas apgabali un citi nosacījumi. Zālamana Salu karoga kuģiem ir piekļuve arhipelāga ūdeņiem, turpretī fraktētai flotei un divpusēju/daudzpusēju nolīgumu flotei ir piekļuve zvejai ar riņķvadiem Zālamana Salu EEZ, kā reglamentēts un ierobežots reģionālajā līmenī atbilstoši VDS. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, vai kuģiem, kas darbojas arhipelāga ūdeņos, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi tiktu noteikti zvejas licencē. Attiecībā uz kuģiem, kas zvejo ar makšķerrīkiem, saglabāšanas un pārvaldības pasākumi tiktu noteikti zvejas licencē.

| (67) | Skaidrības un pārredzamības trūkums par piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības noteikumiem, kā arī par zvejas piepūles faktisko izmantošanu atbilstoši VDS papildus daudzajiem spēkā esošajiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi zvejai, kā aprakstīts 66. apsvērumā, apdraud un mazina iespēju efektīvi īstenot Zālamana Salu zvejas resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. |
| --- | --- |

(67)

Skaidrības un pārredzamības trūkums par piemērojamajiem saglabāšanas un pārvaldības noteikumiem, kā arī par zvejas piepūles faktisko izmantošanu atbilstoši VDS papildus daudzajiem spēkā esošajiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi zvejai, kā aprakstīts 66. apsvērumā, apdraud un mazina iespēju efektīvi īstenot Zālamana Salu zvejas resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību.

| (68) | Jāsecina, ka pretrunā ar 65. apsvērumā minētajiem pienākumiem nav skaidru, pārredzamu un atbilstošu saglabāšanas un pārvaldības noteikumu attiecībā uz Zālamana Salu arhipelāga ūdeņiem. |
| --- | --- |

(68)

Jāsecina, ka pretrunā ar 65. apsvērumā minētajiem pienākumiem nav skaidru, pārredzamu un atbilstošu saglabāšanas un pārvaldības noteikumu attiecībā uz Zālamana Salu arhipelāga ūdeņiem.

| (69) | Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu, kā arī WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka savā EEZ pieļaujamā dzīvo resursu nozveja, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ir arī jānodrošina, ka, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, dzīvie resursi un krājumi EEZ un citos to jurisdikcijā esošos ūdeņos nav apdraudēti pārmērīgas izmantošanas dēļ. FAO Rīcības kodeksā, un jo īpaši tā 7. panta 3. punktā, 7. panta 4. punktā un 7. panta 5. punktā, ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu, kā arī WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka savā EEZ pieļaujamā dzīvo resursu nozveja, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ir arī jānodrošina, ka, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, dzīvie resursi un krājumi EEZ un citos to jurisdikcijā esošos ūdeņos nav apdraudēti pārmērīgas izmantošanas dēļ. FAO Rīcības kodeksā, un jo īpaši tā 7. panta 3. punktā, 7. panta 4. punktā un 7. panta 5. punktā, ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei.

| (70) | Tā kā Zālamana Salas uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas uz to jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, nav pilnīgi skaidrs, kādi dati tiek vākti un ziņoti WCPFC; tie var neaptvert visu Zālamana Salu zvejas ūdeņu novērtējumu. WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 2011. gada 7. sesijas ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītrainās tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un lielacu tunzivis, un, ņemot vērā to, ka zinātniskām vajadzībām ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (16). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra, ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja līgumslēdzējas puses turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (17) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (18). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā Zālamana Salas uzskata, ka WCPFC noteikumi neattiecas uz to jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, nav pilnīgi skaidrs, kādi dati tiek vākti un ziņoti WCPFC; tie var neaptvert visu Zālamana Salu zvejas ūdeņu novērtējumu. WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 2011. gada 7. sesijas ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītrainās tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un lielacu tunzivis, un, ņemot vērā to, ka zinātniskām vajadzībām ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (16). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra, ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja līgumslēdzējas puses turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (17) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (18). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas Zālamana Salu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus.

| (71) | Ziņojumos ir arī teikts, ka pagaidām novērošana vēl neaptver 100 %, kā to prasa WCPFC, un saskaņā ar gada ziņojumu, ko Zālamana Salas iesniedza Zinātniskajai komitejai 2012. gadā (19), tās šo prasību vēl nav izpildījušas. |
| --- | --- |

(71)

Ziņojumos ir arī teikts, ka pagaidām novērošana vēl neaptver 100 %, kā to prasa WCPFC, un saskaņā ar gada ziņojumu, ko Zālamana Salas iesniedza Zinātniskajai komitejai 2012. gadā (19), tās šo prasību vēl nav izpildījušas.

| (72) | WCPFC Zinātniskā komiteja 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītraino tunzivju zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejai būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti un maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms paliek nesasniegts. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (20). |
| --- | --- |

(72)

WCPFC Zinātniskā komiteja 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītraino tunzivju zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejai būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti un maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms paliek nesasniegts. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (20).

| (73) | Zālamana Salas neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus savos arhipelāga ūdeņos, un tās ir ieviesušas tikai ierobežotus atbilstošos pasākumus. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām Zālamana Salu arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija apdraud visus tunzivju krājumu saglabāšanas centienus Klusā okeāna reģionā kopumā. Tādējādi Zālamana Salas nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos to jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši to pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ. |
| --- | --- |

(73)

Zālamana Salas neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus savos arhipelāga ūdeņos, un tās ir ieviesušas tikai ierobežotus atbilstošos pasākumus. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām Zālamana Salu arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija apdraud visus tunzivju krājumu saglabāšanas centienus Klusā okeāna reģionā kopumā. Tādējādi Zālamana Salas nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos to jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši to pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ.

| (74) | Komisija novērtēja arī jebkādu Zālamana Salu rīcību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(74)

Komisija novērtēja arī jebkādu Zālamana Salu rīcību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.

| (75) | Šajā saistībā ne spēkā esošais tunzivju pārvaldības plāns, ne “Zālamana Salu Tunzivju pārvaldības un attīstības plāna” projekts neparedz skaidrus mērķus licenču skaita un kopējās pieejamās nozvejas ierobežošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums mazina Zālamana Salu atbilstību to starptautiskajām saistībām. Tā kā tunzivs krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis. |
| --- | --- |

(75)

Šajā saistībā ne spēkā esošais tunzivju pārvaldības plāns, ne “Zālamana Salu Tunzivju pārvaldības un attīstības plāna” projekts neparedz skaidrus mērķus licenču skaita un kopējās pieejamās nozvejas ierobežošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums mazina Zālamana Salu atbilstību to starptautiskajām saistībām. Tā kā tunzivs krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis.

| (76) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Zālamana Salu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (77) | Ņemot vērā Zālamana Salu ierindošanu starp zema līmeņa attīstības valstīm kā vienu no vismazāk attīstītajām valstīm (kā atzīmēts 50. apsvērumā), Komisija analizēja, vai apkopotā informācija varētu būt saistīta ar tās kā jaunattīstības valsts īpašiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā Zālamana Salu ierindošanu starp zema līmeņa attīstības valstīm kā vienu no vismazāk attīstītajām valstīm (kā atzīmēts 50. apsvērumā), Komisija analizēja, vai apkopotā informācija varētu būt saistīta ar tās kā jaunattīstības valsts īpašiem ierobežojumiem.

| (78) | Būtu jāatzīmē, ka Komisija 2010. gada 1. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Zālamana Salu kā karoga valsts paziņojumu. Zālamana Salas apstiprināja, kā minēts NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktā, ka tās ir ieviesušas valsts pasākumus, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro to zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(78)

Būtu jāatzīmē, ka Komisija 2010. gada 1. janvārī saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu pieņēma Zālamana Salu kā karoga valsts paziņojumu. Zālamana Salas apstiprināja, kā minēts NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktā, ka tās ir ieviesušas valsts pasākumus, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro to zvejas kuģiem.

| (79) | Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, īpaši ierobežojumi Zālamana Salām, kas tiešā veidā izriet no to attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, kurš atsaucas uz starptautiskiem instrumentiem, lai apkarotu, aizkavētu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šie ierobežojumi nevar attaisnot to, ka Zālamana Salas nav izveidojušas sankciju sistēmu attiecībā uz starptautisko pārvaldības un saglabāšanas pasākumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(79)

Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, īpaši ierobežojumi Zālamana Salām, kas tiešā veidā izriet no to attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, kurš atsaucas uz starptautiskiem instrumentiem, lai apkarotu, aizkavētu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šie ierobežojumi nevar attaisnot to, ka Zālamana Salas nav izveidojušas sankciju sistēmu attiecībā uz starptautisko pārvaldības un saglabāšanas pasākumu pārkāpumiem.

| (80) | Ir atzīmēts arī tas, ka Savienība jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus Zālamana Salās attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (21) un ka tā pašlaik turpina sniegt tehnisko palīdzību minētajai valstij, izmantojot īpašu spēju veidošanas programmu. |
| --- | --- |

(80)

Ir atzīmēts arī tas, ka Savienība jau ir finansējusi īpašus tehniskās palīdzības pasākumus Zālamana Salās attiecībā uz cīņu pret NNN zveju (21) un ka tā pašlaik turpina sniegt tehnisko palīdzību minētajai valstij, izmantojot īpašu spēju veidošanas programmu.

| (81) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Zālamana Salu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Zālamana Salu zivsaimniecības pārvaldības attīstības statusu var ietekmēt valsts attīstības līmenis. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Zālamana Salu trūkumu būtību, Savienības sniegto palīdzību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, minētās valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Zālamana Salu kā karoga vai piekrastes valsts veikumu attiecībā uz zvejniecību un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Zālamana Salu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Zālamana Salu zivsaimniecības pārvaldības attīstības statusu var ietekmēt valsts attīstības līmenis. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Zālamana Salu trūkumu būtību, Savienības sniegto palīdzību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, minētās valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Zālamana Salu kā karoga vai piekrastes valsts veikumu attiecībā uz zvejniecību un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (82) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus par to, ka Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka Komisija to var noteikt kā nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus par to, ka Zālamana Salas nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts un nav veikušas pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo šai valstij par iespējamību, ka Komisija to var noteikt kā nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanas jomā.

| (83) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai jāpaziņo Zālamana Salām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgu trešo valsti. Turklāt Komisijai attiecībā uz Zālamana Salām būtu jāveic arī visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, kurā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai jāpaziņo Zālamana Salām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par nesadarbīgu trešo valsti. Turklāt Komisijai attiecībā uz Zālamana Salām būtu jāveic arī visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, ir jānosaka termiņš, kurā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (84) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Zālamana Salām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(84)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Zālamana Salām par iespējamību, ka tās var tikt noteiktas par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ar šo Zālamana Salām paziņo par iespējamību, ka Komisija tās var noteikt kā nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2014. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru nolīgums (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  WCPFC Zinātniskās komitejas 9. regulārā sesija, 2013. gada 6.–14. augusts, Ponpeja, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, gada ziņojums Komisijai, 1. daļa: zivsaimniecības pētnieciskā un statistiskā informācija, Zālamana Salas, WCPFC-SC9-AR/CCM-21 (http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-21-Solomon-Islands-AR-Part-1.pdf).

4

WCPFC

(5)  Starptautiskais Nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāns, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2001. gads.

5

(6)  Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 1995. gads.

6

(7)  22. –27. pants Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.) un 67. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 72. un 75. pants Komisijas 2010. gada 18. novembra Regulā (ES) Nr. 1063/2010, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 307, 23.11.2010., 1. lpp.).

7

(8)  Voluntary guidelines on flag state performance, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2014. gads.

8

Voluntary guidelines on flag state performance

(9)  http://www.pmc.gov.sb/content/fisheries-act-outdated

9

(10)  Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, Honolulu, 2000. gada 5. septembris (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

10

(11)  Informācija izgūta no http://hdr.undp.org/en/statistics

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

13

(14)  Palīdzība jaunattīstības valstīm pareizi īstenot Regulu (EK) Nr. 1005/2008 par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, EuropeAid/129609/C/Ser/Multi.

14

(15)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, WCPFC SC8-AR/CCM-21.

15

WCPFC

(16)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, Ponpeja, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, 2011. gada 9.–17. augusts (http://www.wcpfc.int/node/2896).

16

WCPFC

(17)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 2012. gada 7.–15. augusts (http://www.wcpfc.int/node/4587), 3.1. iedaļa.

17

WCPFC

(18)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 69.–71. punkts.

18

WCPFC

(19)  WCPFC Zinātniskās komitejas 8. regulārā sesija, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

19

WCPFC

(20)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, 35. un 36. punkts.

20

WCPFC

(21)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

21

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 12. decembris),

ar ko informē trešo valsti par to, ka Komisija var noteikt attiecīgajai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/C 447/10)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas valsts statuss, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas valsts statuss, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts, proti, veikt pasākumus, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ SENTKITSU UN NEVISU

| (9) | Komisija 2014. gada 21.–23. maijā apmeklēja Sentkitsu un Nevisu, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2014. gada 21.–23. maijā apmeklēja Sentkitsu un Nevisu, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā.

| (10) | Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par mehānismiem, kurus Sentkitsa un Nevisa izveidojusi, lai ieviestu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuri jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par Sentkitsas un Nevisas veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā. Vēl viens apmeklējums notika 2014. gada 23. un 24. jūlijā Sentkitsas un Nevisas Starptautiskā Kuģu reģistra telpās Londonā, Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

(10)

Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par mehānismiem, kurus Sentkitsa un Nevisa izveidojusi, lai ieviestu, kontrolētu un izpildītu tiesību aktus, noteikumus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kuri jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par Sentkitsas un Nevisas veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā. Vēl viens apmeklējums notika 2014. gada 23. un 24. jūlijā Sentkitsas un Nevisas Starptautiskā Kuģu reģistra telpās Londonā, Apvienotajā Karalistē.

| (11) | Galīgais apmeklējuma ziņojums Sentkitsai un Nevisai tika nosūtīts 2014. gada 20. jūnijā. |
| --- | --- |

(11)

Galīgais apmeklējuma ziņojums Sentkitsai un Nevisai tika nosūtīts 2014. gada 20. jūnijā.

| (12) | Sentkitsas un Nevisas piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2014. gada 14. jūlijā. |
| --- | --- |

(12)

Sentkitsas un Nevisas piezīmes par galīgo apmeklējuma ziņojumu tika saņemtas 2014. gada 14. jūlijā.

| (13) | Sentkitsa un Nevisa ir Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas (NEAFC) un līdz 2013. gadam bija Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse. Sentkitsa un Nevisa ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1993. gada Nolīgumam par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā (FAO atbilstības nolīgums). |
| --- | --- |

(13)

Sentkitsa un Nevisa ir Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas (NEAFC) un līdz 2013. gadam bija Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse. Sentkitsa un Nevisa ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1993. gada Nolīgumam par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā (FAO atbilstības nolīgums).

| (14) | Lai novērtētu, kā Sentkitsa un Nevisa karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 13. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kuras šajā gadījumā ir NEAFC un WCPFC, Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šā darba veikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērtētu, kā Sentkitsa un Nevisa karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 13. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kuras šajā gadījumā ir NEAFC un WCPFC, Komisija lūdza sniegt un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu šā darba veikšanai.

| (15) | Šajā saistībā Komisija izmantoja informāciju, kas iegūta no RZPO publiskotajiem datiem, proti, Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) un WCPFC datus, un citu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Šajā saistībā Komisija izmantoja informāciju, kas iegūta no RZPO publiskotajiem datiem, proti, Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) un WCPFC datus, un citu publiski pieejamu informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA SENTKITSAI UN NEVISAI VAR NOTEIKT NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSU

| (16) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Sentkitsai un Nevisai kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Sentkitsai un Nevisai kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (17) | Pamatojoties uz ekonomikas dalībnieku un attiecīgo krasta valstu sniegto informāciju, Komisijai ir pierādījumi, ka Sentkitsas un Nevisas reģistrā nesen ir ticis reģistrēts zvejas apgādes kuģis, kas iepriekš bijis iesaistīts nelikumīgā pārkraušanā citā kuģī, kuģojot ar Panamas karogu. Nelikumīgā pārkraušana citā kuģī, pārkāpjot krasta valstu tiesību aktus, notika gar Rietumāfrikas krastu piecu gadu garumā līdz 2012. gadam. Apgādes kuģis minētajā periodā kuģoja ar Panamas karogu, un tam nebija derīgas Panamas izdotas atļaujas transportēšanai, pārkraušanai citā kuģī un zvejas darbību atbalstam. Kuģis veica neatļautu pārkraušanu citā kuģī Gvinejas-Bisavas Republikas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) ūdeņos un saņēma zivis, ko nozvejojuši kuģi ūdeņos, kuriem Libērijas Republika bija piemērojusi īpašus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, tādējādi pārkāpjot šos pasākumus. Apgādes kuģa NNN zvejas darbības izmeklēja attiecīgā karoga valsts (Panama) un viena no krasta valstīm (Libērija). Reaģējot uz NNN darbībām, karoga valsts (Panama) un krasta valsts (Libērija) attiecīgi 2012. un 2013. gadā piemēroja naudassodus minētajam apgādes kuģim. Tā rezultātā apgādes kuģim tika anulēta Panamas karoga reģistrācija un tika mainīts kuģa vārds. Pēc tam tas 2014. gadā tika reģistrēts ar Sentkitsas un Nevisas karogu. Sentkitsas un Nevisas iestādēm, pildot savu pienākumu nodrošināt, lai kuģi neveic NNN zveju un lai kuģu pārreģistrācija ar tās karogu neveicina NNN zveju, būtu bijis jāņem vērā minētā kuģa iepriekšējās atkārtotās NNN zvejas darbības. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz ekonomikas dalībnieku un attiecīgo krasta valstu sniegto informāciju, Komisijai ir pierādījumi, ka Sentkitsas un Nevisas reģistrā nesen ir ticis reģistrēts zvejas apgādes kuģis, kas iepriekš bijis iesaistīts nelikumīgā pārkraušanā citā kuģī, kuģojot ar Panamas karogu. Nelikumīgā pārkraušana citā kuģī, pārkāpjot krasta valstu tiesību aktus, notika gar Rietumāfrikas krastu piecu gadu garumā līdz 2012. gadam. Apgādes kuģis minētajā periodā kuģoja ar Panamas karogu, un tam nebija derīgas Panamas izdotas atļaujas transportēšanai, pārkraušanai citā kuģī un zvejas darbību atbalstam. Kuģis veica neatļautu pārkraušanu citā kuģī Gvinejas-Bisavas Republikas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ) ūdeņos un saņēma zivis, ko nozvejojuši kuģi ūdeņos, kuriem Libērijas Republika bija piemērojusi īpašus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, tādējādi pārkāpjot šos pasākumus. Apgādes kuģa NNN zvejas darbības izmeklēja attiecīgā karoga valsts (Panama) un viena no krasta valstīm (Libērija). Reaģējot uz NNN darbībām, karoga valsts (Panama) un krasta valsts (Libērija) attiecīgi 2012. un 2013. gadā piemēroja naudassodus minētajam apgādes kuģim. Tā rezultātā apgādes kuģim tika anulēta Panamas karoga reģistrācija un tika mainīts kuģa vārds. Pēc tam tas 2014. gadā tika reģistrēts ar Sentkitsas un Nevisas karogu. Sentkitsas un Nevisas iestādēm, pildot savu pienākumu nodrošināt, lai kuģi neveic NNN zveju un lai kuģu pārreģistrācija ar tās karogu neveicina NNN zveju, būtu bijis jāņem vērā minētā kuģa iepriekšējās atkārtotās NNN zvejas darbības.

| (18) | Atļaujot reģistrēt zvejas apgādes kuģi, kas iepriekš veicis NNN zvejas darbības, kuras mazināja starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, un pirms tam nepārbaudot šā kuģa iepriekšējās NNN darbības, Sentkitsa un Nevisa neizpildīja savus pienākumus atbilstīgi UNCLOS 94. pantam, FAO atbilstības nolīguma III panta 1. punkta a) apakšpunktam un 5. punkta a) apakšpunktam, FAO Starptautiskā Nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 36. un 38. punktam un 18. punktam FAO brīvprātīgi piemērojamajās Vadlīnijās par karoga valstu darbību. |
| --- | --- |

(18)

Atļaujot reģistrēt zvejas apgādes kuģi, kas iepriekš veicis NNN zvejas darbības, kuras mazināja starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, un pirms tam nepārbaudot šā kuģa iepriekšējās NNN darbības, Sentkitsa un Nevisa neizpildīja savus pienākumus atbilstīgi UNCLOS 94. pantam, FAO atbilstības nolīguma III panta 1. punkta a) apakšpunktam un 5. punkta a) apakšpunktam, FAO Starptautiskā Nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 36. un 38. punktam un 18. punktam FAO brīvprātīgi piemērojamajās Vadlīnijās par karoga valstu darbību.

| (19) | Ņemot vērā 17. un 18. apsvērumā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz Sentkitsas un Nevisas paziņojumiem, varētu konstatēt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punktu Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi starptautiskajos tiesību aktos paredzētos pienākumus, kas tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga kuģi, kuri iepriekš veikuši NNN zvejas darbības. Proti, minētā pienākumu neizpilde tika novērota attiecībā uz nepietiekami veiktiem pasākumiem, lai pārbaudītu dokumentētas un atkārtotas NNN zvejas darbības, ko veicis konkrētais apgādes kuģis. Šī darbība ir īpaši svarīga, ņemot vērā faktu, ka karoga valsts nomaiņa attiecas uz bēdīgi slavenu NNN zvejas noteikumu pārkāpēju. Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija turklāt analizēja Sentkitsas un Nevisas veiktos pasākumus saistībā ar NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā 17. un 18. apsvērumā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz Sentkitsas un Nevisas paziņojumiem, varētu konstatēt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punktu Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi starptautiskajos tiesību aktos paredzētos pienākumus, kas tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga kuģi, kuri iepriekš veikuši NNN zvejas darbības. Proti, minētā pienākumu neizpilde tika novērota attiecībā uz nepietiekami veiktiem pasākumiem, lai pārbaudītu dokumentētas un atkārtotas NNN zvejas darbības, ko veicis konkrētais apgādes kuģis. Šī darbība ir īpaši svarīga, ņemot vērā faktu, ka karoga valsts nomaiņa attiecas uz bēdīgi slavenu NNN zvejas noteikumu pārkāpēju. Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu Komisija turklāt analizēja Sentkitsas un Nevisas veiktos pasākumus saistībā ar NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

| (20) | IPOA IUU ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā arī teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat arī FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodeksā), konkrēti tā 11. pantā, ir izklāstīts, kāda ir laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. Kodeksa 11. panta 1. punkta 11. apakšpunktā valstīm prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu. |
| --- | --- |

(20)

IPOA IUU ir doti norādījumi attiecībā uz starptautiski apstiprinātiem ar tirgu saistītiem pasākumiem NNN zvejā iegūtu zivju un zivju produktu tirdzniecības samazināšanai vai izskaušanai. IPOA IUU 71. punktā arī teikts, ka valstīm būtu jāuzlabo savu tirgu pārredzamība, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat arī FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā (FAO Rīcības kodeksā), konkrēti tā 11. pantā, ir izklāstīts, kāda ir laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. Kodeksa 11. panta 1. punkta 11. apakšpunktā valstīm prasīts nodrošināt, lai zivis un zvejas produkti starptautiskā un iekšzemes mērogā tiktu tirgoti saskaņā ar pareizas saglabāšanas un pārvaldības praksi, uzlabojot zivju un zvejas produktu izcelsmes noteikšanu.

| (21) | Šajā saistībā tiek norādīts, ka produktu izsekojamību traucē nepietiekama Sentkitsas un Nevisas valsts tiesību aktu, reģistrācijas un licencēšanas sistēmu pārredzamība. |
| --- | --- |

(21)

Šajā saistībā tiek norādīts, ka produktu izsekojamību traucē nepietiekama Sentkitsas un Nevisas valsts tiesību aktu, reģistrācijas un licencēšanas sistēmu pārredzamība.

| (22) | FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu un to izstrādes, kā arī attiecīgo politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību zivsaimniecības jomā (attiecīgi 6. panta 13. punkts un 7. panta 1. punkta 9. apakšpunkts). Tas nodrošina principus un standartus, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai un tostarp attiecas arī uz zivju un zvejas produktu zveju, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbībām un pētījumiem zivsaimniecības jomā. FAO Rīcības kodeksa 11. panta 2. un 3. punktā norādīts precīzāk, ka starptautiskajai zivju un zvejas produktu tirdzniecībai nevajadzētu ietekmēt zvejniecību attīstības ilgtspējību un ka tai jābūt balstītai uz pārredzamiem pasākumiem, kā arī uz pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvajām procedūrām. |
| --- | --- |

(22)

FAO Rīcības kodeksā ir ieteikts nodrošināt tiesību aktu un to izstrādes, kā arī attiecīgo politikas un lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesu pārredzamību zivsaimniecības jomā (attiecīgi 6. panta 13. punkts un 7. panta 1. punkta 9. apakšpunkts). Tas nodrošina principus un standartus, kas piemērojami visu zvejniecību saglabāšanai, pārvaldībai un attīstībai un tostarp attiecas arī uz zivju un zvejas produktu zveju, apstrādi un tirdzniecību, zvejas darbībām un pētījumiem zivsaimniecības jomā. FAO Rīcības kodeksa 11. panta 2. un 3. punktā norādīts precīzāk, ka starptautiskajai zivju un zvejas produktu tirdzniecībai nevajadzētu ietekmēt zvejniecību attīstības ilgtspējību un ka tai jābūt balstītai uz pārredzamiem pasākumiem, kā arī uz pārredzamiem, vienkāršiem un visaptverošiem tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvajām procedūrām.

| (23) | Komisija sava apmeklējuma laikā konstatēja, ka Sentkitsa un Nevisa nespēj sniegt informāciju par sugām, ko zvejo Sentkitsas un Nevisas tāljūras zvejas flotes, un par nozvejoto produktu tirdzniecības plūsmām. Komisija, pamatojoties uz apmeklējuma laikā iegūto informāciju, uzskatīja, ka Sentkitsa un Nevisa nespēj garantēt savu tirgu pārredzamību, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību, kā noteikts IPOA IUU 71. punktā. |
| --- | --- |

(23)

Komisija sava apmeklējuma laikā konstatēja, ka Sentkitsa un Nevisa nespēj sniegt informāciju par sugām, ko zvejo Sentkitsas un Nevisas tāljūras zvejas flotes, un par nozvejoto produktu tirdzniecības plūsmām. Komisija, pamatojoties uz apmeklējuma laikā iegūto informāciju, uzskatīja, ka Sentkitsa un Nevisa nespēj garantēt savu tirgu pārredzamību, lai varētu nodrošināt zivju vai zivju produktu izsekojamību, kā noteikts IPOA IUU 71. punktā.

| (24) | Turklāt prasības zvejas atļaujas piešķiršanai, kas noteiktas Sentkitsas un Nevisas 2002. gada Zivsaimniecības likumā (piemērojams tikai Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņos, “2002. gada Zivsaimniecības likums”) un Sentkitsas un Nevisas 2002. gada Likumā par tirdzniecības floti (piemērojams tikai attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas tāljūras floti, “2002. gada Kuģniecības likums”), neietver ziņošanas pienākumus, kā to paredz IPOA IUU 47. punkta 2. apakšpunkts un FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību I pielikuma 29. punkta c) apakšpunkta iv) daļa. Iestādes norādīja, ka tās bija ieviesušas arī īpašas tiesiskās normas attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas Starptautisko Kuģu reģistru, lai reglamentētu kuģu darbību (2013. gada decembra Jūras apkārtraksts Nr. MC/58/13). Tomēr minētajā apkārtrakstā nav ietverts formulējums, kas pilnvaro Sentkitsas un Nevisas Starptautisko Kuģu reģistru pieņemt saistošus aktus attiecībā uz kuģu ziņošanas pienākumiem. Nepietiekamie dati neļauj Sentkitsai un Nevisai pienācīgi nodrošināt zivju produktu izsekojamību un samazina to spēju aizkavēt NNN zvejas produktu tirdzniecību. Ņemot vērā konstatēto nepietiekamo izsekojamību un Sentkitsas un Nevisas iestāžu nepietiekamo informētību par to karoga kuģu izkrautajām vai citā kuģī pārkrautajām zivīm, Sentkitsa un Nevisa nevar nodrošināt, ka šajā valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā saistībā Sentkitsa un Nevisa nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punktā minētos ieteikumus, ar kuriem karoga valstis ir aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no izkraušanas vietas līdz galamērķim. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt prasības zvejas atļaujas piešķiršanai, kas noteiktas Sentkitsas un Nevisas 2002. gada Zivsaimniecības likumā (piemērojams tikai Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņos, “2002. gada Zivsaimniecības likums”) un Sentkitsas un Nevisas 2002. gada Likumā par tirdzniecības floti (piemērojams tikai attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas tāljūras floti, “2002. gada Kuģniecības likums”), neietver ziņošanas pienākumus, kā to paredz IPOA IUU 47. punkta 2. apakšpunkts un FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību I pielikuma 29. punkta c) apakšpunkta iv) daļa. Iestādes norādīja, ka tās bija ieviesušas arī īpašas tiesiskās normas attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas Starptautisko Kuģu reģistru, lai reglamentētu kuģu darbību (2013. gada decembra Jūras apkārtraksts Nr. MC/58/13). Tomēr minētajā apkārtrakstā nav ietverts formulējums, kas pilnvaro Sentkitsas un Nevisas Starptautisko Kuģu reģistru pieņemt saistošus aktus attiecībā uz kuģu ziņošanas pienākumiem. Nepietiekamie dati neļauj Sentkitsai un Nevisai pienācīgi nodrošināt zivju produktu izsekojamību un samazina to spēju aizkavēt NNN zvejas produktu tirdzniecību. Ņemot vērā konstatēto nepietiekamo izsekojamību un Sentkitsas un Nevisas iestāžu nepietiekamo informētību par to karoga kuģu izkrautajām vai citā kuģī pārkrautajām zivīm, Sentkitsa un Nevisa nevar nodrošināt, ka šajā valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā saistībā Sentkitsa un Nevisa nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punktā minētos ieteikumus, ar kuriem karoga valstis ir aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no izkraušanas vietas līdz galamērķim.

| (25) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Sentkitsas un Nevisas sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga un tirgus valstij novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Sentkitsas un Nevisas sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga un tirgus valstij novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (26) | Komisija analizēja, vai Sentkitsas un Nevisas iestādes efektīvi sadarbojušās ar Komisiju, reaģējot uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, nodrošināt vērtējumu vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām. |
| --- | --- |

(26)

Komisija analizēja, vai Sentkitsas un Nevisas iestādes efektīvi sadarbojušās ar Komisiju, reaģējot uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, nodrošināt vērtējumu vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

| (27) | Lai arī Sentkitsas un Nevisas zivsaimniecības iestādes kopumā sadarbojās, sniedzot atbildes un vērtējumus saistībā ar informācijas pieprasījumiem, ticamību tam, ka sniegtās atbildes ir precīzas, mazina un negatīvi ietekmē nepietiekamais tiesiskais regulējums un valsts zvejniecības pārvaldības sistēmas nepietiekamā pārredzamība, kā noteikts 3.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(27)

Lai arī Sentkitsas un Nevisas zivsaimniecības iestādes kopumā sadarbojās, sniedzot atbildes un vērtējumus saistībā ar informācijas pieprasījumiem, ticamību tam, ka sniegtās atbildes ir precīzas, mazina un negatīvi ietekmē nepietiekamais tiesiskais regulējums un valsts zvejniecības pārvaldības sistēmas nepietiekamā pārredzamība, kā noteikts 3.1. iedaļā.

| (28) | Turklāt saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Sentkitsa un Nevisa ievēro prasību pildīt savus karoga valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai Sentkitsa un Nevisa sadarbojas ar citām valstīm NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt saistībā ar vispārējo novērtējumu par to, kā Sentkitsa un Nevisa ievēro prasību pildīt savus karoga valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai Sentkitsa un Nevisa sadarbojas ar citām valstīm NNN zvejas apkarošanā.

| (29) | Pamatojoties uz informāciju, kas gūta apmeklējumu laikā un saņemta no trešām krasta valstīm, Komisija konstatēja, ka Sentkitsas un Nevisas karoga kuģi kuģo Rietumāfrikas ūdeņos. Sentkitsas un Nevisas iestādes apstiprināja, ka to valdība oficiāli nesadarbojas ar trešām valstīm, kurās kuģo Sentkitsas un Nevisas karoga kuģi. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz informāciju, kas gūta apmeklējumu laikā un saņemta no trešām krasta valstīm, Komisija konstatēja, ka Sentkitsas un Nevisas karoga kuģi kuģo Rietumāfrikas ūdeņos. Sentkitsas un Nevisas iestādes apstiprināja, ka to valdība oficiāli nesadarbojas ar trešām valstīm, kurās kuģo Sentkitsas un Nevisas karoga kuģi.

| (30) | Situācija, kas izklāstīta 29. apsvērumā, liecina par to, ka Sentkitsa un Nevisa nesadarbojās un nekoordinēja darbības ar citām krasta valstīm Rietumāfrikas ūdeņos, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju tādā veidā, kā noteikts IPOA IUU 28. punktā. Proti, saskaņā ar IPOA IUU 31. punktu Sentkitsai un Nevisai kā karoga valstij būtu jānoslēdz līgumi vai jāīsteno pasākumi ar citām valstīm, kā arī jāsadarbojas citādi, lai izpildītu piemērojamos tiesību aktus un piemērotu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai valsts, reģionālā vai pasaules līmenī pieņemtos noteikumus. |
| --- | --- |

(30)

Situācija, kas izklāstīta 29. apsvērumā, liecina par to, ka Sentkitsa un Nevisa nesadarbojās un nekoordinēja darbības ar citām krasta valstīm Rietumāfrikas ūdeņos, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju tādā veidā, kā noteikts IPOA IUU 28. punktā. Proti, saskaņā ar IPOA IUU 31. punktu Sentkitsai un Nevisai kā karoga valstij būtu jānoslēdz līgumi vai jāīsteno pasākumi ar citām valstīm, kā arī jāsadarbojas citādi, lai izpildītu piemērojamos tiesību aktus un piemērotu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai valsts, reģionālā vai pasaules līmenī pieņemtos noteikumus.

| (31) | Turklāt Komisija analizēja, vai Sentkitsa un Nevisa ir veikusi efektīvus noteikumu izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai ir piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu no NNN zvejas. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt Komisija analizēja, vai Sentkitsa un Nevisa ir veikusi efektīvus noteikumu izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai ir piemērotas pietiekami bargas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu no NNN zvejas.

| (32) | Pieejamie dati apstiprina, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz efektīviem noteikumu izpildes pasākumiem. Šajā saistībā tiesiskā regulējuma pamatā ir 2002. gada Zivsaimniecības likums (attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņos esošajām zvejniecībām) un 2002. gada Kuģniecības likums (attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas karoga kuģiem, kas zvejo tāljūras zvejniecībās). Svarīgi uzsvērt, ka FAO 2013. gada jūnijā iesniegtajā vēstulē Sentkitsa un Nevisa apstiprināja, ka tās pašreizējā tiesību sistēma zvejas jomā nav “pilnībā saderīga” ar starptautiskajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(32)

Pieejamie dati apstiprina, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz efektīviem noteikumu izpildes pasākumiem. Šajā saistībā tiesiskā regulējuma pamatā ir 2002. gada Zivsaimniecības likums (attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņos esošajām zvejniecībām) un 2002. gada Kuģniecības likums (attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas karoga kuģiem, kas zvejo tāljūras zvejniecībās). Svarīgi uzsvērt, ka FAO 2013. gada jūnijā iesniegtajā vēstulē Sentkitsa un Nevisa apstiprināja, ka tās pašreizējā tiesību sistēma zvejas jomā nav “pilnībā saderīga” ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

| (33) | Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņiem piemērojamais tiesiskais regulējums neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. pantā noteiktajām pamatprasībām. Nav ieviesta ne valsts stratēģija zvejas flotes uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai, ne inspekcijas, ne novērotāju programma. Turklāt Sentkitsas un Nevisas tiesiskais regulējums nerisina jautājumu par NNN zvejas darbībām. Šajā saistībā jāmin, ka pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav termina “nopietns pārkāpums” definīcijas un visaptveroša saraksta ar nopietniem pārkāpumiem, par ko piemērojamas samērīgi bargas sankcijas. Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Proti, netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par pārkāpumiem un nopietniem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts FAO IPOA 21. punktā un FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību 38. punktā. |
| --- | --- |

(33)

Sentkitsas un Nevisas jurisdikcijas ūdeņiem piemērojamais tiesiskais regulējums neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. pantā noteiktajām pamatprasībām. Nav ieviesta ne valsts stratēģija zvejas flotes uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai, ne inspekcijas, ne novērotāju programma. Turklāt Sentkitsas un Nevisas tiesiskais regulējums nerisina jautājumu par NNN zvejas darbībām. Šajā saistībā jāmin, ka pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav termina “nopietns pārkāpums” definīcijas un visaptveroša saraksta ar nopietniem pārkāpumiem, par ko piemērojamas samērīgi bargas sankcijas. Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Proti, netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par pārkāpumiem un nopietniem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts FAO IPOA 21. punktā un FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību 38. punktā.

| (34) | Tiek norādīts, ka Sentkitsai un Nevisai kā karoga valstij nav nekāda tiesiskā regulējuma pārvaldības, saglabāšanas un uzraudzības, kontroles un pārraudzības jomā zvejas darbību reglamentēšanai atklātā jūrā vai trešās valsts ūdeņos. Vienīgi zvejas flote NEAFC apgabalā zvejo atbilstīgi minētajiem RZPO noteikumiem un izpilda prasības šajā apgabalā, neraugoties uz faktu, ka nav spēkā nekāda īpaša Sentkitsas un Nevisas tiesiskā regulējuma. Sentkitsa un Nevisa ir apstiprinājusi, ka tiesiskā regulējuma trūkums ir pretrunā ar UNCLOS un IPOA IUU attiecībā uz karoga valsts pienākumiem un ar FAO Vadlīnijām par karoga valstu darbību. |
| --- | --- |

(34)

Tiek norādīts, ka Sentkitsai un Nevisai kā karoga valstij nav nekāda tiesiskā regulējuma pārvaldības, saglabāšanas un uzraudzības, kontroles un pārraudzības jomā zvejas darbību reglamentēšanai atklātā jūrā vai trešās valsts ūdeņos. Vienīgi zvejas flote NEAFC apgabalā zvejo atbilstīgi minētajiem RZPO noteikumiem un izpilda prasības šajā apgabalā, neraugoties uz faktu, ka nav spēkā nekāda īpaša Sentkitsas un Nevisas tiesiskā regulējuma. Sentkitsa un Nevisa ir apstiprinājusi, ka tiesiskā regulējuma trūkums ir pretrunā ar UNCLOS un IPOA IUU attiecībā uz karoga valsts pienākumiem un ar FAO Vadlīnijām par karoga valstu darbību.

| (35) | Turklāt attiecībā uz atbilstību esošajiem noteikumiem par atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos veiktajām zvejas darbībām, kā noteikts 33. apsvērumā, kā arī attiecībā uz to īstenošanu Sentkitsai un Nevisai nav konkrētu tiesību aktu NNN zvejas darbību izskaušanai. Trūkst precīzi formulētas NNN zvejas darbību definīcijas, un nav paredzēti attiecīgi administratīvie pasākumi. Vienīgais veiktais pasākums ir zvejas kuģu izslēgšana no reģistra. Tomēr šāds pasākums neietver kuģu nelegālo zvejas darbību izmeklēšanu vai sankciju piemērošanu par konstatētajiem pārkāpumiem. Zvejas kuģa izslēgšana no reģistra nenodrošina, ka pārkāpuma izdarītāji tiek sodīti par savām darbībām un ka tiem tiek atņemts no to darbībām gūtais ekonomiskais izdevīgums. Tas ir vēl svarīgāk Sentkitsas un Nevisas gadījumā, kura, kā paskaidrots 45. apsvērumā, uztur Starptautisko Kuģu reģistru, kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Sentkitsas un Nevisas, bet nenodrošina, ka kuģiem, kuri kuģo ar Sentkitsas un Nevisas karogu, ir patiesa saikne ar valsti, kā noteikts UNCLOS 91. pantā. Komisija savu apmeklējumu laikā konstatēja, ka dažādās Sentkitsas un Nevisas aģentūras nekoordinē savu rīcību kuģu reģistrācijas procesa laikā un tajā pašā laikā nesadarbojas ar iepriekšējām karoga valstīm jautājumā par reģistrējamo kuģu statusu, lai tādējādi novērstu “karoga valsts maiņu”, kā ieteikts FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību 16. punkta e) apakšpunktā. Vienkāršs administratīvs lēmums izslēgt zvejas kuģi no reģistra, nenodrošinot iespēju piemērot citas sankcijas, ir rīcība, kas nenodrošina preventīvu ietekmi. Šāda rīcība nenodrošina arī karoga valsts kontroli pār zvejas kuģiem, kā noteikts UNCLOS 94. punktā. Papildus tam Sentkitsas un Nevisas veikums attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildes nodrošināšanu neatbilst IPOA IUU 18. punktam, kurā noteikts, ka, ņemot vērā UNCLOS noteikumus, katrai valstij ir jāveic pasākumi vai jāsadarbojas ar citām valstīm, lai nodrošinātu, ka valstspiederīgie, kas ir tās jurisdikcijā, neatbalsta NNN zveju vai neiesaistās tajā. Sentkitsas un Nevisas veikums šajā ziņā neatbilst arī IPOA IUU 21. punktam, kurā valstīm ieteikts nodrošināt, lai sankcijas par NNN zveju, ko veic kuģi, un, ciktāl iespējams, valstspiederīgie, kas atrodas to jurisdikcijā, būtu pietiekami bargas, lai efektīvi aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas iegūts no to nelikumīgajām darbībām. Turklāt minētā administratīvā prakse, kas varētu stimulēt NNN zvejas operatorus veikt NNN zvejas kuģu reģistrāciju, neatbilst UNCLOS 94. pantam. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt attiecībā uz atbilstību esošajiem noteikumiem par atklātā jūrā un trešo valstu ūdeņos veiktajām zvejas darbībām, kā noteikts 33. apsvērumā, kā arī attiecībā uz to īstenošanu Sentkitsai un Nevisai nav konkrētu tiesību aktu NNN zvejas darbību izskaušanai. Trūkst precīzi formulētas NNN zvejas darbību definīcijas, un nav paredzēti attiecīgi administratīvie pasākumi. Vienīgais veiktais pasākums ir zvejas kuģu izslēgšana no reģistra. Tomēr šāds pasākums neietver kuģu nelegālo zvejas darbību izmeklēšanu vai sankciju piemērošanu par konstatētajiem pārkāpumiem. Zvejas kuģa izslēgšana no reģistra nenodrošina, ka pārkāpuma izdarītāji tiek sodīti par savām darbībām un ka tiem tiek atņemts no to darbībām gūtais ekonomiskais izdevīgums. Tas ir vēl svarīgāk Sentkitsas un Nevisas gadījumā, kura, kā paskaidrots 45. apsvērumā, uztur Starptautisko Kuģu reģistru, kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Sentkitsas un Nevisas, bet nenodrošina, ka kuģiem, kuri kuģo ar Sentkitsas un Nevisas karogu, ir patiesa saikne ar valsti, kā noteikts UNCLOS 91. pantā. Komisija savu apmeklējumu laikā konstatēja, ka dažādās Sentkitsas un Nevisas aģentūras nekoordinē savu rīcību kuģu reģistrācijas procesa laikā un tajā pašā laikā nesadarbojas ar iepriekšējām karoga valstīm jautājumā par reģistrējamo kuģu statusu, lai tādējādi novērstu “karoga valsts maiņu”, kā ieteikts FAO Vadlīniju par karoga valstu darbību 16. punkta e) apakšpunktā. Vienkāršs administratīvs lēmums izslēgt zvejas kuģi no reģistra, nenodrošinot iespēju piemērot citas sankcijas, ir rīcība, kas nenodrošina preventīvu ietekmi. Šāda rīcība nenodrošina arī karoga valsts kontroli pār zvejas kuģiem, kā noteikts UNCLOS 94. punktā. Papildus tam Sentkitsas un Nevisas veikums attiecībā uz atbilstību un noteikumu izpildes nodrošināšanu neatbilst IPOA IUU 18. punktam, kurā noteikts, ka, ņemot vērā UNCLOS noteikumus, katrai valstij ir jāveic pasākumi vai jāsadarbojas ar citām valstīm, lai nodrošinātu, ka valstspiederīgie, kas ir tās jurisdikcijā, neatbalsta NNN zveju vai neiesaistās tajā. Sentkitsas un Nevisas veikums šajā ziņā neatbilst arī IPOA IUU 21. punktam, kurā valstīm ieteikts nodrošināt, lai sankcijas par NNN zveju, ko veic kuģi, un, ciktāl iespējams, valstspiederīgie, kas atrodas to jurisdikcijā, būtu pietiekami bargas, lai efektīvi aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju un atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas iegūts no to nelikumīgajām darbībām. Turklāt minētā administratīvā prakse, kas varētu stimulēt NNN zvejas operatorus veikt NNN zvejas kuģu reģistrāciju, neatbilst UNCLOS 94. pantam.

| (36) | Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt minētos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē izklāstītais tiesiskā regulējuma un skaidrības un pārredzamības trūkums. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt minētos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē izklāstītais tiesiskā regulējuma un skaidrības un pārredzamības trūkums. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības.

| (37) | Attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas pašreizējām iespējām jānorāda, ka saskaņā ar ANO Tautas attīstības indeksu (2) Sentkitsa un Nevisa tiek uzskatīta par augsta līmeņa attīstības valsti (72. no 187 valstīm). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (3) II pielikumā Sentkitsa un Nevisa ir klasificēta kā viena no valstīm un teritorijām ar vidēji augstiem ienākumiem saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) 2013. gada 1. janvāra palīdzības saņēmēju sarakstu (4). Ņemot vērā Sentkitsas un Nevisas stāvokli, netiek uzskatīts par vajadzīgu analizēt finansiālās un administratīvās iespējas. Tas ir tādēļ, ka Sentkitsas un Nevisas attīstības līmeni, kā pierādīts šajā apsvērumā, nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina tās spēju sadarboties ar citām valstīm un īstenot noteikumu izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas pašreizējām iespējām jānorāda, ka saskaņā ar ANO Tautas attīstības indeksu (2) Sentkitsa un Nevisa tiek uzskatīta par augsta līmeņa attīstības valsti (72. no 187 valstīm). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (3) II pielikumā Sentkitsa un Nevisa ir klasificēta kā viena no valstīm un teritorijām ar vidēji augstiem ienākumiem saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) 2013. gada 1. janvāra palīdzības saņēmēju sarakstu (4). Ņemot vērā Sentkitsas un Nevisas stāvokli, netiek uzskatīts par vajadzīgu analizēt finansiālās un administratīvās iespējas. Tas ir tādēļ, ka Sentkitsas un Nevisas attīstības līmeni, kā pierādīts šajā apsvērumā, nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina tās spēju sadarboties ar citām valstīm un īstenot noteikumu izpildes pasākumus.

| (38) | Neraugoties uz 37. apsvērumā minēto analīzi, turklāt tiek norādīts, ka, pamatojoties uz informāciju, kas gūta Komisijas apmeklējumu laikā 2014. gada maijā un jūlijā, nevar uzskatīt, ka Sentkitsai un Nevisai trūktu finanšu resursu. Drīzāk tai trūkst nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(38)

Neraugoties uz 37. apsvērumā minēto analīzi, turklāt tiek norādīts, ka, pamatojoties uz informāciju, kas gūta Komisijas apmeklējumu laikā 2014. gada maijā un jūlijā, nevar uzskatīt, ka Sentkitsai un Nevisai trūktu finanšu resursu. Drīzāk tai trūkst nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi.

| (39) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punktu Sentkitsa un Nevisa kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī valsts sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punktu Sentkitsa un Nevisa kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes nodrošināšanu.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (40) | Sentkitsa un Nevisa ir ratificējusi UNCLOS un ir pieņēmusi FAO Atbilstības nolīgumu. Sentkitsa un Nevisa ir NEAFC un līdz 2013. gadam bija WCPFC sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(40)

Sentkitsa un Nevisa ir ratificējusi UNCLOS un ir pieņēmusi FAO Atbilstības nolīgumu. Sentkitsa un Nevisa ir NEAFC un līdz 2013. gadam bija WCPFC sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse.

| (41) | Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas statusu kā NEAFC sadarbības partnerei, kas nav līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(41)

Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Sentkitsas un Nevisas statusu kā NEAFC sadarbības partnerei, kas nav līgumslēdzēja puse.

| (42) | Sentkitsai un Nevisai kā NEAFC sadarbības partnerei, kas nav līgumslēdzēja puse, būtu jāievēro Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (NEAFC konvencija). NEAFC konvencija un 2013. gada Deklarācija par to, kā interpretēt un īstenot Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, līdz ar citiem starptautiskajiem tiesību tekstiem atzīst attiecīgos ANO Nolīguma par zivju krājumiem (UNFSA) noteikumus (5). Šajā saistībā Sentkitsai un Nevisai būtu jāievēro UNFSA. Tomēr 17., 18., 23., 24., 29.–36. un 43.–44. apsvērumā izklāstītie fakti liecina par to, ka Sentkitsa un Nevisa kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus attiecībā uz šo nolīgumu. Komisija uzskata, ka šie apsvērumi uzskatāmi par apstiprinošu pierādījumu, lai turpinātu virzīt šo lēmumu. |
| --- | --- |

(42)

Sentkitsai un Nevisai kā NEAFC sadarbības partnerei, kas nav līgumslēdzēja puse, būtu jāievēro Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā (NEAFC konvencija). NEAFC konvencija un 2013. gada Deklarācija par to, kā interpretēt un īstenot Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā, līdz ar citiem starptautiskajiem tiesību tekstiem atzīst attiecīgos ANO Nolīguma par zivju krājumiem (UNFSA) noteikumus (5). Šajā saistībā Sentkitsai un Nevisai būtu jāievēro UNFSA. Tomēr 17., 18., 23., 24., 29.–36. un 43.–44. apsvērumā izklāstītie fakti liecina par to, ka Sentkitsa un Nevisa kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus attiecībā uz šo nolīgumu. Komisija uzskata, ka šie apsvērumi uzskatāmi par apstiprinošu pierādījumu, lai turpinātu virzīt šo lēmumu.

| (43) | Turklāt, pamatojoties uz 2014. gadā veikto apmeklējumu laikā iegūto, kā arī no iesaistītajām krasta valstīm saņemto informāciju, Komisija konstatēja, ka Sentkitsas un Nevisas flote zvejo tunzivis un tunzivjveidīgo sugas Rietumāfrikas krasta valstu jurisdikcijas ūdeņos. To darot, karoga valstij Sentkitsai un Nevisai būtu jāsadarbojas ar minētajā apgabalā un par minētajām sugām atbildīgo RZPO – Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju (ICCAT). Tomēr Sentkitsa un Nevisa nav ne ICCAT līgumslēdzēja puse, ne sadarbības partnere. Kā karoga valsts Sentkitsa un Nevisa nepilda savus pienākumus, kā noteikts UNCLOS 64. pantā attiecībā uz citām valstīm, kuru valstspiederīgie zvejo krasta valstu jurisdikcijā esošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt, pamatojoties uz 2014. gadā veikto apmeklējumu laikā iegūto, kā arī no iesaistītajām krasta valstīm saņemto informāciju, Komisija konstatēja, ka Sentkitsas un Nevisas flote zvejo tunzivis un tunzivjveidīgo sugas Rietumāfrikas krasta valstu jurisdikcijas ūdeņos. To darot, karoga valstij Sentkitsai un Nevisai būtu jāsadarbojas ar minētajā apgabalā un par minētajām sugām atbildīgo RZPO – Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju (ICCAT). Tomēr Sentkitsa un Nevisa nav ne ICCAT līgumslēdzēja puse, ne sadarbības partnere. Kā karoga valsts Sentkitsa un Nevisa nepilda savus pienākumus, kā noteikts UNCLOS 64. pantā attiecībā uz citām valstīm, kuru valstspiederīgie zvejo krasta valstu jurisdikcijā esošajos ūdeņos.

| (44) | Sentkitsa un Nevisa nav ne CCAMLR līgumslēdzēja puse, ne sadarbības partnere. Dokumentā “Saglabāšanas pasākuma 10-05 īstenošana” (6)
  CCAMLR sekretariāts uzsvēris, ka kopš 2013. gada 24. septembra Sentkitsa un Nevisa noteikta par valsti, kas pēdējo piecu gadu laikā, iespējams, nodarbojās ar Dissostichus spp. zveju un/vai tirdzniecību un tajā pašā laikā nesadarbojās ar CCAMLR, piedaloties nozvejas dokumentēšanas shēmā. Šajā saistībā Sentkitsas un Nevisas nesadarbošanās ar CCAMLR ir pretrunā ar tās karoga valsts pienākumiem, kas noteikti UNCLOS 119. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(44)

Sentkitsa un Nevisa nav ne CCAMLR līgumslēdzēja puse, ne sadarbības partnere. Dokumentā “Saglabāšanas pasākuma 10-05 īstenošana” (6)
  CCAMLR sekretariāts uzsvēris, ka kopš 2013. gada 24. septembra Sentkitsa un Nevisa noteikta par valsti, kas pēdējo piecu gadu laikā, iespējams, nodarbojās ar Dissostichus spp. zveju un/vai tirdzniecību un tajā pašā laikā nesadarbojās ar CCAMLR, piedaloties nozvejas dokumentēšanas shēmā. Šajā saistībā Sentkitsas un Nevisas nesadarbošanās ar CCAMLR ir pretrunā ar tās karoga valsts pienākumiem, kas noteikti UNCLOS 119. panta 2. punktā.

| (45) | Turklāt Komisijas veiktā apmeklējuma laikā Sentkitsā un Nevisā tika atklāts, ka šī valsts uztur Starptautisko Kuģu reģistru, kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Sentkitsas un Nevisas. Sentkitsas un Nevisas iestāžu zemā līmenī īstenotā reģistrācijas procesa kontrole un attiecīgu prasību (piemēram, FAO Vadlīnijās par karoga valstu darbību 14. punktā noteikto prasību) trūkums nenodrošina, ka Sentkitsas un Nevisas karoga kuģiem ir patiesa saikne ar šo valsti. Šādas patiesas saiknes trūkums starp valsti un kuģiem, kas reģistrēti tās reģistrā, ir UNCLOS 91. panta noteikumu par kuģu valstspiederību pārkāpums. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt Komisijas veiktā apmeklējuma laikā Sentkitsā un Nevisā tika atklāts, ka šī valsts uztur Starptautisko Kuģu reģistru, kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Sentkitsas un Nevisas. Sentkitsas un Nevisas iestāžu zemā līmenī īstenotā reģistrācijas procesa kontrole un attiecīgu prasību (piemēram, FAO Vadlīnijās par karoga valstu darbību 14. punktā noteikto prasību) trūkums nenodrošina, ka Sentkitsas un Nevisas karoga kuģiem ir patiesa saikne ar šo valsti. Šādas patiesas saiknes trūkums starp valsti un kuģiem, kas reģistrēti tās reģistrā, ir UNCLOS 91. panta noteikumu par kuģu valstspiederību pārkāpums.

| (46) | Visbeidzot būtu jāatzīmē arī tas, ka pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25., 26. un 27. punktā Sentkitsa un Nevisa nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(46)

Visbeidzot būtu jāatzīmē arī tas, ka pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25., 26. un 27. punktā Sentkitsa un Nevisa nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju.

| (47) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (48) | Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO Tautas attīstības indeksu (7) Sentkitsa un Nevisa tiek uzskatīta par augsta līmeņa attīstības valsti (72. no 187 valstīm). Jāatgādina arī, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 Sentkitsa un Nevisa ir iekļauta to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji augsti ienākumi. |
| --- | --- |

(48)

Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO Tautas attīstības indeksu (7) Sentkitsa un Nevisa tiek uzskatīta par augsta līmeņa attīstības valsti (72. no 187 valstīm). Jāatgādina arī, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 Sentkitsa un Nevisa ir iekļauta to valstu un teritoriju kategorijā, kurās ir vidēji augsti ienākumi.

| (49) | Ņemot vērā šo klasifikāciju, Sentkitsu un Nevisu nevar uzskatīt par valsti ar īpašiem ierobežojumiem, kas tiešā veidā izriet no tās attīstības līmeņa. Nav konstatēti ar faktiem apstiprināti pierādījumi, kas ļautu uzskatīt, ka ar starptautiskajiem tiesību aktiem Sentkitsai un Nevisai uzlikto pienākumu nepildīšana ir attīstības trūkuma rezultāts. Tāpat nav konkrētu pierādījumu tam, lai atklātos trūkumus attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību saistītu ar spēju un infrastruktūras trūkumu. Šajā saistībā jānorāda, ka Sentkitsas un Nevisas iestādes nav atsaukušas nevienu argumentu par attīstības ierobežojumiem un apgalvoja, ka to pārvalde darbojas caurmērā efektīvi. |
| --- | --- |

(49)

Ņemot vērā šo klasifikāciju, Sentkitsu un Nevisu nevar uzskatīt par valsti ar īpašiem ierobežojumiem, kas tiešā veidā izriet no tās attīstības līmeņa. Nav konstatēti ar faktiem apstiprināti pierādījumi, kas ļautu uzskatīt, ka ar starptautiskajiem tiesību aktiem Sentkitsai un Nevisai uzlikto pienākumu nepildīšana ir attīstības trūkuma rezultāts. Tāpat nav konkrētu pierādījumu tam, lai atklātos trūkumus attiecībā uz zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību saistītu ar spēju un infrastruktūras trūkumu. Šajā saistībā jānorāda, ka Sentkitsas un Nevisas iestādes nav atsaukušas nevienu argumentu par attīstības ierobežojumiem un apgalvoja, ka to pārvalde darbojas caurmērā efektīvi.

| (50) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Sentkitsas un Nevisas attīstības statusu un vispārējos rādītājus neietekmē valsts attīstības līmenis. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Sentkitsas un Nevisas attīstības statusu un vispārējos rādītājus neietekmē valsts attīstības līmenis.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (51) | Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par to, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par to, ka Sentkitsa un Nevisa nav izpildījusi savus kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

| (52) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Sentkitsai un Nevisai par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Komisijai attiecībā uz Sentkitsu un Nevisu būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Sentkitsai un Nevisai par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Komisijai attiecībā uz Sentkitsu un Nevisu būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (53) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Sentkitsai un Nevisai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(53)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Sentkitsai un Nevisai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Sentkitsai un Nevisai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt kā nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2014. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Informācija iegūta no http://hdr.undp.org/en/statistics

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

3

(4)  DAC saraksts ar oficiālās attīstības palīdzības saņēmējiem (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

4

DAC

(5)  Sk. Preambulu Deklarācijai par to, kā interpretēt un īstenot Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā: http://www.dgrm.min-agricultura.pt/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=248939&att_display=n&att_download=y

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08., 2013. gada 24. septembris.

6

CCAMLR

(7)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

7

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 12. decembris)

par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/C 447/11)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ TUVALU

| (9) | Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2014. gada 18.–20. februārī apmeklēja Tuvalu, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ar Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) atbalstu 2014. gada 18.–20. februārī apmeklēja Tuvalu, īstenojot administratīvo sadarbību, kas paredzēta NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā.

| (10) | Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Tuvalu mehānismiem tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei, kā arī pasākumiem, ko Tuvalu veikusi, lai izpildītu savu pienākumu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(10)

Apmeklējuma mērķis bija pārbaudīt informāciju par Tuvalu mehānismiem tās zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei, kā arī pasākumiem, ko Tuvalu veikusi, lai izpildītu savu pienākumu NNN zvejas apkarošanā.

| (11) | Galīgais apmeklējuma ziņojums attiecīgajai valstij, t. i., Tuvalu, tika nosūtīts 2014. gada 18. martā. |
| --- | --- |

(11)

Galīgais apmeklējuma ziņojums attiecīgajai valstij, t. i., Tuvalu, tika nosūtīts 2014. gada 18. martā.

| (12) | Tuvalu 2014. gada 16. oktobrī sniedza atbildi uz galīgo apmeklējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(12)

Tuvalu 2014. gada 16. oktobrī sniedza atbildi uz galīgo apmeklējuma ziņojumu.

| (13) | Tuvalu ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. Tuvalu ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3). |
| --- | --- |

(13)

Tuvalu ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) dalībniece. Tuvalu ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3).

| (14) | Lai novērtētu, vai Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts ievēro savus starptautiskos pienākumus, ko paredz 13. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kas minētas šajā apsvērumā, Komisija apkopoja un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu minētā uzdevuma veikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērtētu, vai Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts ievēro savus starptautiskos pienākumus, ko paredz 13. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kas minētas šajā apsvērumā, Komisija apkopoja un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu minētā uzdevuma veikšanai.

| (15) | Komisija arī izmantoja informāciju, kas iegūta no RZPO, konkrētajā gadījumā – no WCPFC, publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(15)

Komisija arī izmantoja informāciju, kas iegūta no RZPO, konkrētajā gadījumā – no WCPFC, publiskotajiem datiem, un citu publiski pieejamu informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA TUVALU VAR NOTEIKT NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSU

| (16) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētās pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas kuģu un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (17) | Attiecībā uz Tuvalu karoga zvejas kuģiem ir jānorāda, ka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO zvejas kuģu sarakstiem, nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav Tuvalu karoga zvejas kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti Tuvalu karoga zvejas kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt Tuvalu rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Tuvalu karoga zvejas kuģiem ir jānorāda, ka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no RZPO zvejas kuģu sarakstiem, nedz provizoriskajā, nedz galīgajā NNN zvejas kuģu sarakstā nav Tuvalu karoga zvejas kuģu, kā arī nav nekādu pierādījumu par iepriekšējiem gadījumiem, kuros būtu iesaistīti Tuvalu karoga zvejas kuģi, kas ļautu Komisijai analizēt Tuvalu rīcību saistībā ar atkārtotām NNN zvejas darbībām saskaņā ar 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (18) | Tā kā nav informācijas un pierādījumu, kā paskaidrots 17. apsvērumā, saskaņā ar 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu ir jāsecina, ka nav vajadzības novērtēt Tuvalu pasākumus, kas paredzēti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, un to atbilstību starptautiskajos tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem, kas tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Tuvalu karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā nav informācijas un pierādījumu, kā paskaidrots 17. apsvērumā, saskaņā ar 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu ir jāsecina, ka nav vajadzības novērtēt Tuvalu pasākumus, kas paredzēti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, un to atbilstību starptautiskajos tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem, kas tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Tuvalu karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (19) | Komisija analizēja, vai Tuvalu iestādes efektīvi sadarbojušās ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, nodrošināt vērtējumu vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām. |
| --- | --- |

(19)

Komisija analizēja, vai Tuvalu iestādes efektīvi sadarbojušās ar Komisiju un reaģē uz Komisijas prasībām veikt izmeklēšanu, nodrošināt vērtējumu vai veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

| (20) | Šajā ziņā Tuvalu izvairās sadarboties ar Komisiju, lai novērstu zivsaimniecības pārvaldības sistēmas trūkumus, kurus Komisija konstatēja apmeklējuma laikā. 2014. gada 16. oktobrī sniegtajā atbildē uz galīgo ziņojumu Tuvalu nepauž saistošu apņemšanos novērst Komisijas konstatētos trūkumus. Proti, Tuvalu atzīst to, ka problēmas ir, un norāda, ka situācijas uzlabošanai būtu vajadzīga tehniskā palīdzība un laiks, taču nepauž nekādu konkrētu apņemšanos un nepiedāvā nekādu rīcības plānu, lai novērstu konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(20)

Šajā ziņā Tuvalu izvairās sadarboties ar Komisiju, lai novērstu zivsaimniecības pārvaldības sistēmas trūkumus, kurus Komisija konstatēja apmeklējuma laikā. 2014. gada 16. oktobrī sniegtajā atbildē uz galīgo ziņojumu Tuvalu nepauž saistošu apņemšanos novērst Komisijas konstatētos trūkumus. Proti, Tuvalu atzīst to, ka problēmas ir, un norāda, ka situācijas uzlabošanai būtu vajadzīga tehniskā palīdzība un laiks, taču nepauž nekādu konkrētu apņemšanos un nepiedāvā nekādu rīcības plānu, lai novērstu konstatētos trūkumus.

| (21) | Lai kopumā novērtētu, vai Tuvalu pilda savus karoga, ostas un krasta valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai Tuvalu sadarbojas ar citām karoga valstīm cīņā pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(21)

Lai kopumā novērtētu, vai Tuvalu pilda savus karoga, ostas un krasta valsts pienākumus, Komisija arī analizēja, vai Tuvalu sadarbojas ar citām karoga valstīm cīņā pret NNN zveju.

| (22) | Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumiem. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to īstenošanu. Turklāt FAO Rīcības kodeksa (4) 7. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusējus nolīgumus, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. Šis jautājums ir sīkāk aprakstīts Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) (5) 28. un 51. punktā, kurā sīki izklāstītas tiešas valstu sadarbības metodes, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar UNCLOS 63. un 64. pantu krasta un karoga valstīm jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumiem. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to īstenošanu. Turklāt FAO Rīcības kodeksa (4) 7. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusējus nolīgumus, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. Šis jautājums ir sīkāk aprakstīts Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) (5) 28. un 51. punktā, kurā sīki izklāstītas tiešas valstu sadarbības metodes, tostarp krasta valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa.

| (23) | Šajā saistībā WCPFC konvencijas (6) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka katrs loceklis gadījumā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis, kas peld ar citas valsts karogu, ir iesaistījies darbībā, kura mazina to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, kas skar konvencijas apgabalu, par to ziņo attiecīgajai karoga valstij. |
| --- | --- |

(23)

Šajā saistībā WCPFC konvencijas (6) 25. panta 10. punktā ir noteikts, ka katrs loceklis gadījumā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis, kas peld ar citas valsts karogu, ir iesaistījies darbībā, kura mazina to saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, kas skar konvencijas apgabalu, par to ziņo attiecīgajai karoga valstij.

| (24) | Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos pārsvarā atrodas ārvalstu karoga kuģi. Saskaņā ar Tuvalu iestāžu sniegto informāciju Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī pašlaik ir spēkā kopumā 18 divpusējie privāto licenču līgumi ar desmit valstīm. Šajā saistībā floti, kurai ir atļauja zvejot Tuvalu ūdeņos, veido 213 kuģi zvejai ar riņķvadu, 17 kuģi zvejai ar makšķerēm un septiņi kuģi zvejai ar āķu jedām, no kuriem tikai vienam kuģim zvejai ar riņķvadu un diviem kuģiem zvejai ar āķu jedām ir Tuvalu karogs. Tomēr Tuvalu apstiprināja, ka nav izveidoti sadarbības kanāli ar attiecīgajām karoga valstīm, lai nodrošinātu, ka Tuvalu izpilda savus pienākumus sadarboties ar karoga valstīm, kā noteikts 22. un 23. apsvērumā. |
| --- | --- |

(24)

Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos pārsvarā atrodas ārvalstu karoga kuģi. Saskaņā ar Tuvalu iestāžu sniegto informāciju Komisijas apmeklējuma laikā 2014. gada februārī pašlaik ir spēkā kopumā 18 divpusējie privāto licenču līgumi ar desmit valstīm. Šajā saistībā floti, kurai ir atļauja zvejot Tuvalu ūdeņos, veido 213 kuģi zvejai ar riņķvadu, 17 kuģi zvejai ar makšķerēm un septiņi kuģi zvejai ar āķu jedām, no kuriem tikai vienam kuģim zvejai ar riņķvadu un diviem kuģiem zvejai ar āķu jedām ir Tuvalu karogs. Tomēr Tuvalu apstiprināja, ka nav izveidoti sadarbības kanāli ar attiecīgajām karoga valstīm, lai nodrošinātu, ka Tuvalu izpilda savus pienākumus sadarboties ar karoga valstīm, kā noteikts 22. un 23. apsvērumā.

| (25) | Attiecībā uz efektīviem noteikumu izpildes pasākumiem UNFSA 19. panta 2. punktā noteikts, ka sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, ir atbilstīgi bargas, lai efektīvi nodrošinātu nosacījumu ievērošanu un atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no tā, kur tie notiek, kā arī atņem pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgas darbības. Kā noskaidrots 26.–29. apsvērumā, Tuvalu nav tiesiskā regulējuma vai kontroles pār savu floti un ūdeņiem, kas vajadzīga, lai pienācīgi sodītu pārkāpējus. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz efektīviem noteikumu izpildes pasākumiem UNFSA 19. panta 2. punktā noteikts, ka sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, ir atbilstīgi bargas, lai efektīvi nodrošinātu nosacījumu ievērošanu un atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no tā, kur tie notiek, kā arī atņem pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgas darbības. Kā noskaidrots 26.–29. apsvērumā, Tuvalu nav tiesiskā regulējuma vai kontroles pār savu floti un ūdeņiem, kas vajadzīga, lai pienācīgi sodītu pārkāpējus.

| (26) | Sankciju sistēma ir noteikta Tuvalu 2006. gada Likumā par jūras resursiem. Lai gan minētais likums tika grozīts 2012. gadā, tajā nav ņemtas vērā jaunākās izmaiņas starptautiskajos tiesību aktos attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu. Šajā saistībā pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav skaidras terminu “NNN zvejas darbība” un “nopietns pārkāpums” definīcijas, kā arī visaptveroša saraksta ar nopietniem pārkāpumiem, par ko piemērojamas bargas sankcijas. |
| --- | --- |

(26)

Sankciju sistēma ir noteikta Tuvalu 2006. gada Likumā par jūras resursiem. Lai gan minētais likums tika grozīts 2012. gadā, tajā nav ņemtas vērā jaunākās izmaiņas starptautiskajos tiesību aktos attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu. Šajā saistībā pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav skaidras terminu “NNN zvejas darbība” un “nopietns pārkāpums” definīcijas, kā arī visaptveroša saraksta ar nopietniem pārkāpumiem, par ko piemērojamas bargas sankcijas.

| (27) | Turklāt Tuvalu tiesību akti neparedz attiecīgus administratīvos pasākumus sistemātiskā izklāstā. Šāda veida papildu pasākumi aprobežojas ar licenču apturēšanu un atsaukšanu un ir piemērojami vienīgi “nopietnu pārkāpumu” gadījumā, taču jēdziens “nopietni pārkāpumi” nav definēts Tuvalu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(27)

Turklāt Tuvalu tiesību akti neparedz attiecīgus administratīvos pasākumus sistemātiskā izklāstā. Šāda veida papildu pasākumi aprobežojas ar licenču apturēšanu un atsaukšanu un ir piemērojami vienīgi “nopietnu pārkāpumu” gadījumā, taču jēdziens “nopietni pārkāpumi” nav definēts Tuvalu tiesību aktos.

| (28) | Jēdziens “nopietni pārkāpumi” nav pietiekami izstrādāts Tuvalu tiesību aktos. Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz sankcijas, kas ir pietiekamas, lai atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(28)

Jēdziens “nopietni pārkāpumi” nav pietiekami izstrādāts Tuvalu tiesību aktos. Pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz sankcijas, kas ir pietiekamas, lai atņemtu pārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgas darbības.

| (29) | Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Proti, netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par nopietniem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts UNFSA 19. panta 2. punktā un WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Proti, netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par nopietniem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko izdevīgumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts UNFSA 19. panta 2. punktā un WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā.

| (30) | Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt šos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē skaidrības un pārredzamības trūkums, kā izklāstīts 39.–48. apsvērumā. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz analizēto NNN zvejas gadījumu vēsturi, būtību, apstākļiem, pakāpi un smagumu iespēju novērtēt šos elementus vienlīdz negatīvi ietekmē skaidrības un pārredzamības trūkums, kā izklāstīts 39.–48. apsvērumā. Šādu nepilnību dēļ nav iespējams ticamā veidā noteikt iespējamo ar NNN zveju saistīto darbību dimensiju. Tomēr vispārzināms ir fakts, ka pārredzamības trūkums apvienojumā ar reālas kontroles neiespējamību veicina nelikumīgas darbības.

| (31) | Attiecībā uz pašreizējām Tuvalu finansiālajām un administratīvajām iespējām jānorāda, ka Tuvalu nav ierindota Apvienoto Nāciju Organizācijas Tautas attīstības indeksā (7). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (8) II pielikumā Tuvalu ir iekļauta vismazāk attīstīto valstu kategorijā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) 2013. gada 1. janvāra oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju (OAP) sarakstu (9). Šajā saistībā Tuvalu finansiālās un administratīvās spējas var uzskatīt par faktoru, kas mazina Tuvalu iespējas sadarboties ar citām valstīm un īstenot noteikumu izpildes pasākumus. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz pašreizējām Tuvalu finansiālajām un administratīvajām iespējām jānorāda, ka Tuvalu nav ierindota Apvienoto Nāciju Organizācijas Tautas attīstības indeksā (7). Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (8) II pielikumā Tuvalu ir iekļauta vismazāk attīstīto valstu kategorijā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (DAC) 2013. gada 1. janvāra oficiālās attīstības palīdzības saņēmēju (OAP) sarakstu (9). Šajā saistībā Tuvalu finansiālās un administratīvās spējas var uzskatīt par faktoru, kas mazina Tuvalu iespējas sadarboties ar citām valstīm un īstenot noteikumu izpildes pasākumus.

| (32) | Neraugoties uz 31. apsvērumā minēto analīzi, jānorāda, ka, pamatojoties uz Komisijas 2014. gada februāra apmeklējumā iegūto informāciju, nevar uzskatīt, ka Tuvalu iestādēm trūkst finanšu līdzekļu. Drīzāk Tuvalu trūkst nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi kā karoga, krasta, ostas un tirgus valstij. |
| --- | --- |

(32)

Neraugoties uz 31. apsvērumā minēto analīzi, jānorāda, ka, pamatojoties uz Komisijas 2014. gada februāra apmeklējumā iegūto informāciju, nevar uzskatīt, ka Tuvalu iestādēm trūkst finanšu līdzekļu. Drīzāk Tuvalu trūkst nepieciešamās tiesiskās un administratīvās vides, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu pienākumu izpildi kā karoga, krasta, ostas un tirgus valstij.

| (33) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Tuvalu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punktu Tuvalu nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Tuvalu sniegtajiem paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punktu Tuvalu nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes nodrošināšanu.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (34) | Tuvalu ir ratificējusi UNCLOS un UNFSA. Tuvalu ir WCPFC dalībniece. Tuvalu ir parakstījusi FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(34)

Tuvalu ir ratificējusi UNCLOS un UNFSA. Tuvalu ir WCPFC dalībniece. Tuvalu ir parakstījusi FFA konvenciju un PNA par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā.

| (35) | Komisija analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar Tuvalu kā WCPFC dalībnieces statusu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija analizēja visu informāciju, kas šķita svarīga saistībā ar Tuvalu kā WCPFC dalībnieces statusu.

| (36) | Turklāt Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Tuvalu piekrišanu piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Tuvalu piekrišanu piemērot WCPFC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (37) | Saskaņā ar visaptverošu informāciju, ko Tuvalu sniegusi par situāciju ar tunzivju zvejas darbībām tās ūdeņos (10), nozvejas no tunzivju krājumiem Tuvalu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2011. gadā sasniedza 51 800 tonnu (t). Tas ir mazāk nekā iepriekšējos gados (63 427 t 2009. gadā un 60 618 t 2010. gadā), un krājumi Tuvalu EEZ joprojām veido ievērojamu daļu no tunzivju krājumiem Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar visaptverošu informāciju, ko Tuvalu sniegusi par situāciju ar tunzivju zvejas darbībām tās ūdeņos (10), nozvejas no tunzivju krājumiem Tuvalu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2011. gadā sasniedza 51 800 tonnu (t). Tas ir mazāk nekā iepriekšējos gados (63 427 t 2009. gadā un 60 618 t 2010. gadā), un krājumi Tuvalu EEZ joprojām veido ievērojamu daļu no tunzivju krājumiem Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā.

| (38) | Ņemot vērā 37. apsvērumā minētos rādītājus, šķiet, ka Tuvalu pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šo resursu pārvaldību ilgtermiņā. Ar UNCLOS 61.–64. pantu un UNFSA 7. un 8. pantu reglamentēta dzīvo resursu izmantošana krasta valstī, kurai būtu jāpieņem pasākumi, kas ir saderīgi ar reģionā un atklātā jūrā īstenotajiem, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim savā EEZ. Tāpat krasta valstīm jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī sadarbotos ar attiecīgajām valstīm un konkrētajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā 37. apsvērumā minētos rādītājus, šķiet, ka Tuvalu pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā krasta valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šo resursu pārvaldību ilgtermiņā. Ar UNCLOS 61.–64. pantu un UNFSA 7. un 8. pantu reglamentēta dzīvo resursu izmantošana krasta valstī, kurai būtu jāpieņem pasākumi, kas ir saderīgi ar reģionā un atklātā jūrā īstenotajiem, lai nodrošinātu transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un tuvinātos šo krājumu optimālas izmantošanas mērķim savā EEZ. Tāpat krasta valstīm jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī sadarbotos ar attiecīgajām valstīm un konkrētajā zvejniecībā iesaistītajām reģionālajām organizācijām.

| (39) | Tuvalu tiesiskais regulējums nenodrošina skaidrus un pārredzamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri kuģo Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Proti, nav ieviesti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz piekrastes zvejniecībām. Turklāt Tuvalu apstiprināja, ka pašreizējais tunzivju pārvaldības plāns ir novecojis un ir jāpārskata. Tāpat vēl nav pieņemts haizivju pārvaldības plāns, kā noteikts WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumā (CCM) 2010-07 (11). |
| --- | --- |

(39)

Tuvalu tiesiskais regulējums nenodrošina skaidrus un pārredzamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri kuģo Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Proti, nav ieviesti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz piekrastes zvejniecībām. Turklāt Tuvalu apstiprināja, ka pašreizējais tunzivju pārvaldības plāns ir novecojis un ir jāpārskata. Tāpat vēl nav pieņemts haizivju pārvaldības plāns, kā noteikts WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumā (CCM) 2010-07 (11).

| (40) | Saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz valsts jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, tostarp uz arhipelāga ūdeņiem, ir nepilnīgi, un tie nav pamatoti ar zinātniskajiem ieteikumiem, kā noteikts UNCLOS un UNFSA un kā noteikusi WCPFC. Lai gan ar Tuvalu 2006. gada Zivsaimniecības likumu noteikti zvejniecību ilgtspējīgas pārvaldības galvenie principi un dots pilnvarojums Dabas resursu ministrijai pieņemt attiecīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Komisija apmeklējuma laikā konstatēja, ka šāda veida noteikumi ir izstrādāti ļoti zemā līmenī. Galvenie centieni šajā saistībā ir vērsti uz PNA Trešajā līgumā (12) ietverto pasākumu transponēšanu Tuvalu tiesiskajā regulējumā 2009. gadā. |
| --- | --- |

(40)

Saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz valsts jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem, tostarp uz arhipelāga ūdeņiem, ir nepilnīgi, un tie nav pamatoti ar zinātniskajiem ieteikumiem, kā noteikts UNCLOS un UNFSA un kā noteikusi WCPFC. Lai gan ar Tuvalu 2006. gada Zivsaimniecības likumu noteikti zvejniecību ilgtspējīgas pārvaldības galvenie principi un dots pilnvarojums Dabas resursu ministrijai pieņemt attiecīgus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Komisija apmeklējuma laikā konstatēja, ka šāda veida noteikumi ir izstrādāti ļoti zemā līmenī. Galvenie centieni šajā saistībā ir vērsti uz PNA Trešajā līgumā (12) ietverto pasākumu transponēšanu Tuvalu tiesiskajā regulējumā 2009. gadā.

| (41) | Tuvalu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences joma būtībā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus, tostarp Tuvalu jurisdikcijā esošos ūdeņus. Ņemot vērā iepriekš minēto, Tuvalu izslēdz savus teritoriālos un arhipelāga ūdeņus no kuģu dienu sistēmas (VDS), kas ierobežo ar riņķvadiem zvejojošo kuģu zvejas piepūli, iedalot zvejas dienas. Tādēļ galvenais juridiskais instruments Tuvalu ūdeņu zvejas resursu saglabāšanai nav piemērojams ievērojamai daļai no Tuvalu jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. Attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām un kuģiem zvejai ar makšķerēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ir noteikti atsevišķajās licencēs. Tomēr nav publiski pieejamas informācijas par nozvejas un zvejas piepūles faktisko pārvaldību abās šajās zvejniecībās, ja neņem vērā vispārēju politiku, kas vērsta uz zvejas licenču skaita samazināšanu. |
| --- | --- |

(41)

Tuvalu jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences joma būtībā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus, tostarp Tuvalu jurisdikcijā esošos ūdeņus. Ņemot vērā iepriekš minēto, Tuvalu izslēdz savus teritoriālos un arhipelāga ūdeņus no kuģu dienu sistēmas (VDS), kas ierobežo ar riņķvadiem zvejojošo kuģu zvejas piepūli, iedalot zvejas dienas. Tādēļ galvenais juridiskais instruments Tuvalu ūdeņu zvejas resursu saglabāšanai nav piemērojams ievērojamai daļai no Tuvalu jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. Attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām un kuģiem zvejai ar makšķerēm saglabāšanas un pārvaldības pasākumi ir noteikti atsevišķajās licencēs. Tomēr nav publiski pieejamas informācijas par nozvejas un zvejas piepūles faktisko pārvaldību abās šajās zvejniecībās, ja neņem vērā vispārēju politiku, kas vērsta uz zvejas licenču skaita samazināšanu.

| (42) | Turklāt Tuvalu Komisijas apmeklējuma laikā apstiprināja, ka daži WCPFC noteiktie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi (CMM) pašlaik netiek piemēroti. Tas attiecas uz CMM 2007-1 par reģionālo novērotāju programmu, kas paredz novērošanu uz kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām, 5 % apmērā, un uz CMM 2010-07, kas nosaka, ka izkrauto spuru svars nepārsniedz 5 % no haizivju svara. Tika norādīts, ka tehnisko iespēju un resursu trūkums ir kavējis attiecīgo WCPFC CMM izpildes progresu. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt Tuvalu Komisijas apmeklējuma laikā apstiprināja, ka daži WCPFC noteiktie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi (CMM) pašlaik netiek piemēroti. Tas attiecas uz CMM 2007-1 par reģionālo novērotāju programmu, kas paredz novērošanu uz kuģiem, kuri zvejo ar āķu jedām, 5 % apmērā, un uz CMM 2010-07, kas nosaka, ka izkrauto spuru svars nepārsniedz 5 % no haizivju svara. Tika norādīts, ka tehnisko iespēju un resursu trūkums ir kavējis attiecīgo WCPFC CMM izpildes progresu.

| (43) | Nepārprotamie trūkumi attiecībā uz skaidrību un pārredzamību 39.–42. apsvērumā izklāstītajos piemērojamajos saglabāšanas un pārvaldības noteikumos, tostarp attiecībā uz zvejas piepūli atbilstīgi VDS, kā arī 18 dažādu privāto licenču pastāvēšana, kā izklāstīts 24. apsvērumā, mazina iespēju efektīvi īstenot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, tādējādi pārkāpjot saistības, kas noteiktas UNCLOS 61. panta 2.–5. punktā, 62. panta 1. punktā un 64. pantā par resursu optimālu izmantošanu ar pienācīgiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(43)

Nepārprotamie trūkumi attiecībā uz skaidrību un pārredzamību 39.–42. apsvērumā izklāstītajos piemērojamajos saglabāšanas un pārvaldības noteikumos, tostarp attiecībā uz zvejas piepūli atbilstīgi VDS, kā arī 18 dažādu privāto licenču pastāvēšana, kā izklāstīts 24. apsvērumā, mazina iespēju efektīvi īstenot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, tādējādi pārkāpjot saistības, kas noteiktas UNCLOS 61. panta 2.–5. punktā, 62. panta 1. punktā un 64. pantā par resursu optimālu izmantošanu ar pienācīgiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

| (44) | Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu un WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka dzīvo resursu pieļaujamās nozvejas apjoms savā EEZ, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ar pienācīgiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem arī jānodrošina, ka dzīvo resursu un krājumu saglabāšanu EEZ un citos to jurisdikcijā esošajos ūdeņos neapdraud šo resursu pārmērīga izmantošana. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7. panta 3. punktā, 7. panta 4. punktā un 7. panta 5. punktā, ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar UNCLOS 61. pantu, UNFSA 5. un 6. pantu un WCPFC konvencijas 5. un 6. pantu krasta valstīm ir jānosaka dzīvo resursu pieļaujamās nozvejas apjoms savā EEZ, pamatojoties uz tām pieejamajiem labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un piesardzīgu pieeju; krasta valstīm ar pienācīgiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem arī jānodrošina, ka dzīvo resursu un krājumu saglabāšanu EEZ un citos to jurisdikcijā esošajos ūdeņos neapdraud šo resursu pārmērīga izmantošana. FAO Rīcības kodeksā, jo īpaši 7. panta 3. punktā, 7. panta 4. punktā un 7. panta 5. punktā, ir ieteikta laba prakse šo saistību izpildei.

| (45) | WCPFC devītajai zinātniskajai komitejai adresētajā ziņojumā Tuvalu apstiprināja, ka vēl nav atrisinātas problēmas saistībā ar datu vākšanu, ziņošanu un atbilstību (13). Minētās problēmas tiek saistītas ar pārvaldības spējas nepietiekamību Zivsaimniecības departamentā attiecībā uz ziņošanas un datu pārvaldības uzraudzību. |
| --- | --- |

(45)

WCPFC devītajai zinātniskajai komitejai adresētajā ziņojumā Tuvalu apstiprināja, ka vēl nav atrisinātas problēmas saistībā ar datu vākšanu, ziņošanu un atbilstību (13). Minētās problēmas tiek saistītas ar pārvaldības spējas nepietiekamību Zivsaimniecības departamentā attiecībā uz ziņošanas un datu pārvaldības uzraudzību.

| (46) | Arī WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 7. sesijas 2011. gada ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītraino tunzivi, dzeltenspuru tunzivi un lielacu tunzivi. Ņemot vērā to, ka zinātniskiem nolūkiem ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, Komiteja ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (14). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra, ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja līgumslēdzējas puses turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (15) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (16). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus. |
| --- | --- |

(46)

Arī WCPFC Zinātniskās komitejas ziņojumos regulāri tiek pievērsta uzmanība datu trūkumam. Piemēram, 7. sesijas 2011. gada ziņojuma 89. punktā WCPFC Zinātniskā komiteja norādīja uz dažām neatbilstībām zvejas žurnāla informācijā, kuru sniedz to kuģu flotes, kas ar riņķvadiem zvejo svītraino tunzivi, dzeltenspuru tunzivi un lielacu tunzivi. Ņemot vērā to, ka zinātniskiem nolūkiem ir svarīgi iegūt precīzus datus par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, Komiteja ieteica šo problēmu nodot izskatīšanai Tehniskajā un atbilstības komitejā (14). Ziņojuma 37. punktā tā uzsvēra, ka ir neskaidrības par to sugu nozvejas sastāvu, kuras tiek zvejotas ar riņķvadiem, un mudināja līgumslēdzējas puses turpināt uzlabot riņķvadu nozvejas sugu sastāva novērtēšanas metodes. WCPFC Zinātniskā komiteja 8. sesijā vēlreiz pievērsa uzmanību jautājumam par nepietiekamajiem datiem un neatbilstībām (15) saistībā ar nozveju un nozvejas sastāvu, komentēja ziņošanas pienākumus saskaņā ar fraktēšanas kārtību un sniedza ieteikumus pārvaldības uzlabošanai (16). Tika skatīts arī jautājums par to, ka dažas līgumslēdzējas puses, tostarp valstis, kuras darbojas Tuvalu jurisdikcijā esošajos ūdeņos, nesniedz datus vai sniedz neuzticamus datus.

| (47) | WCPFC Zinātniskā komiteja 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītrainās tunzivs zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejas apjomam būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti un maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms netiek sasniegts. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (17). Taču Komisija apmeklējuma laikā konstatēja faktisku flotes un zvejas piekļuves politikas trūkumu, par ko liecināja novecojušais un nepilnīgais tunzivju pārvaldības plāns. |
| --- | --- |

(47)

WCPFC Zinātniskā komiteja 7. sanāksmē informēja, ka tad, ja turpināsies pašreizējā svītrainās tunzivs zvejas prakse, nozvejas līmenis, visticamāk, samazināsies un nozvejas apjomam būtu jāsamazinās, jo krājumi ir izzvejoti un maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms netiek sasniegts. Tāpēc būtu jāuzrauga zvejas piepūles palielināšana (17). Taču Komisija apmeklējuma laikā konstatēja faktisku flotes un zvejas piekļuves politikas trūkumu, par ko liecināja novecojušais un nepilnīgais tunzivju pārvaldības plāns.

| (48) | Tuvalu savos arhipelāga ūdeņos neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, un tā nav apstiprinājusi atbilstošus pasākumus pietiekamā apjomā. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām Tuvalu arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija kopumā apdraud visus tunzivju krājumu saglabāšanas centienus Klusā okeāna reģionā. Tādā veidā Tuvalu nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši tās pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ. |
| --- | --- |

(48)

Tuvalu savos arhipelāga ūdeņos neīsteno nekādus WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, un tā nav apstiprinājusi atbilstošus pasākumus pietiekamā apjomā. Ņemot vērā to, ka tunzivju resursi ir tālu migrējoši un transzonāli, kā arī ņemot vērā nozīmi, kas piešķirama tunzivju krājumiem un zvejas darbībām Tuvalu arhipelāga ūdeņos, kuri ir svarīga tunzivju sugu nārstošanas ģeogrāfiskā teritorija, šī situācija kopumā apdraud visus tunzivju krājumu saglabāšanas centienus Klusā okeāna reģionā. Tādā veidā Tuvalu nenodrošina saglabāšanas un pārvaldības pasākumu īstenošanu visos tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos atbilstoši WCPFC prasībām un atbilstoši tās pienākumam nodrošināt, ka krasta valsts jurisdikcijā esošās sugas netiek apdraudētas pārmērīgas izmantošanas dēļ.

| (49) | Komisija arī novērtēja jebkādu Tuvalu darbību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(49)

Komisija arī novērtēja jebkādu Tuvalu darbību vai bezdarbību, kas varētu samazināt piemērojamo tiesību aktu, noteikumu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.

| (50) | Šajā ziņā, kā to apstiprināja Tuvalu, novecojušais tunzivju pārvaldības plāns kavē skaidru mērķu noteikšanu, lai samazinātu zvejas licenču skaitu un kopējo pieļaujamo nozveju. Tādēļ Komisija uzskata, ka saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums traucē Tuvalu pildīt savus starptautiskos pienākumus. Tā kā tunzivju krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis. |
| --- | --- |

(50)

Šajā ziņā, kā to apstiprināja Tuvalu, novecojušais tunzivju pārvaldības plāns kavē skaidru mērķu noteikšanu, lai samazinātu zvejas licenču skaitu un kopējo pieļaujamo nozveju. Tādēļ Komisija uzskata, ka saglabāšanas un pārvaldības pasākumu trūkums traucē Tuvalu pildīt savus starptautiskos pienākumus. Tā kā tunzivju krājumi ir transzonāli un tālu migrējoši, saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem ir jābūt atbilstošiem un saskaņotiem visā migrācijas teritorijā, lai tie būtu efektīvi un ilgtspējīgi, un tas ir arī WCPFC konvencijas vispārīgais mērķis.

| (51) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Tuvalu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Tuvalu nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī visiem Tuvalu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Tuvalu nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (52) | Ņemot vērā to, ka Tuvalu klasificējama pie vismazāk attīstītajām valstīm (kā norādīts 31. apsvērumā), Komisija analizēja, vai tās apkopoto informāciju varētu saistīt ar Tuvalu kā jaunattīstības valsts īpašajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā to, ka Tuvalu klasificējama pie vismazāk attīstītajām valstīm (kā norādīts 31. apsvērumā), Komisija analizēja, vai tās apkopoto informāciju varētu saistīt ar Tuvalu kā jaunattīstības valsts īpašajiem ierobežojumiem.

| (53) | Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, īpaši ierobežojumi Tuvalu, kas tiešā veidā izriet no tās attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, atsaucoties uz starptautiskiem instrumentiem, kas paredzēti, lai apkarotu, novērstu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šie ierobežojumi nevar attaisnot to, ka Tuvalu nav izveidojusi sankciju sistēmu par starptautisko pārvaldības un saglabāšanas pasākumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(53)

Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, īpaši ierobežojumi Tuvalu, kas tiešā veidā izriet no tās attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, atsaucoties uz starptautiskiem instrumentiem, kas paredzēti, lai apkarotu, novērstu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šie ierobežojumi nevar attaisnot to, ka Tuvalu nav izveidojusi sankciju sistēmu par starptautisko pārvaldības un saglabāšanas pasākumu pārkāpumiem.

| (54) | Turklāt šķiet, ka uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmas trūkumus izraisa neatbilstība starp Tuvalu vājajām iespējām kontrolēt zvejas darbības tās EEZ un piešķirto piekļuvi tās ūdeņiem lielai ārvalstu flotei. Turklāt, neraugoties uz zvejniecības nozīmīgo ieguldījumu Tuvalu vispārējos ieņēmumos, šķiet, ka zvejniecības pārvaldībai atvēlētais budžets ir ievērojami mazāks. Tādēļ, lai gan Tuvalu varētu būt attīstības ierobežojumi, valsts īstenotā zvejas resursu pārvaldības politika nav samērīga ar iedalītajiem resursiem un valsts prioritātēm attiecībā uz zvejniecības pārvaldību. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt šķiet, ka uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmas trūkumus izraisa neatbilstība starp Tuvalu vājajām iespējām kontrolēt zvejas darbības tās EEZ un piešķirto piekļuvi tās ūdeņiem lielai ārvalstu flotei. Turklāt, neraugoties uz zvejniecības nozīmīgo ieguldījumu Tuvalu vispārējos ieņēmumos, šķiet, ka zvejniecības pārvaldībai atvēlētais budžets ir ievērojami mazāks. Tādēļ, lai gan Tuvalu varētu būt attīstības ierobežojumi, valsts īstenotā zvejas resursu pārvaldības politika nav samērīga ar iedalītajiem resursiem un valsts prioritātēm attiecībā uz zvejniecības pārvaldību.

| (55) | Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Tuvalu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Tuvalu attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt tās attīstības stāvokli zvejniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Tuvalu trūkumu būtību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, Tuvalu attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Tuvalu kā karoga vai krasta valsts vispārējo sniegumu attiecībā uz zivsaimniecību un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā situāciju, kas paskaidrota šajā iedaļā, un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī Tuvalu paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Tuvalu attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt tās attīstības stāvokli zvejniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Tuvalu trūkumu būtību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, Tuvalu attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Tuvalu kā karoga vai krasta valsts vispārējo sniegumu attiecībā uz zivsaimniecību un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (56) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Tuvalu kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

| (57) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Tuvalu par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Tuvalu būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Tuvalu par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Tuvalu būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (58) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Tuvalu par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(58)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Tuvalu par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Konkrētajai valstij, t. i., Tuvalu, paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt kā nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2014. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Nauru nolīgums (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 1995. gads.

4

(5)  Starptautiskais nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāns, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2001. gads.

5

(6)  Konvencija par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā, Honolulu, 2000. gada 5. septembrī (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

6

(7)  Informācija iegūta no http://hdr.undp.org/en/statistics

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

8

(9)  DAC saraksts ar OAP saņēmējiem (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

9

DAC

(10)  WCPFC Zinātniskās komitejas 9. regulārā sesija, WCPFC-SC9-AR/CCM-25.

10

WCPFC

(11)  http://www.wcpfc.int/system/files/CMM%202010-07%20%5BSharks%5D.pdf

11

(12)  Nauru nolīguma pušu (PNA) trešā vienošanās, 2008. gads.

12

PNA

(13)  WCPFC Zinātniskās komitejas 9. regulārā sesija, WCPFC-SC9-AR/CCM-25.

13

WCPFC

(14)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, Ponpeja, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, 2011. gada 9.–17. augusts (http://www.wcpfc.int/node/2896).

14

WCPFC

(15)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 2012. gada 7.–15. augusts (http://www.wcpfc.int/node/4587), 3.1. iedaļa.

15

WCPFC

(16)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 8. regulārā sesija, 69.–71. punkts.

16

WCPFC

(17)  WCPFC Zinātniskās komitejas kopsavilkuma ziņojums, 7. regulārā sesija, 35. un 36. punkts.

17

WCPFC

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/30

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2014/C 447/12)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 8.12.2014. |
| --- | --- |
| Ilgums | 8.12.2014.–31.12.2014. |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums vai krājumu grupa | COD/03AS. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | Kategats |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 79/TQ43 |

Aizlieguma datums un laiks

8.12.2014.

Ilgums

8.12.2014.–31.12.2014.

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums vai krājumu grupa

COD/03AS.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

Kategats

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

79/TQ43

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/30

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2014/C 447/13)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 21.11.2014. |
| --- | --- |
| Ilgums | 21.11.2014.–31.12.2014. |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums vai krājumu grupa | GHL/N3LMNO |
| Suga | Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | NAFO 3 LMNO |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 77/TQ43 |

Aizlieguma datums un laiks

21.11.2014.

Ilgums

21.11.2014.–31.12.2014.

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums vai krājumu grupa

GHL/N3LMNO

Suga

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

NAFO 3 LMNO

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

77/TQ43

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/31

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2014/C 447/14)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 3.12.2014. |
| --- | --- |
| Ilgums | 3.12.2014.–31.12.2014. |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums vai krājumu grupa | COD/03AN. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | Skageraks |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 78/TQ43 |

Aizlieguma datums un laiks

3.12.2014.

Ilgums

3.12.2014.–31.12.2014.

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums vai krājumu grupa

COD/03AN.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

Skageraks

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

78/TQ43

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 13.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 447/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 447/32

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (1)

(2014/C 447/15)

To atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, un kas minētas 5. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī ikmēneša atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

BEĻĢIJA

Informācija, ar kuru aizstāj OV C 247, 13.10.2006. publicēto informāciju

Beļģijas tiesību aktos ir paredzēts, ka ir jāpierāda atbilstīgu iztikas līdzekļu pieejamība.

Administratīvā prakse ir šāda:

| a) | Ārvalstnieki, kurus izmitina privātpersona
  Pierādījumu iztikas līdzekļu esamībai var nodrošināt garantijas vēstule, ko parakstījusi persona, kura izmitina ārvalstnieku Beļģijā, un ko apliecinājusi šīs personas dzīvesvietas pašvaldības iestāde.
  Saistību deklarācija ietver ārvalstnieka uzturēšanās, veselības aprūpes, izmitināšanas un repatriācijas izmaksas gadījumā, ja ārvalstnieks nav spējīgs samaksāt, lai nodrošinātu, ka šīs izmaksas nav jāsedz valsts iestādēm. Deklarācija ir jāparaksta maksātspējīgai personai, kurai gadījumā, ja šī persona ir ārvalstnieks, ir uzturēšanās atļauja vai dzīvesvietas atļauja.
  Ja vajadzīgs, ārvalstniekam var pieprasīt iesniegt pierādījumu personisko līdzekļu esamībai.
  Ja ārvalstnieka rīcībā nav nekādu pierādījumu finanšu esamībai, viņam jābūt pieejamiem aptuveni EUR 45 katrai plānotās uzturēšanās dienai. |
| --- | --- |

a)

Ārvalstnieki, kurus izmitina privātpersona

Pierādījumu iztikas līdzekļu esamībai var nodrošināt garantijas vēstule, ko parakstījusi persona, kura izmitina ārvalstnieku Beļģijā, un ko apliecinājusi šīs personas dzīvesvietas pašvaldības iestāde.

Saistību deklarācija ietver ārvalstnieka uzturēšanās, veselības aprūpes, izmitināšanas un repatriācijas izmaksas gadījumā, ja ārvalstnieks nav spējīgs samaksāt, lai nodrošinātu, ka šīs izmaksas nav jāsedz valsts iestādēm. Deklarācija ir jāparaksta maksātspējīgai personai, kurai gadījumā, ja šī persona ir ārvalstnieks, ir uzturēšanās atļauja vai dzīvesvietas atļauja.

Ja vajadzīgs, ārvalstniekam var pieprasīt iesniegt pierādījumu personisko līdzekļu esamībai.

Ja ārvalstnieka rīcībā nav nekādu pierādījumu finanšu esamībai, viņam jābūt pieejamiem aptuveni EUR 45 katrai plānotās uzturēšanās dienai.

| b) | Ārvalstnieki, kuri dzīvo viesnīcā
  Ja ārvalstnieks nespēj sniegt pierādījumu finanšu esamībai, viņam jābūt pieejamiem aptuveni EUR 95 katrai plānotās uzturēšanās dienai.
  Vairumā gadījumu attiecīgajai personai papildus ir jāuzrāda biļete (lidmašīnas biļete), kas ļauj tai atgriezties savā izcelsmes vai dzīvesvietas valstī. |
| --- | --- |

b)

Ārvalstnieki, kuri dzīvo viesnīcā

Ja ārvalstnieks nespēj sniegt pierādījumu finanšu esamībai, viņam jābūt pieejamiem aptuveni EUR 95 katrai plānotās uzturēšanās dienai.

Vairumā gadījumu attiecīgajai personai papildus ir jāuzrāda biļete (lidmašīnas biļete), kas ļauj tai atgriezties savā izcelsmes vai dzīvesvietas valstī.

Iepriekšējo publikāciju saraksts

| | OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp. |
| --- | --- |

OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp.

| | OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp. |
| --- | --- |

OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp.

| | OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp. |
| --- | --- |

OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp.

| | OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp.

| | OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp. |
| --- | --- |

OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp.

| | OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp.

| | OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp. |
| --- | --- |

OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp.

| | OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp. |
| --- | --- |

OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp.

| | OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp. |
| --- | --- |

OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp.

| | OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp.

| | OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp. |
| --- | --- |

OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp.

| | OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp.

| | OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp. |
| --- | --- |

OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp.

| | OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp. |
| --- | --- |

OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp.

| | OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp.

| | OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp. |
| --- | --- |

OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp.

| | OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp.

| | OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp. |
| --- | --- |

OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp.

| | OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp. |
| --- | --- |

OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp.

| | OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp. |
| --- | --- |

OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp.

| | OV C 224, 15.7.2014., 31. lpp. |
| --- | --- |

OV C 224, 15.7.2014., 31. lpp.

| | OV C 434, 4.12.2014., 3. lpp. |
| --- | --- |

OV C 434, 4.12.2014., 3. lpp.

---

(1)  Šā dokumenta beigās skatiet iepriekšējo publikāciju sarakstu.

---