# Úradný vestník L 11/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 11 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5817. januára 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 11

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5817. januára 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/62 z 10. októbra 2014, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky (
  1
  ) | 37 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/63 z 21. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o príspevky ex ante do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií | 44 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/64 zo 16. januára 2015, ktorým sa dvestodvadsiaty štvrtýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným so sieťou al Káida | 65 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/65 zo 16. januára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 68 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/66 zo 16. januára 2015, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. januára 2015 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 341/2007 na cesnak | 70 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2015/67 (EUCAP Sahel Mali/1/2015) zo 14. januára 2015 o predĺžení mandátu vedúceho misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) | 72 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (
  1
  )

1

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/62 z 10. októbra 2014, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky (
  1
  )

1

37

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/63 z 21. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o príspevky ex ante do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií

ex ante

44

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/64 zo 16. januára 2015, ktorým sa dvestodvadsiaty štvrtýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným so sieťou al Káida

65

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/65 zo 16. januára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

68

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/66 zo 16. januára 2015, ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. januára 2015 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 341/2007 na cesnak

70

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2015/67 (EUCAP Sahel Mali/1/2015) zo 14. januára 2015 o predĺžení mandátu vedúceho misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/61

z 10. októbra 2014,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 460,

keďže:

| (1) | Počas rannej „fázy likvidity“ finančnej krízy, ktorá sa začala v roku 2007, čelili mnohé úverové inštitúcie napriek zachovaniu primeraných úrovní kapitálu závažným problémom, pretože svoje riziko likvidity neriadili obozretne. Niektoré úverové inštitúcie sa stali príliš závislými od krátkodobého financovania, ktoré sa pri vypuknutí krízy rýchlo vyčerpalo. Tieto úverové inštitúcie sa tak stali zraniteľné vzhľadom na požiadavky na likviditu, pretože nemali v držbe objem likvidných aktív dostatočný na to, aby dokázali uspokojiť požiadavky na výber finančných prostriedkov (záporné peňažné toky) počas stresového obdobia. Úverové inštitúcie tak boli donútené likvidovať aktíva rýchlym predajom za akúkoľvek cenu, čím sa vytvorila samohybná špirála klesajúcich cien a oslabila dôvera v trh, čo prerástlo až do krízy platobnej schopnosti. Mnoho úverových inštitúcií tak nakoniec nadmerne záviselo od poskytovania likvidity centrálnymi bankami a muselo sa zachraňovať obrovskými finančnými injekciami z verejných zdrojov. Ukázalo sa, že je potrebné vypracovať podrobnú požiadavku na krytie likvidity, ktorej cieľom by malo byť zabrániť tomuto riziku tým, že sa zníži závislosť úverových inštitúcií od krátkodobého financovania a poskytovania likvidity centrálnymi bankami a zvýši ich odolnosť voči náhlym šokom likvidity. |
| --- | --- |

(1)

Počas rannej „fázy likvidity“ finančnej krízy, ktorá sa začala v roku 2007, čelili mnohé úverové inštitúcie napriek zachovaniu primeraných úrovní kapitálu závažným problémom, pretože svoje riziko likvidity neriadili obozretne. Niektoré úverové inštitúcie sa stali príliš závislými od krátkodobého financovania, ktoré sa pri vypuknutí krízy rýchlo vyčerpalo. Tieto úverové inštitúcie sa tak stali zraniteľné vzhľadom na požiadavky na likviditu, pretože nemali v držbe objem likvidných aktív dostatočný na to, aby dokázali uspokojiť požiadavky na výber finančných prostriedkov (záporné peňažné toky) počas stresového obdobia. Úverové inštitúcie tak boli donútené likvidovať aktíva rýchlym predajom za akúkoľvek cenu, čím sa vytvorila samohybná špirála klesajúcich cien a oslabila dôvera v trh, čo prerástlo až do krízy platobnej schopnosti. Mnoho úverových inštitúcií tak nakoniec nadmerne záviselo od poskytovania likvidity centrálnymi bankami a muselo sa zachraňovať obrovskými finančnými injekciami z verejných zdrojov. Ukázalo sa, že je potrebné vypracovať podrobnú požiadavku na krytie likvidity, ktorej cieľom by malo byť zabrániť tomuto riziku tým, že sa zníži závislosť úverových inštitúcií od krátkodobého financovania a poskytovania likvidity centrálnymi bankami a zvýši ich odolnosť voči náhlym šokom likvidity.

| (2) | V článku 412 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa pre úverové inštitúcie stanovuje požiadavka na krytie likvidity, ktorá je všeobecne vyjadrená ako povinnosť mať v držbe „likvidné aktíva, ktorých súčet hodnôt pokrýva záporný tok likvidity mínus kladný tok likvidity za stresových podmienok“. Podľa článku 460 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa Komisia splnomocňuje podrobne vymedziť túto požiadavku na krytie likvidity a okolnosti, za ktorých musia príslušné orgány stanoviť úverovým inštitúciám konkrétne úrovne kladných a záporných peňažných tokov, aby sa zachytili špecifické riziká, ktorým sú vystavené. V súlade s odôvodnením 101 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by mali byť pravidlá porovnateľné s ukazovateľom krytia likvidity, ktorý je stanovený v medzinárodnom rámci pre meranie, normy a sledovanie rizika likvidity, ktorý vypracoval Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS), pričom by mal zohľadňovať špecifiká Únie a jednotlivých štátov. Kým sa od 1. januára 2018 nezačne požiadavka na krytie likvidity vykonávať v plnom rozsahu, členské štáty by mali byť schopné uplatňovať požiadavku na krytie likvidity úverových inštitúcií až do 100 % v súlade s vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

(2)

V článku 412 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa pre úverové inštitúcie stanovuje požiadavka na krytie likvidity, ktorá je všeobecne vyjadrená ako povinnosť mať v držbe „likvidné aktíva, ktorých súčet hodnôt pokrýva záporný tok likvidity mínus kladný tok likvidity za stresových podmienok“. Podľa článku 460 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa Komisia splnomocňuje podrobne vymedziť túto požiadavku na krytie likvidity a okolnosti, za ktorých musia príslušné orgány stanoviť úverovým inštitúciám konkrétne úrovne kladných a záporných peňažných tokov, aby sa zachytili špecifické riziká, ktorým sú vystavené. V súlade s odôvodnením 101 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by mali byť pravidlá porovnateľné s ukazovateľom krytia likvidity, ktorý je stanovený v medzinárodnom rámci pre meranie, normy a sledovanie rizika likvidity, ktorý vypracoval Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS), pričom by mal zohľadňovať špecifiká Únie a jednotlivých štátov. Kým sa od 1. januára 2018 nezačne požiadavka na krytie likvidity vykonávať v plnom rozsahu, členské štáty by mali byť schopné uplatňovať požiadavku na krytie likvidity úverových inštitúcií až do 100 % v súlade s vnútroštátnym právom.

| (3) | V súlade s normami BCBS v oblasti likvidity by sa mali prijať pravidlá na vymedzenie požiadavky na krytie likvidity ako pomeru vankúša „likvidných aktív“ úverovej inštitúcie k jej „čistým záporným tokom likvidity“ za stresové obdobie 30 kalendárnych dní. „Čisté záporné toky likvidity“ by sa mali vypočítať odčítaním kladných tokov likvidity úverovej inštitúcie od jej záporných tokov likvidity. Ukazovateľ krytia likvidity by sa mal vyjadrovať ako percentuálny podiel a po vykonaní v plnom rozsahu by sa jeho minimálna úroveň mala stanoviť na 100 %, čo znamená, že úverová inštitúcia má v držbe dostatok likvidných aktív na pokrytie svojich čistých záporných tokov likvidity počas 30-dňového stresového obdobia. Počas takéhoto obdobia by úverová inštitúcia mala byť schopná rýchlo zmeniť svoje likvidné aktíva na hotovosť bez toho, aby musela využiť likviditu centrálnej banky alebo verejné zdroje, čo by mohlo mať za následok dočasný pokles jej ukazovateľa krytia likvidity pod úroveň 100 %. Ak by takáto situácia nastala alebo sa kedykoľvek očakáva, že nastane, úverové inštitúcie by mali splniť osobitné požiadavky stanovené v článku 414 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 s cieľom včas obnoviť minimálnu úroveň svojho ukazovateľa krytia likvidity. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s normami BCBS v oblasti likvidity by sa mali prijať pravidlá na vymedzenie požiadavky na krytie likvidity ako pomeru vankúša „likvidných aktív“ úverovej inštitúcie k jej „čistým záporným tokom likvidity“ za stresové obdobie 30 kalendárnych dní. „Čisté záporné toky likvidity“ by sa mali vypočítať odčítaním kladných tokov likvidity úverovej inštitúcie od jej záporných tokov likvidity. Ukazovateľ krytia likvidity by sa mal vyjadrovať ako percentuálny podiel a po vykonaní v plnom rozsahu by sa jeho minimálna úroveň mala stanoviť na 100 %, čo znamená, že úverová inštitúcia má v držbe dostatok likvidných aktív na pokrytie svojich čistých záporných tokov likvidity počas 30-dňového stresového obdobia. Počas takéhoto obdobia by úverová inštitúcia mala byť schopná rýchlo zmeniť svoje likvidné aktíva na hotovosť bez toho, aby musela využiť likviditu centrálnej banky alebo verejné zdroje, čo by mohlo mať za následok dočasný pokles jej ukazovateľa krytia likvidity pod úroveň 100 %. Ak by takáto situácia nastala alebo sa kedykoľvek očakáva, že nastane, úverové inštitúcie by mali splniť osobitné požiadavky stanovené v článku 414 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 s cieľom včas obnoviť minimálnu úroveň svojho ukazovateľa krytia likvidity.

| (4) | Ako „likvidné aktíva“ na účely vankúša likvidity úverových inštitúcií by sa mali vymedziť len voľne prevoditeľné aktíva, ktoré sa dajú rýchlo zmeniť na hotovosť na súkromných trhoch v krátkom časovom horizonte a bez výraznej straty hodnoty. V súlade so šiestou časťou nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a klasifikáciou likvidných aktív vypracovanou BCBS by sa v príslušných pravidlách malo rozlišovať medzi aktívami s mimoriadne vysokou likviditou a kreditnou kvalitou (alebo aktívami úrovne 1) a aktívami s vysokou likviditou a kreditnou kvalitou (alebo aktívami úrovne 2). Úroveň 2 by sa mala ďalej členiť na aktíva úrovne 2A a aktíva úrovne 2B. Úverové inštitúcie by mali mať v držbe vankúš likvidných aktív, ktorý je vzhľadom na relatívnu likviditu a kreditnú kvalitu týchto aktív primerane diverzifikovaný. Na každú úroveň a podúroveň by sa preto mali vzťahovať osobitné požiadavky týkajúce sa zrážok (haircutov) a limity celkového vankúša a v prípade potreby by sa na úrovne alebo podúrovne a kategórie likvidných aktív tej istej úrovne alebo podúrovne mali uplatňovať aj diferencované požiadavky, ktoré by mali byť tým prísnejšie, čím je ich likvidita klasifikovaná na nižšej úrovni. |
| --- | --- |

(4)

Ako „likvidné aktíva“ na účely vankúša likvidity úverových inštitúcií by sa mali vymedziť len voľne prevoditeľné aktíva, ktoré sa dajú rýchlo zmeniť na hotovosť na súkromných trhoch v krátkom časovom horizonte a bez výraznej straty hodnoty. V súlade so šiestou časťou nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a klasifikáciou likvidných aktív vypracovanou BCBS by sa v príslušných pravidlách malo rozlišovať medzi aktívami s mimoriadne vysokou likviditou a kreditnou kvalitou (alebo aktívami úrovne 1) a aktívami s vysokou likviditou a kreditnou kvalitou (alebo aktívami úrovne 2). Úroveň 2 by sa mala ďalej členiť na aktíva úrovne 2A a aktíva úrovne 2B. Úverové inštitúcie by mali mať v držbe vankúš likvidných aktív, ktorý je vzhľadom na relatívnu likviditu a kreditnú kvalitu týchto aktív primerane diverzifikovaný. Na každú úroveň a podúroveň by sa preto mali vzťahovať osobitné požiadavky týkajúce sa zrážok (haircutov) a limity celkového vankúša a v prípade potreby by sa na úrovne alebo podúrovne a kategórie likvidných aktív tej istej úrovne alebo podúrovne mali uplatňovať aj diferencované požiadavky, ktoré by mali byť tým prísnejšie, čím je ich likvidita klasifikovaná na nižšej úrovni.

| (5) | Na likvidné aktíva by sa mali uplatňovať určité všeobecné a prevádzkové požiadavky s cieľom zabezpečiť, aby sa dali zmeniť na hotovosť v krátkom časovom horizonte, s prihliadnutím na niektoré prípadné výnimky platné pre špecifické aktíva úrovne 1. V týchto požiadavkách by sa malo spresniť, že likvidné aktíva by mali byť v držbe bez akejkoľvek prekážky, ktorá by bránila nakladaniu s týmito aktívami, mali by sa dať ľahko oceňovať a mali by byť kótované na uznaných burzách alebo obchodovateľné prostredníctvom aktívneho predaja alebo na trhoch s repo transakciami. Mali by takisto zabezpečiť, aby mal útvar riadenia likvidity v rámci úverovej inštitúcie vždy prístup k svojim likvidným aktívam a kontrolu nad nimi, ako aj to, aby boli aktíva zahrnuté do vankúša likvidity primerane diverzifikované. Diverzifikácia je dôležitá preto, aby sa zabezpečilo, že schopnosť úverovej inštitúcie rýchlo zlikvidovať likvidné aktíva bez výraznej straty ich hodnoty nebude ohrozená v dôsledku citlivosti týchto aktív na spoločný rizikový faktor. Od úverových inštitúcií by sa malo takisto vyžadovať, aby zabezpečili súlad menovej denominácie svojich likvidných aktív a čistých záporných tokov likvidity s cieľom predísť ohrozeniu svojej schopnosti využívať počas stresového obdobia vankúš likvidity na krytie záporných tokov likvidity v konkrétnej mene v dôsledku nadmerného menového nesúladu. |
| --- | --- |

(5)

Na likvidné aktíva by sa mali uplatňovať určité všeobecné a prevádzkové požiadavky s cieľom zabezpečiť, aby sa dali zmeniť na hotovosť v krátkom časovom horizonte, s prihliadnutím na niektoré prípadné výnimky platné pre špecifické aktíva úrovne 1. V týchto požiadavkách by sa malo spresniť, že likvidné aktíva by mali byť v držbe bez akejkoľvek prekážky, ktorá by bránila nakladaniu s týmito aktívami, mali by sa dať ľahko oceňovať a mali by byť kótované na uznaných burzách alebo obchodovateľné prostredníctvom aktívneho predaja alebo na trhoch s repo transakciami. Mali by takisto zabezpečiť, aby mal útvar riadenia likvidity v rámci úverovej inštitúcie vždy prístup k svojim likvidným aktívam a kontrolu nad nimi, ako aj to, aby boli aktíva zahrnuté do vankúša likvidity primerane diverzifikované. Diverzifikácia je dôležitá preto, aby sa zabezpečilo, že schopnosť úverovej inštitúcie rýchlo zlikvidovať likvidné aktíva bez výraznej straty ich hodnoty nebude ohrozená v dôsledku citlivosti týchto aktív na spoločný rizikový faktor. Od úverových inštitúcií by sa malo takisto vyžadovať, aby zabezpečili súlad menovej denominácie svojich likvidných aktív a čistých záporných tokov likvidity s cieľom predísť ohrozeniu svojej schopnosti využívať počas stresového obdobia vankúš likvidity na krytie záporných tokov likvidity v konkrétnej mene v dôsledku nadmerného menového nesúladu.

| (6) | V súlade s odporúčaniami uvedenými v správe Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) z 20. decembra 2013 vypracovanej podľa článku 509 ods. 3 a 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa všetky druhy dlhopisov, ktoré emitovali alebo zaručili ústredné štátne správy a centrálne banky členských štátov, ako aj dlhopisov, ktoré emitovali alebo zaručili nadnárodné inštitúcie, mali zaradiť do úrovne 1. Ako poznamenal EBA, z hľadiska dohľadu existujú silné argumenty za to, aby nedochádzalo k rozdielnemu zaobchádzaniu medzi jednotlivými členskými štátmi, pretože vylúčením niektorých štátnych dlhopisov z úrovne 1 by sa vytvorili stimuly na investovanie do iných štátnych dlhopisov v rámci Únie, čo by viedlo k fragmentácii vnútorného trhu a zvýšeniu rizika vzájomnej nákazy v čase krízy medzi úverovými inštitúciami a ich štátmi (tzv. prepojenie medzi bankami a štátmi). Pokiaľ ide o tretie krajiny, do úrovne 1 by sa mali zaradiť expozície voči centrálnym bankám a ústrednej štátnej správe, ktorým bola podľa pravidiel kreditného rizika v tretej časti hlave II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 priradená riziková váha 0 %, ako sa uvádza v norme vypracovanej BCBS. Expozície voči regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom a subjektom verejného sektora by sa mali zaradiť do úrovne 1 len v prípade, keď sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe a keď týmto expozíciám bola podľa rovnakých pravidiel kreditného rizika priradená riziková váha 0 %. Do rovnakej úrovne by sa mali zaradiť expozície voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám, ktorým bola priradená riziková váha 0 %. Vzhľadom na mimoriadne vysokú likviditu a kreditnú kvalitu uvedených aktív by sa úverovým inštitúciám malo umožniť, aby tieto aktíva mohli zahrnúť do svojich vankúšov likvidity bez akýchkoľvek limitov, a nemala by sa na ne uplatňovať žiadna zrážka ani požiadavka diverzifikácie. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s odporúčaniami uvedenými v správe Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) z 20. decembra 2013 vypracovanej podľa článku 509 ods. 3 a 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa všetky druhy dlhopisov, ktoré emitovali alebo zaručili ústredné štátne správy a centrálne banky členských štátov, ako aj dlhopisov, ktoré emitovali alebo zaručili nadnárodné inštitúcie, mali zaradiť do úrovne 1. Ako poznamenal EBA, z hľadiska dohľadu existujú silné argumenty za to, aby nedochádzalo k rozdielnemu zaobchádzaniu medzi jednotlivými členskými štátmi, pretože vylúčením niektorých štátnych dlhopisov z úrovne 1 by sa vytvorili stimuly na investovanie do iných štátnych dlhopisov v rámci Únie, čo by viedlo k fragmentácii vnútorného trhu a zvýšeniu rizika vzájomnej nákazy v čase krízy medzi úverovými inštitúciami a ich štátmi (tzv. prepojenie medzi bankami a štátmi). Pokiaľ ide o tretie krajiny, do úrovne 1 by sa mali zaradiť expozície voči centrálnym bankám a ústrednej štátnej správe, ktorým bola podľa pravidiel kreditného rizika v tretej časti hlave II nariadenia (EÚ) č. 575/2013 priradená riziková váha 0 %, ako sa uvádza v norme vypracovanej BCBS. Expozície voči regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom a subjektom verejného sektora by sa mali zaradiť do úrovne 1 len v prípade, keď sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe a keď týmto expozíciám bola podľa rovnakých pravidiel kreditného rizika priradená riziková váha 0 %. Do rovnakej úrovne by sa mali zaradiť expozície voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám, ktorým bola priradená riziková váha 0 %. Vzhľadom na mimoriadne vysokú likviditu a kreditnú kvalitu uvedených aktív by sa úverovým inštitúciám malo umožniť, aby tieto aktíva mohli zahrnúť do svojich vankúšov likvidity bez akýchkoľvek limitov, a nemala by sa na ne uplatňovať žiadna zrážka ani požiadavka diverzifikácie.

| (7) | Aktíva emitované úverovými inštitúciami by sa vo všeobecnosti nemali uznávať ako likvidné aktíva, ale do úrovne 1 by sa mali zaradiť bankové aktíva podporované vládami členských štátov, ako sú napríklad poskytovatelia podporných úverov a štátni veritelia, ako aj aktíva súkromných bánk s explicitnou štátnou zárukou. Takéto aktíva so štátnou zárukou sú pozostatkom z finančnej krízy, ktorý by sa mal postupne odstrániť, a za likvidné aktíva by sa preto mali považovať len bankové aktíva so štátnou zárukou, ktorá bola poskytnutá alebo prisľúbená do 30. júna 2014. Podobne by sa ako s aktívami úrovne 1 malo zaobchádzať aj s nadriadenými dlhopismi, ktoré emitovali určité špecifické správcovské agentúry určitých členských štátov, pričom by sa na ne mali vzťahovať rovnaké požiadavky ako na expozície voči ústrednej štátnej správe príslušného členského štátu, ale len s obmedzeným časovým účinkom. |
| --- | --- |

(7)

Aktíva emitované úverovými inštitúciami by sa vo všeobecnosti nemali uznávať ako likvidné aktíva, ale do úrovne 1 by sa mali zaradiť bankové aktíva podporované vládami členských štátov, ako sú napríklad poskytovatelia podporných úverov a štátni veritelia, ako aj aktíva súkromných bánk s explicitnou štátnou zárukou. Takéto aktíva so štátnou zárukou sú pozostatkom z finančnej krízy, ktorý by sa mal postupne odstrániť, a za likvidné aktíva by sa preto mali považovať len bankové aktíva so štátnou zárukou, ktorá bola poskytnutá alebo prisľúbená do 30. júna 2014. Podobne by sa ako s aktívami úrovne 1 malo zaobchádzať aj s nadriadenými dlhopismi, ktoré emitovali určité špecifické správcovské agentúry určitých členských štátov, pričom by sa na ne mali vzťahovať rovnaké požiadavky ako na expozície voči ústrednej štátnej správe príslušného členského štátu, ale len s obmedzeným časovým účinkom.

| (8) | Kryté dlhopisy sú dlhové nástroje emitované úverovými inštitúciami a zabezpečené krycou skupinou aktív, ktoré zvyčajne pozostávajú z hypotekárnych úverov alebo dlhu verejného sektora, voči ktorým majú investori v prípade zlyhania prednostný nárok. Vďaka tomu, že sú zabezpečené a zahŕňajú určité ďalšie bezpečnostné prvky, ako napríklad požiadavku, že emitent musí nahradiť nevýnosové aktíva v krycej skupine a zachovať takú hodnotu krycej skupiny, ktorá prevyšuje nominálnu hodnotu dlhopisov (požiadavka na krytie aktív), predstavujú kryté dlhopisy pomerne nízkorizikové, výnosné nástroje, ktoré na hypotekárnych trhoch väčšiny členských štátov zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti financovania. V niektorých členských štátoch je emisia nesplatených krytých dlhopisov väčšia ako skupina nesplatených štátnych dlhopisov. Určité kryté dlhopisy, najmä so stupňom kreditnej kvality 1, sa podľa analýzy v správe EBA vyznačovali v období od 1. januára 2008 do 30. júna 2012 vynikajúcou likviditou. EBA však napriek tomu odporučil zaobchádzať s týmito krytými dlhopismi podľa noriem BCBS ako s aktívami úrovne 2A. Vzhľadom na uvedené súvislosti, pokiaľ ide o ich kreditnú kvalitu, likviditu a úlohu na trhoch s financovaním v Únii, je však vhodné zaobchádzať s týmito krytými dlhopismi so stupňom kreditnej kvality 1 ako s aktívami úrovne 1. Na rozdiel od ostatných aktív úrovne 1 by sa s cieľom zabrániť rizikám nadmernej koncentrácie mal na držbu krytých dlhopisov so stupňom kreditnej kvality 1 zahrnutých do vankúša likvidity vzťahovať 70 % limit z celkového vankúša, minimálna 7 % zrážka a požiadavka na diverzifikáciu. |
| --- | --- |

(8)

Kryté dlhopisy sú dlhové nástroje emitované úverovými inštitúciami a zabezpečené krycou skupinou aktív, ktoré zvyčajne pozostávajú z hypotekárnych úverov alebo dlhu verejného sektora, voči ktorým majú investori v prípade zlyhania prednostný nárok. Vďaka tomu, že sú zabezpečené a zahŕňajú určité ďalšie bezpečnostné prvky, ako napríklad požiadavku, že emitent musí nahradiť nevýnosové aktíva v krycej skupine a zachovať takú hodnotu krycej skupiny, ktorá prevyšuje nominálnu hodnotu dlhopisov (požiadavka na krytie aktív), predstavujú kryté dlhopisy pomerne nízkorizikové, výnosné nástroje, ktoré na hypotekárnych trhoch väčšiny členských štátov zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti financovania. V niektorých členských štátoch je emisia nesplatených krytých dlhopisov väčšia ako skupina nesplatených štátnych dlhopisov. Určité kryté dlhopisy, najmä so stupňom kreditnej kvality 1, sa podľa analýzy v správe EBA vyznačovali v období od 1. januára 2008 do 30. júna 2012 vynikajúcou likviditou. EBA však napriek tomu odporučil zaobchádzať s týmito krytými dlhopismi podľa noriem BCBS ako s aktívami úrovne 2A. Vzhľadom na uvedené súvislosti, pokiaľ ide o ich kreditnú kvalitu, likviditu a úlohu na trhoch s financovaním v Únii, je však vhodné zaobchádzať s týmito krytými dlhopismi so stupňom kreditnej kvality 1 ako s aktívami úrovne 1. Na rozdiel od ostatných aktív úrovne 1 by sa s cieľom zabrániť rizikám nadmernej koncentrácie mal na držbu krytých dlhopisov so stupňom kreditnej kvality 1 zahrnutých do vankúša likvidity vzťahovať 70 % limit z celkového vankúša, minimálna 7 % zrážka a požiadavka na diverzifikáciu.

| (9) | Kryté dlhopisy so stupňom kreditnej kvality 2 by sa mali uznať za aktíva úrovne 2A podliehajúce rovnakému limitu (40 %) a zrážke (15 %), ktoré sa uplatňujú na ostatné likvidné aktíva tejto úrovne. Možno to odôvodniť na základe dostupných trhových údajov, ktoré naznačujú, že kryté dlhopisy so stupňom kreditnej kvality 2 sa vyznačovali väčšou likviditou než ostatné porovnateľné aktíva úrovne 2A a 2B, ako napríklad cenné papiere zabezpečené hypotékami na obytné nehnuteľnosti (RMBS) so stupňom kreditnej kvality 1. Okrem toho oprávnenie zahrnutia týchto krytých dlhopisov do vankúša likvidity by prispelo k diverzifikácii skupiny dostupných aktív v rámci vankúša, a predišlo by sa tak neopodstatnenej diskriminácii alebo kaskádovému efektu medzi nimi a krytými dlhopismi so stupňom kreditnej kvality 1. Malo by sa však poznamenať, že veľké množstvo týchto krytých dlhopisov bolo zaradených do stupňa kreditnej kvality 2 v dôsledku zhoršenia ratingu ústrednej štátnej správy členského štátu, v ktorom bol usadený ich emitent. Vyplynulo to zo stropov pre krajiny zvyčajne zahrnutých v metodikách ratingových agentúr, na základe ktorých sa určuje, že finančné nástroje nesmú mať vyššie hodnotenie, než je ratingové hodnotenie ich príslušného štátu. Stropy pre krajiny tak zabránili tomu, aby kryté dlhopisy emitované v uvedených členských štátoch dosiahli bez ohľadu na svoju kreditnú kvalitu stupeň kreditnej kvality 1, čo malo za následok ich nižšiu likviditu v porovnaní s krytými dlhopismi podobnej kvality emitovanými v členských štátoch, ktoré nemali zhoršené ratingové hodnotenie. V dôsledku toho došlo k značnej fragmentácii trhov s financovaním v rámci Únie, a zdôrazňuje sa tak potreba nájsť vhodnú alternatívu externých ratingov ako jedného z kritérií prudenciálnej regulácie na klasifikáciu rizika likvidity a kreditného rizika krytých dlhopisov a iných kategórií aktív. V súlade s článkom 39b ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1060/2009 (2) musí Komisia do 31. decembra 2015 predložiť správu o alternatívnych nástrojoch v súvislosti s úverovými ratingmi s cieľom vypustiť všetky odkazy na úverové ratingy v práve Únie na regulačné účely do 1. januára 2020. |
| --- | --- |

(9)

Kryté dlhopisy so stupňom kreditnej kvality 2 by sa mali uznať za aktíva úrovne 2A podliehajúce rovnakému limitu (40 %) a zrážke (15 %), ktoré sa uplatňujú na ostatné likvidné aktíva tejto úrovne. Možno to odôvodniť na základe dostupných trhových údajov, ktoré naznačujú, že kryté dlhopisy so stupňom kreditnej kvality 2 sa vyznačovali väčšou likviditou než ostatné porovnateľné aktíva úrovne 2A a 2B, ako napríklad cenné papiere zabezpečené hypotékami na obytné nehnuteľnosti (RMBS) so stupňom kreditnej kvality 1. Okrem toho oprávnenie zahrnutia týchto krytých dlhopisov do vankúša likvidity by prispelo k diverzifikácii skupiny dostupných aktív v rámci vankúša, a predišlo by sa tak neopodstatnenej diskriminácii alebo kaskádovému efektu medzi nimi a krytými dlhopismi so stupňom kreditnej kvality 1. Malo by sa však poznamenať, že veľké množstvo týchto krytých dlhopisov bolo zaradených do stupňa kreditnej kvality 2 v dôsledku zhoršenia ratingu ústrednej štátnej správy členského štátu, v ktorom bol usadený ich emitent. Vyplynulo to zo stropov pre krajiny zvyčajne zahrnutých v metodikách ratingových agentúr, na základe ktorých sa určuje, že finančné nástroje nesmú mať vyššie hodnotenie, než je ratingové hodnotenie ich príslušného štátu. Stropy pre krajiny tak zabránili tomu, aby kryté dlhopisy emitované v uvedených členských štátoch dosiahli bez ohľadu na svoju kreditnú kvalitu stupeň kreditnej kvality 1, čo malo za následok ich nižšiu likviditu v porovnaní s krytými dlhopismi podobnej kvality emitovanými v členských štátoch, ktoré nemali zhoršené ratingové hodnotenie. V dôsledku toho došlo k značnej fragmentácii trhov s financovaním v rámci Únie, a zdôrazňuje sa tak potreba nájsť vhodnú alternatívu externých ratingov ako jedného z kritérií prudenciálnej regulácie na klasifikáciu rizika likvidity a kreditného rizika krytých dlhopisov a iných kategórií aktív. V súlade s článkom 39b ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1060/2009 (2) musí Komisia do 31. decembra 2015 predložiť správu o alternatívnych nástrojoch v súvislosti s úverovými ratingmi s cieľom vypustiť všetky odkazy na úverové ratingy v práve Únie na regulačné účely do 1. januára 2020.

| (10) | V súvislosti s cennými papiermi zabezpečenými aktívami (ABS) EBA v súlade so svojimi empirickými zisteniami a normou BCBS odporučil, aby sa za aktíva úrovne 2B podliehajúce 25 % zrážke uznali len RMBS so stupňom kreditnej kvality 1. Od tohto odporúčania je takisto vhodné sa odchýliť a rozšíriť oprávnenosť na zaradenie do úrovne 2B aj na určité ABS zabezpečené inými aktívami. Širšie spektrum oprávnených podkategórií aktív by prinieslo väčšiu diverzifikáciu v rámci vankúša likvidity a uľahčilo by financovanie reálnej ekonomiky. Okrem toho, keďže dostupné trhové údaje poukazujú na nízku koreláciu medzi ABS a ostatnými likvidnými aktívami, napríklad štátnymi dlhopismi, oslabilo by sa prepojenie medzi bankami a štátmi a zmiernila by sa fragmentácia vnútorného trhu. Navyše existujú aj dôkazy o tom, že investori v obdobiach finančnej nestability majú tendenciu hromadiť vysokokvalitné ABS s krátkou váženou priemernou životnosťou a vysokou mierou predčasného splácania, keďže sa dajú rýchlo zmeniť na hotovosť a možno sa na ne spoliehať ako na bezpečný zdroj likvidity. Ide najmä o ABS zabezpečené úvermi a lízingami na financovanie motorových vozidiel (ABS zabezpečené úvermi na motorové vozidlá), ktoré v období rokov 2007 až 2012 vykazovali volatilitu cien a priemerné rozpätia porovnateľné s RMBS. Porovnateľne dobré úrovne likvidity vykazovali aj určité segmenty ABS zabezpečených spotrebiteľskými úvermi, ako napríklad kreditné karty. A napokon, povolenie zahrnutia ABS zabezpečených aktívami reálnej ekonomiky (akými sú napríklad už uvedené aktíva alebo úvery poskytované malým a stredným podnikom) do vankúša likvidity by mohlo prispieť k hospodárskemu rastu, keďže by sa v súvislosti s týmito aktívami vyslal pozitívny signál investorom. Na základe príslušných pravidiel by sa teda za aktíva úrovne 2B mali uznať nielen ABS zabezpečené hypotekárnymi úvermi na nehnuteľný majetok určený na bývanie, ale aj úvermi na motorové vozidlá, spotrebiteľskými úvermi a úvermi pre MSP. Ak sa má však zachovať integrita a funkčnosť vankúša likvidity, ich oprávnenosť by sa mala podmieniť určitými požiadavkami na vysokú kvalitu, ktoré sú v súlade s kritériami, ktoré sa majú uplatňovať na jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie v iných právnych predpisoch týkajúcich sa finančného sektora. Pokiaľ ide konkrétne o RMBS, požiadavky na vysokú kvalitu by mali zahŕňať povinnosť dodržiavať určité pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti alebo výšky úveru k výške príjmu, ale tieto pomery by sa nemali vzťahovať na RMBS emitované pred dátumom začatia uplatňovania požiadavky na krytie likvidity. S cieľom zohľadniť nižšiu likviditu pozorovanú v prípade ABS zabezpečených spotrebiteľskými úvermi a úvermi pre MSP v porovnaní s RMBS a ABS zabezpečenými úvermi na motorové vozidlá by sa na prvú uvedenú kategóriu mala uplatňovať vyššia zrážka (35 %). Na všetky ABS by sa rovnako ako v prípade ostatných aktív úrovne 2B mal uplatňovať celkový 15 % limit vankúša likvidity a požiadavka na diverzifikáciu. |
| --- | --- |

(10)

V súvislosti s cennými papiermi zabezpečenými aktívami (ABS) EBA v súlade so svojimi empirickými zisteniami a normou BCBS odporučil, aby sa za aktíva úrovne 2B podliehajúce 25 % zrážke uznali len RMBS so stupňom kreditnej kvality 1. Od tohto odporúčania je takisto vhodné sa odchýliť a rozšíriť oprávnenosť na zaradenie do úrovne 2B aj na určité ABS zabezpečené inými aktívami. Širšie spektrum oprávnených podkategórií aktív by prinieslo väčšiu diverzifikáciu v rámci vankúša likvidity a uľahčilo by financovanie reálnej ekonomiky. Okrem toho, keďže dostupné trhové údaje poukazujú na nízku koreláciu medzi ABS a ostatnými likvidnými aktívami, napríklad štátnymi dlhopismi, oslabilo by sa prepojenie medzi bankami a štátmi a zmiernila by sa fragmentácia vnútorného trhu. Navyše existujú aj dôkazy o tom, že investori v obdobiach finančnej nestability majú tendenciu hromadiť vysokokvalitné ABS s krátkou váženou priemernou životnosťou a vysokou mierou predčasného splácania, keďže sa dajú rýchlo zmeniť na hotovosť a možno sa na ne spoliehať ako na bezpečný zdroj likvidity. Ide najmä o ABS zabezpečené úvermi a lízingami na financovanie motorových vozidiel (ABS zabezpečené úvermi na motorové vozidlá), ktoré v období rokov 2007 až 2012 vykazovali volatilitu cien a priemerné rozpätia porovnateľné s RMBS. Porovnateľne dobré úrovne likvidity vykazovali aj určité segmenty ABS zabezpečených spotrebiteľskými úvermi, ako napríklad kreditné karty. A napokon, povolenie zahrnutia ABS zabezpečených aktívami reálnej ekonomiky (akými sú napríklad už uvedené aktíva alebo úvery poskytované malým a stredným podnikom) do vankúša likvidity by mohlo prispieť k hospodárskemu rastu, keďže by sa v súvislosti s týmito aktívami vyslal pozitívny signál investorom. Na základe príslušných pravidiel by sa teda za aktíva úrovne 2B mali uznať nielen ABS zabezpečené hypotekárnymi úvermi na nehnuteľný majetok určený na bývanie, ale aj úvermi na motorové vozidlá, spotrebiteľskými úvermi a úvermi pre MSP. Ak sa má však zachovať integrita a funkčnosť vankúša likvidity, ich oprávnenosť by sa mala podmieniť určitými požiadavkami na vysokú kvalitu, ktoré sú v súlade s kritériami, ktoré sa majú uplatňovať na jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie v iných právnych predpisoch týkajúcich sa finančného sektora. Pokiaľ ide konkrétne o RMBS, požiadavky na vysokú kvalitu by mali zahŕňať povinnosť dodržiavať určité pomery výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti alebo výšky úveru k výške príjmu, ale tieto pomery by sa nemali vzťahovať na RMBS emitované pred dátumom začatia uplatňovania požiadavky na krytie likvidity. S cieľom zohľadniť nižšiu likviditu pozorovanú v prípade ABS zabezpečených spotrebiteľskými úvermi a úvermi pre MSP v porovnaní s RMBS a ABS zabezpečenými úvermi na motorové vozidlá by sa na prvú uvedenú kategóriu mala uplatňovať vyššia zrážka (35 %). Na všetky ABS by sa rovnako ako v prípade ostatných aktív úrovne 2B mal uplatňovať celkový 15 % limit vankúša likvidity a požiadavka na diverzifikáciu.

| (11) | Pravidlá týkajúce sa klasifikácie, požiadaviek, limitov a zrážok pre zvyšné aktíva úrovne 2A a 2B by sa mali dôkladne zosúladiť s odporúčaniami BCBS a EBA. S akciami a podielmi v podnikoch kolektívneho investovania (PKI) by sa na druhej strane malo zaobchádzať ako s likvidnými aktívami rovnakej úrovne a kategórie ako v prípade podkladových aktív PKI. |
| --- | --- |

(11)

Pravidlá týkajúce sa klasifikácie, požiadaviek, limitov a zrážok pre zvyšné aktíva úrovne 2A a 2B by sa mali dôkladne zosúladiť s odporúčaniami BCBS a EBA. S akciami a podielmi v podnikoch kolektívneho investovania (PKI) by sa na druhej strane malo zaobchádzať ako s likvidnými aktívami rovnakej úrovne a kategórie ako v prípade podkladových aktív PKI.

| (12) | Pri určovaní ukazovateľa krytia likvidity je vhodné zohľadniť aj centralizované riadenie likvidity v rámci sietí družstevných spoločností a schém inštitucionálneho zabezpečenia, v ktorých centrálna inštitúcia alebo orgán zohrávajú úlohu podobnú centrálnej banke, pretože členovia siete k nej zvyčajne nemajú priamy prístup. Na základe príslušných pravidiel by sa preto mali za likvidné aktíva uznať aj netermínované vklady členov siete v centrálnej inštitúcii a iné finančné prostriedky na posilnenie likvidity, ktoré majú k dispozícii od centrálnej inštitúcie. Na vklady, ktoré nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva, by sa mali uplatňovať preferenčné miery záporných peňažných tokov povolené pre prevádzkové vklady. |
| --- | --- |

(12)

Pri určovaní ukazovateľa krytia likvidity je vhodné zohľadniť aj centralizované riadenie likvidity v rámci sietí družstevných spoločností a schém inštitucionálneho zabezpečenia, v ktorých centrálna inštitúcia alebo orgán zohrávajú úlohu podobnú centrálnej banke, pretože členovia siete k nej zvyčajne nemajú priamy prístup. Na základe príslušných pravidiel by sa preto mali za likvidné aktíva uznať aj netermínované vklady členov siete v centrálnej inštitúcii a iné finančné prostriedky na posilnenie likvidity, ktoré majú k dispozícii od centrálnej inštitúcie. Na vklady, ktoré nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva, by sa mali uplatňovať preferenčné miery záporných peňažných tokov povolené pre prevádzkové vklady.

| (13) | Miera záporných peňažných tokov pre stabilné retailové vklady by sa mala stanoviť v štandardnej výške 5 %, ale všetkým úverovým inštitúciám pridruženým k systému ochrany vkladov v členskom štáte, ktorý spĺňa určité prísne kritériá, by sa mala povoliť preferenčná 3 % miera záporných peňažných tokov. V prvom rade by sa malo zohľadniť vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (3) v členských štátoch. V druhom rade by mal systém členského štátu spĺňať osobitné požiadavky, ktoré sa týkajú lehoty na vyplatenie, financovania ex ante a prístupu k dodatočným finančným prostriedkom v prípade hromadného vyžiadania jeho rezerv. V poslednom rade by uplatňovanie preferenčnej 3 % miery malo podliehať predchádzajúcemu súhlasu Komisie, ktorý by sa mal udeliť len v prípade, keď sa Komisia presvedčí, že systém ochrany vkladov členského štátu spĺňa už uvedené kritériá a že neexistujú žiadne dôvody všeobecného záujmu na neudelenie súhlasu vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu s retailovými vkladmi. V každom prípade však platí, že preferenčná 3 % miera pre stabilné retailové vklady by sa nemala uplatňovať pred 1. januárom 2019. |
| --- | --- |

(13)

Miera záporných peňažných tokov pre stabilné retailové vklady by sa mala stanoviť v štandardnej výške 5 %, ale všetkým úverovým inštitúciám pridruženým k systému ochrany vkladov v členskom štáte, ktorý spĺňa určité prísne kritériá, by sa mala povoliť preferenčná 3 % miera záporných peňažných tokov. V prvom rade by sa malo zohľadniť vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (3) v členských štátoch. V druhom rade by mal systém členského štátu spĺňať osobitné požiadavky, ktoré sa týkajú lehoty na vyplatenie, financovania ex ante a prístupu k dodatočným finančným prostriedkom v prípade hromadného vyžiadania jeho rezerv. V poslednom rade by uplatňovanie preferenčnej 3 % miery malo podliehať predchádzajúcemu súhlasu Komisie, ktorý by sa mal udeliť len v prípade, keď sa Komisia presvedčí, že systém ochrany vkladov členského štátu spĺňa už uvedené kritériá a že neexistujú žiadne dôvody všeobecného záujmu na neudelenie súhlasu vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu s retailovými vkladmi. V každom prípade však platí, že preferenčná 3 % miera pre stabilné retailové vklady by sa nemala uplatňovať pred 1. januárom 2019.

| (14) | Úverové inštitúcie by mali byť schopné identifikovať ostatné retailové vklady, na ktoré sa vzťahujú vyššie miery výberu. V príslušných pravidlách vychádzajúcich z usmernení EBA o retailových vkladoch podliehajúcich rôznym záporným peňažným tokom by sa mali stanovovať kritériá na identifikáciu uvedených retailových vkladov na základe ich špecifických vlastností. Ide najmä o veľkosť celkového vkladu, povahu vkladu, jeho úročenie, pravdepodobnosť výberu a to, či má vkladateľ pobyt v danom štáte alebo nie. |
| --- | --- |

(14)

Úverové inštitúcie by mali byť schopné identifikovať ostatné retailové vklady, na ktoré sa vzťahujú vyššie miery výberu. V príslušných pravidlách vychádzajúcich z usmernení EBA o retailových vkladoch podliehajúcich rôznym záporným peňažným tokom by sa mali stanovovať kritériá na identifikáciu uvedených retailových vkladov na základe ich špecifických vlastností. Ide najmä o veľkosť celkového vkladu, povahu vkladu, jeho úročenie, pravdepodobnosť výberu a to, či má vkladateľ pobyt v danom štáte alebo nie.

| (15) | Nesmie sa predpokladať, že úverové inštitúcie v situácii, keď budú čeliť ťažkostiam s plnením svojich platobných záväzkov, vždy získajú prostriedky na posilnenie likvidity od iných podnikov patriacich do tej istej skupiny alebo tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia. Ak sa však na uplatňovanie ukazovateľa krytia likvidity na individuálnej úrovni v súlade s článkami 8 alebo 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 neudelila žiadna výnimka, na toky likvidity medzi dvomi úverovými inštitúciami patriacimi do tej istej skupiny alebo tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia by sa v zásade mali uplatňovať miery symetrických kladných a záporných peňažných tokov, aby sa zabránilo strate likvidity na vnútornom trhu, a to len za predpokladu, že sú zavedené všetky potrebné záruky a bol udelený predchádzajúci súhlas príslušných orgánov. Takéto preferenčné zaobchádzanie by sa malo uplatňovať len na cezhraničné toky na základe dodatočných objektívnych kritérií, ku ktorým patrí aj profil nízkeho rizika likvidity poskytovateľa a prijímateľa. |
| --- | --- |

(15)

Nesmie sa predpokladať, že úverové inštitúcie v situácii, keď budú čeliť ťažkostiam s plnením svojich platobných záväzkov, vždy získajú prostriedky na posilnenie likvidity od iných podnikov patriacich do tej istej skupiny alebo tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia. Ak sa však na uplatňovanie ukazovateľa krytia likvidity na individuálnej úrovni v súlade s článkami 8 alebo 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 neudelila žiadna výnimka, na toky likvidity medzi dvomi úverovými inštitúciami patriacimi do tej istej skupiny alebo tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia by sa v zásade mali uplatňovať miery symetrických kladných a záporných peňažných tokov, aby sa zabránilo strate likvidity na vnútornom trhu, a to len za predpokladu, že sú zavedené všetky potrebné záruky a bol udelený predchádzajúci súhlas príslušných orgánov. Takéto preferenčné zaobchádzanie by sa malo uplatňovať len na cezhraničné toky na základe dodatočných objektívnych kritérií, ku ktorým patrí aj profil nízkeho rizika likvidity poskytovateľa a prijímateľa.

| (16) | S cieľom zabrániť tomu, aby sa úverové inštitúcie pri plnení požiadavky na ukazovateľ krytia likvidity nespoliehali len na očakávané kladné peňažné toky, ako aj zabezpečiť minimálnu úroveň likvidných aktív v držbe by sa výška kladných peňažných tokov, ktorými možno kompenzovať záporné peňažné toky, mala obmedziť na 75 % celkových očakávaných záporných peňažných tokov. Vzhľadom na existenciu špecializovaných obchodných modelov by sa však mali povoliť určité výnimky z tohto limitu, a to úplné alebo čiastočné, na základe zásady proporcionality a predchádzajúceho súhlasu príslušných orgánov. Mali by sem patriť výnimky pre toky v rámci skupiny a schémy inštitucionálneho zabezpečenia a pre úverové inštitúcie, ktoré sa špecializujú na poskytovanie postupovaných hypotekárnych úverov alebo na lízing a faktoring. Okrem toho by sa uplatňovanie vyššieho 90 % limitu malo povoliť úverovým inštitúciám, ktoré sa špecializujú na financovanie nadobúdania motorových vozidiel alebo na spotrebiteľské úvery. Tieto výnimky by mali byť dostupné na individuálnej aj konsolidovanej úrovni, ale len v prípade splnenia určitých kritérií. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom zabrániť tomu, aby sa úverové inštitúcie pri plnení požiadavky na ukazovateľ krytia likvidity nespoliehali len na očakávané kladné peňažné toky, ako aj zabezpečiť minimálnu úroveň likvidných aktív v držbe by sa výška kladných peňažných tokov, ktorými možno kompenzovať záporné peňažné toky, mala obmedziť na 75 % celkových očakávaných záporných peňažných tokov. Vzhľadom na existenciu špecializovaných obchodných modelov by sa však mali povoliť určité výnimky z tohto limitu, a to úplné alebo čiastočné, na základe zásady proporcionality a predchádzajúceho súhlasu príslušných orgánov. Mali by sem patriť výnimky pre toky v rámci skupiny a schémy inštitucionálneho zabezpečenia a pre úverové inštitúcie, ktoré sa špecializujú na poskytovanie postupovaných hypotekárnych úverov alebo na lízing a faktoring. Okrem toho by sa uplatňovanie vyššieho 90 % limitu malo povoliť úverovým inštitúciám, ktoré sa špecializujú na financovanie nadobúdania motorových vozidiel alebo na spotrebiteľské úvery. Tieto výnimky by mali byť dostupné na individuálnej aj konsolidovanej úrovni, ale len v prípade splnenia určitých kritérií.

| (17) | Ukazovateľ krytia likvidity by sa mal uplatňovať na úverové inštitúcie na individuálnom aj konsolidovanom základe okrem prípadu, keď príslušné orgány upustia od uplatňovania na individuálnom základe v súlade s článkami 8 alebo 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Pri konsolidácii dcérskych spoločností v tretích krajinách by sa mali náležite zohľadniť požiadavky na krytie likvidity platné v týchto krajinách. Na základe pravidiel Únie v oblasti konsolidácie by sa preto likvidným aktívam, záporným ani kladným tokom likvidity v dcérskych spoločnostiach v tretích krajinách nemalo poskytovať priaznivejšie zaobchádzanie, než aké je dostupné podľa vnútroštátneho práva týchto tretích krajín. |
| --- | --- |

(17)

Ukazovateľ krytia likvidity by sa mal uplatňovať na úverové inštitúcie na individuálnom aj konsolidovanom základe okrem prípadu, keď príslušné orgány upustia od uplatňovania na individuálnom základe v súlade s článkami 8 alebo 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Pri konsolidácii dcérskych spoločností v tretích krajinách by sa mali náležite zohľadniť požiadavky na krytie likvidity platné v týchto krajinách. Na základe pravidiel Únie v oblasti konsolidácie by sa preto likvidným aktívam, záporným ani kladným tokom likvidity v dcérskych spoločnostiach v tretích krajinách nemalo poskytovať priaznivejšie zaobchádzanie, než aké je dostupné podľa vnútroštátneho práva týchto tretích krajín.

| (18) | V súlade s článkom 508 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 musí Komisia najneskôr do 31. decembra 2015 podať spoluzákonodarcom správu o tom, či a ako by sa požiadavka na krytie likvidity stanovená v šiestej časti mala uplatňovať na investičné spoločnosti. Kým uvedené ustanovenie začne platiť, na investičné spoločnosti by sa mali aj naďalej vzťahovať vnútroštátne právne predpisy členských štátov týkajúce sa požiadavky na krytie likvidity. Keď sú však investičné spoločnosti súčasťou bankových skupín, mala by sa na ne na konsolidovanom základe vzťahovať požiadavka na ukazovateľ krytia likvidity stanovená v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(18)

V súlade s článkom 508 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 musí Komisia najneskôr do 31. decembra 2015 podať spoluzákonodarcom správu o tom, či a ako by sa požiadavka na krytie likvidity stanovená v šiestej časti mala uplatňovať na investičné spoločnosti. Kým uvedené ustanovenie začne platiť, na investičné spoločnosti by sa mali aj naďalej vzťahovať vnútroštátne právne predpisy členských štátov týkajúce sa požiadavky na krytie likvidity. Keď sú však investičné spoločnosti súčasťou bankových skupín, mala by sa na ne na konsolidovanom základe vzťahovať požiadavka na ukazovateľ krytia likvidity stanovená v tomto nariadení.

| (19) | Úverové inštitúcie musia svojim príslušným orgánom vykazovať požiadavku na krytie likvidity podrobne vymedzenú v tomto nariadení v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

(19)

Úverové inštitúcie musia svojim príslušným orgánom vykazovať požiadavku na krytie likvidity podrobne vymedzenú v tomto nariadení v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| (20) | S cieľom poskytnúť úverovým inštitúciám dostatok času na úplné zosúladenie s podrobnou požiadavkou na krytie likvidity by sa jej zavádzanie malo uskutočniť postupne v súlade s harmonogramom stanoveným v článku 460 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pričom od 1. októbra 2015 sa začína s minimálnou úrovňou 60 %, ktorá sa postupne zvyšuje a 1. januára 2018 dosiahne 100 %, |
| --- | --- |

(20)

S cieľom poskytnúť úverovým inštitúciám dostatok času na úplné zosúladenie s podrobnou požiadavkou na krytie likvidity by sa jej zavádzanie malo uskutočniť postupne v súlade s harmonogramom stanoveným v článku 460 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pričom od 1. októbra 2015 sa začína s minimálnou úrovňou 60 %, ktorá sa postupne zvyšuje a 1. januára 2018 dosiahne 100 %,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

HLAVA I

UKAZOVATEĽ KRYTIA LIKVIDITY

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá s cieľom podrobne vymedziť požiadavku na krytie likvidity uvedenú v článku 412 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti a uplatňovanie

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na úverové inštitúcie, nad ktorými sa vykonáva dohľad podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4).

2.   Úverové inštitúcie musia dodržiavať toto nariadenie na individuálnom základe v súlade s článkom 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Príslušné orgány môžu udeliť úplnú alebo čiastočnú výnimku z uplatňovania tohto nariadenia na úverové inštitúcie na individuálnom základe v súlade s článkami 8 a 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ak sú splnené podmienky stanovené v uvedenom nariadení.

3.   Ak skupina zahŕňa jednu alebo viacero úverových inštitúcií, materská inštitúcia v EÚ, inštitúcia kontrolovaná materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo inštitúcia kontrolovaná materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou uplatňujú povinnosti stanovené v tomto nariadení na konsolidovanom základe v súlade s článkom 11 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a všetky tieto ustanovenia:

| a) | aktíva tretej krajiny, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v hlave II a ktoré má v držbe dcérska spoločnosť v tretej krajine, sa neuznávajú za likvidné aktíva na konsolidované účely, ak ich nemožno považovať za likvidné aktíva podľa vnútroštátneho práva tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity; |
| --- | --- |

a)

aktíva tretej krajiny, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v hlave II a ktoré má v držbe dcérska spoločnosť v tretej krajine, sa neuznávajú za likvidné aktíva na konsolidované účely, ak ich nemožno považovať za likvidné aktíva podľa vnútroštátneho práva tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity;

| b) | záporné toky likvidity dcérskej spoločnosti v tretej krajine, na ktoré sa na základe vnútroštátneho práva danej tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity, vzťahujú vyššie percentuálne podiely než percentuálne podiely uvedené v hlave III, podliehajú konsolidácii v súlade s vyššími mierami stanovenými vo vnútroštátnom práve tretej krajiny; |
| --- | --- |

b)

záporné toky likvidity dcérskej spoločnosti v tretej krajine, na ktoré sa na základe vnútroštátneho práva danej tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity, vzťahujú vyššie percentuálne podiely než percentuálne podiely uvedené v hlave III, podliehajú konsolidácii v súlade s vyššími mierami stanovenými vo vnútroštátnom práve tretej krajiny;

| c) | kladné toky likvidity dcérskej spoločnosti v tretej krajine, na ktoré sa na základe vnútroštátneho práva tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity, vzťahujú nižšie percentuálne podiely než percentuálne podiely uvedené v hlave III, podliehajú konsolidácii v súlade s nižšími mierami stanovenými vo vnútroštátnom práve tretej krajiny; |
| --- | --- |

c)

kladné toky likvidity dcérskej spoločnosti v tretej krajine, na ktoré sa na základe vnútroštátneho práva tretej krajiny, v ktorom bola stanovená požiadavka na krytie likvidity, vzťahujú nižšie percentuálne podiely než percentuálne podiely uvedené v hlave III, podliehajú konsolidácii v súlade s nižšími mierami stanovenými vo vnútroštátnom práve tretej krajiny;

| d) | na investičné spoločnosti v rámci skupiny sa vzťahuje článok 4 tohto nariadenia na konsolidovanom základe a článok 412 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v súvislosti s vymedzením likvidných aktív, záporných a kladných tokov likvidity na individuálne aj konsolidované účely. na investičné spoločnosti neuvedené v tomto písmene sa bude až do vymedzenia požiadavky na ukazovateľ krytia likvidity v súlade s článkom 508 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 naďalej vzťahovať podrobná požiadavka na ukazovateľ krytia likvidity platná pre investičné spoločnosti, ktorá je stanovená vo vnútroštátnom práve členských štátov; |
| --- | --- |

d)

na investičné spoločnosti v rámci skupiny sa vzťahuje článok 4 tohto nariadenia na konsolidovanom základe a článok 412 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v súvislosti s vymedzením likvidných aktív, záporných a kladných tokov likvidity na individuálne aj konsolidované účely. na investičné spoločnosti neuvedené v tomto písmene sa bude až do vymedzenia požiadavky na ukazovateľ krytia likvidity v súlade s článkom 508 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 naďalej vzťahovať podrobná požiadavka na ukazovateľ krytia likvidity platná pre investičné spoločnosti, ktorá je stanovená vo vnútroštátnom práve členských štátov;

| e) | na konsolidovanej úrovni sa výška kladných peňažných tokov vyplývajúcich zo špecializovanej úverovej inštitúcie uvedenej v článku 33 ods. 3 a 4 uznáva len do výšky záporných peňažných tokov tej istej spoločnosti. |
| --- | --- |

e)

na konsolidovanej úrovni sa výška kladných peňažných tokov vyplývajúcich zo špecializovanej úverovej inštitúcie uvedenej v článku 33 ods. 3 a 4 uznáva len do výšky záporných peňažných tokov tej istej spoločnosti.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| (1) | „aktíva úrovne 1“ sú aktíva s mimoriadne vysokou likviditou a kreditnou kvalitou uvedené v článku 416 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

(1)

„aktíva úrovne 1“ sú aktíva s mimoriadne vysokou likviditou a kreditnou kvalitou uvedené v článku 416 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| (2) | „aktíva úrovne 2“ sú aktíva s vysokou likviditou a kreditnou kvalitou uvedené v článku 416 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Aktíva úrovne 2 sa ďalej v súlade s hlavou II kapitolou 2 tohto nariadenia členia na aktíva úrovne 2A a 2B; |
| --- | --- |

(2)

„aktíva úrovne 2“ sú aktíva s vysokou likviditou a kreditnou kvalitou uvedené v článku 416 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Aktíva úrovne 2 sa ďalej v súlade s hlavou II kapitolou 2 tohto nariadenia členia na aktíva úrovne 2A a 2B;

| (3) | „vankúš likvidity“ je hodnota likvidných aktív, ktoré má úverová inštitúcia v držbe v súlade s hlavou II tohto nariadenia; |
| --- | --- |

(3)

„vankúš likvidity“ je hodnota likvidných aktív, ktoré má úverová inštitúcia v držbe v súlade s hlavou II tohto nariadenia;

| (4) | „mena vykazovania“ je mena, v ktorej sa musia príslušnému orgánu v súlade s článkom 415 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vykazovať položky likvidity uvedené v šiestej časti hlavách II a III uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

(4)

„mena vykazovania“ je mena, v ktorej sa musia príslušnému orgánu v súlade s článkom 415 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vykazovať položky likvidity uvedené v šiestej časti hlavách II a III uvedeného nariadenia;

| (5) | „požiadavka na krytie aktív“ je pomer aktív k záväzkom určený na účely zvýšenia kreditnej kvality v súvislosti s krytými dlhopismi podľa vnútroštátneho práva členského štátu alebo tretej krajiny; |
| --- | --- |

(5)

„požiadavka na krytie aktív“ je pomer aktív k záväzkom určený na účely zvýšenia kreditnej kvality v súvislosti s krytými dlhopismi podľa vnútroštátneho práva členského štátu alebo tretej krajiny;

| (6) | „MSP“ sú mikropodniky, malé a stredné podniky podľa vymedzenia v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (5); |
| --- | --- |

(6)

„MSP“ sú mikropodniky, malé a stredné podniky podľa vymedzenia v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (5);

| (7) | „čisté záporné toky likvidity“ sú sumou, ktorá je výsledkom odpočítania kladných tokov likvidity úverovej inštitúcie od záporných tokov jej likvidity v súlade s hlavou III tohto nariadenia; |
| --- | --- |

(7)

„čisté záporné toky likvidity“ sú sumou, ktorá je výsledkom odpočítania kladných tokov likvidity úverovej inštitúcie od záporných tokov jej likvidity v súlade s hlavou III tohto nariadenia;

| (8) | „retailové vklady“ sú záväzkom voči fyzickej osobe alebo MSP, ak by MSP spĺňali podmienky na vymedzenie ako trieda retailových expozícií podľa štandardizovaného prístupu alebo prístupu IRB pre kreditné riziko, alebo záväzkom voči spoločnosti oprávnenej na zaobchádzanie stanovené v článku 153 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a ak celkové vklady takýchto MSP alebo spoločností na skupinovom základe nepresahujú 1 milión EUR; |
| --- | --- |

(8)

„retailové vklady“ sú záväzkom voči fyzickej osobe alebo MSP, ak by MSP spĺňali podmienky na vymedzenie ako trieda retailových expozícií podľa štandardizovaného prístupu alebo prístupu IRB pre kreditné riziko, alebo záväzkom voči spoločnosti oprávnenej na zaobchádzanie stanovené v článku 153 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a ak celkové vklady takýchto MSP alebo spoločností na skupinovom základe nepresahujú 1 milión EUR;

| (9) | „finančný klient“ je klient, ktorý vykonáva jednu alebo viaceré činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2013/36/EÚ ako svoju hlavnú obchodnú činnosť, alebo je niektorým z týchto subjektov:






  a) | úverovou inštitúciou; |
| --- | --- | --- |

(9)

„finančný klient“ je klient, ktorý vykonáva jednu alebo viaceré činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2013/36/EÚ ako svoju hlavnú obchodnú činnosť, alebo je niektorým z týchto subjektov:

a)

úverovou inštitúciou;

| b) | investičnou spoločnosťou; |
| --- | --- |

b)

investičnou spoločnosťou;

| c) | finančnou inštitúciou; |
| --- | --- |

c)

finančnou inštitúciou;

| d) | účelovou jednotkou zaoberajúcou sa sekuritizáciou (securitisation special purpose vehicle); |
| --- | --- |

d)

účelovou jednotkou zaoberajúcou sa sekuritizáciou (securitisation special purpose vehicle);

| e) | podnikom kolektívneho investovania (PKI); |
| --- | --- |

e)

podnikom kolektívneho investovania (PKI);

| f) | uzavretou investičnou schémou; |
| --- | --- |

f)

uzavretou investičnou schémou;

| g) | poisťovňou; |
| --- | --- |

g)

poisťovňou;

| h) | zaisťovňou; |
| --- | --- |

h)

zaisťovňou;

| i) | finančnou holdingovou spoločnosťou alebo zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou; |
| --- | --- |

i)

finančnou holdingovou spoločnosťou alebo zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou;

| (10) | „osobná investičná spoločnosť“ je spoločnosťou, ktorej vlastník, alebo trustom, ktorého konečný vlastník, je fyzickou osobou alebo skupinou úzko prepojených fyzických osôb, pričom táto spoločnosť alebo trust boli zriadené s výhradným účelom spravovať bohatstvo vlastníkov a nevykonávajú žiadnu inú obchodnú, priemyselnú ani profesionálnu činnosť. Osobná investičná spoločnosť môže vykonávať iné pomocné činnosti, ako napríklad oddeľovanie aktív vlastníkov od podnikových aktív, uľahčovanie prevodu aktív v rámci rodiny alebo zabraňovanie rozdeleniu aktív po úmrtí člena rodiny, ak sú tieto činnosti viazané na hlavný účel spravovania bohatstva vlastníkov; |
| --- | --- |

(10)

„osobná investičná spoločnosť“ je spoločnosťou, ktorej vlastník, alebo trustom, ktorého konečný vlastník, je fyzickou osobou alebo skupinou úzko prepojených fyzických osôb, pričom táto spoločnosť alebo trust boli zriadené s výhradným účelom spravovať bohatstvo vlastníkov a nevykonávajú žiadnu inú obchodnú, priemyselnú ani profesionálnu činnosť. Osobná investičná spoločnosť môže vykonávať iné pomocné činnosti, ako napríklad oddeľovanie aktív vlastníkov od podnikových aktív, uľahčovanie prevodu aktív v rámci rodiny alebo zabraňovanie rozdeleniu aktív po úmrtí člena rodiny, ak sú tieto činnosti viazané na hlavný účel spravovania bohatstva vlastníkov;

| (11) | „stres“ je náhle alebo závažné zhoršenie platobnej schopnosti alebo likvidity úverovej inštitúcie v dôsledku zmien trhových podmienok alebo idiosynkratických faktorov, ktoré môžu mať za následok významné riziko, že úverová inštitúcia nebude môcť splniť svoje záväzky do nasledujúcich 30 kalendárnych dní od dátumu ich splatnosti; |
| --- | --- |

(11)

„stres“ je náhle alebo závažné zhoršenie platobnej schopnosti alebo likvidity úverovej inštitúcie v dôsledku zmien trhových podmienok alebo idiosynkratických faktorov, ktoré môžu mať za následok významné riziko, že úverová inštitúcia nebude môcť splniť svoje záväzky do nasledujúcich 30 kalendárnych dní od dátumu ich splatnosti;

| (12) | „úvery s dozabezpečením“ sú úvery zabezpečené kolaterálom poskytnuté klientom s cieľom zaujať obchodné pozície s využitím finančnej páky. |
| --- | --- |

(12)

„úvery s dozabezpečením“ sú úvery zabezpečené kolaterálom poskytnuté klientom s cieľom zaujať obchodné pozície s využitím finančnej páky.

Článok 4

Ukazovateľ krytia likvidity

1.   Podrobná požiadavka na krytie likvidity v súlade s článkom 412 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa rovná pomeru vankúša likvidity úverovej inštitúcie k jej čistým záporným tokom likvidity za stresové obdobie 30 kalendárnych dní a vyjadruje sa ako percentuálny podiel. Úverové inštitúcie vypočítavajú svoj ukazovateľ krytia likvidity v súlade s týmto vzorcom:

Formula

2.   Úverové inštitúcie musia ukazovateľ krytia likvidity udržiavať aspoň na úrovni 100 %.

3.   Odchylne od odseku 2 môžu úverové inštitúcie speňažiť svoje likvidné aktíva na krytie čistých záporných tokov likvidity počas stresových období, aj keby takéto využitie likvidných aktív mohlo mať za následok pokles ukazovateľa krytia likvidity počas týchto období pod 100 %.

4.   Ak ukazovateľ krytia likvidity úverovej inštitúcie kedykoľvek klesne alebo ak sa dá odôvodnene očakávať, že klesne, pod úroveň 100 %, uplatňuje sa požiadavka stanovená v článku 414 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Kým sa ukazovateľ krytia likvidity neobnoví na úroveň uvedenú v odseku 2, úverová inštitúcia vykazuje príslušnému orgánu ukazovateľ krytia likvidity v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 680/2014.

5.   Úverové inštitúcie vypočítavajú a monitorujú svoj ukazovateľ krytia likvidity v mene vykazovania a v každej z mien, na ktoré sa vzťahuje oddelené vykazovanie v súlade s článkom 415 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako aj záväzky v mene vykazovania. Úverové inštitúcie vykazujú svojmu príslušnému orgánu ukazovateľ krytia likvidity v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 680/2014 (6).

Článok 5

Stresové scenáre na účely ukazovateľa krytia likvidity

Za ukazovatele okolností, za ktorých sa môže úverová inštitúcia pokladať za vystavenú stresu, sa môžu považovať tieto scenáre:

| a) | výber podstatnej časti jej retailových vkladov; |
| --- | --- |

a)

výber podstatnej časti jej retailových vkladov;

| b) | čiastočná alebo úplná strata schopnosti nezabezpečeného neretailového financovania vrátane neretailových vkladov a iných zdrojov podmieneného financovania, ako sú prijaté záväzné alebo nezáväzné linky likvidity alebo úverové linky; |
| --- | --- |

b)

čiastočná alebo úplná strata schopnosti nezabezpečeného neretailového financovania vrátane neretailových vkladov a iných zdrojov podmieneného financovania, ako sú prijaté záväzné alebo nezáväzné linky likvidity alebo úverové linky;

| c) | čiastočná alebo úplná strata zabezpečeného krátkodobého financovania; |
| --- | --- |

c)

čiastočná alebo úplná strata zabezpečeného krátkodobého financovania;

| d) | dodatočné záporné toky likvidity v dôsledku zhoršenia úverového ratingu až o tri pozície; |
| --- | --- |

d)

dodatočné záporné toky likvidity v dôsledku zhoršenia úverového ratingu až o tri pozície;

| e) | zvýšená volatilita trhu, ktorá má negatívny vplyv na hodnotu alebo kvalitu kolaterálu alebo ktorá vytvára dodatočnú potrebu kolaterálu; |
| --- | --- |

e)

zvýšená volatilita trhu, ktorá má negatívny vplyv na hodnotu alebo kvalitu kolaterálu alebo ktorá vytvára dodatočnú potrebu kolaterálu;

| f) | neplánované čerpanie facility likvidity alebo kreditnej facility; |
| --- | --- |

f)

neplánované čerpanie facility likvidity alebo kreditnej facility;

| g) | potenciálny záväzok spätne odkúpiť dlh alebo dodržať mimozmluvné záväzky. |
| --- | --- |

g)

potenciálny záväzok spätne odkúpiť dlh alebo dodržať mimozmluvné záväzky.

HLAVA II

VANKÚŠ LIKVIDITY

KAPITOLA 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 6

Zloženie vankúša likvidity

Aby likvidné aktíva bolo možné zahrnúť do vankúša likvidity úverovej inštitúcie, musia spĺňať všetky tieto požiadavky:

| a) | všeobecné požiadavky stanovené v článku 7; |
| --- | --- |

a)

všeobecné požiadavky stanovené v článku 7;

| b) | prevádzkové požiadavky stanovené v článku 8; |
| --- | --- |

b)

prevádzkové požiadavky stanovené v článku 8;

| c) | príslušné kritériá oprávnenosti na klasifikáciu ako aktíva úrovne 1 alebo úrovne 2 v súlade s kapitolou 2. |
| --- | --- |

c)

príslušné kritériá oprávnenosti na klasifikáciu ako aktíva úrovne 1 alebo úrovne 2 v súlade s kapitolou 2.

Článok 7

Všeobecné požiadavky na likvidné aktíva

1.   Aby sa aktíva úverovej inštitúcie mohli považovať za likvidné aktíva, musia byť v súlade s odsekmi 2 až 6.

2.   Aktíva musia byť nehnuteľnosťou, právom, nárokom alebo podielom v držbe úverovej inštitúcie a musia byť nezaťažené. Na tieto účely sa aktívum považuje za nezaťažené, keď sa na úverovú inštitúciu nevzťahujú žiadne právne, zmluvné, regulačné ani iné obmedzenia, ktoré by jej bránili likvidovať, predávať, prevádzať alebo zaraďovať takéto aktívum alebo vo všeobecnosti nakladať s takýmto aktívom prostredníctvom aktívneho priameho predaja alebo zmluvy o repo transakcii počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní. Za nezaťažené sa považujú tieto aktíva:

| a) | aktíva zahrnuté do skupiny, ktoré sú k dispozícii na okamžité použitie ako kolaterál s cieľom získať ďalšie financie v rámci záväzných, ale ešte nefinancovaných úverových liniek dostupných pre úverovú inštitúciu. Patria sem aktíva vložené úverovou inštitúciou do centrálnej inštitúcie v rámci siete družstevných spoločností alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia. úverové inštitúcie predpokladajú, že aktíva v skupine sú zaťažené s cieľom zvýšiť likviditu na základe klasifikácie likvidity stanovenej v kapitole 2, pričom sa začína aktívami, ktoré nie sú oprávnené na to, aby boli zahrnuté do vankúša likvidity; |
| --- | --- |

a)

aktíva zahrnuté do skupiny, ktoré sú k dispozícii na okamžité použitie ako kolaterál s cieľom získať ďalšie financie v rámci záväzných, ale ešte nefinancovaných úverových liniek dostupných pre úverovú inštitúciu. Patria sem aktíva vložené úverovou inštitúciou do centrálnej inštitúcie v rámci siete družstevných spoločností alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia. úverové inštitúcie predpokladajú, že aktíva v skupine sú zaťažené s cieľom zvýšiť likviditu na základe klasifikácie likvidity stanovenej v kapitole 2, pričom sa začína aktívami, ktoré nie sú oprávnené na to, aby boli zahrnuté do vankúša likvidity;

| b) | aktíva, ktoré úverová inštitúcia prijala ako kolaterál na účely zmierňovania kreditného rizika v rámci obrátených repo transakcií alebo transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a s ktorými môže úverová inštitúcia nakladať. |
| --- | --- |

b)

aktíva, ktoré úverová inštitúcia prijala ako kolaterál na účely zmierňovania kreditného rizika v rámci obrátených repo transakcií alebo transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a s ktorými môže úverová inštitúcia nakladať.

3.   Aktíva nesmie emitovať samotná úverová inštitúcia, jej materská spoločnosť iná ako subjekt verejného sektora, ktorá nie je úverovou inštitúciou, jej dcérska spoločnosť ani iná dcérska spoločnosť jej materskej spoločnosti ani účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou, s ktorou je úverová inštitúcia úzko prepojená.

4.   Aktíva nesmie emitovať žiadny z týchto subjektov:

| a) | iná úverová inštitúcia okrem prípadu, keď je emitent subjektom verejného sektora uvedeným v článku 10 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 v písm. a) a b), aktívum je krytým dlhopisom uvedeným v článku 10 ods. 1 písm. f) a článku 11 ods. 1 písm. c) a d) alebo keď aktívum patrí do kategórie opísanej v článku 10 ods. 1 písm. e); |
| --- | --- |

a)

iná úverová inštitúcia okrem prípadu, keď je emitent subjektom verejného sektora uvedeným v článku 10 ods. 1 písm. c) a článku 11 ods. 1 v písm. a) a b), aktívum je krytým dlhopisom uvedeným v článku 10 ods. 1 písm. f) a článku 11 ods. 1 písm. c) a d) alebo keď aktívum patrí do kategórie opísanej v článku 10 ods. 1 písm. e);

| b) | investičná spoločnosť; |
| --- | --- |

b)

investičná spoločnosť;

| c) | poisťovňa; |
| --- | --- |

c)

poisťovňa;

| d) | zaisťovňa; |
| --- | --- |

d)

zaisťovňa;

| e) | finančná holdingová spoločnosť; |
| --- | --- |

e)

finančná holdingová spoločnosť;

| f) | zmiešaná finančná holdingová spoločnosť; |
| --- | --- |

f)

zmiešaná finančná holdingová spoločnosť;

| g) | akýkoľvek iný subjekt vykonávajúci jednu alebo viacero činností uvedených v prílohe I k smernici 2013/36/EÚ. Na účely tohto článku sa predpokladá, že účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou nepatria k subjektom uvedeným v tomto písmene. |
| --- | --- |

g)

akýkoľvek iný subjekt vykonávajúci jednu alebo viacero činností uvedených v prílohe I k smernici 2013/36/EÚ. Na účely tohto článku sa predpokladá, že účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou nepatria k subjektom uvedeným v tomto písmene.

5.   Hodnota aktív sa musí dať určiť na základe všeobecne rozšírených a ľahko dostupných trhových cien. Ak trhové ceny nie sú k dispozícii, hodnota aktív sa musí dať určiť pomocou vzorca, ktorý sa dá ľahko vypočítať na základe verejne dostupných vstupných údajov a ktorý v značnej miere nezávisí od výrazných predpokladov.

6.   Aktíva musia byť kótované na uznanej burze alebo obchodovateľné prostredníctvom aktívneho priameho predaja alebo jednoduchej repo transakcie na všeobecne schválených trhoch s repo transakciami. Tieto kritériá sa posudzujú zvlášť pre každý trh. Aktívum prijaté na obchodovanie na organizovanom mieste obchodovania, ktoré nie je uznanou burzou, buď v členskom štáte, alebo v tretej krajine, sa považuje za likvidné iba vtedy, keď dané miesto obchodovania zabezpečí aktívny a dostatočne veľký trh na účely priameho predaja aktív. Úverová inštitúcia zohľadňuje nasledujúce minimálne kritériá, na základe ktorých posudzuje, či miesto obchodovania zabezpečuje aktívny a dostatočne veľký trh na účely tohto odseku:

| a) | historický dôkaz o šírke a hĺbke trhu podložený nízkymi kúpno-predajnými rozpätiami, vysokým objemom obchodovania a veľkým počtom diverzifikovaných účastníkov trhu; |
| --- | --- |

a)

historický dôkaz o šírke a hĺbke trhu podložený nízkymi kúpno-predajnými rozpätiami, vysokým objemom obchodovania a veľkým počtom diverzifikovaných účastníkov trhu;

| b) | prítomnosť spoľahlivej trhovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

b)

prítomnosť spoľahlivej trhovej infraštruktúry.

7.   Požiadavky stanovené v odsekoch 5 a 6 sa nevzťahujú na:

| a) | bankovky a mince uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a); |
| --- | --- |

a)

bankovky a mince uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a);

| b) | expozície voči centrálnym bankám uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) a d) a článku 11 ods. 1 písm. b); |
| --- | --- |

b)

expozície voči centrálnym bankám uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) a d) a článku 11 ods. 1 písm. b);

| c) | záväznú facilitu likvidity s obmedzeným použitím uvedenú v článku 12 ods. 1 písm. d); |
| --- | --- |

c)

záväznú facilitu likvidity s obmedzeným použitím uvedenú v článku 12 ods. 1 písm. d);

| d) | vklady a iné financovanie v rámci sietí družstevných spoločností a schém inštitucionálneho zabezpečenia, uvedené v článku 16. |
| --- | --- |

d)

vklady a iné financovanie v rámci sietí družstevných spoločností a schém inštitucionálneho zabezpečenia, uvedené v článku 16.

Článok 8

Prevádzkové požiadavky

1.   Úverové inštitúcie musia mať zavedené politiky a limity na zabezpečenie toho, aby likvidné aktíva, ktoré majú v držbe a ktoré tvoria ich vankúš likvidity, zostali vždy primerane diverzifikované. Na tieto účely úverové inštitúcie zohľadňujú rozsah diverzifikácie medzi rôznymi kategóriami likvidných aktív a v rámci rovnakej kategórie likvidných aktív podľa kapitoly 2 tejto hlavy, ako aj ostatné príslušné faktory diverzifikácie, ako napríklad druhy emitentov, protistrán alebo geografické oblasti týchto emitentov a protistrán.

Príslušné orgány môžu s cieľom zabezpečiť súlad s požiadavkou stanovenou v tomto odseku zaviesť osobitné obmedzenia alebo požiadavky na držbu likvidných aktív úverovými inštitúciami. Akékoľvek takéto obmedzenie alebo požiadavka sa však nevzťahujú na:

| a) | tieto kategórie aktív úrovne 1:






  i) | bankovky a mince uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a); |
| --- | --- | --- |

a)

tieto kategórie aktív úrovne 1:

i)

bankovky a mince uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a);

| ii) | expozície voči centrálnym bankám uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) a d); |
| --- | --- |

ii)

expozície voči centrálnym bankám uvedené v článku 10 ods. 1 písm. b) a d);

| iii) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 10 ods. 1 písm. g); |
| --- | --- |

iii)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 10 ods. 1 písm. g);

| b) | kategórie aktív úrovne 1 predstavujúcich pohľadávky voči ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 10 ods. 1 písm. c) a d), za predpokladu, že úverová inštitúcia má v držbe príslušné aktívum na krytie čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie, ktoré vznikli v mene členského štátu alebo tretej krajiny, alebo že aktívum emitovala ústredná či regionálna štátna správa, miestne orgány alebo subjekty verejného sektora domovského členského štátu úverovej inštitúcie; |
| --- | --- |

b)

kategórie aktív úrovne 1 predstavujúcich pohľadávky voči ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 10 ods. 1 písm. c) a d), za predpokladu, že úverová inštitúcia má v držbe príslušné aktívum na krytie čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie, ktoré vznikli v mene členského štátu alebo tretej krajiny, alebo že aktívum emitovala ústredná či regionálna štátna správa, miestne orgány alebo subjekty verejného sektora domovského členského štátu úverovej inštitúcie;

| c) | záväznú facilitu likvidity s obmedzeným použitím uvedenú v článku 12 ods. 1 písm. d). |
| --- | --- |

c)

záväznú facilitu likvidity s obmedzeným použitím uvedenú v článku 12 ods. 1 písm. d).

2.   Úverové inštitúcie musia mať ľahký prístup k likvidným aktívam, ktoré majú v držbe, a musia byť schopné speňažiť ich kedykoľvek počas stresového obdobia 30 kalendárnych dní prostredníctvom priameho predaja alebo zmluvy o repo transakcii na všeobecne schválených trhoch s repo transakciami. Likvidné aktívum sa považuje za ľahko prístupné pre úverovú inštitúciu, ak nie je žiadnym právnymi ani praktickými prekážkami obmedzená schopnosť úverovej inštitúcie včas toto aktívum speňažiť.

Aktíva používané na zvyšovanie kreditnej kvality v štruktúrovaných transakciách alebo na krytie prevádzkových nákladov úverových inštitúcií sa nepovažujú za ľahko prístupné pre úverovú inštitúciu.

Aktíva v držbe tretej krajiny, v ktorej existujú obmedzenia voľnej prevoditeľnosti, sa považujú za ľahko prístupné, len pokiaľ úverová inštitúcia používa tieto aktíva na krytie záporných tokov likvidity v danej tretej krajine. Aktíva držané v nekonvertibilnej mene sa považujú za ľahko prístupné, len pokiaľ úverová inštitúcia používa tieto aktíva na krytie záporných tokov likvidity v danej mene.

3.   Úverové inštitúcie zabezpečujú, aby boli ich likvidné aktíva pod kontrolou osobitného útvaru riadenia likvidity v rámci úverovej inštitúcie. Súlad s touto požiadavkou sa preukazuje príslušnému orgánu jedným z týchto spôsobov:

| a) | umiestnením likvidných aktív do oddelenej skupiny pod priamou kontrolou útvaru riadenia likvidity, pričom jediným zámerom je využívať ich ako zdroj podmieneného financovania, a to aj počas stresových období; |
| --- | --- |

a)

umiestnením likvidných aktív do oddelenej skupiny pod priamou kontrolou útvaru riadenia likvidity, pričom jediným zámerom je využívať ich ako zdroj podmieneného financovania, a to aj počas stresových období;

| b) | zavedením interných systémov a kontrol na zabezpečenie účinnej prevádzkovej kontroly útvaru riadenia likvidity nad speňažovaním likvidných aktív v držbe kedykoľvek počas stresového obdobia 30 kalendárnych dní a nad prístupom k podmienenému financovaniu bez priameho konfliktu s existujúcimi obchodnými stratégiami alebo stratégiami riadenia rizík. Aktívum sa nesmie zahrnúť do vankúša likvidity najmä v prípade, keby sa jeho predajom bez náhrady počas stresového obdobia 30 kalendárnych dní odstránil hedžing, čím by vznikla otvorená riziková pozícia prekračujúca interné limity úverovej inštitúcie; |
| --- | --- |

b)

zavedením interných systémov a kontrol na zabezpečenie účinnej prevádzkovej kontroly útvaru riadenia likvidity nad speňažovaním likvidných aktív v držbe kedykoľvek počas stresového obdobia 30 kalendárnych dní a nad prístupom k podmienenému financovaniu bez priameho konfliktu s existujúcimi obchodnými stratégiami alebo stratégiami riadenia rizík. Aktívum sa nesmie zahrnúť do vankúša likvidity najmä v prípade, keby sa jeho predajom bez náhrady počas stresového obdobia 30 kalendárnych dní odstránil hedžing, čím by vznikla otvorená riziková pozícia prekračujúca interné limity úverovej inštitúcie;

| c) | kombináciou možností a) a b) za predpokladu, že príslušný orgán považuje takúto kombináciu za prijateľnú. |
| --- | --- |

c)

kombináciou možností a) a b) za predpokladu, že príslušný orgán považuje takúto kombináciu za prijateľnú.

4.   Úverové inštitúcie pravidelne a minimálne raz za rok speňažujú dostatočne reprezentatívnu vzorku svojich likvidných aktív, ktoré majú v držbe, prostredníctvom priameho predaja alebo jednoduchej zmluvy o repo transakcii na všeobecne schválenom trhu s repo transakciami. Úverové inštitúcie musia vypracovať stratégie nakladania so vzorkami likvidných aktív, ktoré sú primerané na:

| a) | testovanie prístupu týchto aktív na trh a ich použiteľnosti; |
| --- | --- |

a)

testovanie prístupu týchto aktív na trh a ich použiteľnosti;

| b) | kontrolu účinnosti postupov, ktoré úverová inštitúcia využíva na včasné speňažovanie aktív; |
| --- | --- |

b)

kontrolu účinnosti postupov, ktoré úverová inštitúcia využíva na včasné speňažovanie aktív;

| c) | minimalizáciu rizika vyslania negatívneho signálu na trh v dôsledku speňaženia aktív úverovej inštitúcie počas stresových období. |
| --- | --- |

c)

minimalizáciu rizika vyslania negatívneho signálu na trh v dôsledku speňaženia aktív úverovej inštitúcie počas stresových období.

Požiadavka stanovená v prvom pododseku sa neuplatňuje na aktíva úrovne 1 uvedené v článku 10 s výnimkou krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou, na záväznú facilitu likvidity s obmedzeným použitím uvedenú v článku 12 ods. 1 písm. d) ani na vklady a iné finančné prostriedky na posilnenie likvidity v rámci sietí družstevných inštitúcií a schém inštitucionálneho zabezpečenia uvedené v článku 16.

5.   Požiadavka stanovená v odseku 2 nebráni úverovým inštitúciám hedžovať trhové riziko spojené s ich likvidnými aktívami za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | úverová inštitúcia zavedie vhodné interné mechanizmy v súlade s odsekmi 2 a 3, aby sa zabezpečilo, že tieto aktíva budú aj naďalej ľahko prístupné a pod kontrolou útvaru riadenia likvidity; |
| --- | --- |

a)

úverová inštitúcia zavedie vhodné interné mechanizmy v súlade s odsekmi 2 a 3, aby sa zabezpečilo, že tieto aktíva budú aj naďalej ľahko prístupné a pod kontrolou útvaru riadenia likvidity;

| b) | pri oceňovaní príslušného aktíva v súlade s článkom 9 sa zohľadňujú čisté záporné a kladné toky likvidity, ktoré by vznikli v dôsledku predčasného zavretia hedžingu. |
| --- | --- |

b)

pri oceňovaní príslušného aktíva v súlade s článkom 9 sa zohľadňujú čisté záporné a kladné toky likvidity, ktoré by vznikli v dôsledku predčasného zavretia hedžingu.

6.   Úverové inštitúcie zabezpečujú súlad menovej denominácie svojich likvidných aktív s menovým zložením svojich čistých záporných tokov likvidity. V prípade potreby však môžu príslušné orgány od úverových inštitúcií vyžadovať obmedzenie nesúladu mien stanovením limitov týkajúcich sa podielu čistých záporných tokov likvidity v určitej mene, ktoré sa v stresovom období môžu dodržať prostredníctvom držby likvidných aktív, ktoré nie sú denominované v tejto mene. Toto obmedzenie sa môže uplatňovať iba na menu vykazovania alebo na menu, na ktorú sa môže vzťahovať oddelené vykazovanie v súlade s článkom 415 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Pri určovaní úrovne obmedzenia v prípade nesúladu mien, ktoré sa môže uplatňovať v súlade s týmto odsekom, príslušné orgány zohľadňujú aspoň:

| a) | či je úverová inštitúcia schopná vykonať ktorékoľvek z týchto opatrení:






  i) | použiť likvidné aktíva na vytvorenie likvidity v mene a jurisdikcii, v ktorej vznikajú čisté záporné toky likvidity; |
| --- | --- | --- |

a)

či je úverová inštitúcia schopná vykonať ktorékoľvek z týchto opatrení:

i)

použiť likvidné aktíva na vytvorenie likvidity v mene a jurisdikcii, v ktorej vznikajú čisté záporné toky likvidity;

| ii) | uskutočniť menový swap a získať finančné prostriedky na devízových trhoch za stresových podmienok zodpovedajúcich stresovému obdobiu 30 kalendárnych dní stanovenému v článku 4; |
| --- | --- |

ii)

uskutočniť menový swap a získať finančné prostriedky na devízových trhoch za stresových podmienok zodpovedajúcich stresovému obdobiu 30 kalendárnych dní stanovenému v článku 4;

| iii) | previesť za stresových podmienok zodpovedajúcich stresovému obdobiu 30 kalendárnych dní stanovenému v článku 4 prebytok likvidity z jednej meny do druhej a medzi jurisdikciami a právnickými osobami v rámci svojej skupiny; |
| --- | --- |

iii)

previesť za stresových podmienok zodpovedajúcich stresovému obdobiu 30 kalendárnych dní stanovenému v článku 4 prebytok likvidity z jednej meny do druhej a medzi jurisdikciami a právnickými osobami v rámci svojej skupiny;

| b) | vplyv náhlych, nepriaznivých pohybov výmenného kurzu na existujúce pozície, ktoré sú v nesúlade, a na účinnosť akéhokoľvek zavedeného devízového hedžingu. |
| --- | --- |

b)

vplyv náhlych, nepriaznivých pohybov výmenného kurzu na existujúce pozície, ktoré sú v nesúlade, a na účinnosť akéhokoľvek zavedeného devízového hedžingu.

Každé obmedzenie nesúladu mien uložené v súlade s týmto odsekom sa považuje za obmedzenie predstavujúce osobitnú požiadavku na likviditu podľa článku 105 smernice 2013/36/EÚ.

Článok 9

Oceňovanie likvidných aktív

Úverová inštitúcia na účely výpočtu svojho ukazovateľa krytia likvidity používa trhovú hodnotu svojich likvidných aktív. Trhová hodnota likvidných aktív sa v prípade potreby zníži v súlade so zrážkami (haircutmi) stanovenými v kapitole 2 a článku 8 ods. 5 písm. b).

KAPITOLA 2

Likvidné aktíva

Článok 10

Aktíva úrovne 1

1.   Aktíva úrovne 1 zahŕňajú iba aktíva, ktoré patria do jednej alebo viacerých nasledujúcich kategórií a v každom prípade spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené v tomto dokumente:

| a) | mince a bankovky; |
| --- | --- |

a)

mince a bankovky;

| b) | tieto expozície voči centrálnym bankám:






  i) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči Európskej centrálnej banke (ECB) alebo centrálnej banke členského štátu alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi; |
| --- | --- | --- |

b)

tieto expozície voči centrálnym bankám:

i)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči Európskej centrálnej banke (ECB) alebo centrálnej banke členského štátu alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi;

| ii) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnym bankám tretích krajín alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že expozíciám voči centrálnym bankám alebo ústrednej štátnej správe bolo priradené ratingové hodnotenie nominovanej externej ratingovej agentúry (ECAI), ktoré zodpovedá aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnym bankám tretích krajín alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že expozíciám voči centrálnym bankám alebo ústrednej štátnej správe bolo priradené ratingové hodnotenie nominovanej externej ratingovej agentúry (ECAI), ktoré zodpovedá aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | rezervy v držbe úverovej inštitúcie v centrálnej banke uvedené v bodoch i) a ii), ak má úverová inštitúcia povolenie čerpať tieto rezervy kedykoľvek počas stresových období a ak boli podmienky takéhoto čerpania stanovené v dohode medzi dotknutým príslušným orgánom a ECB alebo centrálnou bankou; |
| --- | --- |

iii)

rezervy v držbe úverovej inštitúcie v centrálnej banke uvedené v bodoch i) a ii), ak má úverová inštitúcia povolenie čerpať tieto rezervy kedykoľvek počas stresových období a ak boli podmienky takéhoto čerpania stanovené v dohode medzi dotknutým príslušným orgánom a ECB alebo centrálnou bankou;

| c) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči nasledujúcej ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi:






  i) | ústredná štátna správa členského štátu; |
| --- | --- | --- |

c)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči nasledujúcej ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi:

i)

ústredná štátna správa členského štátu;

| ii) | ústredná štátna správa tretej krajiny za predpokladu, že jej bolo priradené ratingové hodnotenie nominovanej ECAI, ktoré zodpovedá aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

ústredná štátna správa tretej krajiny za predpokladu, že jej bolo priradené ratingové hodnotenie nominovanej ECAI, ktoré zodpovedá aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | regionálna štátna správa alebo miestne orgány v členskom štáte za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iii)

regionálna štátna správa alebo miestne orgány v členskom štáte za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iv) | regionálna štátna správa alebo miestne orgány v tretej krajine typu, ktorý je uvedený v bode ii), za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe tretej krajiny v súlade s článkom 115 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iv)

regionálna štátna správa alebo miestne orgány v tretej krajine typu, ktorý je uvedený v bode ii), za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe tretej krajiny v súlade s článkom 115 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| v) | subjekty verejného sektora za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe členského štátu alebo voči niektorej z regionálnych štátnych správ alebo niektorému z miestnych orgánov uvedených v bode iii) v súlade s článkom 116 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

v)

subjekty verejného sektora za predpokladu, že sa s nimi zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe členského štátu alebo voči niektorej z regionálnych štátnych správ alebo niektorému z miestnych orgánov uvedených v bode iii) v súlade s článkom 116 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| d) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktorým nominovaná ECAI nepriradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, za predpokladu, že v tomto prípade úverová inštitúcia môže za aktívum úrovne 1 uznať aktívum iba na účely krytia čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie, ktoré vznikli v rovnakej mene, v ktorej je aktívum denominované.
  Ak aktívum nie je denominované v domácej mene tretej krajiny, úverová inštitúcia môže za aktívum úrovne 1 uznať aktívum iba do výšky stresových čistých záporných tokov likvidity úverovej inštitúcie v danej cudzej mene zodpovedajúcej jej činnostiam v jurisdikcii, v ktorej sa riziko likvidity prijíma; |
| --- | --- |

d)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktorým nominovaná ECAI nepriradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 114 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, za predpokladu, že v tomto prípade úverová inštitúcia môže za aktívum úrovne 1 uznať aktívum iba na účely krytia čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie, ktoré vznikli v rovnakej mene, v ktorej je aktívum denominované.

Ak aktívum nie je denominované v domácej mene tretej krajiny, úverová inštitúcia môže za aktívum úrovne 1 uznať aktívum iba do výšky stresových čistých záporných tokov likvidity úverovej inštitúcie v danej cudzej mene zodpovedajúcej jej činnostiam v jurisdikcii, v ktorej sa riziko likvidity prijíma;

| e) | aktíva emitované úverovými inštitúciami, ktoré spĺňajú aspoň jednu z týchto dvoch požiadaviek:






  i) | emitentom je úverová inštitúcia založená alebo zriadená ústrednou štátnou správou členského štátu, regionálnou štátnou správou alebo miestnym orgánom v členskom štáte, štátna správa alebo miestny orgán majú zákonnú povinnosť chrániť ekonomickú základňu úverovej inštitúcie a udržiavať jej finančnú životaschopnosť počas celej jej existencie a s každou expozíciou voči tejto regionálnej štátnej správe alebo prípadne miestnemu orgánu sa zaobchádza ako s expozíciou voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

e)

aktíva emitované úverovými inštitúciami, ktoré spĺňajú aspoň jednu z týchto dvoch požiadaviek:

i)

emitentom je úverová inštitúcia založená alebo zriadená ústrednou štátnou správou členského štátu, regionálnou štátnou správou alebo miestnym orgánom v členskom štáte, štátna správa alebo miestny orgán majú zákonnú povinnosť chrániť ekonomickú základňu úverovej inštitúcie a udržiavať jej finančnú životaschopnosť počas celej jej existencie a s každou expozíciou voči tejto regionálnej štátnej správe alebo prípadne miestnemu orgánu sa zaobchádza ako s expozíciou voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| ii) | úverová inštitúcia je poskytovateľom podporných úverov, ktorým sa na účely tohto článku rozumie akákoľvek úverová inštitúcia, ktorej účelom je presadzovať ciele verejnej politiky Únie alebo ústrednej či regionálnej štátnej správy alebo miestneho orgánu v členskom štáte, a to predovšetkým prostredníctvom poskytovania podporných úverov na nesúťažnom a neziskovom základe, za predpokladu, že aspoň za 90 % úverov, ktoré poskytla, priamo alebo nepriamo ručí ústredná alebo regionálna štátna správa alebo miestny orgán a že sa s každou expozíciou voči tejto regionálnej štátnej správe alebo prípadne miestnemu orgánu zaobchádza ako s expozíciou voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

úverová inštitúcia je poskytovateľom podporných úverov, ktorým sa na účely tohto článku rozumie akákoľvek úverová inštitúcia, ktorej účelom je presadzovať ciele verejnej politiky Únie alebo ústrednej či regionálnej štátnej správy alebo miestneho orgánu v členskom štáte, a to predovšetkým prostredníctvom poskytovania podporných úverov na nesúťažnom a neziskovom základe, za predpokladu, že aspoň za 90 % úverov, ktoré poskytla, priamo alebo nepriamo ručí ústredná alebo regionálna štátna správa alebo miestny orgán a že sa s každou expozíciou voči tejto regionálnej štátnej správe alebo prípadne miestnemu orgánu zaobchádza ako s expozíciou voči ústrednej štátnej správe členského štátu v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| f) | expozície vo forme krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:






  i) | ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

f)

expozície vo forme krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:

i)

ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| ii) | expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) a článku 129 ods. 1 poslednom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) a článku 129 ods. 1 poslednom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť uvedenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iii)

úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť uvedenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iv) | veľkosť ich emisie je aspoň 500 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene); |
| --- | --- |

iv)

veľkosť ich emisie je aspoň 500 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene);

| v) | krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 10 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

v)

krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 10 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia;

| vi) | krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 2 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi; |
| --- | --- |

vi)

krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 2 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi;

| g) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 117 ods. 2 a článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

g)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči multilaterálnym rozvojovým bankám a medzinárodným organizáciám alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ktoré sa uvádzajú v článku 117 ods. 2 a článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

2.   Trhová hodnota krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou uvedených v odseku 1 písm. f) podlieha zrážke aspoň 7 %. Okrem prípadov uvedených v článku 15 ods. 2 písm. a) a b) v súvislosti s akciami a podielmi v PKI sa na hodnotu ostatných aktív úrovne 1 nemusí uplatniť žiadna zrážka.

Článok 11

Aktíva úrovne 2A

1.   Aktíva úrovne 2 zahŕňajú iba aktíva, ktoré patria do jednej alebo viacerých nasledujúcich kategórií a v každom prípade spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené v tomto dokumente:

| a) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora v členskom štáte alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ak bola expozíciám voči nim priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 115 ods. 1 a 5 a prípadne článkom 116 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora v členskom štáte alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ak bola expozíciám voči nim priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 115 ods. 1 a 5 a prípadne článkom 116 ods. 1, 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| b) | aktíva predstavujúce pohľadávky voči ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo regionálnej štátnej správe, miestnemu orgánu alebo subjektu verejného sektora v tretej krajine alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že im bola priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 114 ods. 2, článkom 115 alebo prípadne článkom 116 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

aktíva predstavujúce pohľadávky voči ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo regionálnej štátnej správe, miestnemu orgánu alebo subjektu verejného sektora v tretej krajine alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že im bola priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 114 ods. 2, článkom 115 alebo prípadne článkom 116 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| c) | expozície vo forme krytých dlhopisov s vysokou kvalitou, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:






  i) | ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

c)

expozície vo forme krytých dlhopisov s vysokou kvalitou, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:

i)

ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| ii) | expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iii)

úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iv) | veľkosť ich emisie je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene); |
| --- | --- |

iv)

veľkosť ich emisie je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene);

| v) | krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 2 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

v)

krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 2 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 20 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia;

| vi) | krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 7 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi. Ak však kryté dlhopisy s ratingovým hodnotením zodpovedajúcim stupňu kreditnej kvality 1 nespĺňajú požiadavku na minimálnu veľkosť emisie krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. f) bodom iv), ale spĺňajú požiadavky na kryté dlhopisy s vysokou kvalitou stanovené v bodoch i), ii), iii) a iv), namiesto toho sa na ne bude vzťahovať minimálna požiadavka na krytie aktív vo výške 2 %; |
| --- | --- |

vi)

krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 7 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi. Ak však kryté dlhopisy s ratingovým hodnotením zodpovedajúcim stupňu kreditnej kvality 1 nespĺňajú požiadavku na minimálnu veľkosť emisie krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. f) bodom iv), ale spĺňajú požiadavky na kryté dlhopisy s vysokou kvalitou stanovené v bodoch i), ii), iii) a iv), namiesto toho sa na ne bude vzťahovať minimálna požiadavka na krytie aktív vo výške 2 %;

| d) | expozície vo forme krytých dlhopisov emitovaných úverovými inštitúciami v tretích krajinách, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:






  i) | ide o kryté dlhopisy v súlade s vnútroštátnym právom tretej krajiny, na základe ktorého musia byť vymedzené ako dlhové cenné papiere emitované úverovými inštitúciami alebo dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve úverovej inštitúcie, ktorá ručí za emisiu, a zabezpečené krycou skupinou aktív, v súvislosti s ktorou si držitelia dlhopisov môžu uplatniť prednostný priamy nárok na splatenie istiny a úrokov v prípade zlyhania emitenta; |
| --- | --- | --- |

d)

expozície vo forme krytých dlhopisov emitovaných úverovými inštitúciami v tretích krajinách, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:

i)

ide o kryté dlhopisy v súlade s vnútroštátnym právom tretej krajiny, na základe ktorého musia byť vymedzené ako dlhové cenné papiere emitované úverovými inštitúciami alebo dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve úverovej inštitúcie, ktorá ručí za emisiu, a zabezpečené krycou skupinou aktív, v súvislosti s ktorou si držitelia dlhopisov môžu uplatniť prednostný priamy nárok na splatenie istiny a úrokov v prípade zlyhania emitenta;

| ii) | emitent a kryté dlhopisy podliehajú na základe vnútroštátneho práva tretej krajiny osobitnému verejnému dohľadu, ktorého cieľom je chrániť držiteľov dlhopisov, pričom mechanizmy dohľadu a regulácie uplatňované v danej tretej krajine musia byť minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v Únii; |
| --- | --- |

ii)

emitent a kryté dlhopisy podliehajú na základe vnútroštátneho práva tretej krajiny osobitnému verejnému dohľadu, ktorého cieľom je chrániť držiteľov dlhopisov, pričom mechanizmy dohľadu a regulácie uplatňované v danej tretej krajine musia byť minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v Únii;

| iii) | kryté dlhopisy sú zabezpečené skupinou aktív jedného alebo viacerých typov opísaných v článku 129 ods. 1 písm. b), písm. d) bode i), písm. f) bode i) alebo písm. g) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Keď táto skupina zahŕňa úvery zabezpečené nehnuteľným majetkom, musia sa splniť požiadavky stanovené v článku 208 a článku 229 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iii)

kryté dlhopisy sú zabezpečené skupinou aktív jedného alebo viacerých typov opísaných v článku 129 ods. 1 písm. b), písm. d) bode i), písm. f) bode i) alebo písm. g) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Keď táto skupina zahŕňa úvery zabezpečené nehnuteľným majetkom, musia sa splniť požiadavky stanovené v článku 208 a článku 229 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iv) | expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) a článku 129 ods. 1 poslednom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iv)

expozície voči inštitúciám v krycej skupine spĺňajú podmienky stanovené v článku 129 ods. 1 písm. c) a článku 129 ods. 1 poslednom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| v) | úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

v)

úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov a emitent spĺňajú požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| vi) | krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 10 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia a |
| --- | --- |

vi)

krytým dlhopisom nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 129 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality alebo v prípade absencie ratingového hodnotenia im bola priradená riziková váha 10 % v súlade s článkom 129 ods. 5 uvedeného nariadenia a

| vii) | krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 7 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi. Keď je však veľkosť emisie krytých dlhopisov 500 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene) alebo viac, namiesto toho sa na ne vzťahuje minimálna požiadavka na krytie aktív vo výške 2 %; |
| --- | --- |

vii)

krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 7 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi. Keď je však veľkosť emisie krytých dlhopisov 500 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene) alebo viac, namiesto toho sa na ne vzťahuje minimálna požiadavka na krytie aktív vo výške 2 %;

| e) | podnikové dlhové cenné papiere, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:






  i) | nominovaná ECAI im priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 122 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality; |
| --- | --- | --- |

e)

podnikové dlhové cenné papiere, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:

i)

nominovaná ECAI im priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkom 122 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality;

| ii) | veľkosť emisie cenných papierov je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalent v domácej mene); |
| --- | --- |

ii)

veľkosť emisie cenných papierov je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalent v domácej mene);

| iii) | maximálna splatnosť cenných papierov v čase emisie je 10 rokov. |
| --- | --- |

iii)

maximálna splatnosť cenných papierov v čase emisie je 10 rokov.

2.   Trhová hodnota každého aktíva úrovne 2A podlieha zrážke vo výške aspoň 15 %.

Článok 12

Aktíva úrovne 2B

1.   Aktíva úrovne 2B zahŕňajú iba aktíva, ktoré patria do jednej alebo viacerých nasledujúcich kategórií a v každom prípade spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené v tomto dokumente:

| a) | expozície vo forme cenných papierov zabezpečených aktívami, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 13; |
| --- | --- |

a)

expozície vo forme cenných papierov zabezpečených aktívami, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 13;

| b) | podnikové dlhové cenné papiere, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:






  i) | nominovaná ECAI im priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 3 v súlade s článkom 122 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality; |
| --- | --- | --- |

b)

podnikové dlhové cenné papiere, ktoré spĺňajú všetky tieto požiadavky:

i)

nominovaná ECAI im priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 3 v súlade s článkom 122 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality;

| ii) | veľkosť emisie cenných papierov je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalent v domácej mene); |
| --- | --- |

ii)

veľkosť emisie cenných papierov je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalent v domácej mene);

| iii) | maximálna splatnosť cenných papierov v čase emisie je 10 rokov; |
| --- | --- |

iii)

maximálna splatnosť cenných papierov v čase emisie je 10 rokov;

| c) | akcie za predpokladu, že spĺňajú všetky tieto požiadavky:






  i) | tvoria súčasť významného akciového indexu v členskom štáte alebo v tretej krajine, ak ho ako taký na účely tohto písmena určil príslušný orgán členského štátu alebo dotknutý verejný orgán v tretej krajine. Ak neexistuje rozhodnutie príslušného orgánu alebo verejného orgánu v súvislosti s významnými akciovými indexmi, úverové inštitúcie budú za taký akciový index považovať index zložený z vedúcich spoločností v príslušnej jurisdikcii; |
| --- | --- | --- |

c)

akcie za predpokladu, že spĺňajú všetky tieto požiadavky:

i)

tvoria súčasť významného akciového indexu v členskom štáte alebo v tretej krajine, ak ho ako taký na účely tohto písmena určil príslušný orgán členského štátu alebo dotknutý verejný orgán v tretej krajine. Ak neexistuje rozhodnutie príslušného orgánu alebo verejného orgánu v súvislosti s významnými akciovými indexmi, úverové inštitúcie budú za taký akciový index považovať index zložený z vedúcich spoločností v príslušnej jurisdikcii;

| ii) | sú denominované v mene domovského členského štátu úverovej inštitúcie alebo, keď sú denominované v inej mene, považujú sa za aktíva úrovne 2B iba do výšky sumy na krytie čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie v tejto mene alebo v jurisdikcii, v ktorej sa riziko likvidity prijíma, a |
| --- | --- |

ii)

sú denominované v mene domovského členského štátu úverovej inštitúcie alebo, keď sú denominované v inej mene, považujú sa za aktíva úrovne 2B iba do výšky sumy na krytie čistých záporných tokov likvidity vyplývajúcich zo stresovej situácie v tejto mene alebo v jurisdikcii, v ktorej sa riziko likvidity prijíma, a

| iii) | majú overený záznam ako dôveryhodný zdroj likvidity vo všetkých obdobiach vrátane stresových. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak úroveň poklesu cien akcií na burze neprekročila 40 % počas stresového obdobia na trhu trvajúceho 30 kalendárnych dní alebo ak zvýšenie ich zrážky počas tohto obdobia neprekročilo 40 percentuálnych bodov, a |
| --- | --- |

iii)

majú overený záznam ako dôveryhodný zdroj likvidity vo všetkých obdobiach vrátane stresových. Táto požiadavka sa považuje za splnenú, ak úroveň poklesu cien akcií na burze neprekročila 40 % počas stresového obdobia na trhu trvajúceho 30 kalendárnych dní alebo ak zvýšenie ich zrážky počas tohto obdobia neprekročilo 40 percentuálnych bodov, a

| d) | záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím, ktoré môže poskytovať ECB, centrálna banka členského štátu alebo centrálna banka tretej krajiny za predpokladu, že sú splnené požiadavky stanovené v článku 14; |
| --- | --- |

d)

záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím, ktoré môže poskytovať ECB, centrálna banka členského štátu alebo centrálna banka tretej krajiny za predpokladu, že sú splnené požiadavky stanovené v článku 14;

| e) | expozície vo forme krytých dlhopisov s vysokou kvalitou, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:






  i) | ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

e)

expozície vo forme krytých dlhopisov s vysokou kvalitou, ktoré musia spĺňať všetky tieto požiadavky:

i)

ide o dlhopisy uvedené v článku 52 ods. 4 smernice 2009/65/ES alebo spĺňajúce požiadavky oprávnenosti na zaobchádzanie stanovené v článku 129 ods. 4 alebo 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| ii) | úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov spĺňa požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

úverová inštitúcia investujúca do krytých dlhopisov spĺňa požiadavku na transparentnosť stanovenú v článku 129 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | emitent krytých dlhopisov sprístupňuje informácie uvedené v článku 129 ods. 7 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 investorom aspoň raz za štvrťrok; |
| --- | --- |

iii)

emitent krytých dlhopisov sprístupňuje informácie uvedené v článku 129 ods. 7 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 investorom aspoň raz za štvrťrok;

| iv) | veľkosť ich emisie je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene); |
| --- | --- |

iv)

veľkosť ich emisie je aspoň 250 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene);

| v) | kryté dlhopisy sú zabezpečené kolaterálom výlučne vo forme aktív uvedených v článku 129 ods. 1 písm. a), písm. d) bode i) a písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

v)

kryté dlhopisy sú zabezpečené kolaterálom výlučne vo forme aktív uvedených v článku 129 ods. 1 písm. a), písm. d) bode i) a písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| vi) | skupinu podkladových aktív tvoria výlučne expozície, ktoré spĺňajú podmienky na to, aby sa im priradila 35 % alebo nižšia riziková váha podľa článku 125 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v prípade kreditného rizika; |
| --- | --- |

vi)

skupinu podkladových aktív tvoria výlučne expozície, ktoré spĺňajú podmienky na to, aby sa im priradila 35 % alebo nižšia riziková váha podľa článku 125 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v prípade kreditného rizika;

| vii) | krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 10 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi; |
| --- | --- |

vii)

krycia skupina vždy spĺňa požiadavku na krytie aktív, ktorá aspoň o 10 % presahuje sumu požadovanú na krytie pohľadávok spojených s krytými dlhopismi;

| viii) | emitujúca úverová inštitúcia musí raz za mesiac zverejňovať informácie o tom, že krycia skupina spĺňa požiadavku na krytie aktív vo výške 10 %; |
| --- | --- |

viii)

emitujúca úverová inštitúcia musí raz za mesiac zverejňovať informácie o tom, že krycia skupina spĺňa požiadavku na krytie aktív vo výške 10 %;

| f) | v prípade úverových inštitúcií, ktoré v súlade so svojimi stanovami nemôžu mať z náboženských dôvodov v držbe úročené aktíva a neúročené aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnym bankám alebo ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo regionálnej štátnej správe, miestnemu orgánu alebo subjektu verejného sektora v tretej krajine alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že uvedeným aktívam nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 5 v súlade s článkom 114 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality. |
| --- | --- |

f)

v prípade úverových inštitúcií, ktoré v súlade so svojimi stanovami nemôžu mať z náboženských dôvodov v držbe úročené aktíva a neúročené aktíva predstavujúce pohľadávky voči centrálnym bankám alebo ústrednej štátnej správe alebo centrálnej banke tretej krajiny alebo regionálnej štátnej správe, miestnemu orgánu alebo subjektu verejného sektora v tretej krajine alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi za predpokladu, že uvedeným aktívam nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 5 v súlade s článkom 114 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality.

2.   Trhová hodnota každého aktíva úrovne 2B podlieha týmto minimálnym zrážkam:

| a) | uplatniteľnej zrážke stanovenej v článku 13 ods. 14 v prípade sekuritizácií úrovne 2B; |
| --- | --- |

a)

uplatniteľnej zrážke stanovenej v článku 13 ods. 14 v prípade sekuritizácií úrovne 2B;

| b) | 50 % zrážke v prípade podnikových dlhových cenných papierov uvedených v odseku 1 písm. b); |
| --- | --- |

b)

50 % zrážke v prípade podnikových dlhových cenných papierov uvedených v odseku 1 písm. b);

| c) | 50 % zrážke v prípade akcií uvedených v odseku 1 písm. c). |
| --- | --- |

c)

50 % zrážke v prípade akcií uvedených v odseku 1 písm. c).

| d) | 30 % zrážke v prípade programov alebo emisií krytých dlhopisov uvedených v odseku 1 písm. e); |
| --- | --- |

d)

30 % zrážke v prípade programov alebo emisií krytých dlhopisov uvedených v odseku 1 písm. e);

| e) | 50 % zrážke v prípade neúročených aktív uvedených v odseku 1 písm. f). |
| --- | --- |

e)

50 % zrážke v prípade neúročených aktív uvedených v odseku 1 písm. f).

3.   V prípade úverových inštitúcií, ktoré v súlade so svojimi stanovami nemôžu mať z náboženských dôvodov v držbe úročené aktíva, môže príslušný orgán povoliť výnimku z odseku 1 písm. b) bodov ii) a iii) tohto článku za predpokladu, že existujú dôkazy o nedostatku neúročených aktív spĺňajúcich tieto požiadavky, a že predmetné neúročené aktíva sú na súkromných trhoch primerane likvidné.

Príslušný orgán pri zisťovaní toho, či sú neúročené aktíva primerane likvidné na účely prvého pododseku, zohľadňuje tieto faktory:

| a) | dostupné údaje súvisiace s ich trhovou likviditou vrátane objemov obchodovania, pozorovaných kúpno-predajných rozpätí, volatility cien a vplyvu cien a |
| --- | --- |

a)

dostupné údaje súvisiace s ich trhovou likviditou vrátane objemov obchodovania, pozorovaných kúpno-predajných rozpätí, volatility cien a vplyvu cien a

| b) | ďalšie faktory relevantné z hľadiska ich likvidity vrátane historických dôkazov o šírke a hĺbke trhu s týmito neúročenými aktívami, počtu a diverzity účastníkov trhu a prítomnosti spoľahlivej trhovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

b)

ďalšie faktory relevantné z hľadiska ich likvidity vrátane historických dôkazov o šírke a hĺbke trhu s týmito neúročenými aktívami, počtu a diverzity účastníkov trhu a prítomnosti spoľahlivej trhovej infraštruktúry.

Článok 13

Sekuritizácie úrovne 2B

1.   Expozície vo forme cenných papierov zabezpečených aktívami uvedené v článku 12 ods. 1 písm. a) spĺňajú podmienky na vymedzenie ako sekuritizácie úrovne 2B, ak spĺňajú kritériá stanovené v odsekoch 2 až 14.

2.   Sekuritizačná pozícia a expozície, ktoré sú podkladom pre danú pozíciu, musia spĺňať všetky tieto požiadavky:

| a) | pozícii nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkami 251 alebo 261 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality; |
| --- | --- |

a)

pozícii nominovaná ECAI priradila ratingové hodnotenie zodpovedajúce aspoň stupňu kreditnej kvality 1 v súlade s článkami 251 alebo 261 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo v prípade krátkodobého ratingového hodnotenia rovnocennému stupňu kreditnej kvality;

| b) | pozícia je v najvyššej nadriadenej tranži alebo tranžiach sekuritizácie a počas životnosti transakcie má vždy najvyššiu úroveň nadriadenosti. Na tieto účely sa tranža považuje za najvyššie nadriadenú, keď po doručení výzvy a prípadne výzvy na urýchlené splatenie táto tranža nie je podriadená iným tranžiam tej istej sekuritizačnej transakcie alebo schémy, pokiaľ ide o prijatie platby istiny a úrokov, pričom sa nezohľadňujú sumy splatné v rámci úrokových alebo menových derivátových zmlúv, poplatky ani iné podobné platby v súlade s článkom 261 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

pozícia je v najvyššej nadriadenej tranži alebo tranžiach sekuritizácie a počas životnosti transakcie má vždy najvyššiu úroveň nadriadenosti. Na tieto účely sa tranža považuje za najvyššie nadriadenú, keď po doručení výzvy a prípadne výzvy na urýchlené splatenie táto tranža nie je podriadená iným tranžiam tej istej sekuritizačnej transakcie alebo schémy, pokiaľ ide o prijatie platby istiny a úrokov, pričom sa nezohľadňujú sumy splatné v rámci úrokových alebo menových derivátových zmlúv, poplatky ani iné podobné platby v súlade s článkom 261 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| c) | podkladové expozície nadobudla účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou (SSPE) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 66 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 spôsobom, ktorý je vynútiteľný voči ktorejkoľvek tretej strane, a sú mimo dosahu predávajúceho (originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa) a jeho veriteľov, vrátane prípadov platobnej neschopnosti predávajúceho; |
| --- | --- |

c)

podkladové expozície nadobudla účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou (SSPE) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 66 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 spôsobom, ktorý je vynútiteľný voči ktorejkoľvek tretej strane, a sú mimo dosahu predávajúceho (originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa) a jeho veriteľov, vrátane prípadov platobnej neschopnosti predávajúceho;

| d) | prevod podkladových expozícií voči účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou nesmie podliehať žiadnym nepriaznivým ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) v jurisdikcii, v ktorej má predávajúci (originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ) sídlo. To zahŕňa okrem iného ustanovenia, podľa ktorých predaj podkladových expozícií môže likvidátor predávajúceho (originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa) vyhlásiť za neplatný len na základe toho, že sa uzatvoril počas určitého obdobia pred vyhlásením platobnej neschopnosti predávajúceho, alebo ustanovenia, podľa ktorých takému vyhláseniu neplatnosti môže zabrániť SSPE len vtedy, ak vie preukázať, že o platobnej neschopnosti predávajúceho v čase predaja nevedela; |
| --- | --- |

d)

prevod podkladových expozícií voči účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou nesmie podliehať žiadnym nepriaznivým ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) v jurisdikcii, v ktorej má predávajúci (originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ) sídlo. To zahŕňa okrem iného ustanovenia, podľa ktorých predaj podkladových expozícií môže likvidátor predávajúceho (originátora, sponzora alebo pôvodného veriteľa) vyhlásiť za neplatný len na základe toho, že sa uzatvoril počas určitého obdobia pred vyhlásením platobnej neschopnosti predávajúceho, alebo ustanovenia, podľa ktorých takému vyhláseniu neplatnosti môže zabrániť SSPE len vtedy, ak vie preukázať, že o platobnej neschopnosti predávajúceho v čase predaja nevedela;

| e) | správa podkladových expozícií sa riadi dohodou o správe, ktorá zahŕňa ustanovenia o pokračovaní správy, ktorými sa zabezpečuje aspoň to, že zlyhanie alebo platobná neschopnosť správcu nebude mať za následok ukončenie správy; |
| --- | --- |

e)

správa podkladových expozícií sa riadi dohodou o správe, ktorá zahŕňa ustanovenia o pokračovaní správy, ktorými sa zabezpečuje aspoň to, že zlyhanie alebo platobná neschopnosť správcu nebude mať za následok ukončenie správy;

| f) | dokumentácia, ktorou sa riadi sekuritizácia, zahŕňa ustanovenia o pokračovaní, ktorými sa zabezpečuje aspoň nahradenie protistrán derivátov a prípadne poskytovateľov likvidity v prípade ich zlyhania alebo platobnej neschopnosti; |
| --- | --- |

f)

dokumentácia, ktorou sa riadi sekuritizácia, zahŕňa ustanovenia o pokračovaní, ktorými sa zabezpečuje aspoň nahradenie protistrán derivátov a prípadne poskytovateľov likvidity v prípade ich zlyhania alebo platobnej neschopnosti;

| g) | sekuritizačná pozícia je zabezpečená skupinou homogénnych podkladových expozícií, ktoré všetky patria len do jednej z nasledujúcich podkategórií, alebo skupinou homogénnych podkladových expozícií, v ktorej sa kombinujú úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v bodoch i) a ii):






  i) | úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie zabezpečené prednostným záložným právom, poskytované fyzickým osobám na nadobudnutie nehnuteľnosti, ktorá je ich hlavným bydliskom, za predpokladu, že je splnená jedna z týchto dvoch podmienok:






  — | úvery v skupine v priemere spĺňajú požiadavku pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti stanovenú v článku 129 ods. 1 písm. d) bode i) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, |
| --- | --- | --- | --- |

g)

sekuritizačná pozícia je zabezpečená skupinou homogénnych podkladových expozícií, ktoré všetky patria len do jednej z nasledujúcich podkategórií, alebo skupinou homogénnych podkladových expozícií, v ktorej sa kombinujú úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v bodoch i) a ii):

i)

úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie zabezpečené prednostným záložným právom, poskytované fyzickým osobám na nadobudnutie nehnuteľnosti, ktorá je ich hlavným bydliskom, za predpokladu, že je splnená jedna z týchto dvoch podmienok:

—

úvery v skupine v priemere spĺňajú požiadavku pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti stanovenú v článku 129 ods. 1 písm. d) bode i) nariadenia (EÚ) č. 575/2013,

| — | vo vnútroštátnom právnom predpise členského štátu pôvodu úverov sa stanovuje limit pomeru výšky úveru k výške príjmu, ktorý sa vzťahuje na sumu, ktorú si dlžník môže požičať v rámci úveru na nehnuteľný majetok určený na bývanie, a daný členský štát tento právny predpis oznámil Komisii a EBA. Limit pomeru výšky úveru k výške príjmu sa vypočítava na základe hrubého ročného príjmu dlžníka s prihliadnutím na jeho daňové a iné záväzky, ako aj na riziko zmien úrokových sadzieb počas trvania úveru. V prípade každého úveru na nehnuteľný majetok určený na bývanie v skupine percentuálny podiel hrubého príjmu dlžníka, ktorý možno vynaložiť na splácanie úveru (vrátane platieb úroku, istiny a poplatkov), neprekračuje 45 %; |
| --- | --- |

—

vo vnútroštátnom právnom predpise členského štátu pôvodu úverov sa stanovuje limit pomeru výšky úveru k výške príjmu, ktorý sa vzťahuje na sumu, ktorú si dlžník môže požičať v rámci úveru na nehnuteľný majetok určený na bývanie, a daný členský štát tento právny predpis oznámil Komisii a EBA. Limit pomeru výšky úveru k výške príjmu sa vypočítava na základe hrubého ročného príjmu dlžníka s prihliadnutím na jeho daňové a iné záväzky, ako aj na riziko zmien úrokových sadzieb počas trvania úveru. V prípade každého úveru na nehnuteľný majetok určený na bývanie v skupine percentuálny podiel hrubého príjmu dlžníka, ktorý možno vynaložiť na splácanie úveru (vrátane platieb úroku, istiny a poplatkov), neprekračuje 45 %;

| ii) | plne zaručené úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v článku 129 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že tieto úvery spĺňajú požiadavky na kolateralizáciu stanovené v uvedenom odseku a požiadavku priemerného pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti stanovenú v bode i) článku 129 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

plne zaručené úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v článku 129 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 za predpokladu, že tieto úvery spĺňajú požiadavky na kolateralizáciu stanovené v uvedenom odseku a požiadavku priemerného pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti stanovenú v bode i) článku 129 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iii) | komerčné úvery, lízingy a kreditné facility poskytované podnikom usadeným v členskom štáte na financovanie kapitálových výdavkov alebo obchodných operácií iných než nadobudnutie alebo výstavba komerčných nehnuteľností za predpokladu, že aspoň 80 % dlžníkov v skupine z hľadiska rozloženia portfólia v čase emisie sekuritizácie sú malé a stredné podniky a žiadny z dlžníkov nie je inštitúciou podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

iii)

komerčné úvery, lízingy a kreditné facility poskytované podnikom usadeným v členskom štáte na financovanie kapitálových výdavkov alebo obchodných operácií iných než nadobudnutie alebo výstavba komerčných nehnuteľností za predpokladu, že aspoň 80 % dlžníkov v skupine z hľadiska rozloženia portfólia v čase emisie sekuritizácie sú malé a stredné podniky a žiadny z dlžníkov nie je inštitúciou podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| iv) | úvery na motorové vozidlá a lízingy poskytované dlžníkom alebo nájomcom so sídlom alebo pobytom v členskom štáte. Na tieto účely zahŕňajú úvery alebo lízingy na financovanie motorových vozidiel alebo prípojných vozidiel podľa vymedzenia v článku 3 bodoch 11 a 12 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, poľnohospodárskych alebo lesných traktorov uvedených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/37/ES, motocyklov alebo motorových trojkoliek podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 písm. b) a c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/24/ES alebo pásových vozidiel uvedených v článku 2 ods. 2 písm. c) smernice 2007/46/ES. Takéto úvery alebo lízingy môžu zahŕňať doplnkové produkty týkajúce sa poistenia a služieb alebo dodatočné časti vozidiel a v prípade lízingu zostatkovú hodnotu vozidiel prenajatých formou lízingu. Všetky úvery a lízingy v skupine sú zabezpečené prednostnou pohľadávkou alebo zárukou za vozidlo alebo vhodnou zárukou v prospech SSPE, ako je ustanovenie o výhrade vlastníckeho práva; |
| --- | --- |

iv)

úvery na motorové vozidlá a lízingy poskytované dlžníkom alebo nájomcom so sídlom alebo pobytom v členskom štáte. Na tieto účely zahŕňajú úvery alebo lízingy na financovanie motorových vozidiel alebo prípojných vozidiel podľa vymedzenia v článku 3 bodoch 11 a 12 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, poľnohospodárskych alebo lesných traktorov uvedených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/37/ES, motocyklov alebo motorových trojkoliek podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 písm. b) a c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/24/ES alebo pásových vozidiel uvedených v článku 2 ods. 2 písm. c) smernice 2007/46/ES. Takéto úvery alebo lízingy môžu zahŕňať doplnkové produkty týkajúce sa poistenia a služieb alebo dodatočné časti vozidiel a v prípade lízingu zostatkovú hodnotu vozidiel prenajatých formou lízingu. Všetky úvery a lízingy v skupine sú zabezpečené prednostnou pohľadávkou alebo zárukou za vozidlo alebo vhodnou zárukou v prospech SSPE, ako je ustanovenie o výhrade vlastníckeho práva;

| v) | úvery a kreditné facility poskytované fyzickým osobám s pobytom v členskom štáte na účely osobnej a rodinnej spotreby alebo spotreby domácností; |
| --- | --- |

v)

úvery a kreditné facility poskytované fyzickým osobám s pobytom v členskom štáte na účely osobnej a rodinnej spotreby alebo spotreby domácností;

| h) | pozícia nie je v resekuritizácii ani syntetickej sekuritizácii podľa článku 4 bodu 63 a 242 bodu 11 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

h)

pozícia nie je v resekuritizácii ani syntetickej sekuritizácii podľa článku 4 bodu 63 a 242 bodu 11 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| i) | podkladové expozície nezahŕňajú prevoditeľné finančné nástroje ani deriváty s výnimkou finančných nástrojov emitovaných samotnou SSPE alebo inými stranami v rámci sekuritizačnej štruktúry a derivátov používaných na hedžing menového rizika a úrokového rizika; |
| --- | --- |

i)

podkladové expozície nezahŕňajú prevoditeľné finančné nástroje ani deriváty s výnimkou finančných nástrojov emitovaných samotnou SSPE alebo inými stranami v rámci sekuritizačnej štruktúry a derivátov používaných na hedžing menového rizika a úrokového rizika;

| j) | v čase emisie sekuritizácie alebo pri jej začlenení do skupiny podkladových expozícií kedykoľvek po emisii podkladové expozície neobsahujú žiadne expozície voči dlžníkom s poškodenou povesťou (alebo prípadne ručiteľom s poškodenou povesťou), keď dlžníkom s poškodenou povesťou (alebo ručiteľom s poškodenou povesťou) je dlžník (alebo ručiteľ):






  i) | ktorý vyhlásil konkurz, dohodol sa so svojimi veriteľmi na odpísaní alebo reštrukturalizácii dlhu alebo súd udelil jeho veriteľom právo na vymáhanie alebo náhradu hmotnej škody vzniknutej v dôsledku neprevedenia splátky v období troch rokov pred dátumom vzniku dlhu; |
| --- | --- | --- |

j)

v čase emisie sekuritizácie alebo pri jej začlenení do skupiny podkladových expozícií kedykoľvek po emisii podkladové expozície neobsahujú žiadne expozície voči dlžníkom s poškodenou povesťou (alebo prípadne ručiteľom s poškodenou povesťou), keď dlžníkom s poškodenou povesťou (alebo ručiteľom s poškodenou povesťou) je dlžník (alebo ručiteľ):

i)

ktorý vyhlásil konkurz, dohodol sa so svojimi veriteľmi na odpísaní alebo reštrukturalizácii dlhu alebo súd udelil jeho veriteľom právo na vymáhanie alebo náhradu hmotnej škody vzniknutej v dôsledku neprevedenia splátky v období troch rokov pred dátumom vzniku dlhu;

| ii) | ktorý je vedený v úradnom registri osôb s nepriaznivou úverovou minulosťou; |
| --- | --- |

ii)

ktorý je vedený v úradnom registri osôb s nepriaznivou úverovou minulosťou;

| iii) | ktorý má ratingové hodnotenie od ECAI alebo má bodové hodnotenie kreditného rizika, z ktorého vyplýva značné riziko, že zmluvne dohodnuté splátky nebudú prevedené, v porovnaní s priemerným dlžníkom pri úveroch tohto druhu v príslušnej jurisdikcii; |
| --- | --- |

iii)

ktorý má ratingové hodnotenie od ECAI alebo má bodové hodnotenie kreditného rizika, z ktorého vyplýva značné riziko, že zmluvne dohodnuté splátky nebudú prevedené, v porovnaní s priemerným dlžníkom pri úveroch tohto druhu v príslušnej jurisdikcii;

| k) | v čase emisie sekuritizácie alebo pri jej začlenení do skupiny podkladových expozícií kedykoľvek po emisii podkladové expozície neobsahujú žiadne expozície v zlyhaní v zmysle článku 178 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

k)

v čase emisie sekuritizácie alebo pri jej začlenení do skupiny podkladových expozícií kedykoľvek po emisii podkladové expozície neobsahujú žiadne expozície v zlyhaní v zmysle článku 178 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

3.   Splatenie sekuritizačných pozícií nesmie byť štruktúrované tak, aby prevažne záviselo od predaja aktív, ktorými sa zabezpečujú podkladové expozície. Toto ustanovenie však nesmie brániť tomu, aby boli tieto expozície následne obnovené alebo refinancované.

4.   Štruktúra sekuritizačnej transakcie musí spĺňať tieto požiadavky:

| a) | keď bola sekuritizácia stanovená bez revolvingového obdobia alebo sa revolvingové obdobie skončilo a keď bola doručená výzva alebo výzva na urýchlené splatenie, prijaté istiny z podkladových expozícií sa prostredníctvom postupného splácania sekuritizačných pozícií postúpia držiteľom sekuritizačných pozícií a ku každému dátumu platby nesmie byť v SSPE zachytená žiadna významná suma peňažných prostriedkov; |
| --- | --- |

a)

keď bola sekuritizácia stanovená bez revolvingového obdobia alebo sa revolvingové obdobie skončilo a keď bola doručená výzva alebo výzva na urýchlené splatenie, prijaté istiny z podkladových expozícií sa prostredníctvom postupného splácania sekuritizačných pozícií postúpia držiteľom sekuritizačných pozícií a ku každému dátumu platby nesmie byť v SSPE zachytená žiadna významná suma peňažných prostriedkov;

| b) | keď bola sekuritizácia stanovená s revolvingovým obdobím, transakčná dokumentácia obsahuje ustanovenie o vhodných okolnostiach, za ktorých je možné predčasné splatenie a ku ktorým patria aspoň všetky tieto okolnosti:






  i) | zhoršenie kreditnej kvality podkladových expozícií; |
| --- | --- | --- |

b)

keď bola sekuritizácia stanovená s revolvingovým obdobím, transakčná dokumentácia obsahuje ustanovenie o vhodných okolnostiach, za ktorých je možné predčasné splatenie a ku ktorým patria aspoň všetky tieto okolnosti:

i)

zhoršenie kreditnej kvality podkladových expozícií;

| ii) | neschopnosť vytvoriť dostatočné nové podkladové expozície aspoň podobnej kreditnej kvality; |
| --- | --- |

ii)

neschopnosť vytvoriť dostatočné nové podkladové expozície aspoň podobnej kreditnej kvality;

| iii) | výskyt udalosti súvisiacej s platobnou neschopnosťou originátora alebo správcu. |
| --- | --- |

iii)

výskyt udalosti súvisiacej s platobnou neschopnosťou originátora alebo správcu.

5.   V čase emisie sekuritizácie dlžníci (alebo prípadne ručitelia) previedli aspoň jednu splátku s výnimkou prípadov, keď je sekuritizácia zabezpečená kreditnými facilitami uvedenými v odseku 2 písm. g) bode v).

6.   V prípade sekuritizácií, keď sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v odseku 2 písm. g) bodoch i) a ii), skupina úverov nesmie obsahovať žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a uzavretý s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení, že poskytnuté informácie nemusia byť veriteľom overované.

7.   V prípade sekuritizácií, keď sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v odseku 2 písm. g) bodoch i) a ii), posúdenie úverovej bonity dlžníka musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 18 ods. 1 až 4, ods. 5 písm. a) a ods. 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ (7) alebo rovnocenné požiadavky v tretích krajinách.

8.   V prípade sekuritizácií, keď sú podkladovými expozíciami úvery na motorové vozidlá a lízingy, spotrebiteľské úvery a kreditné facility uvedené v odseku 2 písm. g) bodoch iv) a v), posúdenie úverovej bonity dlžníka musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/EÚ (8).

9.   Keď je originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ sekuritizácie usadený v Únii, spĺňa požiadavky stanovené v piatej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a zverejňuje v súlade s článkom 8b nariadenia (EÚ) č. 1060/2009 informácie o kreditnej kvalite a výkonnosti podkladových expozícií, štruktúre transakcie, peňažných tokoch a akomkoľvek sprievodnom kolaterále expozícií, ako aj akékoľvek informácie, ktoré sú nevyhnutné pre investorov na vykonanie úplného a kvalifikovaného stresového testovania. Keď je originátor, sponzor a pôvodný veriteľ usadený mimo Únie, existujúcim a potenciálnym investorom a regulačným orgánom sú pri emisii a na pravidelnom základe sprístupňované komplexné údaje o úveroch v súlade s normami všeobecne akceptovanými účastníkmi trhu.

10.   Originátorom podkladových expozícií nesmie byť úverová inštitúcia, ktorá má vo svojom vankúši likvidity v držbe sekuritizačnú pozíciu, jej dcérska spoločnosť, jej materská spoločnosť, dcérska spoločnosť jej materskej spoločnosti ani akákoľvek iná spoločnosť, s ktorou je daná úverová inštitúcia úzko prepojená.

11.   Veľkosť emisie tranže musí byť aspoň 100 miliónov EUR (alebo ekvivalentná suma v domácej mene);

12.   Zostávajúca vážená priemerná životnosť tranže musí byť maximálne 5 rokov a vypočítava sa buď pomocou predpokladu ocenenia transakcie pri predčasnom splatení, alebo 20 % konštantnej miery predčasného splatenia, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia, pričom úverová inštitúcia predpokladá, že kúpna opcia sa uplatní prvý povolený dátum uplatnenia kúpnej opcie.

13.   Originátorom expozícií, ktoré sú podkladom pre danú sekuritizáciu, musí byť inštitúcia vymedzená v článku 4 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo spoločnosť, ktorej hlavným predmetom činnosti je vykonávať jednu alebo viaceré činnosti uvedené v bodoch 2 až 12 a v bode 15 prílohy I k smernici 2013/36/EÚ.

14.   Na trhovú hodnotu sekuritizácií úrovne 2B sa vzťahujú tieto minimálne zrážky:

| a) | 25 % v prípade sekuritizácií zabezpečených podkategóriami aktív uvedenými v odseku 2 písm. g) bodoch i), ii) a iv); |
| --- | --- |

a)

25 % v prípade sekuritizácií zabezpečených podkategóriami aktív uvedenými v odseku 2 písm. g) bodoch i), ii) a iv);

| b) | 35 % v prípade sekuritizácií zabezpečených podkategóriami aktív uvedenými v odseku 2 písm. g) bodoch iii) a v). |
| --- | --- |

b)

35 % v prípade sekuritizácií zabezpečených podkategóriami aktív uvedenými v odseku 2 písm. g) bodoch iii) a v).

Článok 14

Záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím

Aby záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím, ktoré môže poskytovať centrálna banka podľa článku 12 v ods. 1 písm. d), spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B, musia spĺňať všetky tieto kritériá:

| a) | počas nestresového obdobia sa na facilitu vzťahuje poplatok za viazanie týkajúci sa celkovej záväznej sumy, ktorý je minimálne vyššou z týchto hodnôt:






  i) | 75 bázických bodov ročne alebo |
| --- | --- | --- |

a)

počas nestresového obdobia sa na facilitu vzťahuje poplatok za viazanie týkajúci sa celkovej záväznej sumy, ktorý je minimálne vyššou z týchto hodnôt:

i)

75 bázických bodov ročne alebo

| ii) | aspoň 25 bázických bodov ročne, ak sa prekročí rozdiel medzi výnosom z aktív použitých na zabezpečenie facility a výnosom z reprezentatívneho portfólia likvidných aktív po úprave zohľadňujúcej zásadné rozdiely v kreditnom riziku; |
| --- | --- |

ii)

aspoň 25 bázických bodov ročne, ak sa prekročí rozdiel medzi výnosom z aktív použitých na zabezpečenie facility a výnosom z reprezentatívneho portfólia likvidných aktív po úprave zohľadňujúcej zásadné rozdiely v kreditnom riziku;

Počas stresového obdobia môže centrálna banka znížiť poplatok za viazanie uvedený v prvom pododseku tohto písmena za predpokladu, že sú splnené minimálne požiadavky platné pre facility likvidity v rámci alternatívnych prístupov k likvidite v súlade s článkom 19;

| b) | facilita je zabezpečená nezaťaženými aktívami druhu, ktorý stanoví centrálna banka. Aktíva poskytované ako kolaterál musia spĺňať tieto kritériá:






  i) | sú držané vo forme, ktorá uľahčuje ich rýchly prevod centrálnej banke v prípade vyžiadania facility; |
| --- | --- | --- |

b)

facilita je zabezpečená nezaťaženými aktívami druhu, ktorý stanoví centrálna banka. Aktíva poskytované ako kolaterál musia spĺňať tieto kritériá:

i)

sú držané vo forme, ktorá uľahčuje ich rýchly prevod centrálnej banke v prípade vyžiadania facility;

| ii) | ich hodnota po zrážke uplatnenej centrálnou bankou je dostatočná na krytie celej výšky facility; |
| --- | --- |

ii)

ich hodnota po zrážke uplatnenej centrálnou bankou je dostatočná na krytie celej výšky facility;

| iii) | nemajú sa započítavať ako likvidné aktíva na účely vankúša likvidity úverovej inštitúcie; |
| --- | --- |

iii)

nemajú sa započítavať ako likvidné aktíva na účely vankúša likvidity úverovej inštitúcie;

| c) | facilita je zlučiteľná s politickým rámcom centrálnej banky, pokiaľ ide o protistrany; |
| --- | --- |

c)

facilita je zlučiteľná s politickým rámcom centrálnej banky, pokiaľ ide o protistrany;

| d) | obdobie viazanosti facility je dlhšie než stresové obdobie 30 kalendárnych dní uvedené v článku 4; |
| --- | --- |

d)

obdobie viazanosti facility je dlhšie než stresové obdobie 30 kalendárnych dní uvedené v článku 4;

| e) | facilitu centrálna banka pred uplynutím zmluvnej splatnosti nezruší a neprijme sa žiadne ďalšie rozhodnutie o poskytnutí úveru, pokým dotknutá úverová inštitúcia bude aj naďalej hodnotená ako platobne schopná; |
| --- | --- |

e)

facilitu centrálna banka pred uplynutím zmluvnej splatnosti nezruší a neprijme sa žiadne ďalšie rozhodnutie o poskytnutí úveru, pokým dotknutá úverová inštitúcia bude aj naďalej hodnotená ako platobne schopná;

| f) | centrálna banka zverejnila formálnu politiku, v ktorej oznámila svoje rozhodnutie poskytnúť záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím, podmienky upravujúce danú facilitu a typy úverových inštitúcií, ktoré sú o tieto facility oprávnené požiadať. |
| --- | --- |

f)

centrálna banka zverejnila formálnu politiku, v ktorej oznámila svoje rozhodnutie poskytnúť záväzné facility likvidity s obmedzeným použitím, podmienky upravujúce danú facilitu a typy úverových inštitúcií, ktoré sú o tieto facility oprávnené požiadať.

Článok 15

PKI

1.   Akcie alebo podiely v podnikoch kolektívneho investovania (PKI) spĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva rovnakej úrovne ako podkladové likvidné aktíva príslušného podniku až do absolútnej výšky 500 miliónov EUR (alebo ekvivalentnej sumy v domácej mene) za každú úverovú inštitúciu na individuálnom základe za predpokladu, že:

| a) | sú splnené požiadavky v článku 132 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

sú splnené požiadavky v článku 132 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| b) | PKI investuje iba do likvidných aktív a derivátov, pričom v prípade derivátov iba v miere potrebnej na zmiernenie úrokového, menového alebo kreditného rizika v portfóliu. |
| --- | --- |

b)

PKI investuje iba do likvidných aktív a derivátov, pričom v prípade derivátov iba v miere potrebnej na zmiernenie úrokového, menového alebo kreditného rizika v portfóliu.

2.   Úverové inštitúcie na hodnotu svojich akcií alebo podielov v PKI uplatňujú v závislosti od kategórie podkladových likvidných aktív tieto minimálne zrážky:

| a) | 0 % v prípade mincí a bankoviek a expozícií voči centrálnym bankám uvedených v článku 10 ods. 1 písm. b); |
| --- | --- |

a)

0 % v prípade mincí a bankoviek a expozícií voči centrálnym bankám uvedených v článku 10 ods. 1 písm. b);

| b) | 5 % v prípade aktív úrovne 1 iných ako kryté dlhopisy s mimoriadne vysokou kvalitou; |
| --- | --- |

b)

5 % v prípade aktív úrovne 1 iných ako kryté dlhopisy s mimoriadne vysokou kvalitou;

| c) | 12 % v prípade krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou uvedených v článku 10 ods. 1 písm. f); |
| --- | --- |

c)

12 % v prípade krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou uvedených v článku 10 ods. 1 písm. f);

| d) | 20 % v prípade aktív úrovne 2A; |
| --- | --- |

d)

20 % v prípade aktív úrovne 2A;

| e) | 30 % v prípade sekuritizácií úrovne 2B zabezpečených podkategóriami aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch i), ii) a iv); |
| --- | --- |

e)

30 % v prípade sekuritizácií úrovne 2B zabezpečených podkategóriami aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch i), ii) a iv);

| f) | 35 % v prípade krytých dlhopisov úrovne 2B uvedených v článku 12 ods. 1 písm. e); |
| --- | --- |

f)

35 % v prípade krytých dlhopisov úrovne 2B uvedených v článku 12 ods. 1 písm. e);

| g) | 40 % v prípade sekuritizácií úrovne 2B zabezpečených podkategóriami aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch iii) a v) a |
| --- | --- |

g)

40 % v prípade sekuritizácií úrovne 2B zabezpečených podkategóriami aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch iii) a v) a

| h) | 55 % v prípade podnikových dlhových cenných papierov úrovne 2B uvedených v článku 12 ods. 1 písm. b), akcií uvedených v článku 12 ods. 1 písm. c) a neúročených aktív uvedených v článku 12 ods. 1 písm. f). |
| --- | --- |

h)

55 % v prípade podnikových dlhových cenných papierov úrovne 2B uvedených v článku 12 ods. 1 písm. b), akcií uvedených v článku 12 ods. 1 písm. c) a neúročených aktív uvedených v článku 12 ods. 1 písm. f).

3.   Prístup uvedený v odseku 2 sa uplatňuje takto:

| a) | keď je úverová inštitúcia oboznámená s podkladovými expozíciami PKI, môže tieto podkladové expozície prezrieť a priradiť im vhodnú zrážku v súlade s odsekom 2; |
| --- | --- |

a)

keď je úverová inštitúcia oboznámená s podkladovými expozíciami PKI, môže tieto podkladové expozície prezrieť a priradiť im vhodnú zrážku v súlade s odsekom 2;

| b) | keď úverová inštitúcia nie je oboznámená s podkladovými expozíciami PKI, musí predpokladať, že PKI investuje do maximálnej výšky povolenej na základe jeho mandátu vo vzostupnom poradí do likvidných aktív tak, ako sú klasifikované na účely odseku 2, pričom začína s tými, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. g), a pokračuje, kým sa nedosiahne maximálny limit celkových investícií. Rovnaký prístup sa uplatňuje na určovanie úrovne likvidity podkladových aktív, keď úverová inštitúcia nie je oboznámená s podkladovými expozíciami PKI. |
| --- | --- |

b)

keď úverová inštitúcia nie je oboznámená s podkladovými expozíciami PKI, musí predpokladať, že PKI investuje do maximálnej výšky povolenej na základe jeho mandátu vo vzostupnom poradí do likvidných aktív tak, ako sú klasifikované na účely odseku 2, pričom začína s tými, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. g), a pokračuje, kým sa nedosiahne maximálny limit celkových investícií. Rovnaký prístup sa uplatňuje na určovanie úrovne likvidity podkladových aktív, keď úverová inštitúcia nie je oboznámená s podkladovými expozíciami PKI.

4.   Úverové inštitúcie vypracujú spoľahlivé metodiky a postupy na výpočet a vykazovanie trhovej hodnoty a zrážok pre akcie alebo podiely v PKI. Keď expozícia nie je dostatočne podstatná na to, aby úverová inštitúcia mohla vypracovať vlastné metodiky, a za predpokladu, že sa príslušný orgán v každom prípade presvedčil, že táto podmienka bola splnená, úverová inštitúcia sa pri výpočte a vykazovaní zrážok pre akcie alebo podiely v PKI môže spoliehať len na tieto tretie strany:

| a) | depozitnú inštitúciu PKI za predpokladu, že PKI investuje výlučne do cenných papierov a všetky takéto cenné papiere má uložené v tejto depozitnej inštitúcii, alebo |
| --- | --- |

a)

depozitnú inštitúciu PKI za predpokladu, že PKI investuje výlučne do cenných papierov a všetky takéto cenné papiere má uložené v tejto depozitnej inštitúcii, alebo

| b) | v prípade iných PKI na správcovskú spoločnosť PKI za predpokladu, že správcovská spoločnosť PKI spĺňa požiadavky stanovené v článku 132 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

v prípade iných PKI na správcovskú spoločnosť PKI za predpokladu, že správcovská spoločnosť PKI spĺňa požiadavky stanovené v článku 132 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

5.   Keď úverová inštitúcia nespĺňa požiadavky stanovené v odseku 4 tohto článku, ktoré sa týkajú akcií alebo podielov v PKI, v súlade s článkom 18 ich prestane uznávať ako likvidné aktíva na účely tohto nariadenia.

Článok 16

Vklady a iné financovanie v rámci sietí družstevných spoločností a schém inštitucionálneho zabezpečenia

1.   Keď úverová inštitúcia patrí do schémy inštitucionálneho zabezpečenia typu, ktorý sa uvádza v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, do siete, ktorá by bola oprávnená na udelenie výnimky podľa článku 10 uvedeného nariadenia, alebo do siete družstevných spoločností v členskom štáte, s netermínovanými vkladmi úverovej inštitúcie v centrálnej inštitúcii sa zaobchádza ako s likvidnými aktívami v súlade s jedným z týchto ustanovení:

| a) | keď je podľa vnútroštátneho práva alebo právne záväzných dokumentov, ktorými sa riadi daná schéma alebo sieť, centrálna inštitúcia povinná mať v držbe vklady alebo ich investovať do likvidných aktív špecifickej úrovne alebo kategórie, s vkladmi sa zaobchádza ako s likvidnými aktívami rovnakej úrovne alebo kategórie v súlade s týmto nariadením; |
| --- | --- |

a)

keď je podľa vnútroštátneho práva alebo právne záväzných dokumentov, ktorými sa riadi daná schéma alebo sieť, centrálna inštitúcia povinná mať v držbe vklady alebo ich investovať do likvidných aktív špecifickej úrovne alebo kategórie, s vkladmi sa zaobchádza ako s likvidnými aktívami rovnakej úrovne alebo kategórie v súlade s týmto nariadením;

| b) | keď centrálna inštitúcia nie je povinná mať v držbe vklady alebo ich investovať do likvidných aktív špecifickej úrovne alebo kategórie, s vkladmi sa zaobchádza ako s aktívami úrovne 2B v súlade s týmto nariadením a na ich nesplatenú hodnotu sa uplatňuje minimálna zrážka vo výške 25 %. |
| --- | --- |

b)

keď centrálna inštitúcia nie je povinná mať v držbe vklady alebo ich investovať do likvidných aktív špecifickej úrovne alebo kategórie, s vkladmi sa zaobchádza ako s aktívami úrovne 2B v súlade s týmto nariadením a na ich nesplatenú hodnotu sa uplatňuje minimálna zrážka vo výške 25 %.

2.   Keď má podľa práva členského štátu alebo právne záväzných dokumentov, ktorými sa riadi jedna zo sietí alebo schém uvedených v odseku 1, úverová inštitúcia počas 30 kalendárnych dní prístup k finančným prostriedkom na posilnenie likvidity od centrálnej inštitúcie alebo inej inštitúcie z rovnakej siete alebo schémy, s takýmito prostriedkami sa zaobchádza ako s aktívami úrovne 2B, pokiaľ nie sú zabezpečené kolaterálom vo forme likvidných aktív špecifickej úrovne alebo kategórie. Na prisľúbenú sumu istiny finančných prostriedkov na posilnenie likvidity sa uplatňuje minimálna zrážka vo výške 25 %.

Článok 17

Zloženie vankúša likvidity podľa úrovne aktív

1.   Úverové inštitúcie musia vždy spĺňať tieto požiadavky na zloženie svojich vankúšov likvidity:

| a) | minimálne 60 % vankúša likvidity majú tvoriť aktíva úrovne 1; |
| --- | --- |

a)

minimálne 60 % vankúša likvidity majú tvoriť aktíva úrovne 1;

| b) | minimálne 30 % vankúša likvidity majú tvoriť aktíva úrovne 1 bez krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou podľa článku 10 ods. 1 písm. f); |
| --- | --- |

b)

minimálne 30 % vankúša likvidity majú tvoriť aktíva úrovne 1 bez krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou podľa článku 10 ods. 1 písm. f);

| c) | maximálne 15 % vankúša likvidity môžu tvoriť aktíva úrovne 2B. |
| --- | --- |

c)

maximálne 15 % vankúša likvidity môžu tvoriť aktíva úrovne 2B.

2.   Požiadavky stanovené v odseku 1 sa uplatňujú po úprave zohľadňujúcej vplyv transakcií so zabezpečeným financovaním, zabezpečenými úvermi alebo swapmi na kolaterál využívajúcich likvidné aktíva na zásoby likvidných aktív, keď sú tieto transakcie splatné do 30 kalendárnych dní, po odpočítaní všetkých uplatniteľných zrážok a za predpokladu, že úverová inštitúcia spĺňa prevádzkové požiadavky stanovené v článku 8.

3.   Úverové inštitúcie určujú zloženie svojho vankúša likvidity v súlade so vzorcom stanoveným v prílohe I k tomuto nariadeniu.

Článok 18

Porušenie požiadaviek

1.   Keď likvidné aktívum už nespĺňa platné všeobecné požiadavky stanovené v článku 7, prevádzkové požiadavky stanovené v článku 8 ods. 2 alebo akékoľvek príslušné kritériá oprávnenosti stanovené v tejto kapitole, úverová inštitúcia ho prestane uznávať ako likvidné aktívum najneskôr do 30 kalendárnych dní odo dňa, keď došlo k porušeniu požiadaviek.

2.   Odsek 1 sa na akcie alebo podiely v PKI, ktoré už nespĺňajú požiadavky na oprávnenosť, uplatňuje iba vtedy, ak nepresahujú 10 % celkových aktív PKI.

Článok 19

Alternatívne prístupy k likvidite

1.   Keď úverové inštitúcie nemajú dostatočné likvidné aktíva v danej mene na to, aby splnili požiadavku na ukazovateľ krytia likvidity stanovenú v článku 4, uplatňuje sa jedno alebo viaceré tieto ustanovenia:

| a) | na danú menu sa neuplatňuje požiadavka na menový súlad stanovená v článku 8 ods. 6; |
| --- | --- |

a)

na danú menu sa neuplatňuje požiadavka na menový súlad stanovená v článku 8 ods. 6;

| b) | úverová inštitúcia môže nedostatok likvidných aktív v danej mene pokryť prostredníctvom kreditných facilít od centrálnej banky v členskom štáte alebo tretej krajine danej meny za predpokladu, že daná facilita spĺňa všetky tieto požiadavky:






  i) | nasledujúcich 30 kalendárnych dní je zmluvne neodvolateľne záväzná; |
| --- | --- | --- |

b)

úverová inštitúcia môže nedostatok likvidných aktív v danej mene pokryť prostredníctvom kreditných facilít od centrálnej banky v členskom štáte alebo tretej krajine danej meny za predpokladu, že daná facilita spĺňa všetky tieto požiadavky:

i)

nasledujúcich 30 kalendárnych dní je zmluvne neodvolateľne záväzná;

| ii) | je ocenená poplatkom splatným bez ohľadu na prípadnú sumu čerpanú z facility; |
| --- | --- |

ii)

je ocenená poplatkom splatným bez ohľadu na prípadnú sumu čerpanú z facility;

| iii) | výška poplatku je stanovená tak, aby čistý výnos z aktív použitých na zabezpečenie facility nebol vyšší než čistý výnos z reprezentatívneho portfólia likvidných aktív, po úprave zohľadňujúcej zásadné rozdiely v kreditnom riziku; |
| --- | --- |

iii)

výška poplatku je stanovená tak, aby čistý výnos z aktív použitých na zabezpečenie facility nebol vyšší než čistý výnos z reprezentatívneho portfólia likvidných aktív, po úprave zohľadňujúcej zásadné rozdiely v kreditnom riziku;

| c) | keď existuje nedostatok aktív úrovne 1, ale dostatok aktív úrovne 2A, úverová inštitúcia môže do vankúša likvidity zahrnúť dodatočné aktíva úrovne 2A a limity podľa úrovne aktív stanovené v článku 17 sa považujú za zmenené zodpovedajúcim spôsobom. Na tieto dodatočné aktíva úrovne 2A sa uplatňuje minimálna zrážka vo výške 20 %. Na všetky aktíva úrovne 2B v držbe úverovej inštitúcie sa naďalej uplatňujú zrážky uplatniteľné v každom prípade v súlade s touto kapitolou. |
| --- | --- |

c)

keď existuje nedostatok aktív úrovne 1, ale dostatok aktív úrovne 2A, úverová inštitúcia môže do vankúša likvidity zahrnúť dodatočné aktíva úrovne 2A a limity podľa úrovne aktív stanovené v článku 17 sa považujú za zmenené zodpovedajúcim spôsobom. Na tieto dodatočné aktíva úrovne 2A sa uplatňuje minimálna zrážka vo výške 20 %. Na všetky aktíva úrovne 2B v držbe úverovej inštitúcie sa naďalej uplatňujú zrážky uplatniteľné v každom prípade v súlade s touto kapitolou.

2.   Úverové inštitúcie uplatňujú odchýlky stanovené v odseku 1 nepriamo úmerne dostupnosti príslušných likvidných aktív. Úverové inštitúcie posúdia svoje potreby v oblasti likvidity na účely uplatňovania tohto článku s prihliadnutím na svoju schopnosť znížiť prostredníctvom zdravého riadenia likvidity potrebu týchto likvidných aktív a takéto aktíva v držbe iných účastníkov trhu.

3.   Meny, na ktoré sa môžu uplatniť odchýlky stanovené v odseku 1, a rozsah, v akom sa na danú menu môže celkovo uplatniť jedna alebo viaceré odchýlky, sa určia prostredníctvom vykonávacieho nariadenia, ktoré má Komisia prijať v súlade s článkom 419 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

4.   Podrobné podmienky uplatňovania odchýlok stanovených v odseku 1 písm. a) a b) sa určia prostredníctvom delegovaného aktu, ktorý má Komisia prijať v súlade s článkom 419 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

HLAVA III

ZÁPORNÉ A KLADNÉ TOKY LIKVIDITY

KAPITOLA 1

Čisté záporné toky likvidity

Článok 20

Vymedzenie čistých záporných tokov likvidity

1.   Čisté záporné toky likvidity sú súčtom záporných tokov likvidity v písmene a), od ktorého sa odpočíta súčet kladných tokov likvidity v písmene b), nesmú byť však nižšie ako nula, a vypočítavajú sa takto:

| a) | súčet záporných tokov likvidity podľa vymedzenia v kapitole 2; |
| --- | --- |

a)

súčet záporných tokov likvidity podľa vymedzenia v kapitole 2;

| b) | súčet kladných tokov likvidity podľa vymedzenia v kapitole 3, ktorý sa vypočíta takto:






  i) | kladné peňažné toky vyňaté z limitu uvedeného v článku 33 ods. 2 a 3; |
| --- | --- | --- |

b)

súčet kladných tokov likvidity podľa vymedzenia v kapitole 3, ktorý sa vypočíta takto:

i)

kladné peňažné toky vyňaté z limitu uvedeného v článku 33 ods. 2 a 3;

| ii) | buď kladné peňažné toky uvedené v článku 33 ods. 4, alebo 90 % záporných peňažných tokov uvedených v písmene a), od ktorých sa odpočítajú vyňaté kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 2 a 3, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia, nesmie byť však nižšia ako nula; |
| --- | --- |

ii)

buď kladné peňažné toky uvedené v článku 33 ods. 4, alebo 90 % záporných peňažných tokov uvedených v písmene a), od ktorých sa odpočítajú vyňaté kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 2 a 3, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia, nesmie byť však nižšia ako nula;

| iii) | buď kladné peňažné toky iné než tie, ktoré sú uvedené v článku 33 ods. 2, 3 a 4, alebo 75 % záporných peňažných tokov uvedených v písmene a), od ktorých sa odpočítajú vyňaté kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 2 a 3 a kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 4 vydelené koeficientom 0,9 s cieľom zohľadniť uplatňovanie 90 % limitu, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia, nesmie byť však nižšia ako nula. |
| --- | --- |

iii)

buď kladné peňažné toky iné než tie, ktoré sú uvedené v článku 33 ods. 2, 3 a 4, alebo 75 % záporných peňažných tokov uvedených v písmene a), od ktorých sa odpočítajú vyňaté kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 2 a 3 a kladné peňažné toky podľa článku 33 ods. 4 vydelené koeficientom 0,9 s cieľom zohľadniť uplatňovanie 90 % limitu, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia, nesmie byť však nižšia ako nula.

2.   Kladné toky likvidity a záporné toky likvidity sa posudzujú za stresové obdobie 30 kalendárnych dní za predpokladu kombinovaného idiosynkratického a celotrhového stresového scenára uvedeného v článku 5.

3.   Výpočet stanovený v odseku 1 sa vykonáva v súlade so vzorcom stanoveným v prílohe II.

Článok 21

Požiadavky na hodnotenie účinku kolaterálu prijatého v derivátových transakciách

Úverové inštitúcie vypočítavajú očakávané záporné a kladné toky likvidity za obdobie 30 kalendárnych dní v prípade zmlúv uvedených v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013 na čistom základe podľa jednotlivých protistrán len za predpokladu, že existujú dvojstranné dohody o vzájomnom započítavaní v súlade s článkom 295 uvedeného nariadenia. Na účely tohto článku „na čistom základe“ znamená „po odpočítaní kolaterálu, ktorý sa má prijať“, za predpokladu, že spĺňa podmienky na vymedzenie ako likvidné aktívum podľa hlavy II tohto nariadenia. Záporné a kladné peňažné toky vyplývajúce z devízových derivátových transakcií, ktoré zahŕňajú súbežnú výmenu celej istiny (alebo takúto výmenu v rámci jedného dňa), sa vypočítavajú na čistom základe dokonca aj v prípade, keď sa na tieto transakcie nevzťahujú dvojstranné dohody o vzájomnom započítavaní.

KAPITOLA 2

Záporné toky likvidity

Článok 22

Vymedzenie záporných tokov likvidity

1.   Záporné toky likvidity sa vypočítavajú vynásobením nesplatených zostatkov rôznych kategórií alebo typov záväzkov a podsúvahových záväzkov mierami, pri ktorých sa očakáva ich zníženie alebo čerpanie, ako sa uvádza v tejto kapitole.

2.   Záporné toky likvidity uvedené v odseku 1 zahŕňajú nasledujúce položky, v každom jednotlivom prípade vynásobené príslušnou mierou záporného peňažného toku:

| a) | aktuálnu nesplatenú sumu stabilných retailových vkladov a iných retailových vkladov v súlade s článkami 24, 25 a 26; |
| --- | --- |

a)

aktuálnu nesplatenú sumu stabilných retailových vkladov a iných retailových vkladov v súlade s článkami 24, 25 a 26;

| b) | aktuálnu nesplatenú sumu iných záväzkov, ktoré sa stanú splatnými, ktorých vyplatenie môže vyžiadať emitent alebo poskytovateľ financovania alebo ktoré sú spojené s očakávaním poskytovateľa financovania, že úverová inštitúcia splatí záväzok v nasledujúcich 30 kalendárnych dňoch, pričom táto suma sa určuje v súlade s článkami 27 a 28; |
| --- | --- |

b)

aktuálnu nesplatenú sumu iných záväzkov, ktoré sa stanú splatnými, ktorých vyplatenie môže vyžiadať emitent alebo poskytovateľ financovania alebo ktoré sú spojené s očakávaním poskytovateľa financovania, že úverová inštitúcia splatí záväzok v nasledujúcich 30 kalendárnych dňoch, pričom táto suma sa určuje v súlade s článkami 27 a 28;

| c) | dodatočné záporné peňažné toky určené v súlade s článkom 30; |
| --- | --- |

c)

dodatočné záporné peňažné toky určené v súlade s článkom 30;

| d) | maximálnu sumu, ktorú možno počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní čerpať z nevyčerpaných záväzných kreditných facilít a facilít likvidity, pričom táto suma sa určuje v súlade s článkom 31; |
| --- | --- |

d)

maximálnu sumu, ktorú možno počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní čerpať z nevyčerpaných záväzných kreditných facilít a facilít likvidity, pričom táto suma sa určuje v súlade s článkom 31;

| e) | dodatočné záporné peňažné toky určené v posúdení v súlade s článkom 23. |
| --- | --- |

e)

dodatočné záporné peňažné toky určené v posúdení v súlade s článkom 23.

Článok 23

Dodatočné záporné toky likvidity pre iné produkty a služby

1.   Úverové inštitúcie pravidelne posudzujú pravdepodobnosť a potenciálny objem záporných tokov likvidity počas 30 kalendárnych dní, pokiaľ ide o produkty alebo služby, ktoré nie sú uvedené v článkoch 27 až 31 a ktoré ponúkajú alebo financujú alebo ktoré by potenciálni kupujúci považovali za spojené s týmito inštitúciami. Tieto produkty alebo služby okrem iného zahŕňajú záporné toky likvidity vyplývajúce zo zmluvných dojednaní uvedených v článku 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a v prílohe I k uvedenému nariadeniu, ako napríklad:

| a) | ostatné podsúvahové a podmienené záväzky financovania okrem iného vrátane nezáväzných facilít financovania; |
| --- | --- |

a)

ostatné podsúvahové a podmienené záväzky financovania okrem iného vrátane nezáväzných facilít financovania;

| b) | nevyčerpané úvery a zálohy neretailovým protistranám; |
| --- | --- |

b)

nevyčerpané úvery a zálohy neretailovým protistranám;

| c) | hypotekárne úvery, ktoré boli dohodnuté, ale ešte nie sú čerpané; |
| --- | --- |

c)

hypotekárne úvery, ktoré boli dohodnuté, ale ešte nie sú čerpané;

| d) | kreditné karty; |
| --- | --- |

d)

kreditné karty;

| e) | kontokorentné úvery; |
| --- | --- |

e)

kontokorentné úvery;

| f) | plánované záporné peňažné toky súvisiace s obnovou alebo poskytnutím nových retailových alebo neretailových úverov; |
| --- | --- |

f)

plánované záporné peňažné toky súvisiace s obnovou alebo poskytnutím nových retailových alebo neretailových úverov;

| g) | plánované derivátové záväzky; |
| --- | --- |

g)

plánované derivátové záväzky;

| h) | produkty súvisiace s podsúvahovým obchodným financovaním. |
| --- | --- |

h)

produkty súvisiace s podsúvahovým obchodným financovaním.

2.   Záporné peňažné toky uvedené v odseku 1 sa posudzujú za predpokladu kombinovaného idiosynkratického a celotrhového stresového scenára uvedeného v článku 5. Úverové inštitúcie pri tomto posudzovaní zohľadňujú najmä závažné poškodenie dobrej povesti, ku ktorému by mohlo dôjsť, keby takýmto produktom alebo službám neposkytli podporu likvidity. Úverové inštitúcie aspoň raz za rok vykazujú príslušným orgánom tie produkty a služby, v prípade ktorých je pravdepodobnosť a potenciálny objem záporných tokov likvidity, ako sa uvádzajú v odseku 1, významná, a príslušné orgány určia záporné peňažné toky, ktoré sa majú priradiť. Príslušné orgány môžu uplatniť mieru záporného peňažného toku až do výšky 5 % v prípade produktov súvisiacich s podsúvahovým obchodným financovaním uvedeným v článku 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a v prílohe I k uvedenému nariadeniu.

3.   Príslušné orgány aspoň raz za rok podajú EBA správu o druhoch produktov alebo služieb, za ktoré určili záporné peňažné toky na základe výkazov úverových inštitúcií. V tejto správe vysvetlia aj metodiku použitú na určenie záporných peňažných tokov.

Článok 24

Záporné peňažné toky zo stabilných retailových vkladov

1.   Pokiaľ nie sú splnené kritériá pre vyššiu mieru záporných peňažných tokov podľa článku 25 ods. 2, 3 alebo 5, suma retailových vkladov krytých systémom ochrany vkladov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES (9) alebo smernicou 2014/49/EÚalebo rovnocenným systémom ochrany vkladov v tretej krajine sa považuje za stabilnú a vynásobí sa koeficientom 5 %, keď je vklad:

| a) | buď súčasťou zriadeného vzťahu, v rámci ktorého je výber vysoko nepravdepodobný, alebo |
| --- | --- |

a)

buď súčasťou zriadeného vzťahu, v rámci ktorého je výber vysoko nepravdepodobný, alebo

| b) | vedený na transakčnom účte. |
| --- | --- |

b)

vedený na transakčnom účte.

2.   Na účely odseku 1 písm. a) sa retailový vklad považuje za súčasť zriadeného vzťahu, keď vkladateľ spĺňa aspoň jedno z týchto kritérií:

| a) | má aktívny zmluvný vzťah s úverovou inštitúciou v trvaní aspoň 12 mesiacov; |
| --- | --- |

a)

má aktívny zmluvný vzťah s úverovou inštitúciou v trvaní aspoň 12 mesiacov;

| b) | má vypožičiavací vzťah s úverovou inštitúciou v súvislosti s úvermi na nehnuteľný majetok určený na bývanie alebo inými dlhodobými úvermi; |
| --- | --- |

b)

má vypožičiavací vzťah s úverovou inštitúciou v súvislosti s úvermi na nehnuteľný majetok určený na bývanie alebo inými dlhodobými úvermi;

| c) | má u úverovej inštitúcie aspoň jeden ďalší aktívny produkt, ktorý nie je úverom. |
| --- | --- |

c)

má u úverovej inštitúcie aspoň jeden ďalší aktívny produkt, ktorý nie je úverom.

3.   Na účely odseku 1 písm. b) sa retailový vklad považuje za vedený na transakčnom účte, keď sa na tento účet pravidelne pripisujú a odpisujú mzdy, príjmy alebo transakcie.

4.   Odchylne od odseku 1 môžu príslušné orgány od 1. januára 2019 povoliť úverovým inštitúciám vynásobiť koeficientom 3 % sumu stabilných retailových vkladov uvedených v odseku 1 a krytých systémom ochrany vkladov v súlade so smernicou 2014/49/EÚ do maximálnej výšky 100 000 EUR, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 uvedenej smernice, za predpokladu, že Komisia potvrdila, že oficiálne uznaný systém ochrany vkladov spĺňa všetky tieto kritériá:

| a) | systém ochrany vkladov má k dispozícii finančné prostriedky, ako sa uvádza v článku 10 smernice 2014/49/EÚ, získané ex ante z príspevkov členov hradených aspoň raz za rok; |
| --- | --- |

a)

systém ochrany vkladov má k dispozícii finančné prostriedky, ako sa uvádza v článku 10 smernice 2014/49/EÚ, získané ex ante z príspevkov členov hradených aspoň raz za rok;

| b) | systém ochrany vkladov má primerané prostriedky na zabezpečenie ľahkého prístupu k dodatočnému financovaniu v prípade hromadného vyžiadania jeho rezerv, a to aj prístupu k mimoriadnym príspevkom členských úverových inštitúcií a primeraným alternatívnym mechanizmom financovania na získanie krátkodobého financovania od verejných alebo súkromných tretích strán; |
| --- | --- |

b)

systém ochrany vkladov má primerané prostriedky na zabezpečenie ľahkého prístupu k dodatočnému financovaniu v prípade hromadného vyžiadania jeho rezerv, a to aj prístupu k mimoriadnym príspevkom členských úverových inštitúcií a primeraným alternatívnym mechanizmom financovania na získanie krátkodobého financovania od verejných alebo súkromných tretích strán;

| c) | systém ochrany vkladov v súlade s článkom 8 ods. 1 smernice 2014/49/EÚ zabezpečuje, aby suma vyplácanej náhrady bola sprístupnená do siedmich pracovných dní odo dňa začatia uplatňovania 3 % miery záporných peňažných tokov. |
| --- | --- |

c)

systém ochrany vkladov v súlade s článkom 8 ods. 1 smernice 2014/49/EÚ zabezpečuje, aby suma vyplácanej náhrady bola sprístupnená do siedmich pracovných dní odo dňa začatia uplatňovania 3 % miery záporných peňažných tokov.

5.   Príslušné orgány udelia povolenie uvedené v odseku 4 iba po získaní predchádzajúceho súhlasu Komisie. O tento súhlas sa žiada prostredníctvom odôvodneného oznámenia, ktoré obsahuje dôkazy, že miery výberu stabilných retailových vkladov by boli počas zaznamenaného stresového obdobia zodpovedajúceho scenárom uvedeným v článku 5 nižšie ako 3 %. Odôvodnené oznámenie sa predloží Komisii aspoň tri mesiace pred dátumom, od ktorého sa povolenie žiada. Komisia posúdi súlad príslušného systému ochrany vkladov s podmienkami stanovenými v odseku 4 písm. a), b) a c). Po splnení týchto podmienok Komisia schváli žiadosť príslušného orgánu o udelenie povolenia okrem prípadu, keď existujú dôvody všeobecného záujmu na neudelenie súhlasu vzhľadom na fungovanie vnútorného trhu s retailovými vkladmi. Všetky úverové inštitúcie, ktoré sú pridružené k takémuto schválenému systému ochrany vkladov, majú nárok na uplatňovanie 3 % miery záporných peňažných tokov. Komisia požiada orgán EBA o vyjadrenie stanoviska k súladu príslušného systému ochrany vkladov s podmienkami stanovenými v odseku 4 písm. a), b) a c).

6.   Príslušný orgán môže úverovým inštitúciám povoliť vynásobiť koeficientom 3 % sumu retailových vkladov krytých systémom ochrany vkladov v tretej krajine, ktorý je rovnocenný so systémom uvedeným v odseku 1, ak tretia krajina takéto zaobchádzanie umožňuje.

Článok 25

Záporné peňažné toky z iných retailových vkladov

1.   Úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 10 % iné retailové vklady vrátane tej časti retailových vkladov, na ktorú sa nevzťahuje článok 24, okrem prípadu, keď sa uplatňujú podmienky stanovené v odseku 2.

2.   Na iné retailové vklady sa vzťahujú vyššie miery záporných peňažných tokov určené úverovou inštitúciou v súlade s odsekom 3, keď sú splnené tieto podmienky:

| a) | celkový zostatok vkladov vrátane všetkých vkladových účtov klientov v danej úverovej inštitúcii alebo skupine presahuje 500 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

celkový zostatok vkladov vrátane všetkých vkladových účtov klientov v danej úverovej inštitúcii alebo skupine presahuje 500 000 EUR;

| b) | vklad je vložený na účte vedenom len na internete; |
| --- | --- |

b)

vklad je vložený na účte vedenom len na internete;

| c) | vklad je úročený sadzbou, ktorá spĺňa ktorúkoľvek z týchto podmienok:






  i) | sadzba výrazne prekračuje priemernú sadzbu podobných retailových produktov; |
| --- | --- | --- |

c)

vklad je úročený sadzbou, ktorá spĺňa ktorúkoľvek z týchto podmienok:

i)

sadzba výrazne prekračuje priemernú sadzbu podobných retailových produktov;

| ii) | jej výnos sa odvodzuje od výnosu z trhového indexu alebo súboru indexov; |
| --- | --- |

ii)

jej výnos sa odvodzuje od výnosu z trhového indexu alebo súboru indexov;

| iii) | jej výnos sa odvodzuje od akejkoľvek inej trhovej premennej, než je pohyblivá úroková sadzba; |
| --- | --- |

iii)

jej výnos sa odvodzuje od akejkoľvek inej trhovej premennej, než je pohyblivá úroková sadzba;

| d) | vklad bol pôvodne vložený ako termínovaný vklad s dátumom splatnosti do 30 kalendárnych dní alebo má pevnú výpovednú lehotu kratšiu než 30 kalendárnych dní v súlade so zmluvnými dojednaniami a nepatrí k tým vkladom, ktoré sú oprávnené na zaobchádzanie uvedené v odseku 4; |
| --- | --- |

d)

vklad bol pôvodne vložený ako termínovaný vklad s dátumom splatnosti do 30 kalendárnych dní alebo má pevnú výpovednú lehotu kratšiu než 30 kalendárnych dní v súlade so zmluvnými dojednaniami a nepatrí k tým vkladom, ktoré sú oprávnené na zaobchádzanie uvedené v odseku 4;

| e) | v prípade úverových inštitúcií usadených v Únii má vkladateľ pobyt v tretej krajine alebo je vklad denominovaný v inej mene než v eurách alebo domácej mene členského štátu. V prípade úverových inštitúcií alebo pobočiek v tretích krajinách vkladateľ nemá pobyt v tretej krajine alebo vklad nie je denominovaný v inej mene než domácej mene tretej krajiny. |
| --- | --- |

e)

v prípade úverových inštitúcií usadených v Únii má vkladateľ pobyt v tretej krajine alebo je vklad denominovaný v inej mene než v eurách alebo domácej mene členského štátu. V prípade úverových inštitúcií alebo pobočiek v tretích krajinách vkladateľ nemá pobyt v tretej krajine alebo vklad nie je denominovaný v inej mene než domácej mene tretej krajiny.

3.   Úverové inštitúcie uplatňujú vyššiu mieru záporných peňažných tokov určenú takto:

| a) | keď retailové vklady spĺňajú kritérium v odseku 2 písm. a) alebo dve z kritérií v odseku 2 písm. b) až e), uplatňuje sa miera záporných peňažných tokov v rozmedzí 10 % až 15 %; |
| --- | --- |

a)

keď retailové vklady spĺňajú kritérium v odseku 2 písm. a) alebo dve z kritérií v odseku 2 písm. b) až e), uplatňuje sa miera záporných peňažných tokov v rozmedzí 10 % až 15 %;

| b) | keď retailové vklady spĺňajú buď kritériá v odseku 2 písm. a) a aspoň jedno ďalšie kritérium uvedené v odseku 2, alebo tri alebo viac kritérií v odseku 2, uplatňuje sa miera záporného peňažného toku v rozmedzí 15 % až 20 %. |
| --- | --- |

b)

keď retailové vklady spĺňajú buď kritériá v odseku 2 písm. a) a aspoň jedno ďalšie kritérium uvedené v odseku 2, alebo tri alebo viac kritérií v odseku 2, uplatňuje sa miera záporného peňažného toku v rozmedzí 15 % až 20 %.

Na základe posúdenia jednotlivých prípadov môžu príslušné orgány uplatňovať vyššiu mieru záporných peňažných tokov, pokiaľ je to odôvodnené vzhľadom na osobitné okolnosti úverovej inštitúcie. Úverové inštitúcie uplatňujú mieru záporných peňažných tokov uvedenú v odseku 3 písm. b) na retailové vklady, pri ktorých sa nevykonalo alebo nedokončilo posúdenie uvedené v odseku 2.

4.   Úverové inštitúcie môžu vylúčiť z výpočtu záporných peňažných tokov určité presne vymedzené kategórie retailových vkladov, pokiaľ úplne vo všetkých prípadoch úverová inštitúcia dôsledne uplatňuje nasledujúce ustanovenia na celú kategóriu týchto vkladov, okrem prípadov, keď výnimku možno odôvodniť na základe ťažkej situácie vkladateľa:

| a) | vkladateľ nesmie vybrať vklad do 30 kalendárnych dní alebo |
| --- | --- |

a)

vkladateľ nesmie vybrať vklad do 30 kalendárnych dní alebo

| b) | v prípade predčasného výberu do 30 kalendárnych dní musí vkladateľ zaplatiť sankciu, ktorá zahŕňa stratené úroky za obdobie medzi dátumom výberu a dátumom zmluvnej splatnosti, a samotnú sankciu, ktorá nemusí presiahnuť splatný úrok za čas, ktorý uplynul medzi dátumom vkladu a dátumom výberu. |
| --- | --- |

b)

v prípade predčasného výberu do 30 kalendárnych dní musí vkladateľ zaplatiť sankciu, ktorá zahŕňa stratené úroky za obdobie medzi dátumom výberu a dátumom zmluvnej splatnosti, a samotnú sankciu, ktorá nemusí presiahnuť splatný úrok za čas, ktorý uplynul medzi dátumom vkladu a dátumom výberu.

Ak sa môže časť vkladu uvedeného v prvom pododseku vybrať bez takejto sankcie, za vklad splatný na požiadanie sa považuje iba táto časť vkladu a zostávajúca časť sa považuje za termínovaný vklad uvedený v tomto odseku. Na zrušené vklady so zostatkovou splatnosťou menej než 30 kalendárnych dní a v prípade dohody o vyplatení s inou úverovou inštitúciou sa uplatňuje miera záporných peňažných tokov 100 %.

5.   Odchylne od článku 24 ods. 1 až 4 vynásobia úverové inštitúcie retailové vklady prijaté v tretích krajinách vyššou percentuálnou mierou záporných peňažných tokov, ak je takýto percentuálny podiel stanovený vo vnútroštátnom práve, v ktorom sa stanovujú požiadavky na likviditu v danej tretej krajine.

Článok 26

Záporné peňažné toky so vzájomne závislými kladnými peňažnými tokmi

Na základe predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu môžu úverové inštitúcie vypočítať čistý záporný tok likvidity po odpočítaní vzájomne závislého kladného peňažného toku, ktorý spĺňa všetky tieto podmienky:

| a) | vzájomne závislý kladný peňažný tok je priamo spojený so záporným peňažným tokom a nezohľadňuje sa pri výpočte kladných tokov likvidity v kapitole 3; |
| --- | --- |

a)

vzájomne závislý kladný peňažný tok je priamo spojený so záporným peňažným tokom a nezohľadňuje sa pri výpočte kladných tokov likvidity v kapitole 3;

| b) | vzájomne závislý kladný peňažný tok sa vyžaduje na základe právnych, regulačných alebo zmluvných záväzkov; |
| --- | --- |

b)

vzájomne závislý kladný peňažný tok sa vyžaduje na základe právnych, regulačných alebo zmluvných záväzkov;

| c) | vzájomne závislý kladný peňažný tok spĺňa jednu z týchto podmienok:






  i) | vzniká povinne pred záporným peňažným tokom; |
| --- | --- | --- |

c)

vzájomne závislý kladný peňažný tok spĺňa jednu z týchto podmienok:

i)

vzniká povinne pred záporným peňažným tokom;

| ii) | je prijatý do desiatich dní a je zaručený ústrednou štátnou správou členského štátu. |
| --- | --- |

ii)

je prijatý do desiatich dní a je zaručený ústrednou štátnou správou členského štátu.

Článok 27

Záporné peňažné toky z prevádzkových vkladov

1.   Úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 25 % záväzky vyplývajúce z vkladov, ktoré:

| a) | vkladateľ vedie, aby v rámci zriadeného prevádzkového vzťahu získal od úverovej inštitúcie služby zúčtovania, správy finančných nástrojov alebo pokladničného manažmentu alebo iné porovnateľné služby; |
| --- | --- |

a)

vkladateľ vedie, aby v rámci zriadeného prevádzkového vzťahu získal od úverovej inštitúcie služby zúčtovania, správy finančných nástrojov alebo pokladničného manažmentu alebo iné porovnateľné služby;

| b) | sa vedú v súvislosti so spoločným plnením úloh v rámci schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ktorá spĺňa požiadavky článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo v rámci skupiny družstevných úverových inštitúcií, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu a spĺňajú požiadavky článku 113 ods. 6 uvedeného nariadenia, alebo ako zákonom či zmluvne zriadený vklad inou úverovou inštitúciou, ktorá je členom rovnakej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo siete družstevných spoločností, za predpokladu, že sa tieto vklady neuznávajú za likvidné aktíva vkladajúcej úverovej inštitúcie podľa odseku 3 a článku 16; |
| --- | --- |

b)

sa vedú v súvislosti so spoločným plnením úloh v rámci schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ktorá spĺňa požiadavky článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo v rámci skupiny družstevných úverových inštitúcií, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu a spĺňajú požiadavky článku 113 ods. 6 uvedeného nariadenia, alebo ako zákonom či zmluvne zriadený vklad inou úverovou inštitúciou, ktorá je členom rovnakej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo siete družstevných spoločností, za predpokladu, že sa tieto vklady neuznávajú za likvidné aktíva vkladajúcej úverovej inštitúcie podľa odseku 3 a článku 16;

| c) | vkladateľ vedie v súvislosti s iným zriadeným prevádzkovým vzťahom, ako je vzťah uvedený v písmene a); |
| --- | --- |

c)

vkladateľ vedie v súvislosti s iným zriadeným prevádzkovým vzťahom, ako je vzťah uvedený v písmene a);

| d) | vkladateľ vedie, aby získal služby hotovostného zúčtovania a služby centrálnej inštitúcie a v prípade, keď úverová inštitúcia patrí do jednej zo sietí alebo schém uvedených v článku 16. |
| --- | --- |

d)

vkladateľ vedie, aby získal služby hotovostného zúčtovania a služby centrálnej inštitúcie a v prípade, keď úverová inštitúcia patrí do jednej zo sietí alebo schém uvedených v článku 16.

2.   Odchylne od odseku 1 úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 5 % časť záväzkov vyplývajúcich z vkladov uvedených v odseku 1 písm. a), ktorá je krytá systémom ochrany vkladov v súlade so smernicou 94/19/ES alebo smernicou 2014/49/EÚ alebo rovnocenným systémom ochrany vkladov v tretej krajine.

3.   Vklady úverových inštitúcií vložené v centrálnej inštitúcii, ktoré sa považujú za likvidné aktíva vkladajúcej úverovej inštitúcie v súlade s článkom 16, sa vynásobia 100 % mierou záporných peňažných tokov centrálnej inštitúcie uplatnenou na hodnotu týchto likvidných aktív po zrážke. Tieto likvidné aktíva sa nezapočítavajú na účely krytia iných záporných peňažných tokov, než sú záporné peňažné toky uvedené v prvej vete tohto odseku, a nezohľadňujú sa na účely výpočtu zloženia zvyšného vankúša likvidity centrálnej inštitúcie na individuálnej úrovni podľa článku 17.

4.   Služby zúčtovania, správy finančných nástrojov alebo pokladničného manažmentu alebo iné porovnateľné služby uvedené v odseku 1 písm. a) a d) zahŕňajú takéto služby, len pokiaľ sa poskytujú v súvislosti so zriadeným vzťahom, ktorý je pre vkladateľa mimoriadne dôležitý. Na vklady uvedené v odseku 1 písm. a), c) a d) sa vzťahujú významné právne alebo prevádzkové obmedzenia, v dôsledku ktorých sú veľké výbery do 30 kalendárnych dní nepravdepodobné. Finančné prostriedky, ktoré prekračujú výšku prostriedkov požadovaných na poskytovanie prevádzkových služieb, sa považujú za neprevádzkové vklady.

5.   Vklady vyplývajúce zo vzťahu korešpondenčného bankovníctva alebo z poskytovania služieb prime brokerage sa nepovažujú za prevádzkové vklady a uplatňuje sa na ne miera záporných peňažných tokov 100 %.

6.   S cieľom identifikovať vklady uvedené v odseku 1 písm. c) úverová inštitúcia zohľadňuje existenciu zriadeného prevádzkového vzťahu s nefinančným klientom s výnimkou termínovaných vkladov, sporiacich vkladov a sprostredkovaných vkladov, keď sú splnené všetky tieto kritériá:

| a) | úročenie vkladov na účte je aspoň o 5 bázických bodov nižšie než prevažujúca miera pre neretailové vklady s porovnateľnými vlastnosťami, nemusí byť však záporné; |
| --- | --- |

a)

úročenie vkladov na účte je aspoň o 5 bázických bodov nižšie než prevažujúca miera pre neretailové vklady s porovnateľnými vlastnosťami, nemusí byť však záporné;

| b) | vklad je držaný na účtoch osobitného určenia a úročený bez vytvárania ekonomických stimulov, ktoré by vkladateľa podnecovali k tomu, aby na účte udržiaval väčšie finančné prostriedky, než aké si vyžaduje prevádzkový vzťah; |
| --- | --- |

b)

vklad je držaný na účtoch osobitného určenia a úročený bez vytvárania ekonomických stimulov, ktoré by vkladateľa podnecovali k tomu, aby na účte udržiaval väčšie finančné prostriedky, než aké si vyžaduje prevádzkový vzťah;

| c) | významné transakcie sa na príslušný účet pripisujú a odpisujú pravidelne; |
| --- | --- |

c)

významné transakcie sa na príslušný účet pripisujú a odpisujú pravidelne;

| d) | je splnené jedno z týchto kritérií:






  i) | vzťah s vkladateľom existuje aspoň 24 mesiacov; |
| --- | --- | --- |

d)

je splnené jedno z týchto kritérií:

i)

vzťah s vkladateľom existuje aspoň 24 mesiacov;

| ii) | vklad sa využíva na aspoň dve aktívne služby. Tieto služby môžu zahŕňať priamy alebo nepriamy prístup k vnútroštátnym alebo medzinárodným platobným službám, službám obchodovania s cennými papiermi alebo depozitným službám. |
| --- | --- |

ii)

vklad sa využíva na aspoň dve aktívne služby. Tieto služby môžu zahŕňať priamy alebo nepriamy prístup k vnútroštátnym alebo medzinárodným platobným službám, službám obchodovania s cennými papiermi alebo depozitným službám.

Za prevádzkový vklad sa považuje iba tá časť vkladu, ktorá je potrebná na využívanie služby, ktorej vedľajším produktom je daný vklad. Zvyšná časť vkladu sa považuje za neprevádzkový vklad.

Článok 28

Záporné peňažné toky z iných záväzkov

1.   Úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 40 % záväzky vyplývajúce z vkladov nefinančných klientov, štátov, centrálnych bánk, multilaterálnych rozvojových bánk, subjektov verejného sektora, úverových združení povolených príslušným orgánom, osobných investičných spoločností alebo klientov, ktorí sú sprostredkovateľmi vkladov, pokiaľ sa na ne nevzťahuje článok 27

Odchylne od prvého pododseku platí, že ak sú záväzky podľa uvedeného pododseku kryté systémom ochrany vkladov v súlade so smernicou 94/19/ES alebo smernicou 2014/49/ES alebo rovnocenným systémom ochrany vkladov v tretej krajine, vynásobia sa koeficientom 20 %.

2.   Úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 0 % záväzky vyplývajúce z vlastných prevádzkových nákladov inštitúcie.

3.   Úverové inštitúcie vynásobia záväzky vyplývajúce zo zabezpečených úverov a transakcií orientovaných na kapitálový trh splatných do 30 kalendárnych dní v zmysle vymedzenia v článku 192 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 koeficientom:

| a) | 0 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 1 v súlade s článkom 10, s výnimkou krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou uvedených v článku 10 ods. 1 písm. f), alebo ak je veriteľom centrálna banka; |
| --- | --- |

a)

0 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 1 v súlade s článkom 10, s výnimkou krytých dlhopisov s mimoriadne vysokou kvalitou uvedených v článku 10 ods. 1 písm. f), alebo ak je veriteľom centrálna banka;

| b) | 7 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako kryté dlhopisy s mimoriadne vysokou kvalitou uvedené v článku 10 ods. 1 písm. f); |
| --- | --- |

b)

7 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako kryté dlhopisy s mimoriadne vysokou kvalitou uvedené v článku 10 ods. 1 písm. f);

| c) | 15 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2A v súlade s článkom 11; |
| --- | --- |

c)

15 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2A v súlade s článkom 11;

| d) | 25 %:






  i) | ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch i), ii) alebo iv); |
| --- | --- | --- |

d)

25 %:

i)

ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch i), ii) alebo iv);

| ii) | ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s článkami 10 a 11, a veriteľom je ústredná štátna správa, subjekt verejného sektora členského štátu alebo tretej krajiny, kde bolo úverovej inštitúcii udelené povolenie alebo kde si zriadila pobočku, alebo multilaterálna rozvojová banka. Subjekty verejného sektora, s ktorými sa takto zaobchádza, sa obmedzujú na tie subjekty, ktorých riziková váha je v súlade s článkom 116 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 20 % alebo nižšia; |
| --- | --- |

ii)

ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s článkami 10 a 11, a veriteľom je ústredná štátna správa, subjekt verejného sektora členského štátu alebo tretej krajiny, kde bolo úverovej inštitúcii udelené povolenie alebo kde si zriadila pobočku, alebo multilaterálna rozvojová banka. Subjekty verejného sektora, s ktorými sa takto zaobchádza, sa obmedzujú na tie subjekty, ktorých riziková váha je v súlade s článkom 116 ods. 4 a 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 20 % alebo nižšia;

| e) | 35 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme podkategórií aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch iii) alebo v); |
| --- | --- |

e)

35 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme podkategórií aktív uvedených v článku 13 ods. 2 písm. g) bodoch iii) alebo v);

| f) | 50 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme:






  i) | podnikových dlhových cenných papierov, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. b); |
| --- | --- | --- |

f)

50 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme:

i)

podnikových dlhových cenných papierov, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. b);

| ii) | akcií, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. c); |
| --- | --- |

ii)

akcií, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. c);

| g) | 100 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II, s výnimkou transakcií, na ktoré sa vzťahuje písmeno d) bod ii) tohto odseku, alebo ak je veriteľom centrálna banka. |
| --- | --- |

g)

100 %, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II, s výnimkou transakcií, na ktoré sa vzťahuje písmeno d) bod ii) tohto odseku, alebo ak je veriteľom centrálna banka.

4.   Swapy na kolaterál so splatnosťou do nasledujúcich 30 dní majú za následok záporné peňažné toky zodpovedajúce hodnote likvidity, o ktorú vypožičané aktíva presahujú hodnotu likvidity požičaných aktív, okrem prípadu, keď je protistranou centrálna banka. V takom prípade sa uplatňuje miera záporných peňažných tokov 0 %.

5.   S vyrovnávacími zostatkami, ktoré sú držané na oddelených účtoch v rámci systémov ochrany klientov stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch, sa zaobchádza ako s kladnými peňažnými tokmi v súlade s článkom 32 a musia byť vyňaté zo zásob likvidných aktív.

6.   Úverové inštitúcie uplatňujú 100 % mieru záporných peňažných tokov na všetky bankovky, dlhopisy a iné dlhové cenné papiere emitované úverovou inštitúciou, pokiaľ sa dlhopis nepredáva výlučne na retailovom trhu a nedrží na retailovom účte. V takom prípade sa s uvedenými nástrojmi môže zaobchádzať ako s príslušnou kategóriou retailových vkladov. Zavedú sa obmedzenia, na základe ktorých nemôžu tieto nástroje kupovať a mať v držbe iné strany než retailoví klienti.

Článok 29

Záporné peňažné toky v rámci skupiny alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia

1.   Odchylne od článku 31 môžu príslušné orgány v jednotlivých prípadoch povoliť uplatňovanie nižšej miery záporného peňažného toku pre nevyčerpané kreditné facility alebo facility likvidity, keď sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | nižší záporný peňažný tok možno odôvodnene očakávať dokonca aj v rámci kombinovaného trhového a idiosynkratického stresového scenára poskytovateľa; |
| --- | --- |

a)

nižší záporný peňažný tok možno odôvodnene očakávať dokonca aj v rámci kombinovaného trhového a idiosynkratického stresového scenára poskytovateľa;

| b) | protistrana je materská alebo dcérska inštitúcia úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej inštitúcie alebo je prepojená s touto inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS (10) alebo je členom tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo je centrálnou inštitúciou alebo je pridružená k sieti alebo skupine družstevných spoločností podľa článku 10 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

b)

protistrana je materská alebo dcérska inštitúcia úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej inštitúcie alebo je prepojená s touto inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS (10) alebo je členom tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo je centrálnou inštitúciou alebo je pridružená k sieti alebo skupine družstevných spoločností podľa článku 10 uvedeného nariadenia;

| c) | nižšia miera záporných peňažných tokov neklesne pod mieru kladných peňažných tokov uplatňovanú protistranou; |
| --- | --- |

c)

nižšia miera záporných peňažných tokov neklesne pod mieru kladných peňažných tokov uplatňovanú protistranou;

| d) | úverová inštitúcia a protistrana sú usadené v rovnakom členskom štáte. |
| --- | --- |

d)

úverová inštitúcia a protistrana sú usadené v rovnakom členskom štáte.

2.   Príslušné orgány môžu upustiť od podmienok stanovených v odseku 1 písm. d), keď sa uplatňuje článok 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. V takom prípade musia byť splnené tieto dodatočné objektívne kritériá:

| a) | poskytovateľ a príjemca likvidity sa musia vyznačovať profilom nízkeho rizika likvidity; |
| --- | --- |

a)

poskytovateľ a príjemca likvidity sa musia vyznačovať profilom nízkeho rizika likvidity;

| b) | medzi subjektmi skupiny existujú právne záväzné dohody a záväzky, pokiaľ ide o nevyčerpanú úverovú linku alebo linku likvidity; |
| --- | --- |

b)

medzi subjektmi skupiny existujú právne záväzné dohody a záväzky, pokiaľ ide o nevyčerpanú úverovú linku alebo linku likvidity;

| c) | pri riadení rizika likvidity poskytovateľa likvidity sa musí náležite zohľadniť profil rizika likvidity príjemcu likvidity. |
| --- | --- |

c)

pri riadení rizika likvidity poskytovateľa likvidity sa musí náležite zohľadniť profil rizika likvidity príjemcu likvidity.

Keď sa povolí uplatnenie takejto nižšej miery záporných peňažných tokov, príslušný orgán informuje orgán EBA o výsledkoch postupu uvedeného v článku 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Plnenie podmienok platných pre takúto nižšiu mieru záporných peňažných tokov príslušný orgán pravidelne preskúmava.

Článok 30

Dodatočné záporné peňažné toky

1.   Kolaterál, ktorý je iný ako hotovosť a aktíva uvedené v článku 10 a ktorý úverová inštitúcia zloží pre zmluvy uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013 a kreditné deriváty, podlieha dodatočnému zápornému peňažnému toku vo výške 20 %.

Kolaterál v aktívach uvedených v článku 10 ods. 1 písm. f), ktorý úverová inštitúcia zloží pre zmluvy uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013 a kreditné deriváty, podlieha dodatočnému zápornému peňažnému toku vo výške 10 %.

2.   Úverové inštitúcie vypočítajú a príslušným orgánom oznámia ďalšie záporné peňažné toky v súvislosti so všetkými uzatvorenými zmluvami obsahujúcimi zmluvné podmienky, ktoré vedú do 30 kalendárnych dní a v dôsledku závažného zhoršenia kreditnej kvality úverovej inštitúcie k dodatočným záporným tokom likvidity alebo potrebám kolaterálu. Úverové inštitúcie oznámia tento záporný peňažný tok príslušným orgánom najneskôr pri predložení správy v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Keď príslušné orgány považujú takéto záporné peňažné toky za významné v súvislosti s potenciálnymi zápornými tokmi likvidity úverovej inštitúcie, požiadajú úverovú inštitúciu, aby pripočítala dodatočný záporný peňažný tok v súvislosti s týmito zmluvami vrátane zodpovedajúcich dodatočných potrieb kolaterálu alebo záporných peňažných tokov, ktoré vyplývajú zo závažného zhoršenia kreditnej kvality úverovej inštitúcie, ktoré zodpovedá zhoršeniu jej externého ratingového hodnotenia o tri pozície. Úverová inštitúcia uplatňuje na tieto dodatočné kolaterály alebo záporné peňažné toky 100 % mieru záporných peňažných tokov. Úverová inštitúcia pravidelne preskúma mieru tohto závažného zhoršenia vzhľadom na prvky, ktoré sú relevantné podľa zmlúv, ktoré uzatvorila, a výsledky svojho preskúmania oznámi príslušným orgánom.

3.   Úverová inštitúcia pripočíta dodatočný záporný peňažný tok zodpovedajúci potrebám kolaterálu, ktoré by vyplývali z vplyvu negatívneho trhového scenára na transakcie úverovej inštitúcie s derivátmi, jej finančné transakcie a iné zmluvy, ak sú významné. Tento výpočet sa uskutoční v súlade s delegovaným aktom, ktorý má prijať Komisia podľa článku 423 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

4.   Úverové inštitúcie zohľadňujú na čistom základe v súlade s článkom 21 záporné a kladné peňažné toky zo zmlúv uvedených v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013, ktoré sa očakávajú za 30 kalendárnych dní. V prípade čistého záporného peňažného toku vynásobí úverová inštitúcia výsledok 100 % mierou záporných peňažných tokov. Úverové inštitúcie vylúčia z takýchto výpočtov tie požiadavky na likviditu, ktoré by vyplývali z uplatňovania odsekov 1, 2 a 3.

5.   Úverová inštitúcia pripočíta dodatočný záporný peňažný tok zodpovedajúci 100 % trhovej hodnoty cenných papierov alebo iných aktív predaných nakrátko, ktoré majú byť dodané v horizonte 30 kalendárnych dní, okrem prípadu, keď úverová inštitúcia vlastní cenné papiere, ktoré sa majú dodať, alebo si ich požičala za podmienok, ktoré vyžadujú ich vrátenie až po horizonte 30 kalendárnych dní, a tieto cenné papiere netvoria súčasť likvidných aktív úverových inštitúcií. Ak je krátka pozícia krytá transakciou financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi zabezpečenými kolaterálom, úverová inštitúcia predpokladá, že krátka pozícia sa zachová počas 30 kalendárnych dní a uplatní sa na ňu 0 % záporný peňažný tok.

6.   Úverová inštitúcia pripočíta dodatočný záporný peňažný tok zodpovedajúci 100 %:

| a) | nadmerného kolaterálu, ktorý má úverová inštitúcia v držbe a o ktorého splatenie na základe zmluvy môže protistrana kedykoľvek požiadať; |
| --- | --- |

a)

nadmerného kolaterálu, ktorý má úverová inštitúcia v držbe a o ktorého splatenie na základe zmluvy môže protistrana kedykoľvek požiadať;

| b) | kolaterálu, ktorý sa má poskytnúť protistrane do 30 kalendárnych dní; |
| --- | --- |

b)

kolaterálu, ktorý sa má poskytnúť protistrane do 30 kalendárnych dní;

| c) | kolaterálu, ktorý zodpovedá aktívam, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva na účely hlavy II, a ktorý možno nahradiť aktívami zodpovedajúcimi aktívam, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva na účely hlavy II bez súhlasu úverovej inštitúcie. |
| --- | --- |

c)

kolaterálu, ktorý zodpovedá aktívam, ktoré by spĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva na účely hlavy II, a ktorý možno nahradiť aktívami zodpovedajúcimi aktívam, ktoré by nespĺňali podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva na účely hlavy II bez súhlasu úverovej inštitúcie.

7.   Vklady prijaté ako kolaterál sa nepovažujú za záväzky na účely článkov 27 alebo 29, ale v prípade potreby sa na ne vzťahujú ustanovenia odsekov 1 až 6 tohto článku.

8.   Úverové inštitúcie predpokladajú 100 % záporný peňažný tok v súvislosti so stratou financovania pri cenných papieroch zabezpečených aktívami, krytých dlhopisoch a iných štruktúrovaných finančných nástrojoch so splatnosťou do 30 kalendárnych dní, keď tieto nástroje emitovala samotná úverová inštitúcia alebo účelovo zriadené sprostredkujúce inštitúcie (conduits) alebo účelovo vytvorené subjekty sponzorované úverovou inštitúciou.

9.   Úverové inštitúcie predpokladajú 100 % záporný peňažný tok v súvislosti so stratou financovania pri aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papieroch, účelovo zriadených sprostredkujúcich inštitúciách, subjektoch investovania do cenných papierov a iných takýchto facilitách financovania. Táto 100 % miera záporných peňažných tokov sa uplatňuje na splatnú sumu alebo sumu aktív, ktoré by sa mohli potenciálne vrátiť, alebo na požadovanú likviditu.

10.   V prípade tej časti programov financovania, na ktorú sa vzťahujú odseky 8 a 9, úverové inštitúcie, ktoré sú poskytovateľmi súvisiacich facilít likvidity, nemusia splatný finančný nástroj a facilitu likvidity pre konsolidované programy započítavať dvakrát.

11.   Aktíva vypožičané na nezabezpečenom základe a splatné do 30 kalendárnych dní sa považujú za aktíva znížené v celej výške, čo vedie k 100 % zápornému peňažnému toku likvidných aktív, okrem prípadu, keď úverová inštitúcia vlastní cenné papiere a keď nie sú zahrnuté do vankúša likvidity úverovej inštitúcie.

12.   V súvislosti s poskytovaním služieb prime brokerage v prípade, keď úverová inštitúcia financovala aktíva jedného klienta ich interným vzájomným započítaním voči krátkym pozíciám iného klienta, takéto transakcie podliehajú 50 % zápornému peňažnému toku v súvislosti s podmieneným záväzkom, keďže v prípade výberu klientmi môže byť úverová inštitúcia povinná nájsť ďalšie zdroje financovania na krytie týchto pozícií.

Článok 31

Záporné peňažné toky z kreditných facilít a facilít likvidity

1.   Na účely tohto článku sa za facilitu likvidity považuje každá záväzná a nevyčerpaná záložná facilita, ktorá by sa použila na refinancovanie dlhových záväzkov klienta v situáciách, keď takýto klient nie je schopný obnoviť tento dlh na finančných trhoch. Jej výška sa vypočíta ako výška aktuálne nesplateného dlhu emitovaného klientom so splatnosťou do 30 kalendárnych dní, pre ktorý táto facilita funguje ako zabezpečovací mechanizmus. Časť facility likvidity, ktorá kryje dlh so splatnosťou dlhšou než 30 kalendárnych dní, sa z rozsahu vymedzenia facility vylučuje. Ďalšia kapacita facility sa považuje za záväznú kreditnú facilitu s príslušnou mierou čerpania stanovenou v tomto článku. Všeobecné facility prevádzkového kapitálu pre podnikateľské subjekty sa nebudú klasifikovať ako facility likvidity, ale ako kreditné facility.

2.   Úverové inštitúcie vypočítavajú záporné peňažné toky v súvislosti s kreditnými facilitami a facilitami likvidity tak, že výšku kreditných facilít a facilít likvidity vynásobia zodpovedajúcimi mierami záporných peňažných tokov stanovenými v odsekoch 3 až 5. Záporné peňažné toky zo záväzných kreditných facilít a facilít likvidity sa stanovujú ako percentuálny podiel z maximálnej sumy, ktorú možno čerpať do 30 kalendárnych dní, po odpočítaní všetkých požiadaviek na likviditu, ktoré by boli uplatniteľné podľa článku 23 na položky podsúvahového obchodného financovania, a po odpočítaní hodnoty kolaterálu sprístupneného úverovej inštitúcii a oceneného v súlade s článkom 9 za predpokladu, že tento kolaterál spĺňa všetky tieto podmienky:

| a) | úverová inštitúcia ho môže opätovne použiť alebo viazať; |
| --- | --- |

a)

úverová inštitúcia ho môže opätovne použiť alebo viazať;

| b) | je v držbe vo forme likvidných aktív, ale neuznáva sa za súčasť vankúša likvidity, a |
| --- | --- |

b)

je v držbe vo forme likvidných aktív, ale neuznáva sa za súčasť vankúša likvidity, a

| c) | netvoria ho aktíva emitované protistranou facility ani jedným z jej pridružených subjektov. |
| --- | --- |

c)

netvoria ho aktíva emitované protistranou facility ani jedným z jej pridružených subjektov.

Ak má úverová inštitúcia k dispozícii potrebné informácie, maximálna suma, ktorú možno čerpať z kreditných facilít a facilít likvidity, sa určí ako maximálna suma, ktorú by bolo možné čerpať vzhľadom na vlastné záväzky protistrany alebo vopred stanovený zmluvný harmonogram čerpania, ktoré by sa stali splatnými počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní.

3.   Maximálna suma, ktorú možno čerpať z nevyčerpaných záväzných kreditných facilít a nevyčerpaných záväzných facilít likvidity počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní, ak spĺňajú podmienky na vymedzenie ako trieda expozícií vo forme retailových vkladov.

4.   Maximálna suma, ktorú možno čerpať z nevyčerpaných záväzných kreditných facilít počas 30 kalendárnych dní, sa vynásobí koeficientom 10 %, keď spĺňajú tieto podmienky:

| a) | nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako trieda expozícií vo forme retailových vkladov; |
| --- | --- |

a)

nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako trieda expozícií vo forme retailových vkladov;

| b) | boli poskytnuté klientom, ktorí nie sú finančnými klientmi, vrátane nefinančných podnikov, štátov, centrálnych bánk, multilaterálnych rozvojových bánk a subjektov verejného sektora; |
| --- | --- |

b)

boli poskytnuté klientom, ktorí nie sú finančnými klientmi, vrátane nefinančných podnikov, štátov, centrálnych bánk, multilaterálnych rozvojových bánk a subjektov verejného sektora;

| c) | neboli poskytnuté na účel nahradenia finančných prostriedkov klienta v situáciách, keď nie je schopný získať požadované finančné prostriedky na finančných trhoch. |
| --- | --- |

c)

neboli poskytnuté na účel nahradenia finančných prostriedkov klienta v situáciách, keď nie je schopný získať požadované finančné prostriedky na finančných trhoch.

5.   Maximálna suma, ktorú možno čerpať z nevyčerpaných záväzných facilít likvidity počas nasledujúcich 30 kalendárnych dní, sa vynásobí koeficientom 30 %, keď spĺňajú podmienky uvedené v odseku 4 písm. a) a b), a 40 %, keď sa poskytujú osobným investičným spoločnostiam.

6.   Nevyčerpaná záväzná suma facility likvidity, ktorá sa poskytla SSPE, aby sa jej umožnilo nakúpiť od klientov, ktorí nie sú finančnými klientmi, aktíva, ktoré nie sú cennými papiermi, sa vynásobí koeficientom 10 %, pokiaľ presahuje sumu aktív, ktoré sú v danom čase nakúpené od klientov, pričom maximálna suma, ktorú možno čerpať, je zmluvne obmedzená na sumu aktív, ktoré sú v danom čase nakúpené.

7.   Centrálna inštitúcia schémy alebo siete uvedenej v článku 16 vynásobí 75 % mierou záporných peňažných tokov finančné prostriedky na posilnenie likvidity prisľúbené členskej úverovej inštitúcii, keď takáto členská úverová inštitúcia môže s týmito prostriedkami zaobchádzať podľa článku 16 ods. 2 ako s likvidnými aktívami. Na prisľúbenú sumu istiny finančných prostriedkov na posilnenie likvidity sa uplatňuje 75 % miera záporných peňažných tokov.

8.   Úverová inštitúcia vynásobí maximálnu sumu, ktorú možno čerpať z nevyčerpaných záväzných kreditných facilít a nevyčerpaných záväzných facilít likvidity počas 30 kalendárnych dní, zodpovedajúcou mierou záporných peňažných tokov takto:

| a) | 40 % v prípade kreditných facilít a facilít likvidity poskytnutých úverovým inštitúciám a v prípade kreditných facilít poskytnutých iným regulovaným finančným inštitúciám vrátane poisťovní a investičných spoločností, PKI alebo uzavretej investičnej schémy; |
| --- | --- |

a)

40 % v prípade kreditných facilít a facilít likvidity poskytnutých úverovým inštitúciám a v prípade kreditných facilít poskytnutých iným regulovaným finančným inštitúciám vrátane poisťovní a investičných spoločností, PKI alebo uzavretej investičnej schémy;

| b) | 100 % v prípade facilít likvidity, ktoré úverová inštitúcia poskytla iným SSPE než SSPE uvedeným v odseku 6, a v prípade dohôd, na základe ktorých je inštitúcia povinná kúpiť alebo zameniť aktíva od SSPE; |
| --- | --- |

b)

100 % v prípade facilít likvidity, ktoré úverová inštitúcia poskytla iným SSPE než SSPE uvedeným v odseku 6, a v prípade dohôd, na základe ktorých je inštitúcia povinná kúpiť alebo zameniť aktíva od SSPE;

| c) | 100 % v prípade kreditných facilít a facilít likvidity poskytnutých finančným klientom, ktorí nie sú uvedení v písmenách a) a b) a odsekoch 1 až 7. |
| --- | --- |

c)

100 % v prípade kreditných facilít a facilít likvidity poskytnutých finančným klientom, ktorí nie sú uvedení v písmenách a) a b) a odsekoch 1 až 7.

9.   Odchylne od odsekov 1 až 8 môžu úverové inštitúcie, ktoré boli zriadené a sú sponzorované aspoň jednou ústrednou alebo regionálnou štátnou správou aspoň jedného členského štátu, požiadať o zaobchádzanie stanovené v odsekoch 3 a 4 aj pre kreditné facility a facility likvidity, ktoré sú poskytnuté poskytovateľom podporných úverov na jediný účel priameho alebo nepriameho financovania podporných úverov, za predpokladu, že tieto úvery spĺňajú požiadavky na miery záporných peňažných tokov uvedené v odsekoch 3 a 4.

Odchylne od článku 32 ods. 3 písm. g) v prípade, keď sa tieto podporné úvery poskytujú ako postupované úvery prostredníctvom inej úverovej inštitúcie konajúcej ako sprostredkovateľ, úverové inštitúcie môžu uplatňovať symetrický kladný a záporný peňažný tok.

Podporné úvery uvedené v tomto odseku sú k dispozícii len osobám, ktoré nie sú finančnými klientmi, na nesúťažnom a neziskovom základe v záujme podpory cieľov verejného záujmu Únie alebo danej ústrednej alebo regionálnej štátnej správy členského štátu. Čerpať z týchto facilít možno len v nadväznosti na odôvodnene očakávanú požiadavku na podporný úver a len do výšky tejto požiadavky za predpokladu následného vykázania použitia vyplatených finančných prostriedkov.

10.   Úverové inštitúcie vynásobia koeficientom 100 % všetky záporné toky likvidity vyplývajúce z iných záväzkov splatných počas 30 kalendárnych dní než tých, ktoré sú uvedené v článkoch 23 až 31.

KAPITOLA 3

Kladné toky likvidity

Článok 32

Kladné peňažné toky

1.   Kladné toky likvidity sa posudzujú za obdobie 30 kalendárnych dní. Zahŕňajú len zmluvné kladné peňažné toky z expozícií, ktoré nie sú po termíne splatnosti a vo vzťahu ku ktorým úverová inštitúcia nemá dôvod očakávať nesplnenie podmienok v horizonte 30 kalendárnych dní.

2.   Ku kladným tokom likvidity sa priradí 100 % miera kladných peňažných tokov, a to najmä vrátane týchto kladných peňažných tokov:

| a) | peniaze splatné centrálnymi bankami a finančnými klientmi. V súvislosti s finančnými klientmi sa 100 % miera kladných peňažných tokov uplatňuje najmä na kladné peňažné toky vyplývajúce z týchto transakcií:






  i) | cenné papiere so splatnosťou do 30 kalendárnych dní; |
| --- | --- | --- |

a)

peniaze splatné centrálnymi bankami a finančnými klientmi. V súvislosti s finančnými klientmi sa 100 % miera kladných peňažných tokov uplatňuje najmä na kladné peňažné toky vyplývajúce z týchto transakcií:

i)

cenné papiere so splatnosťou do 30 kalendárnych dní;

| ii) | transakcie obchodného financovania uvedené v článku 162 ods. 3 druhom pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 so zostatkovou splatnosťou kratšou ako 30 kalendárnych dní; |
| --- | --- |

ii)

transakcie obchodného financovania uvedené v článku 162 ods. 3 druhom pododseku písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 so zostatkovou splatnosťou kratšou ako 30 kalendárnych dní;

| b) | peniaze splatné z pozícií v kapitálových nástrojoch viazaných na významný index za predpokladu, že nedochádza k dvojitému započítavaniu s likvidnými aktívami. K týmto peniazom patria peniaze, ktoré sú zmluvne splatné do 30 kalendárnych dní, ako napríklad dividendy z takýchto významných indexov vyplácané v hotovosti a hotovosť splatná z takýchto predaných, ale ešte nevyrovnaných kapitálových nástrojov, ak sa neuznávajú ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II. |
| --- | --- |

b)

peniaze splatné z pozícií v kapitálových nástrojoch viazaných na významný index za predpokladu, že nedochádza k dvojitému započítavaniu s likvidnými aktívami. K týmto peniazom patria peniaze, ktoré sú zmluvne splatné do 30 kalendárnych dní, ako napríklad dividendy z takýchto významných indexov vyplácané v hotovosti a hotovosť splatná z takýchto predaných, ale ešte nevyrovnaných kapitálových nástrojov, ak sa neuznávajú ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II.

3.   Odchylne od odseku 2 podliehajú kladné peňažné toky stanovené v tomto odseku týmto požiadavkám:

| a) | peniaze splatné nefinančnými klientmi z platby istiny sa znížia buď o 50 % svojej hodnoty, alebo o výšku zmluvných prísľubov týmto klientom na poskytnutie financovania, podľa toho, ktorá z týchto hodnôt je vyššia. Na účely tohto písmena patria k nefinančným klientom podniky, štáty, multilaterálne rozvojové banky a subjekty verejného sektora; Odchylne od toho môžu úverové inštitúcie, ktoré získali prísľub uvedený v článku 31 ods. 9, aby mohli poskytnúť podporný úver konečnému príjemcovi, alebo získali podobný prísľub od multilaterálnej rozvojovej banky alebo subjektu verejného sektora, zohľadniť kladný peňažný tok až do výšky záporného peňažného toku, ktorý uplatňujú na príslušný prísľub poskytovať takéto podporné úvery. |
| --- | --- |

a)

peniaze splatné nefinančnými klientmi z platby istiny sa znížia buď o 50 % svojej hodnoty, alebo o výšku zmluvných prísľubov týmto klientom na poskytnutie financovania, podľa toho, ktorá z týchto hodnôt je vyššia. Na účely tohto písmena patria k nefinančným klientom podniky, štáty, multilaterálne rozvojové banky a subjekty verejného sektora; Odchylne od toho môžu úverové inštitúcie, ktoré získali prísľub uvedený v článku 31 ods. 9, aby mohli poskytnúť podporný úver konečnému príjemcovi, alebo získali podobný prísľub od multilaterálnej rozvojovej banky alebo subjektu verejného sektora, zohľadniť kladný peňažný tok až do výšky záporného peňažného toku, ktorý uplatňujú na príslušný prísľub poskytovať takéto podporné úvery.

| b) | peniaze splatné zo zabezpečených úverov a transakcií orientovaných na kapitálový trh vymedzených v článku 192 bodoch 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme likvidných aktív, sa nezohľadňujú až do hodnoty likvidných aktív zníženej o zrážky uplatniteľné v súlade s hlavou II. Peniaze splatné zo zostatkovej hodnoty alebo peniaze zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II, sa zohľadňujú v plnej výške. Ak sa kolaterál používa na krytie krátkych pozícií podľa článku 30 ods. 5, nepovoľuje sa žiadny kladný peňažný tok; |
| --- | --- |

b)

peniaze splatné zo zabezpečených úverov a transakcií orientovaných na kapitálový trh vymedzených v článku 192 bodoch 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ak sú zabezpečené kolaterálom vo forme likvidných aktív, sa nezohľadňujú až do hodnoty likvidných aktív zníženej o zrážky uplatniteľné v súlade s hlavou II. Peniaze splatné zo zostatkovej hodnoty alebo peniaze zabezpečené kolaterálom vo forme aktív, ktoré nespĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva v súlade s hlavou II, sa zohľadňujú v plnej výške. Ak sa kolaterál používa na krytie krátkych pozícií podľa článku 30 ods. 5, nepovoľuje sa žiadny kladný peňažný tok;

| c) | na peniaze splatné z úverov s dozabezpečením so zmluvnou splatnosťou poskytnutých oproti kolaterálu vo forme nelikvidných aktív sa môže uplatniť 50 % miera kladných peňažných tokov. Takéto kladné peňažné toky sa môžu zohľadniť len vtedy, ak úverová inštitúcia nepoužíva kolaterál, ktorý pôvodné získala za úvery na krytie krátkych pozícií; |
| --- | --- |

c)

na peniaze splatné z úverov s dozabezpečením so zmluvnou splatnosťou poskytnutých oproti kolaterálu vo forme nelikvidných aktív sa môže uplatniť 50 % miera kladných peňažných tokov. Takéto kladné peňažné toky sa môžu zohľadniť len vtedy, ak úverová inštitúcia nepoužíva kolaterál, ktorý pôvodné získala za úvery na krytie krátkych pozícií;

| d) | splatné peniaze, s ktorými úverová inštitúcia, ktorá tieto peniaze dlhuje, zaobchádza v súlade s článkom 27, s výnimkou vkladov v centrálnej inštitúcii uvedených v článku 27 ods. 3, sa vynásobia zodpovedajúcou mierou symetrických kladných peňažných tokov. Keď sa zodpovedajúca miera nedá určiť, uplatňuje sa 5 % miera kladných peňažných tokov; |
| --- | --- |

d)

splatné peniaze, s ktorými úverová inštitúcia, ktorá tieto peniaze dlhuje, zaobchádza v súlade s článkom 27, s výnimkou vkladov v centrálnej inštitúcii uvedených v článku 27 ods. 3, sa vynásobia zodpovedajúcou mierou symetrických kladných peňažných tokov. Keď sa zodpovedajúca miera nedá určiť, uplatňuje sa 5 % miera kladných peňažných tokov;

| e) | swapy na kolaterál so splatnosťou do 30 kalendárnych dní majú za následok kladné peňažné toky zodpovedajúce hodnote likvidity, o ktorú požičané aktíva presahujú hodnotu likvidity vypožičaných aktív; |
| --- | --- |

e)

swapy na kolaterál so splatnosťou do 30 kalendárnych dní majú za následok kladné peňažné toky zodpovedajúce hodnote likvidity, o ktorú požičané aktíva presahujú hodnotu likvidity vypožičaných aktív;

| f) | ak sa kolaterál získaný prostredníctvom obrátenej repo transakcie, vypožičiavania cenných papierov alebo swapov na kolaterál, ktoré majú splatnosť v horizonte 30 dní, opätovne viaže a použije na krytie krátkych pozícií, ktoré sa môžu predĺžiť na viac ako 30 dní, úverová inštitúcia predpokladá, že takéto obrátené repo transakcie alebo dohody o vypožičiavaní cenných papierov sa obnovia a nebudú viesť k žiadnym kladným peňažným tokom vzhľadom na potrebu ďalej kryť krátke pozície alebo spätne odkúpiť príslušné cenné papiere. Krátke pozície zahŕňajú prípady, keď úverová inštitúcia v evidencii krytých aktív s pasívami predala cenný papier nakrátko v priamom predaji ako súčasť obchodnej alebo hedžingovej stratégie, ako aj prípady, keď úverovej inštitúcii v evidencii krytých repoobchodov chýba cenný papier, na určitý čas si požičala cenný papier, a potom ho na dlhší čas požičala ďalej; |
| --- | --- |

f)

ak sa kolaterál získaný prostredníctvom obrátenej repo transakcie, vypožičiavania cenných papierov alebo swapov na kolaterál, ktoré majú splatnosť v horizonte 30 dní, opätovne viaže a použije na krytie krátkych pozícií, ktoré sa môžu predĺžiť na viac ako 30 dní, úverová inštitúcia predpokladá, že takéto obrátené repo transakcie alebo dohody o vypožičiavaní cenných papierov sa obnovia a nebudú viesť k žiadnym kladným peňažným tokom vzhľadom na potrebu ďalej kryť krátke pozície alebo spätne odkúpiť príslušné cenné papiere. Krátke pozície zahŕňajú prípady, keď úverová inštitúcia v evidencii krytých aktív s pasívami predala cenný papier nakrátko v priamom predaji ako súčasť obchodnej alebo hedžingovej stratégie, ako aj prípady, keď úverovej inštitúcii v evidencii krytých repoobchodov chýba cenný papier, na určitý čas si požičala cenný papier, a potom ho na dlhší čas požičala ďalej;

| g) | akékoľvek nevyčerpané kreditné facility alebo facility likvidity a akékoľvek iné prijaté prísľuby od iných subjektov než centrálnych bánk a subjektov uvedených v článku 34 sa nezohľadňujú. Nevyčerpané záväzné facility likvidity od centrálnej banky, ktoré sa uznávajú ako likvidné aktíva v súlade s článkom 14, sa ako kladný peňažný tok nezohľadňujú; |
| --- | --- |

g)

akékoľvek nevyčerpané kreditné facility alebo facility likvidity a akékoľvek iné prijaté prísľuby od iných subjektov než centrálnych bánk a subjektov uvedených v článku 34 sa nezohľadňujú. Nevyčerpané záväzné facility likvidity od centrálnej banky, ktoré sa uznávajú ako likvidné aktíva v súlade s článkom 14, sa ako kladný peňažný tok nezohľadňujú;

| h) | peniaze splatné z cenných papierov emitovaných samotnou úverovou inštitúciou alebo prepojeným subjektom sa zohľadňujú na čistom základe, pričom sa uplatňuje miera kladných peňažných tokov založená na miere kladných peňažných tokov, ktorá sa uplatňuje na podkladové aktívum podľa tohto článku; |
| --- | --- |

h)

peniaze splatné z cenných papierov emitovaných samotnou úverovou inštitúciou alebo prepojeným subjektom sa zohľadňujú na čistom základe, pričom sa uplatňuje miera kladných peňažných tokov založená na miere kladných peňažných tokov, ktorá sa uplatňuje na podkladové aktívum podľa tohto článku;

| i) | aktíva bez stanoveného zmluvného konečného dátumu sa zohľadňujú s 20 % mierou kladného peňažného toku za predpokladu, že zmluva umožňuje banke ukončiť zmluvný vzťah alebo požadovať úhradu do 30 dní. |
| --- | --- |

i)

aktíva bez stanoveného zmluvného konečného dátumu sa zohľadňujú s 20 % mierou kladného peňažného toku za predpokladu, že zmluva umožňuje banke ukončiť zmluvný vzťah alebo požadovať úhradu do 30 dní.

4.   Odsek 3 písm. a) sa nevzťahuje na peniaze splatné zo zabezpečených úverov a transakcií orientovaných na kapitálový trh vymedzených v článku 192 bodoch 2 a 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktoré sú zabezpečené kolaterálom vo forme likvidných aktív v súlade s hlavou II, ako sa uvádza v odseku 3 písm. b). Kladné peňažné toky z uvoľnených zostatkov v držbe na oddelených účtoch v súlade s regulatórnymi požiadavkami na ochranu aktív klienta z obchodovania sa zohľadňujú v plnej výške za predpokladu, že tieto oddelené zostatky sa zachovávajú v likvidných aktívach podľa vymedzenia v hlave II.

5.   Záporné peňažné toky a kladné peňažné toky očakávané v horizonte 30 kalendárnych dní zo zmlúv uvedených v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013 sa vypočítavajú na čistom základe podľa článku 21 a vynásobia sa koeficientom 100 % v prípade čistého kladného peňažného toku.

6.   Úverové inštitúcie nezohľadňujú žiadne iné kladné peňažné toky zo žiadnych likvidných aktív uvedených v hlave II, než sú splatné platby z aktív, ktoré nie sú zohľadnené v trhovej hodnote aktíva.

7.   Úverové inštitúcie nezohľadňujú kladné peňažné toky zo žiadnych nových záväzkov, ktoré prijmú.

8.   Úverové inštitúcie zohľadňujú kladné toky likvidity, ktoré majú byť prijaté v tretích krajinách, v ktorých existujú obmedzenia prevodu, alebo ktoré sú denominované v nekonvertibilných menách, len pokiaľ zodpovedajú záporným peňažným tokom v tretej krajine alebo v príslušnej mene.

Článok 33

Limit kladných peňažných tokov

1.   Úverové inštitúcie obmedzujú uznávanie kladných tokov likvidity na 75 % celkových záporných tokov likvidity v zmysle vymedzenia v kapitole 2 okrem prípadu, keď je konkrétny kladný peňažný tok vyňatý podľa odsekov 2, 3 alebo 4.

2.   Na základe predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu môže úverová inštitúcia úplne alebo čiastočne vyňať z limitu uvedeného v odseku 1 tieto kladné toky likvidity:

| a) | kladné peňažné toky, keď je poskytovateľom materská alebo dcérska spoločnosť úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej spoločnosti alebo má prepojenie s úverovou inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS; |
| --- | --- |

a)

kladné peňažné toky, keď je poskytovateľom materská alebo dcérska spoločnosť úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej spoločnosti alebo má prepojenie s úverovou inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS;

| b) | kladné peňažné toky z vkladov vložených v iných úverových inštitúciách v rámci skupiny subjektov, ktoré sú oprávnené na zaobchádzanie stanovené v článku 113 ods. 6 alebo 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

kladné peňažné toky z vkladov vložených v iných úverových inštitúciách v rámci skupiny subjektov, ktoré sú oprávnené na zaobchádzanie stanovené v článku 113 ods. 6 alebo 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| c) | kladné peňažné toky uvedené v článku 26 vrátane kladných peňažných tokov z hypotekárnych úverov alebo podporných úverov uvedených v článku 31 ods. 9 alebo z multilaterálnej rozvojovej banky alebo subjektu verejného sektora, ktoré úverová inštitúcia sprostredkovala. |
| --- | --- |

c)

kladné peňažné toky uvedené v článku 26 vrátane kladných peňažných tokov z hypotekárnych úverov alebo podporných úverov uvedených v článku 31 ods. 9 alebo z multilaterálnej rozvojovej banky alebo subjektu verejného sektora, ktoré úverová inštitúcia sprostredkovala.

3.   Na základe predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu môžu byť z limitu kladných peňažných tokov vyňaté špecializované úverové inštitúcie, ktoré ako predmet hlavnej činnosti vykonávajú lízing a faktoring, s výnimkou činností uvedených v odseku 4, ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 5.

4.   Na základe predchádzajúceho súhlasu príslušného orgánu sa na špecializované úverové inštitúcie môže vzťahovať limit kladných peňažných tokov vo výške 90 %, ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 5 a ak ich predmet hlavnej činnosti je:

| a) | financovanie nadobúdania motorových vozidiel; |
| --- | --- |

a)

financovanie nadobúdania motorových vozidiel;

| b) | spotrebiteľské úvery podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES o spotrebiteľskom úvere. |
| --- | --- |

b)

spotrebiteľské úvery podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES o spotrebiteľskom úvere.

5.   Úverové inštitúcie uvedené v odseku 3 môžu byť vyňaté z limitu kladných peňažných tokov a úverové inštitúcie uvedené v odseku 4 môžu uplatňovať vyšší limit 90 % za predpokladu, že spĺňajú tieto podmienky:

| a) | obchodné činnosti sa pri zohľadnení nasledujúcich faktorov vyznačujú profilom nízkeho rizika likvidity:






  i) | načasovanie kladných peňažných tokov zodpovedá načasovaniu záporných peňažných tokov; |
| --- | --- | --- |

a)

obchodné činnosti sa pri zohľadnení nasledujúcich faktorov vyznačujú profilom nízkeho rizika likvidity:

i)

načasovanie kladných peňažných tokov zodpovedá načasovaniu záporných peňažných tokov;

| ii) | na individuálnej úrovni nie je úverová inštitúcia vo významnej miere financovaná z retailových vkladov; |
| --- | --- |

ii)

na individuálnej úrovni nie je úverová inštitúcia vo významnej miere financovaná z retailových vkladov;

| b) | na individuálnej úrovni podiel ich hlavných činností uvedených v odseku 3 alebo 4 v celkovej súvahe prekračuje 80 %; |
| --- | --- |

b)

na individuálnej úrovni podiel ich hlavných činností uvedených v odseku 3 alebo 4 v celkovej súvahe prekračuje 80 %;

| c) | odchýlky sa zverejňujú vo výročných správach. |
| --- | --- |

c)

odchýlky sa zverejňujú vo výročných správach.

Príslušné orgány informujú EBA o tom, ktoré špecializované úverové inštitúcie boli vyňaté alebo na ktoré sa vzťahuje vyšší limit, a poskytnú aj príslušné zdôvodnenie. EBA zverejňuje a vedie zoznam vyňatých špecializovaných úverových inštitúcií alebo špecializovaných úverových inštitúcií podliehajúcich vyššiemu limitu. EBA môže požiadať o podpornú dokumentáciu.

6.   Výnimky stanovené v odsekoch 2, 3 a 4 sa môžu uplatňovať na individuálnej aj konsolidovanej úrovni podľa článku 2 ods. 3 písm. e) v prípade, ak s nimi súhlasil príslušný orgán.

7.   Úverové inštitúcie stanovujú výšku čistých záporných tokov likvidity pri uplatňovaní limitu kladných peňažných tokov v súlade so vzorcom stanoveným v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 34

Kladné peňažné toky v rámci skupiny alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia

1.   Odchylne od článku 32 ods. 3 písm. g) môžu príslušné orgány v jednotlivých prípadoch povoliť uplatňovanie vyššej miery kladných peňažných tokov pre nevyčerpané kreditné facility a facility likvidity, keď sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | vyšší kladný peňažný tok možno odôvodnene očakávať dokonca aj v rámci kombinovaného trhového a idiosynkratického stresového scenára poskytovateľa; |
| --- | --- |

a)

vyšší kladný peňažný tok možno odôvodnene očakávať dokonca aj v rámci kombinovaného trhového a idiosynkratického stresového scenára poskytovateľa;

| b) | protistrana je materská alebo dcérska spoločnosť úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej spoločnosti alebo je prepojená s úverovou inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS alebo je členom tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo je centrálnou inštitúciou alebo je pridružená k sieti alebo skupine družstevných spoločností podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

protistrana je materská alebo dcérska spoločnosť úverovej inštitúcie alebo iná dcérska spoločnosť tej istej materskej spoločnosti alebo je prepojená s úverovou inštitúciou vzťahom v zmysle článku 12 ods. 1 smernice 83/349/EHS alebo je členom tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v článku 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo je centrálnou inštitúciou alebo je pridružená k sieti alebo skupine družstevných spoločností podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| c) | odchylne od článku 31 protistrana uplatňuje zodpovedajúcu mieru symetrických záporných peňažných tokov, keď miera kladných peňažných tokov prekračuje 40 %; |
| --- | --- |

c)

odchylne od článku 31 protistrana uplatňuje zodpovedajúcu mieru symetrických záporných peňažných tokov, keď miera kladných peňažných tokov prekračuje 40 %;

| d) | úverová inštitúcia a protistrana sú usadené v rovnakom členskom štáte. |
| --- | --- |

d)

úverová inštitúcia a protistrana sú usadené v rovnakom členskom štáte.

2.   Keď úverová inštitúcia a úverová inštitúcia, ktorá je protistranou, sú usadené v rôznych členských štátoch, príslušné orgány môžu upustiť od podmienky stanovenej v odseku 1 písm. d), ak sú okrem kritérií v odseku 1 splnené aj tieto dodatočné objektívne kritériá v písmenách a) až c):

| a) | poskytovateľ a príjemca likvidity sa vyznačujú profilom nízkeho rizika likvidity; |
| --- | --- |

a)

poskytovateľ a príjemca likvidity sa vyznačujú profilom nízkeho rizika likvidity;

| b) | medzi subjektmi skupiny existujú právne záväzné dohody a záväzky, pokiaľ ide o úverovú linku alebo linku likvidity; |
| --- | --- |

b)

medzi subjektmi skupiny existujú právne záväzné dohody a záväzky, pokiaľ ide o úverovú linku alebo linku likvidity;

| c) | pri riadení rizika likvidity poskytovateľa likvidity sa náležite zohľadnil profil rizika likvidity príjemcu likvidity. |
| --- | --- |

c)

pri riadení rizika likvidity poskytovateľa likvidity sa náležite zohľadnil profil rizika likvidity príjemcu likvidity.

Príslušné orgány spolupracujú a v plnom rozsahu konzultujú v súlade s článkom 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 s cieľom určiť, či sú splnené dodatočné kritériá stanovené v tomto odseku.

3.   Keď sú dodatočné kritériá stanovené v odseku 2 splnené, príslušný orgán príjemcu likvidity môže uplatniť preferenčnú mieru kladných peňažných tokov až do výšky 40 %. V prípade preferenčnej miery vyššej než 40 %, ktorá sa uplatňuje na symetrickom základe, sa však vyžaduje súhlas obidvoch príslušných orgánov.

Ak je uplatňovanie preferenčnej miery kladných peňažných tokov nad 40 % povolené, príslušné orgány informujú EBA o výsledkoch procesu uvedeného v odseku 2. Príslušné orgány pravidelne preskúmavajú, či sa podmienky na uplatňovanie takýchto vyšších mier kladných peňažných tokov plnia aj naďalej.

HLAVA IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 35

Zachovanie predchádzajúceho stavu bankových aktív zaručených členským štátom

1.   Aktíva emitované úverovými inštitúciami, na ktoré poskytla záruku ústredná štátna správa členského štátu, spĺňajú podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 1 len v prípade, keď záruka:

| a) | bola udelená alebo prisľúbená v maximálnej výške do 30. júna 2014; |
| --- | --- |

a)

bola udelená alebo prisľúbená v maximálnej výške do 30. júna 2014;

| b) | je priama, výslovná, neodvolateľná a bezpodmienečná a kryje sa ňou neschopnosť splácať istinu a úroky, keď sa stanú splatnými. |
| --- | --- |

b)

je priama, výslovná, neodvolateľná a bezpodmienečná a kryje sa ňou neschopnosť splácať istinu a úroky, keď sa stanú splatnými.

2.   Keď je ručiteľom regionálna štátna správa alebo miestny orgán v členskom štáte, zaručené aktívum spĺňa podmienky na vymedzenie ako aktívum úrovne 1 len v prípade, keď sa s expozíciami voči tejto regionálnej štátnej správe alebo miestnemu orgánu zaobchádza ako s expozíciami voči ústrednej štátnej správe v súlade s článkom 115 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a záruka spĺňa požiadavky stanovené v odseku 1.

3.   Aktíva uvedené v odsekoch 1 a 2 spĺňajú podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 1, pokým záruka ostáva v platnosti vo vzťahu k príslušnému emitentovi alebo prípadne k jeho aktívam, z času načas zmeneným alebo nahradeným. Ak sa výška záruky v prospech emitenta alebo jeho aktív kedykoľvek po 30. júni 2014 zvýši, aktíva spĺňajú podmienky na vymedzenie ako likvidné aktíva len do maximálnej výšky záruky prisľúbenej pred uvedeným dátumom.

4.   Aktíva uvedené v tomto článku podliehajú rovnakým požiadavkám platným podľa tohto nariadenia pre aktíva úrovne 1 predstavujúce pohľadávky voči ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1 písm. c).

5.   Keď sa na úverovú inštitúciu alebo jej aktíva vzťahuje systém ochrany, na účely tohto článku sa za záruku považuje celý tento systém.

Článok 36

Prechodné ustanovenie pre agentúry pre správu aktív so zníženou hodnotou sponzorované členskými štátmi

1.   Nadriadené dlhopisy emitované nasledujúcimi agentúrami pre správu aktív so zníženou hodnotou sponzorovanými členskými štátmi spĺňajú podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 1 až do 31. decembra 2023:

| a) | v Írsku National Asset Management Agency (NAMA); |
| --- | --- |

a)

v Írsku National Asset Management Agency (NAMA);

| b) | v Španielsku Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, S.A. (SAREB); |
| --- | --- |

b)

v Španielsku Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, S.A. (SAREB);

| c) | v Slovinsku Bank Asset Management Company zriadená podľa zákona Slovinskej republiky o opatreniach na posilnenie stability bánk (Measures of the Republic of Slovenia to Strengthen the Stability of Banks Act, MSSBA). |
| --- | --- |

c)

v Slovinsku Bank Asset Management Company zriadená podľa zákona Slovinskej republiky o opatreniach na posilnenie stability bánk (Measures of the Republic of Slovenia to Strengthen the Stability of Banks Act, MSSBA).

2.   Aktíva uvedené v odseku 1 podliehajú rovnakým požiadavkám platným podľa tohto nariadenia pre aktíva úrovne 1 predstavujúce pohľadávky voči ústrednej alebo regionálnej štátnej správe, miestnym orgánom alebo subjektom verejného sektora alebo pohľadávky zaručené týmito subjektmi, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1 písm. c).

Článok 37

Prechodné ustanovenie pre sekuritizácie zabezpečené úvermi na nehnuteľný majetok určený na bývanie

1.   Odchylne od článku 13 sekuritizácie emitované do 1. októbra 2015 v prípade, keď sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v článku 13 ods. 2 písm. g) bode i), spĺňajú podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B, ak spĺňajú všetky požiadavky stanovené v článku 13, okrem požiadaviek na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti alebo na pomer výšky úveru k výške príjmu, stanovených článku 13 ods. 2 písm. g) bode i).

2.   Odchylne od článku 13 sekuritizácie, ktoré sú emitované po 1. októbri 2015 v prípade, keď sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v článku 13 ods. 2 písm. g) bode i), a ktoré nespĺňajú požiadavky na priemerný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti alebo na pomer výšky úveru k výške príjmu, stanovené v uvedenom bode, spĺňajú podmienky na vymedzenie ako aktíva úrovne 2B do 1. októbra 2025 za predpokladu, že podkladové expozície zahŕňajú úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, na ktoré sa v čase ich poskytnutia nevzťahovali vnútroštátne právne predpisy upravujúce limity pomeru výšky úveru k výške príjmu, a že takéto úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie boli poskytnuté kedykoľvek do 1. októbra 2015.

Článok 38

Prechodné ustanovenie pre zavedenie ukazovateľa krytia likvidity

1.   V súlade s článkom 460 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa ukazovateľ krytia likvidity stanovený v článku 4 zavedie takto:

| a) | 60 % požiadavky na krytie likvidity od 1. októbra 2015; |
| --- | --- |

a)

60 % požiadavky na krytie likvidity od 1. októbra 2015;

| b) | 70 % od 1. januára 2016; |
| --- | --- |

b)

70 % od 1. januára 2016;

| c) | 80 % od 1. januára 2017; |
| --- | --- |

c)

80 % od 1. januára 2017;

| d) | 100 % od 1. januára 2018. |
| --- | --- |

d)

100 % od 1. januára 2018.

2.   V súlade s článkom 412 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 môžu členské štáty alebo príslušné orgány od úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, alebo od podskupiny takýchto úverových inštitúcií vyžadovať, aby dodržiavali vyššiu požiadavku na krytie likvidity do výšky 100 %, až kým sa úplne nezavedie záväzný minimálny štandard na úrovni 100 % v súlade s týmto nariadením.

Článok 39

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie sa uplatňuje od 1. októbra 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 1).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

5

(6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 o zmluvách o úvere pre spotrebiteľov týkajúcich sa nehnuteľností určených na bývanie a o zmene smerníc 2008/48/ES a 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 34).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES z 23. apríla 2008 o zmluvách o spotrebiteľskom úvere a o zrušení smernice Rady 87/102/EHS (Ú. v. EÚ L 133, 22.5.2008, s. 66).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 135, 31.5.1994, s. 5).

9

(10)  Siedma Smernica Rady z 13. júna 1983 o konsolidovaných účtovných závierkach, vychádzajúca z článku 54 ods. 3 písm. g) zmluvy (Ú. v. ES L 193, 18.7.1983, s. 1).

10

---

PRÍLOHA I

Vzorec na určenie zloženia vankúša likvidity

| 1. | Úverová inštitúcia používa vzorec stanovený v tejto prílohe na určenie zloženia svojho vankúša likvidity v súlade s článkom 17. |
| --- | --- |

1.

Úverová inštitúcia používa vzorec stanovený v tejto prílohe na určenie zloženia svojho vankúša likvidity v súlade s článkom 17.

| 2. | Výpočet vankúša likvidity: k dátumu výpočtu sa vankúš likvidity úverovej inštitúcie rovná:






  a) | výške aktív úrovne 1 plus |
| --- | --- | --- |

2.

Výpočet vankúša likvidity: k dátumu výpočtu sa vankúš likvidity úverovej inštitúcie rovná:

a)

výške aktív úrovne 1 plus

| b) | výška aktív úrovne 2A plus |
| --- | --- |

b)

výška aktív úrovne 2A plus

| c) | výška aktív úrovne 2B |
| --- | --- |

c)

výška aktív úrovne 2B

mínus nižšia z týchto hodnôt:

| d) | súčet a), b) a c) alebo |
| --- | --- |

d)

súčet a), b) a c) alebo

| e) | „výška prebytku likvidných aktív“ vypočítaná v súlade s bodmi 3 a 4 tejto prílohy. |
| --- | --- |

e)

„výška prebytku likvidných aktív“ vypočítaná v súlade s bodmi 3 a 4 tejto prílohy.

| 3. | Výška „prebytku likvidných aktív“: túto hodnotu tvoria tieto ďalej vymedzené prvky:






  a) | upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi, ktorá sa rovná hodnote všetkých likvidných aktív úrovne 1 okrem krytých dlhopisov úrovne 1, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie; |
| --- | --- | --- |

3.

Výška „prebytku likvidných aktív“: túto hodnotu tvoria tieto ďalej vymedzené prvky:

a)

upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi, ktorá sa rovná hodnote všetkých likvidných aktív úrovne 1 okrem krytých dlhopisov úrovne 1, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie;

| b) | upravená výška krytých dlhopisov úrovne 1, ktorá sa rovná hodnote všetkých krytých dlhopisov úrovne 1 po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie; |
| --- | --- |

b)

upravená výška krytých dlhopisov úrovne 1, ktorá sa rovná hodnote všetkých krytých dlhopisov úrovne 1 po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie;

| c) | upravená výška aktív úrovne 2A, ktorá sa rovná hodnote všetkých aktív úrovne 2A po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie, a |
| --- | --- |

c)

upravená výška aktív úrovne 2A, ktorá sa rovná hodnote všetkých aktív úrovne 2A po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie, a

| d) | upravená výška aktív úrovne 2B, ktorá sa rovná hodnote všetkých aktív úrovne 2B po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie. |
| --- | --- |

d)

upravená výška aktív úrovne 2B, ktorá sa rovná hodnote všetkých aktív úrovne 2B po uplatnení zrážok, ktoré by úverová inštitúcia mala v držbe pri uskutočnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom, so splatnosťou do 30 kalendárnych dní od dátumu výpočtu, a keď si úverová inštitúcia a protistrana vymenia likvidné aktíva aspoň v rámci jednej časti transakcie.

| 4. | Výpočet „výšky prebytku likvidných aktív“: táto hodnota sa rovná:






  a) | upravenej výške aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi plus |
| --- | --- | --- |

4.

Výpočet „výšky prebytku likvidných aktív“: táto hodnota sa rovná:

a)

upravenej výške aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi plus

| b) | upravená výška krytých dlhopisov úrovne 1 plus |
| --- | --- |

b)

upravená výška krytých dlhopisov úrovne 1 plus

| c) | upravená výška aktív úrovne 2A plus |
| --- | --- |

c)

upravená výška aktív úrovne 2A plus

| d) | upravená výška aktív úrovne 2B |
| --- | --- |

d)

upravená výška aktív úrovne 2B

mínus nižšia z týchto hodnôt:

| e) | súčet a), b), c) a d); |
| --- | --- |

e)

súčet a), b), c) a d);

| f) | 100/30-krát a); |
| --- | --- |

f)

100/30-krát a);

| g) | 100/60-krát súčet a) a b); |
| --- | --- |

g)

100/60-krát súčet a) a b);

| h) | 100/85-krát súčet a), b) a c). |
| --- | --- |

h)

100/85-krát súčet a), b) a c).

| 5. | Zloženie vankúša likvidity po zohľadnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom a po uplatnení uvedených limitov v súlade s článkom 17 sa určuje takto: | a′′ (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi po uplatnení limitu)
  = a (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi pred uplatnením limitu) |
| --- | --- | --- |

5.

Zloženie vankúša likvidity po zohľadnení spätnej transakcie zabezpečeného financovania, transakcie so zabezpečenými úvermi, transakcie výmeny aktív alebo transakcie s derivátmi zabezpečenými kolaterálom a po uplatnení uvedených limitov v súlade s článkom 17 sa určuje takto:

a′′ (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi po uplatnení limitu)

= a (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených nekrytými dlhopismi pred uplatnením limitu)

| | b′′ (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených krytými dlhopismi po uplatnení limitu)
  = MIN(b, a70/30)
  kde b = upravená výška aktív úrovne 1 tvorených krytými dlhopismi pred uplatnením limitu |
| --- | --- |

b′′ (upravená výška aktív úrovne 1 tvorených krytými dlhopismi po uplatnení limitu)

= MIN(b, a70/30)

kde b = upravená výška aktív úrovne 1 tvorených krytými dlhopismi pred uplatnením limitu

| | c′′ (upravená výška aktív úrovne 2A po uplatnení limitu)
  = MIN(c, (a + b′′)40/60, MAX(a70/30 – b′′, 0))
  kde c = upravená výška aktív úrovne 2A pred uplatnením limitu |
| --- | --- |

c′′ (upravená výška aktív úrovne 2A po uplatnení limitu)

= MIN(c, (a + b′′)40/60, MAX(a70/30 – b′′, 0))

kde c = upravená výška aktív úrovne 2A pred uplatnením limitu

| | d′′ (upravená výška aktív úrovne 2B po uplatnení limitu)
  = MIN (d, (a + b′′ + c′′)15/85, MAX((a + b′′)40/60 – c′′,0), MAX(70/30a – b′′ – c′′,0))
  kde d = upravená výška aktív úrovne 2B pred uplatnením limitu |
| --- | --- |

d′′ (upravená výška aktív úrovne 2B po uplatnení limitu)

= MIN (d, (a + b′′ + c′′)15/85, MAX((a + b′′)40/60 – c′′,0), MAX(70/30a – b′′ – c′′,0))

kde d = upravená výška aktív úrovne 2B pred uplatnením limitu

---

PRÍLOHA II

Vzorec na výpočet čistého záporného toku likvidity

| NLO (Net liquidity outflow) | = | čistý záporný tok likvidity |
| --- | --- | --- |
| TO (Total outflows) | = | celkové záporné peňažné toky |
| TI (Total inflows) | = | celkové kladné peňažné toky |
| FEI (Fully exempted inflows) | = | plne vyňaté kladné peňažné toky |
| IHC (Inflows subject to higher cap) | = | kladné peňažné toky podliehajúce vyššiemu limitu 90 % záporných peňažných tokov |
| IC (Inflows subject to cap) | = | kladné peňažné toky podliehajúce limitu 75 % záporných peňažných tokov |

NLO (Net liquidity outflow)

=

čistý záporný tok likvidity

TO (Total outflows)

=

celkové záporné peňažné toky

TI (Total inflows)

=

celkové kladné peňažné toky

FEI (Fully exempted inflows)

=

plne vyňaté kladné peňažné toky

IHC (Inflows subject to higher cap)

=

kladné peňažné toky podliehajúce vyššiemu limitu 90 % záporných peňažných tokov

IC (Inflows subject to cap)

=

kladné peňažné toky podliehajúce limitu 75 % záporných peňažných tokov

Čisté záporné toky likvidity sa rovnajú celkovým záporným peňažným tokom mínus zníženie pre plne vyňaté kladné peňažné toky mínus zníženie pre kladné peňažné toky podliehajúce 90 % limitu mínus zníženie pre kladné peňažné toky podliehajúce 75 % limitu.

NLO = TO – MIN(FEI, TO) – MIN(IHC, 0,9*MAX(TO – FEI, 0)) – MIN(IC, 0,75*MAX(TO – FEI – IHC/0,9, 0))

---

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/37

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/62

z 10. októbra 2014,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 456 ods. 1 písm. j),

keďže:

| (1) | Ukazovateľ finančnej páky vypočítaný v súlade s článkom 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 musia inštitúcie od 1. januára 2015 zverejňovať a do tohto dátumu je Komisia splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým sa zmení veľkosť expozície a miera kapitálu na výpočet ukazovateľa finančnej páky s cieľom odstrániť akékoľvek nedostatky zistené na základe informácií predkladaných inštitúciami. |
| --- | --- |

(1)

Ukazovateľ finančnej páky vypočítaný v súlade s článkom 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 musia inštitúcie od 1. januára 2015 zverejňovať a do tohto dátumu je Komisia splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým sa zmení veľkosť expozície a miera kapitálu na výpočet ukazovateľa finančnej páky s cieľom odstrániť akékoľvek nedostatky zistené na základe informácií predkladaných inštitúciami.

| (2) | Vo vykázaných ukazovateľoch finančnej páky uvedených v článku 429 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 boli zaznamenané rozdiely v dôsledku rozdielneho výkladu inštitúcií, pokiaľ ide o vzájomné započítavanie kolaterálu v rámci transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a repo transakcií. Tieto rozdiely vo výklade a vykazovaní sa zviditeľnili po zverejnení analytickej správy Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) 4. marca 2014. |
| --- | --- |

(2)

Vo vykázaných ukazovateľoch finančnej páky uvedených v článku 429 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 boli zaznamenané rozdiely v dôsledku rozdielneho výkladu inštitúcií, pokiaľ ide o vzájomné započítavanie kolaterálu v rámci transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a repo transakcií. Tieto rozdiely vo výklade a vykazovaní sa zviditeľnili po zverejnení analytickej správy Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) 4. marca 2014.

| (3) | Vzhľadom na to, že do ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa premietli ustanovenia bazilejských noriem, nájdené riešenia nedostatkov bazilejských pravidiel sú zároveň vhodné aj na účely riešenia zodpovedajúcich nedostatkov príslušných ustanovení uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že do ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa premietli ustanovenia bazilejských noriem, nájdené riešenia nedostatkov bazilejských pravidiel sú zároveň vhodné aj na účely riešenia zodpovedajúcich nedostatkov príslušných ustanovení uvedeného nariadenia.

| (4) | Bazilejský výbor 14. januára 2014 prijal revidované znenie pravidiel týkajúcich sa ukazovateľa finančnej páky, najmä s dodatočnými opatreniami v oblasti merania a oceňovania a dohodami o vzájomnom započítavaní v rámci repo transakcií a transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi. Zosúladením ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o výpočet ukazovateľa finančnej páky, s medzinárodne dohodnutými pravidlami by sa mali vyriešiť rozdielne výklady inštitúcií týkajúce sa vzájomného započítavania kolaterálu v rámci transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a repo transakcií a zároveň by sa ním mala zlepšiť medzinárodná porovnateľnosť a vytvoriť rovnaké podmienky pre inštitúcie, ktoré sú usadené v Únii a pôsobia na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

(4)

Bazilejský výbor 14. januára 2014 prijal revidované znenie pravidiel týkajúcich sa ukazovateľa finančnej páky, najmä s dodatočnými opatreniami v oblasti merania a oceňovania a dohodami o vzájomnom započítavaní v rámci repo transakcií a transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi. Zosúladením ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o výpočet ukazovateľa finančnej páky, s medzinárodne dohodnutými pravidlami by sa mali vyriešiť rozdielne výklady inštitúcií týkajúce sa vzájomného započítavania kolaterálu v rámci transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi a repo transakcií a zároveň by sa ním mala zlepšiť medzinárodná porovnateľnosť a vytvoriť rovnaké podmienky pre inštitúcie, ktoré sú usadené v Únii a pôsobia na medzinárodnej úrovni.

| (5) | Zúčtovanie prostredníctvom centrálnych protistrán podľa hlavného modelu bežne používaného v Únii vedie k dvojitému započítaniu finančnej páky vo veľkosti expozície inštitúcie, ktorá vystupuje ako zúčtovací člen. |
| --- | --- |

(5)

Zúčtovanie prostredníctvom centrálnych protistrán podľa hlavného modelu bežne používaného v Únii vedie k dvojitému započítaniu finančnej páky vo veľkosti expozície inštitúcie, ktorá vystupuje ako zúčtovací člen.

| (6) | Zúčtovanie transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi, najmä repo transakcií, prostredníctvom kvalifikovaných centrálnych protistrán (QCCP) môže priniesť výhody, napríklad multilaterálne vzájomné započítavanie a spoľahlivé postupy správy kolaterálu, ktoré posilňujú finančnú stabilitu. Preto by sa malo povoliť vzájomné započítavanie peňažných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z repo transakcií a reverzných repo transakcií prostredníctvom rovnakej QCCP. |
| --- | --- |

(6)

Zúčtovanie transakcií financovania prostredníctvom obchodov s cennými papiermi, najmä repo transakcií, prostredníctvom kvalifikovaných centrálnych protistrán (QCCP) môže priniesť výhody, napríklad multilaterálne vzájomné započítavanie a spoľahlivé postupy správy kolaterálu, ktoré posilňujú finančnú stabilitu. Preto by sa malo povoliť vzájomné započítavanie peňažných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z repo transakcií a reverzných repo transakcií prostredníctvom rovnakej QCCP.

| (7) | Repo transakcie, ktoré sa môžu ukončiť v ktorýkoľvek deň v rámci dohodnutej lehoty na odvolanie transakcie, by sa mali považovať za transakcie s explicitnou splatnosťou, ktorá sa rovná lehote na odvolanie transakcie, a za dodržaný by sa mal považovať „rovnaký explicitný dátum konečného vyrovnania“, aby boli takéto transakcie prípustné na vzájomné započítavanie peňažných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z repo transakcií a reverzných repo transakcií s rovnakou protistranou. |
| --- | --- |

(7)

Repo transakcie, ktoré sa môžu ukončiť v ktorýkoľvek deň v rámci dohodnutej lehoty na odvolanie transakcie, by sa mali považovať za transakcie s explicitnou splatnosťou, ktorá sa rovná lehote na odvolanie transakcie, a za dodržaný by sa mal považovať „rovnaký explicitný dátum konečného vyrovnania“, aby boli takéto transakcie prípustné na vzájomné započítavanie peňažných pohľadávok a záväzkov vyplývajúcich z repo transakcií a reverzných repo transakcií s rovnakou protistranou.

| (8) | Revidovaný ukazovateľ finančnej páky by mal viesť k presnejšiemu meraniu finančnej páky a mal by slúžiť ako primerané obmedzenie nadmerného využívania finančnej páky v inštitúciách usadených v Únii. |
| --- | --- |

(8)

Revidovaný ukazovateľ finančnej páky by mal viesť k presnejšiemu meraniu finančnej páky a mal by slúžiť ako primerané obmedzenie nadmerného využívania finančnej páky v inštitúciách usadených v Únii.

| (9) | Vykazovanie ukazovateľa finančnej páky v danom časovom bode na konci štvrťročného vykazovaného obdobia namiesto vykazovania na základe trojmesačného priemeru prispieva k lepšiemu zosúladeniu ukazovateľa finančnej páky s vykazovaním na účely platobnej schopnosti. |
| --- | --- |

(9)

Vykazovanie ukazovateľa finančnej páky v danom časovom bode na konci štvrťročného vykazovaného obdobia namiesto vykazovania na základe trojmesačného priemeru prispieva k lepšiemu zosúladeniu ukazovateľa finančnej páky s vykazovaním na účely platobnej schopnosti.

| (10) | Používanie hrubých pomyselných hodnôt pre vypísané zabezpečenie úveru emitované inštitúciou vhodnejšie odzrkadľuje finančnú páku v porovnaní s použitím metódy oceňovania týchto nástrojov podľa trhovej hodnoty. |
| --- | --- |

(10)

Používanie hrubých pomyselných hodnôt pre vypísané zabezpečenie úveru emitované inštitúciou vhodnejšie odzrkadľuje finančnú páku v porovnaní s použitím metódy oceňovania týchto nástrojov podľa trhovej hodnoty.

| (11) | Rozsah konsolidácie na výpočet ukazovateľa finančnej páky by sa mal zosúladiť s regulačným rozsahom konsolidácie používaným na určenie rizikovo vážených podielov kapitálu. |
| --- | --- |

(11)

Rozsah konsolidácie na výpočet ukazovateľa finančnej páky by sa mal zosúladiť s regulačným rozsahom konsolidácie používaným na určenie rizikovo vážených podielov kapitálu.

| (12) | Zmeny zavedené týmto nariadením by mali viesť k lepšej porovnateľnosti ukazovateľa finančnej páky zverejneného inštitúciami a mali by pomôcť vyhnúť sa zavádzaniu účastníkov trhu v súvislosti s reálnou finančnou pákou inštitúcií. Preto je dôležité, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť čo najskôr. |
| --- | --- |

(12)

Zmeny zavedené týmto nariadením by mali viesť k lepšej porovnateľnosti ukazovateľa finančnej páky zverejneného inštitúciami a mali by pomôcť vyhnúť sa zavádzaniu účastníkov trhu v súvislosti s reálnou finančnou pákou inštitúcií. Preto je dôležité, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť čo najskôr.

| (13) | Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(13)

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 sa mení takto:

| 1. | Článok 429 sa nahrádza takto:
  „Článok 429
  Výpočet ukazovateľa finančnej páky
  1.   Inštitúcie počítajú svoj ukazovateľ finančnej páky v súlade s metodikou stanovenou v odsekoch 2 až 13.
  2.   Ukazovateľ finančnej páky sa vypočíta ako miera kapitálu inštitúcie vydelená veľkosťou celkovej expozície tejto inštitúcie a vyjadruje sa v percentách.
  Inštitúcie vypočítajú ukazovateľ finančnej páky k referenčnému dátumu vykazovania.
  3.   Na účely odseku 2 je mierou kapitálu kapitál Tier 1.
  4.   Veľkosťou celkovej expozície je súčet hodnôt expozície:






  a) | aktív uvedených v odseku 5, pokiaľ nie sú odpočítané pri určení miery kapitálu uvedenej v odseku 3; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 429 sa nahrádza takto:

„Článok 429

Výpočet ukazovateľa finančnej páky

1.   Inštitúcie počítajú svoj ukazovateľ finančnej páky v súlade s metodikou stanovenou v odsekoch 2 až 13.

2.   Ukazovateľ finančnej páky sa vypočíta ako miera kapitálu inštitúcie vydelená veľkosťou celkovej expozície tejto inštitúcie a vyjadruje sa v percentách.

Inštitúcie vypočítajú ukazovateľ finančnej páky k referenčnému dátumu vykazovania.

3.   Na účely odseku 2 je mierou kapitálu kapitál Tier 1.

4.   Veľkosťou celkovej expozície je súčet hodnôt expozície:

a)

aktív uvedených v odseku 5, pokiaľ nie sú odpočítané pri určení miery kapitálu uvedenej v odseku 3;

| b) | derivátov uvedených v odseku 9; |
| --- | --- |

b)

derivátov uvedených v odseku 9;

| c) | dodatočných hodnôt kreditného rizika protistrany pre repo transakcie, transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcie s dlhou lehotou vyrovnania a transakcie požičiavania s dozabezpečením vrátane podsúvahových transakcií uvedených v článku 429b; |
| --- | --- |

c)

dodatočných hodnôt kreditného rizika protistrany pre repo transakcie, transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcie s dlhou lehotou vyrovnania a transakcie požičiavania s dozabezpečením vrátane podsúvahových transakcií uvedených v článku 429b;

| d) | podsúvahových položiek uvedených v odseku 10. |
| --- | --- |

d)

podsúvahových položiek uvedených v odseku 10.

5.   Inštitúcie určia hodnotu expozície aktív, okrem zmlúv uvedených v prílohe II a kreditných derivátov, v súlade s týmito zásadami:

| a) | hodnoty expozície aktív sú hodnoty expozície v súlade s článkom 111 ods. 1 prvou vetou; |
| --- | --- |

a)

hodnoty expozície aktív sú hodnoty expozície v súlade s článkom 111 ods. 1 prvou vetou;

| b) | nefinančný alebo finančný kolaterál, záruky alebo nakúpené zmiernenie kreditného rizika sa nesmú používať na zníženie hodnôt expozície aktív; |
| --- | --- |

b)

nefinančný alebo finančný kolaterál, záruky alebo nakúpené zmiernenie kreditného rizika sa nesmú používať na zníženie hodnôt expozície aktív;

| c) | úvery a vklady sa nesmú vzájomne započítavať; |
| --- | --- |

c)

úvery a vklady sa nesmú vzájomne započítavať;

| d) | repo transakcie, transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcie s dlhou lehotou vyrovnania a transakcie požičiavania s dozabezpečením sa nesmú vzájomne započítavať. |
| --- | --- |

d)

repo transakcie, transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcie s dlhou lehotou vyrovnania a transakcie požičiavania s dozabezpečením sa nesmú vzájomne započítavať.

6.   Inštitúcie môžu od veľkosti expozície uvedenej v odseku 4 tohto článku odpočítať sumy odpočítané od vlastného kapitálu Tier 1 v súlade s článkom 36 ods. 1 písm. d).

7.   Príslušné orgány môžu povoliť inštitúcii, aby do veľkosti expozície nezahrnula expozície, s ktorými sa môže zaobchádzať podľa článku 113 ods. 6. Príslušné orgány môžu udeliť toto povolenie len vtedy, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v článku 113 ods. 6 písm. a) až e) a ak udelili súhlas stanovený v článku 113 ods. 6.

8.   Odchylne od odseku 5 písm. d) môžu inštitúcie stanoviť hodnotu expozície peňažných pohľadávok a peňažných záväzkov vyplývajúcich z repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcií s dlhou lehotou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením s rovnakou protistranou ako čistú hodnotu len vtedy, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | transakcie majú rovnaký explicitný dátum konečného vyrovnania; |
| --- | --- |

a)

transakcie majú rovnaký explicitný dátum konečného vyrovnania;

| b) | právo započítať sumu, ktorá sa dlhuje protistrane, oproti sume, ktorú dlhuje protistrana, je právne vymožiteľné vo všetkých týchto situáciách:






  i) | pri bežnej obchodnej činnosti; |
| --- | --- | --- |

b)

právo započítať sumu, ktorá sa dlhuje protistrane, oproti sume, ktorú dlhuje protistrana, je právne vymožiteľné vo všetkých týchto situáciách:

i)

pri bežnej obchodnej činnosti;

| ii) | v prípade zlyhania, platobnej neschopnosti a konkurzu; |
| --- | --- |

ii)

v prípade zlyhania, platobnej neschopnosti a konkurzu;

| c) | protistrany majú v úmysle uskutočniť čisté vyrovnanie alebo súbežné vyrovnanie alebo sú transakcie predmetom mechanizmu vyrovnania, ktorého výsledkom je funkčný ekvivalent čistého vyrovnania. |
| --- | --- |

c)

protistrany majú v úmysle uskutočniť čisté vyrovnanie alebo súbežné vyrovnanie alebo sú transakcie predmetom mechanizmu vyrovnania, ktorého výsledkom je funkčný ekvivalent čistého vyrovnania.

Na účely písmena c) prvého pododseku je výsledkom mechanizmu vyrovnania funkčný ekvivalent čistého vyrovnania vtedy, ak sa k dátumu vyrovnania čistý výsledok peňažných tokov vyplývajúcich z transakcií v rámci daného mechanizmu rovná jedinej čistej sume v rámci čistého vyrovnania.

9.   Inštitúcie určia hodnotu expozície zmlúv uvedených v prílohe II a kreditných derivátov vrátane tých, ktoré sú podsúvahové, v súlade s článkom 429a.

10.   Inštitúcie určia hodnotu expozície podsúvahových položiek okrem zmlúv uvedených v prílohe II, kreditných derivátov, repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcií s dlhou lehotou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením v súlade s článkom 111 ods. 1. Inštitúcie však nesmú znížiť nominálnu hodnotu týchto položiek špecifickými úpravami kreditného rizika.

V súlade s článkom 166 ods. 9, keď sa nejaký prísľub vzťahuje na predĺženie iného prísľubu, z dvoch konverzných faktorov spojených s jednotlivými prísľubmi sa použije ten, ktorý je nižší. Hodnota expozície nízko rizikových podsúvahových položiek uvedených v článku 111 ods. 1 písm. d) podlieha minimálnej úrovni 10 % ich nominálnej hodnoty.

11.   Inštitúcia, ktorá je zúčtovacím členom QCCP, môže z výpočtu veľkosti expozície vylúčiť obchodné expozície nasledujúcich položiek za predpokladu, že tieto obchodné expozície sú zúčtované s danou QCCP a zároveň spĺňajú podmienky stanovené v článku 306 ods. 1 písm. c):

| a) | zmluvy uvedené v prílohe II; |
| --- | --- |

a)

zmluvy uvedené v prílohe II;

| b) | kreditné deriváty; |
| --- | --- |

b)

kreditné deriváty;

| c) | repo transakcie; |
| --- | --- |

c)

repo transakcie;

| d) | transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít; |
| --- | --- |

d)

transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít;

| e) | transakcie s dlhou lehotou vyrovnania; |
| --- | --- |

e)

transakcie s dlhou lehotou vyrovnania;

| f) | transakcie požičiavania s dozabezpečením. |
| --- | --- |

f)

transakcie požičiavania s dozabezpečením.

12.   Ak inštitúcia, ktorá je zúčtovacím členom QCCP, zaručí tejto QCCP plnenie zo strany klienta, ktorý vstupuje priamo do derivátových transakcií s QCCP, do veľkosti expozície zahrnie expozíciu vyplývajúcu zo záruky ako expozíciu derivátu voči klientovi v súlade s článkom 429a.

13.   Ak sa v súlade s článkom 10 smernice 86/635/EHS v rámci národných všeobecne uznávaných účtovných zásad vykazujú spravované aktíva v súvahe, tieto aktíva je možné vylúčiť z veľkosti celkovej expozície ukazovateľa finančnej páky pod podmienkou, že spĺňajú kritériá pre nevykazovanie stanovené v medzinárodnom účtovnom štandarde (IAS) 39 uplatniteľnom podľa nariadenia (ES) č. 1606/2002 a prípadne kritériá pre nekonsolidáciu stanovené v medzinárodnom štandarde finančného výkazníctva (IFRS) 10 uplatniteľnom podľa nariadenia (ES) č. 1606/2002.

14.   Príslušné orgány môžu inštitúcii povoliť, aby z veľkosti expozície vylúčila expozície, ktoré spĺňajú všetky tieto podmienky:

| a) | sú expozíciami voči subjektu verejného sektora; |
| --- | --- |

a)

sú expozíciami voči subjektu verejného sektora;

| b) | zaobchádza sa s nimi v súlade s článkom 116 ods. 4; |
| --- | --- |

b)

zaobchádza sa s nimi v súlade s článkom 116 ods. 4;

| c) | vyplývajú z vkladov, ktoré musí inštitúcia na základe právnej povinnosti previesť na subjekt verejného sektora uvedený v písmene a) na účely financovania investícií všeobecného záujmu.“ |
| --- | --- |

c)

vyplývajú z vkladov, ktoré musí inštitúcia na základe právnej povinnosti previesť na subjekt verejného sektora uvedený v písmene a) na účely financovania investícií všeobecného záujmu.“

| 2. | Vkladajú sa tieto články 429a a 429b:
  „Článok 429a
  Hodnota expozície derivátov
  1.   Inštitúcie určia hodnotu expozície zmlúv uvedených v prílohe II a kreditných derivátov vrátane tých, ktoré sú podsúvahové, v súlade s metódou stanovenou v článku 274. Inštitúcie pri určovaní potenciálnej budúcej expozície kreditných derivátov voči kreditným rizikám uplatňujú článok 299 ods. 2 písm. a).
  Inštitúcie pri určovaní potenciálnej budúcej expozície kreditných derivátov voči kreditným rizikám uplatňujú zásady stanovené v článku 299 ods. 2 písm. a) na všetky svoje kreditné deriváty, teda nielen na tie, ktoré sú zaradené do obchodnej knihy.
  Pri určovaní hodnoty expozície môžu inštitúcie zohľadniť účinky zmlúv o novácii a iných dohôd o vzájomnom započítavaní v súlade s článkom 295. Krížové vzájomné započítavanie produktov sa nesmie uplatňovať. Inštitúcie však môžu využívať vzájomné započítavanie v rámci kategórie produktov uvedenej v článku 272 bode 25 písm. c) a kreditných derivátov, keď sú predmetom zmluvnej dohody o krížovom vzájomnom započítavaní produktov uvedenej v článku 295 písm. c).
  2.   Keď poskytovanie kolaterálu súvisiace s derivátovými zmluvami znižuje sumu aktív podľa uplatniteľného účtovného rámca, inštitúcie toto zníženie stornujú.
  3.   Na účely odseku 1 môžu inštitúcie variačnú maržu prijatú v hotovosti od protistrany odpočítať od časti hodnoty expozície týkajúcej sa bežných reprodukčných nákladov, pokiaľ sa už variačná marža podľa uplatniteľného účtovného rámca nevykázala ako zníženie hodnoty expozície a ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | v prípade obchodov nezúčtovaných prostredníctvom QCCP sa hotovosť prijatá prijímajúcou protistranou neoddeľuje; |
| --- | --- | --- |

2.

Vkladajú sa tieto články 429a a 429b:

„Článok 429a

Hodnota expozície derivátov

1.   Inštitúcie určia hodnotu expozície zmlúv uvedených v prílohe II a kreditných derivátov vrátane tých, ktoré sú podsúvahové, v súlade s metódou stanovenou v článku 274. Inštitúcie pri určovaní potenciálnej budúcej expozície kreditných derivátov voči kreditným rizikám uplatňujú článok 299 ods. 2 písm. a).

Inštitúcie pri určovaní potenciálnej budúcej expozície kreditných derivátov voči kreditným rizikám uplatňujú zásady stanovené v článku 299 ods. 2 písm. a) na všetky svoje kreditné deriváty, teda nielen na tie, ktoré sú zaradené do obchodnej knihy.

Pri určovaní hodnoty expozície môžu inštitúcie zohľadniť účinky zmlúv o novácii a iných dohôd o vzájomnom započítavaní v súlade s článkom 295. Krížové vzájomné započítavanie produktov sa nesmie uplatňovať. Inštitúcie však môžu využívať vzájomné započítavanie v rámci kategórie produktov uvedenej v článku 272 bode 25 písm. c) a kreditných derivátov, keď sú predmetom zmluvnej dohody o krížovom vzájomnom započítavaní produktov uvedenej v článku 295 písm. c).

2.   Keď poskytovanie kolaterálu súvisiace s derivátovými zmluvami znižuje sumu aktív podľa uplatniteľného účtovného rámca, inštitúcie toto zníženie stornujú.

3.   Na účely odseku 1 môžu inštitúcie variačnú maržu prijatú v hotovosti od protistrany odpočítať od časti hodnoty expozície týkajúcej sa bežných reprodukčných nákladov, pokiaľ sa už variačná marža podľa uplatniteľného účtovného rámca nevykázala ako zníženie hodnoty expozície a ak sú splnené všetky tieto podmienky:

a)

v prípade obchodov nezúčtovaných prostredníctvom QCCP sa hotovosť prijatá prijímajúcou protistranou neoddeľuje;

| b) | variačná marža sa vypočítava a vymieňa denne na základe oceňovania pozícií v derivátoch podľa trhovej hodnoty; |
| --- | --- |

b)

variačná marža sa vypočítava a vymieňa denne na základe oceňovania pozícií v derivátoch podľa trhovej hodnoty;

| c) | variačná marža prijatá v hotovosti je v rovnakej mene, akou je mena vyrovnania derivátovej zmluvy; |
| --- | --- |

c)

variačná marža prijatá v hotovosti je v rovnakej mene, akou je mena vyrovnania derivátovej zmluvy;

| d) | vymenená variačná marža je celá suma, ktorá by bola potrebná na úplné splatenie expozície derivátu ocenenej podľa trhovej hodnoty, pričom sa uplatňujú prahové hodnoty a minimálne prevodné hodnoty uplatniteľné na protistranu; |
| --- | --- |

d)

vymenená variačná marža je celá suma, ktorá by bola potrebná na úplné splatenie expozície derivátu ocenenej podľa trhovej hodnoty, pričom sa uplatňujú prahové hodnoty a minimálne prevodné hodnoty uplatniteľné na protistranu;

| e) | na derivátovú zmluvu a variačnú maržu medzi inštitúciou a protistranou danej zmluvy sa vzťahuje jednotná dohoda o vzájomnom započítavaní, ktorú môže inštitúcia považovať za faktor znižujúci riziko v súlade s článkom 295. |
| --- | --- |

e)

na derivátovú zmluvu a variačnú maržu medzi inštitúciou a protistranou danej zmluvy sa vzťahuje jednotná dohoda o vzájomnom započítavaní, ktorú môže inštitúcia považovať za faktor znižujúci riziko v súlade s článkom 295.

Na účely písmena c) prvého pododseku, keď derivátová zmluva podlieha kvalifikovanej rámcovej dohode o vzájomnom započítavaní, je menou vyrovnania akákoľvek mena vyrovnania určená v derivátovej zmluve, v hlavnej kvalifikovanej rámcovej dohode o vzájomnom započítavaní alebo v prílohe o úverovej podpore pripojenej ku kvalifikovanej rámcovej dohode o vzájomnom započítavaní.

Keď podľa uplatniteľného účtovného rámca inštitúcia variačnú maržu zaplatenú v hotovosti protistrane vykazuje ako pohľadávku, môže toto aktívum vylúčiť z veľkosti expozície za predpokladu, že sú splnené podmienky uvedené v písmenách a) až e).

4.   Na účely odseku 3 platí toto:

| a) | odpočítanie prijatej variačnej marže musí byť obmedzené na kladnú časť hodnoty expozície týkajúcu sa bežných reprodukčných nákladov; |
| --- | --- |

a)

odpočítanie prijatej variačnej marže musí byť obmedzené na kladnú časť hodnoty expozície týkajúcu sa bežných reprodukčných nákladov;

| b) | inštitúcia nesmie používať variačnú maržu prijatú v hotovosti na zníženie výšky potenciálnej budúcej expozície voči kreditným rizikám, a to ani na účely článku 298 ods. 1 písm. c) bodu ii). |
| --- | --- |

b)

inštitúcia nesmie používať variačnú maržu prijatú v hotovosti na zníženie výšky potenciálnej budúcej expozície voči kreditným rizikám, a to ani na účely článku 298 ods. 1 písm. c) bodu ii).

5.   Popri zaobchádzaní stanovenom v odseku 1 v prípade vypísaných kreditných derivátov inštitúcie do hodnoty expozície zahrnú efektívne pomyselné hodnoty uvedené vo vypísaných kreditných derivátoch znížené o akékoľvek záporné zmeny reálnej hodnoty, ktoré sa začlenili do kapitálu Tier 1 vo vzťahu k danému vypísanému kreditnému derivátu. Výsledná hodnota expozície sa môže ďalej znížiť o efektívnu pomyselnú hodnotu kúpeného kreditného derivátu na rovnaký referenčný názov za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | v prípade kreditných derivátov zmierňujúcich kreditné riziko len jednej zmluvnej strany musia byť kúpené kreditné deriváty na referenčný názov, ktorý sa zaraďuje rovnako alebo nižšie ako podkladový referenčný záväzok vyplývajúci z vypísaného kreditného derivátu, a výsledkom kreditnej udalosti týkajúcej sa nadriadeného referenčného aktíva by bola kreditná udalosť týkajúca sa podriadeného aktíva; |
| --- | --- |

a)

v prípade kreditných derivátov zmierňujúcich kreditné riziko len jednej zmluvnej strany musia byť kúpené kreditné deriváty na referenčný názov, ktorý sa zaraďuje rovnako alebo nižšie ako podkladový referenčný záväzok vyplývajúci z vypísaného kreditného derivátu, a výsledkom kreditnej udalosti týkajúcej sa nadriadeného referenčného aktíva by bola kreditná udalosť týkajúca sa podriadeného aktíva;

| b) | keď inštitúcia kupuje zabezpečenie na skupinu referenčných názvov, kúpeným zabezpečením môže kompenzovať predané zabezpečenie na skupinu referenčných názvov len vtedy, ak je skupina referenčných subjektov a úroveň podriadenosti v rámci obidvoch transakcií identická; |
| --- | --- |

b)

keď inštitúcia kupuje zabezpečenie na skupinu referenčných názvov, kúpeným zabezpečením môže kompenzovať predané zabezpečenie na skupinu referenčných názvov len vtedy, ak je skupina referenčných subjektov a úroveň podriadenosti v rámci obidvoch transakcií identická;

| c) | zostatková splatnosť kúpeného kreditného derivátu sa rovná zostatkovej splatnosti vypísaného kreditného derivátu alebo je väčšia; |
| --- | --- |

c)

zostatková splatnosť kúpeného kreditného derivátu sa rovná zostatkovej splatnosti vypísaného kreditného derivátu alebo je väčšia;

| d) | pri určovaní hodnoty dodatočnej expozície vypísaných kreditných derivátov sa pomyselná hodnota kúpeného kreditného derivátu znižuje o akúkoľvek kladnú zmenu reálnej hodnoty začlenenú do kapitálu Tier 1 vo vzťahu k danému kúpenému kreditnému derivátu; |
| --- | --- |

d)

pri určovaní hodnoty dodatočnej expozície vypísaných kreditných derivátov sa pomyselná hodnota kúpeného kreditného derivátu znižuje o akúkoľvek kladnú zmenu reálnej hodnoty začlenenú do kapitálu Tier 1 vo vzťahu k danému kúpenému kreditnému derivátu;

| e) | v prípade tranžovaných produktov kreditný derivát kúpený ako zabezpečenie je na referenčný záväzok, ktorý sa zaraďuje rovnako ako podkladový referenčný záväzok vyplývajúci z vypísaného kreditného derivátu. |
| --- | --- |

e)

v prípade tranžovaných produktov kreditný derivát kúpený ako zabezpečenie je na referenčný záväzok, ktorý sa zaraďuje rovnako ako podkladový referenčný záväzok vyplývajúci z vypísaného kreditného derivátu.

Keď sa pomyselná hodnota vypísaného kreditného derivátu nezníži o pomyselnú hodnotu kúpeného kreditného derivátu, inštitúcie môžu odpočítať individuálnu potenciálnu budúcu expozíciu daného vypísaného kreditného derivátu od celkovej potenciálnej budúcej expozície stanovenej podľa odseku 1 tohto článku v spojení s článkom 274 ods. 2 alebo článkom 299 ods. 2 písm. a) podľa toho, ktorý je uplatniteľný. V prípade, že sa potenciálna budúca expozícia voči kreditným rizikám stanovuje v spojení s článkom 298 ods. 1 písm. c) bodom ii), hrubá potenciálna expozícia voči kreditným rizikám (PCEgross) sa môže znížiť o individuálnu potenciálnu budúcu expozíciu vypísaných kreditných derivátov bez úpravy pomeru čistej a hrubej hodnoty (NGR).

6.   Inštitúcie nesmú znížiť efektívnu pomyselnú hodnotu vypísaného kreditného derivátu, keď kupujú zabezpečenie úveru prostredníctvom swapu celkových výnosov a zaznamenávajú prijaté čisté platby ako čistý príjem, ale nezaznamenávajú kompenzačné zníženie hodnoty vypísaného kreditného derivátu zohľadnené v kapitáli Tier 1.

7.   V prípade kúpených kreditných derivátov na skupinu referenčných subjektov môžu inštitúcie vykázať zníženie podľa odseku 5 v rámci vypísaných kreditných derivátov na jednotlivé referenčné názvy len vtedy, ak je kúpené zabezpečenie ekonomicky rovnocenné kupovaniu zabezpečenia samostatne na každý z jednotlivých názvov v skupine. Ak inštitúcia kupuje kreditný derivát na skupinu referenčných názvov, môže zníženie v rámci skupiny vypísaných kreditných derivátov vykázať len vtedy, ak je skupina referenčných subjektov a úroveň podriadenosti v rámci obidvoch transakcií identická.

8.   Odchylne od odseku 1 tohto článku môžu inštitúcie používať metódu stanovenú v článku 275 na určenie hodnoty expozície zmlúv uvedených v bodoch 1 a 2 prílohy II, len ak používajú túto metódu aj na určenie hodnoty expozície týchto zmlúv na účely splnenia požiadaviek na vlastné zdroje stanovených v článku 92.

Keď inštitúcie uplatňujú metódu stanovenú v článku 275, nesmú znížiť veľkosť expozície o sumu variačnej marže prijatej v hotovosti.

Článok 429b

Dodatočná hodnota kreditného rizika protistrany pre repo transakcie, transakcie požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcie s dlhou lehotou vyrovnania a transakcie požičiavania s dozabezpečením

1.   Popri hodnote expozície vyplývajúcej z repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcií s dlhou lehotou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením vrátane podsúvahových transakcií v súlade s článkom 429 ods. 5 inštitúcie do veľkosti expozície započítajú dodatočnú hodnotu kreditného rizika protistrany určenú v súlade s odsekmi 2 alebo 3 tohto článku podľa toho, ktorý je uplatniteľný.

2.   Na účely odseku 1 sa v prípade transakcií s protistranou, ktoré nie sú predmetom rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 206, dodatočná hodnota (Ei*) určí na základe jednotlivých transakcií podľa tohto vzorca:

Formula

kde:

| | Ei je reálna hodnota cenných papierov alebo hotovosti požičanej protistrane v rámci transakcie i; |
| --- | --- |

Ei je reálna hodnota cenných papierov alebo hotovosti požičanej protistrane v rámci transakcie i;

| | Ci je reálna hodnota hotovosti alebo cenných papierov prijatých od protistrany v rámci transakcie i. |
| --- | --- |

Ci je reálna hodnota hotovosti alebo cenných papierov prijatých od protistrany v rámci transakcie i.

3.   Na účely odseku 1 sa v prípade transakcií s protistranou, ktoré sú predmetom rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 206, dodatočná hodnota týchto transakcií (Ei*) určí na základe jednotlivých dohôd podľa tohto vzorca:

Formula

kde:

| | Ei je reálna hodnota cenných papierov alebo hotovosti požičanej protistrane v prípade transakcií, ktoré sú predmetom rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní i; |
| --- | --- |

Ei je reálna hodnota cenných papierov alebo hotovosti požičanej protistrane v prípade transakcií, ktoré sú predmetom rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní i;

| | Ci je reálna hodnota hotovosti alebo cenných papierov prijatých od protistrany na základe rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní i. |
| --- | --- |

Ci je reálna hodnota hotovosti alebo cenných papierov prijatých od protistrany na základe rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní i.

4.   Odchylne od odseku 1 tohto článku inštitúcie za predpokladu uplatnenia 20 % najnižšej úrovne uplatniteľnej rizikovej váhy môžu na určenie dodatočnej hodnoty repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcií s dlhou lehotou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením vrátane podsúvahových transakcií používať metódu stanovenú v článku 222. Inštitúcie môžu používať túto metódu len vtedy, ak ju používajú aj na určenie hodnoty expozície vyplývajúcej z týchto transakcií na účely splnenia požiadaviek na vlastné zdroje stanovených v článku 92.

5.   Keď sa pri repo transakcii dosiahne účtovanie predaja podľa jej uplatniteľného účtovného rámca, inštitúcia vykoná reverzne všetky účtovné záznamy súvisiace s predajom.

6.   Keď inštitúcia koná ako zástupca medzi dvomi stranami repo transakcií, transakcií požičiavania alebo vypožičiavania cenných papierov alebo komodít, transakcií s dlhou lehotou vyrovnania a transakcií požičiavania s dozabezpečením vrátane podsúvahových transakcií, platí toto:

| a) | ak inštitúcia klientovi alebo protistrane poskytuje sľub odškodnenia alebo záruku obmedzenú na akýkoľvek rozdiel medzi hodnotou cenného papiera alebo hotovosti, ktorú požičal klient, a hodnotou kolaterálu, ktorý poskytol dlžník, do veľkosti expozície započíta iba dodatočnú hodnotu určenú v súlade s odsekmi 2 alebo 3 podľa toho, ktorý je uplatniteľný; |
| --- | --- |

a)

ak inštitúcia klientovi alebo protistrane poskytuje sľub odškodnenia alebo záruku obmedzenú na akýkoľvek rozdiel medzi hodnotou cenného papiera alebo hotovosti, ktorú požičal klient, a hodnotou kolaterálu, ktorý poskytol dlžník, do veľkosti expozície započíta iba dodatočnú hodnotu určenú v súlade s odsekmi 2 alebo 3 podľa toho, ktorý je uplatniteľný;

| b) | keď inštitúcia neposkytuje žiadnej zúčastnenej strane sľub odškodnenia ani záruku, transakcia sa do veľkosti expozície nesmie započítať; |
| --- | --- |

b)

keď inštitúcia neposkytuje žiadnej zúčastnenej strane sľub odškodnenia ani záruku, transakcia sa do veľkosti expozície nesmie započítať;

| c) | keď je inštitúcia ekonomicky vystavená podkladovému cennému papieru alebo hotovosti v rámci transakcie nad rámec expozície, na ktorú sa vzťahuje dodatočná hodnota, do veľkosti expozície započíta aj expozíciu, ktorá sa rovná plnej výške cenného papiera alebo hotovosti.“ |
| --- | --- |

c)

keď je inštitúcia ekonomicky vystavená podkladovému cennému papieru alebo hotovosti v rámci transakcie nad rámec expozície, na ktorú sa vzťahuje dodatočná hodnota, do veľkosti expozície započíta aj expozíciu, ktorá sa rovná plnej výške cenného papiera alebo hotovosti.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

---

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/44

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/63

z 21. októbra 2014,

ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o príspevky ex ante do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií

EURÓPSKA KOMISIA

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jej článok 103 ods. 7 a 8,

keďže:

| (1) | V smernici 2014/59/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby zriadili mechanizmy financovania riešenia krízových situácií s cieľom zabezpečiť, aby orgán pre riešenie krízových situácií účinne uplatňoval nástroje na riešenie krízových situácií a príslušné právomoci. Tieto mechanizmy financovania riešenia krízových situácií by mali mať k dispozícii primerané finančné zdroje, ktoré by umožňovali účinné fungovanie rámca riešenia krízových situácií, a boli by teda oprávnené získavať príspevky ex ante od inštitúcií povolených na ich území vrátane pobočiek z Únie (ďalej len „inštitúcie“). |
| --- | --- |

(1)

V smernici 2014/59/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby zriadili mechanizmy financovania riešenia krízových situácií s cieľom zabezpečiť, aby orgán pre riešenie krízových situácií účinne uplatňoval nástroje na riešenie krízových situácií a príslušné právomoci. Tieto mechanizmy financovania riešenia krízových situácií by mali mať k dispozícii primerané finančné zdroje, ktoré by umožňovali účinné fungovanie rámca riešenia krízových situácií, a boli by teda oprávnené získavať príspevky ex ante od inštitúcií povolených na ich území vrátane pobočiek z Únie (ďalej len „inštitúcie“).

| (2) | Členské štáty sú povinné získavať príspevky ex ante do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií nielen od inštitúcií, ale v súlade s článkom 103 ods. 1 uvedenej smernice aj od pobočiek v Únii. Na pobočky v Únii sa takisto vzťahujú delegované akty, ktoré je Komisia splnomocnená prijímať podľa článku 103 ods. 7 a 8 uvedenej smernice. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa článku 47 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (2) prudenciálne požiadavky a dohľad nad pobočkami v Únii patria do zodpovednosti členských štátov, však nie je vhodné, aby sa na pobočky v Únii priamo uplatňovali mnohé z parametrov úpravy zohľadňujúcej riziko stanovené v tomto delegovanom nariadení. Pobočky v Únii preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, môžu však podliehať osobitnému režimu, ktorý Komisia v budúcnosti vypracuje v delegovanom akte. |
| --- | --- |

(2)

Členské štáty sú povinné získavať príspevky ex ante do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií nielen od inštitúcií, ale v súlade s článkom 103 ods. 1 uvedenej smernice aj od pobočiek v Únii. Na pobočky v Únii sa takisto vzťahujú delegované akty, ktoré je Komisia splnomocnená prijímať podľa článku 103 ods. 7 a 8 uvedenej smernice. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa článku 47 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (2) prudenciálne požiadavky a dohľad nad pobočkami v Únii patria do zodpovednosti členských štátov, však nie je vhodné, aby sa na pobočky v Únii priamo uplatňovali mnohé z parametrov úpravy zohľadňujúcej riziko stanovené v tomto delegovanom nariadení. Pobočky v Únii preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, môžu však podliehať osobitnému režimu, ktorý Komisia v budúcnosti vypracuje v delegovanom akte.

| (3) | Podľa článkov 6, 15, 16, 95 a 96 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) určité investičné spoločnosti, ktorým bolo udelené len obmedzené povolenie na poskytovanie služieb a vykonávanie činností, nepodliehajú určitým kapitálovým požiadavkám a požiadavkám na likviditu alebo od nich môžu byť oslobodené. V dôsledku toho sa na nich nevzťahujú mnohé parametre úpravy zohľadňujúcej riziko, ktoré by sa mali stanoviť. Keďže členské štáty podliehajú povinnosti získavať v súlade s článkom 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ od týchto investičných spoločností príspevky ex ante, je vhodné ponechať členským štátom právomoc stanoviť úpravu zohľadňujúcu riziko s cieľom vyhnúť sa neprimeranému zaťaženiu týchto spoločností. Uvedené investičné spoločnosti by preto nemali patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článkov 6, 15, 16, 95 a 96 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) určité investičné spoločnosti, ktorým bolo udelené len obmedzené povolenie na poskytovanie služieb a vykonávanie činností, nepodliehajú určitým kapitálovým požiadavkám a požiadavkám na likviditu alebo od nich môžu byť oslobodené. V dôsledku toho sa na nich nevzťahujú mnohé parametre úpravy zohľadňujúcej riziko, ktoré by sa mali stanoviť. Keďže členské štáty podliehajú povinnosti získavať v súlade s článkom 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ od týchto investičných spoločností príspevky ex ante, je vhodné ponechať členským štátom právomoc stanoviť úpravu zohľadňujúcu riziko s cieľom vyhnúť sa neprimeranému zaťaženiu týchto spoločností. Uvedené investičné spoločnosti by preto nemali patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

| (4) | V súlade s článkom 102 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ by členské štáty mali zabezpečiť, aby v období od nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice do 31. decembra 2024 dostupné finančné prostriedky v ich mechanizmoch financovania dosiahli prinajmenšom 1 % sumy krytých vkladov všetkých inštitúcií povolených na ich území. Počas tohto obdobia by sa príspevky do mechanizmov financovania mali časovo rozložiť čo najrovnomernejšie, až kým sa nedosiahne cieľová úroveň, pričom sa zohľadní fáza obchodného cyklu a možný vplyv procyklických príspevkov na finančnú pozíciu prispievajúcich inštitúcií. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 102 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ by členské štáty mali zabezpečiť, aby v období od nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice do 31. decembra 2024 dostupné finančné prostriedky v ich mechanizmoch financovania dosiahli prinajmenšom 1 % sumy krytých vkladov všetkých inštitúcií povolených na ich území. Počas tohto obdobia by sa príspevky do mechanizmov financovania mali časovo rozložiť čo najrovnomernejšie, až kým sa nedosiahne cieľová úroveň, pričom sa zohľadní fáza obchodného cyklu a možný vplyv procyklických príspevkov na finančnú pozíciu prispievajúcich inštitúcií.

| (5) | V článku 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa vyžaduje, aby sa príspevky získavali prinajmenšom raz za rok s cieľom dosiahnuť cieľovú úroveň bližšie určenú v článku 102 uvedenej smernice. Podľa článku 103 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ by ročný príspevok mal zodpovedať veľkosti inštitúcie, keďže príspevok by mal vychádzať z pevnej sumy určenej na základe záväzkov inštitúcie (základný ročný príspevok); ďalej by mal zodpovedať úrovni rizika relevantných činností inštitúcie, keďže základný ročný príspevok by sa mal upraviť primerane k rizikovému profilu danej inštitúcie (dodatočná úprava zohľadňujúca riziko). Veľkosť inštitúcie je prvým ukazovateľom rizika, ktoré inštitúcia predstavuje. Čím je inštitúcia väčšia, tým je pravdepodobnejšie, že v prípade ťažkostí by orgán pre riešenie krízových situácií považoval za vec verejného záujmu, aby jej krízovú situáciu riešil a uplatnil mechanizmus financovania riešenia krízových situácií a tým zabezpečil účinné uplatnenie nástrojov riešenia krízovej situácie. |
| --- | --- |

(5)

V článku 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa vyžaduje, aby sa príspevky získavali prinajmenšom raz za rok s cieľom dosiahnuť cieľovú úroveň bližšie určenú v článku 102 uvedenej smernice. Podľa článku 103 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ by ročný príspevok mal zodpovedať veľkosti inštitúcie, keďže príspevok by mal vychádzať z pevnej sumy určenej na základe záväzkov inštitúcie (základný ročný príspevok); ďalej by mal zodpovedať úrovni rizika relevantných činností inštitúcie, keďže základný ročný príspevok by sa mal upraviť primerane k rizikovému profilu danej inštitúcie (dodatočná úprava zohľadňujúca riziko). Veľkosť inštitúcie je prvým ukazovateľom rizika, ktoré inštitúcia predstavuje. Čím je inštitúcia väčšia, tým je pravdepodobnejšie, že v prípade ťažkostí by orgán pre riešenie krízových situácií považoval za vec verejného záujmu, aby jej krízovú situáciu riešil a uplatnil mechanizmus financovania riešenia krízových situácií a tým zabezpečil účinné uplatnenie nástrojov riešenia krízovej situácie.

| (6) | Na objasnenie, ako by orgány pre riešenie krízových situácií mali upraviť príspevky pomerne k rizikovému profilu inštitúcií, je potrebné vymedziť piliere a ukazovatele rizika, ktoré by sa mali použiť na určenie rizikového profilu inštitúcií, mechanizmus uplatňovania úpravy základného ročného príspevku zohľadňujúcej riziko a základný ročný príspevok ako východiskový bod pre úpravu zohľadňujúcu riziko. Tieto prvky, ktoré by doplnili kritériá rizika stanovené v článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, by sa mali vymedziť tak, aby sa zachovali rovnaké podmienky medzi členskými štátmi a silný vnútorný trh a aby sa predišlo nezrovnalostiam v prístupoch členských štátov k výpočtu príspevkov do ich jednotlivých mechanizmov financovania riešenia krízových situácií. Vďaka tomu by príspevky inštitúcií do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií mohli byť aj pri rôznych typoch bánk porovnateľné a predvídateľné, čo je dôležitým aspektom zabezpečenia rovnakých podmienok na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(6)

Na objasnenie, ako by orgány pre riešenie krízových situácií mali upraviť príspevky pomerne k rizikovému profilu inštitúcií, je potrebné vymedziť piliere a ukazovatele rizika, ktoré by sa mali použiť na určenie rizikového profilu inštitúcií, mechanizmus uplatňovania úpravy základného ročného príspevku zohľadňujúcej riziko a základný ročný príspevok ako východiskový bod pre úpravu zohľadňujúcu riziko. Tieto prvky, ktoré by doplnili kritériá rizika stanovené v článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, by sa mali vymedziť tak, aby sa zachovali rovnaké podmienky medzi členskými štátmi a silný vnútorný trh a aby sa predišlo nezrovnalostiam v prístupoch členských štátov k výpočtu príspevkov do ich jednotlivých mechanizmov financovania riešenia krízových situácií. Vďaka tomu by príspevky inštitúcií do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií mohli byť aj pri rôznych typoch bánk porovnateľné a predvídateľné, čo je dôležitým aspektom zabezpečenia rovnakých podmienok na vnútornom trhu.

| (7) | V článku 5 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (4) sa stanovuje, že Jednotná rada pre riešenie krízových situácií (jednotná rada) zriadená článkom 42 ods. 1 uvedeného nariadenia sa na účely uplatňovania uvedeného nariadenia a smernice 2014/59/EÚ považuje za dotknutý vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií, keď vykonáva úlohy alebo právomoci, ktoré má podľa uvedenej smernice vykonávať vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Vzhľadom na to, že na základe článku 70 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 806/2014 je jednotná rada splnomocnená vypočítať príspevky inštitúcií do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, ktorý by mal od 1. januára 2016 nahradiť mechanizmy financovania zúčastnených členských štátov v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií uplatnením tohto nariadenia na základe článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, by pojem „orgán pre riešenie krízových situácií bánk“ mal zahŕňať aj jednotnú radu. |
| --- | --- |

(7)

V článku 5 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (4) sa stanovuje, že Jednotná rada pre riešenie krízových situácií (jednotná rada) zriadená článkom 42 ods. 1 uvedeného nariadenia sa na účely uplatňovania uvedeného nariadenia a smernice 2014/59/EÚ považuje za dotknutý vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií, keď vykonáva úlohy alebo právomoci, ktoré má podľa uvedenej smernice vykonávať vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Vzhľadom na to, že na základe článku 70 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 806/2014 je jednotná rada splnomocnená vypočítať príspevky inštitúcií do jednotného fondu na riešenie krízových situácií, ktorý by mal od 1. januára 2016 nahradiť mechanizmy financovania zúčastnených členských štátov v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií uplatnením tohto nariadenia na základe článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, by pojem „orgán pre riešenie krízových situácií bánk“ mal zahŕňať aj jednotnú radu.

| (8) | Výpočet príspevkov na individuálnej úrovni by v prípade skupín viedol k dvojitému započítaniu určitých záväzkov pri určovaní základného ročného príspevku jednotlivých subjektov skupiny, keďže záväzky súvisiace s dohodami, ktoré subjekty tej istej skupiny uzatvárajú medzi sebou, by sa považovali za súčasť celkových záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní základného ročného príspevku každého subjektu skupiny. Určenie základného ročného príspevku by sa teda malo v prípade skupín podrobnejšie špecifikovať, aby odrážalo vzájomnú prepojenosť jednotlivých subjektov skupiny a aby sa zabránilo dvojitému započítaniu expozícií v rámci skupiny. Aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny, a inštitúcie, ktoré sú členmi tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo sú trvalo pridružené k tomu istému ústrednému orgánu, malo by sa na nich vzťahovať rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(8)

Výpočet príspevkov na individuálnej úrovni by v prípade skupín viedol k dvojitému započítaniu určitých záväzkov pri určovaní základného ročného príspevku jednotlivých subjektov skupiny, keďže záväzky súvisiace s dohodami, ktoré subjekty tej istej skupiny uzatvárajú medzi sebou, by sa považovali za súčasť celkových záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní základného ročného príspevku každého subjektu skupiny. Určenie základného ročného príspevku by sa teda malo v prípade skupín podrobnejšie špecifikovať, aby odrážalo vzájomnú prepojenosť jednotlivých subjektov skupiny a aby sa zabránilo dvojitému započítaniu expozícií v rámci skupiny. Aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny, a inštitúcie, ktoré sú členmi tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo sú trvalo pridružené k tomu istému ústrednému orgánu, malo by sa na nich vzťahovať rovnaké zaobchádzanie.

| (9) | Na účely výpočtu základného ročného príspevku subjektu skupiny by celkové záväzky, ktoré sa majú zohľadniť, nemali zahŕňať záväzky vyplývajúce z akejkoľvek zmluvy, ktorú daný subjekt skupiny uzatvoril s iným subjektom tej istej skupiny. Takéto vylúčenie by však malo byť možné len v prípade, že každý subjekt skupiny má sídlo v Únii, je v plnom rozsahu zahrnutý do tej istej konsolidácie, podlieha primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika a postupom merania a kontroly a ak v súčasnosti neexistuje a ani sa nepredpokladá žiadna významná vecná alebo právna prekážka brániaca okamžitému splateniu príslušných záväzkov v čase ich splatnosti. To by malo zabrániť vylúčeniu záväzkov zo základu na výpočet príspevkov v prípade, že neexistujú záruky, že úverové expozície v rámci skupiny by boli kryté, ak dôjde k zhoršeniu finančnej situácie skupiny. Okrem toho, aby sa zabránilo tomu, že vylúčením záväzkov v rámci skupiny sa poskytne výhoda subjektom skupiny, na ktoré sa táto výnimka vzťahuje, by takéto vylúčenie nemalo umožňovať dotknutým inštitúciám, aby využívali zjednodušený systém príspevkov určený pre malé inštitúcie ani v prípade, že by po vylúčení záväzkov v rámci skupiny daná inštitúcia spĺňala podmienky pre zjednodušený systém. Aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny, a inštitúcie, ktoré sú členmi tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo sú trvalo pridružené k tomu istému ústrednému orgánu, malo by sa na nich vzťahovať rovnaké zaobchádzanie. |
| --- | --- |

(9)

Na účely výpočtu základného ročného príspevku subjektu skupiny by celkové záväzky, ktoré sa majú zohľadniť, nemali zahŕňať záväzky vyplývajúce z akejkoľvek zmluvy, ktorú daný subjekt skupiny uzatvoril s iným subjektom tej istej skupiny. Takéto vylúčenie by však malo byť možné len v prípade, že každý subjekt skupiny má sídlo v Únii, je v plnom rozsahu zahrnutý do tej istej konsolidácie, podlieha primeranému centralizovanému hodnoteniu rizika a postupom merania a kontroly a ak v súčasnosti neexistuje a ani sa nepredpokladá žiadna významná vecná alebo právna prekážka brániaca okamžitému splateniu príslušných záväzkov v čase ich splatnosti. To by malo zabrániť vylúčeniu záväzkov zo základu na výpočet príspevkov v prípade, že neexistujú záruky, že úverové expozície v rámci skupiny by boli kryté, ak dôjde k zhoršeniu finančnej situácie skupiny. Okrem toho, aby sa zabránilo tomu, že vylúčením záväzkov v rámci skupiny sa poskytne výhoda subjektom skupiny, na ktoré sa táto výnimka vzťahuje, by takéto vylúčenie nemalo umožňovať dotknutým inštitúciám, aby využívali zjednodušený systém príspevkov určený pre malé inštitúcie ani v prípade, že by po vylúčení záväzkov v rámci skupiny daná inštitúcia spĺňala podmienky pre zjednodušený systém. Aby sa zabezpečili rovnaké podmienky pre subjekty, ktoré sú súčasťou skupiny, a inštitúcie, ktoré sú členmi tej istej schémy inštitucionálneho zabezpečenia alebo sú trvalo pridružené k tomu istému ústrednému orgánu, malo by sa na nich vzťahovať rovnaké zaobchádzanie.

| (10) | Odchylne od pravidla, že výpočet príspevkov by sa mal realizovať na individuálnej úrovni, v prípade ústredného orgánu s pridruženými úverovými inštitúciami, ktoré sú úplne alebo čiastočne oslobodené od prudenciánych požiadaviek uvedených vo vnútroštátnom práve v súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, by sa pravidlá príspevkov ex ante mali vzťahovať len na ústredný orgán a pridružené úverové inštitúcie ako celok na konsolidovanom základe, pretože platobná schopnosť a likvidita ústredného orgánu a všetkých pridružených inštitúcií sa monitorujú ako celok na základe konsolidovaných účtovných závierok týchto inštitúcií. |
| --- | --- |

(10)

Odchylne od pravidla, že výpočet príspevkov by sa mal realizovať na individuálnej úrovni, v prípade ústredného orgánu s pridruženými úverovými inštitúciami, ktoré sú úplne alebo čiastočne oslobodené od prudenciánych požiadaviek uvedených vo vnútroštátnom práve v súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, by sa pravidlá príspevkov ex ante mali vzťahovať len na ústredný orgán a pridružené úverové inštitúcie ako celok na konsolidovanom základe, pretože platobná schopnosť a likvidita ústredného orgánu a všetkých pridružených inštitúcií sa monitorujú ako celok na základe konsolidovaných účtovných závierok týchto inštitúcií.

| (11) | Určovanie základných ročných príspevkov by sa malo podrobnejšie špecifikovať aj v prípade infraštruktúr finančných trhov (IFT). Niektoré IFT, ako sú centrálne protistrany alebo centrálne depozitáre cenných papierov, sú tiež oprávnené ako úverové inštitúcie. Najmä niektoré centrálne depozitáre cenných papierov poskytujú služby bankového charakteru, ktoré sú doplnkové k ich činnostiam trhových infraštruktúr. Centrálne depozitáre cenných papierov na rozdiel od úverových inštitúcií nemajú v držbe kryté vklady, ale väčšinou denné a jednodňové zostatky pochádzajúce z vyrovnania transakcií s cennými papiermi, ktoré tieto depozitáre zabezpečujú pre finančné inštitúcie alebo centrálne banky. Tieto transakcie vo všeobecnosti nevedú k peňažným zostatkom, ktoré by sa mohli prirovnať k finančným prostriedkom získaným na vykonávanie bankových činností. Vzhľadom na to, že služby bankového charakteru poskytované infraštruktúrami finančných trhov sú doplnkové k ich hlavným činnostiam zúčtovania alebo vyrovnania, v súvislosti s ktorými tieto subjekty podliehajú prísnym prudenciálnym požiadavkám podľa nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (5) a (EÚ) č. 909/2014 (6) a príslušných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, a keďže obchodný model IFT nezahŕňa riziká porovnateľné s rizikami úverových inštitúcií, pri určovaní sumy celkových záväzkov týchto subjektov na účel výpočtu ich základného ročného príspevku by sa mali zohľadňovať iba záväzky súvisiace s ich činnosťami bankového charakteru. |
| --- | --- |

(11)

Určovanie základných ročných príspevkov by sa malo podrobnejšie špecifikovať aj v prípade infraštruktúr finančných trhov (IFT). Niektoré IFT, ako sú centrálne protistrany alebo centrálne depozitáre cenných papierov, sú tiež oprávnené ako úverové inštitúcie. Najmä niektoré centrálne depozitáre cenných papierov poskytujú služby bankového charakteru, ktoré sú doplnkové k ich činnostiam trhových infraštruktúr. Centrálne depozitáre cenných papierov na rozdiel od úverových inštitúcií nemajú v držbe kryté vklady, ale väčšinou denné a jednodňové zostatky pochádzajúce z vyrovnania transakcií s cennými papiermi, ktoré tieto depozitáre zabezpečujú pre finančné inštitúcie alebo centrálne banky. Tieto transakcie vo všeobecnosti nevedú k peňažným zostatkom, ktoré by sa mohli prirovnať k finančným prostriedkom získaným na vykonávanie bankových činností. Vzhľadom na to, že služby bankového charakteru poskytované infraštruktúrami finančných trhov sú doplnkové k ich hlavným činnostiam zúčtovania alebo vyrovnania, v súvislosti s ktorými tieto subjekty podliehajú prísnym prudenciálnym požiadavkám podľa nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (5) a (EÚ) č. 909/2014 (6) a príslušných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a smernice 2013/36/EÚ, a keďže obchodný model IFT nezahŕňa riziká porovnateľné s rizikami úverových inštitúcií, pri určovaní sumy celkových záväzkov týchto subjektov na účel výpočtu ich základného ročného príspevku by sa mali zohľadňovať iba záväzky súvisiace s ich činnosťami bankového charakteru.

| (12) | Účtovanie derivátov, pokiaľ ide o individuálne účty, nie je v Únii harmonizované, čo by mohlo mať vplyv na sumu záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte príspevkov každej banky. Metodika ukazovateľa finančnej páky uvedená v článku 429 ods. 6 a ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa uplatňuje na všetky banky a zabezpečuje, že tá istá derivátová zmluva a najmä vzájomné započítanie medzi derivátovými zmluvami sa zohľadní rovnakým spôsobom bez ohľadu na to, akému účtovnému rámcu daná banka podlieha. Na zabezpečenie harmonizovaného zaobchádzania s derivátmi pri určovaní základného ročného príspevku, ktoré by umožňovalo porovnateľnosť ich oceňovania medzi inštitúciami, a na zabezpečenie rovnakých podmienok v rámci Únie by sa deriváty mali oceňovať v súlade s článkom 429 ods. 6 a ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Na zabezpečenie predvídateľnosti oceňovania derivátov podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa však malo stanoviť, že takéto ocenenie nesmie viesť k hodnote, ktorá je nižšia ako 75 % hodnoty dotknutých derivátov určenej podľa príslušného účtovného rámca. |
| --- | --- |

(12)

Účtovanie derivátov, pokiaľ ide o individuálne účty, nie je v Únii harmonizované, čo by mohlo mať vplyv na sumu záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte príspevkov každej banky. Metodika ukazovateľa finančnej páky uvedená v článku 429 ods. 6 a ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa uplatňuje na všetky banky a zabezpečuje, že tá istá derivátová zmluva a najmä vzájomné započítanie medzi derivátovými zmluvami sa zohľadní rovnakým spôsobom bez ohľadu na to, akému účtovnému rámcu daná banka podlieha. Na zabezpečenie harmonizovaného zaobchádzania s derivátmi pri určovaní základného ročného príspevku, ktoré by umožňovalo porovnateľnosť ich oceňovania medzi inštitúciami, a na zabezpečenie rovnakých podmienok v rámci Únie by sa deriváty mali oceňovať v súlade s článkom 429 ods. 6 a ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Na zabezpečenie predvídateľnosti oceňovania derivátov podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013 by sa však malo stanoviť, že takéto ocenenie nesmie viesť k hodnote, ktorá je nižšia ako 75 % hodnoty dotknutých derivátov určenej podľa príslušného účtovného rámca.

| (13) | Niektoré úverové inštitúcie sú podpornými bankami, ktorých účelom je presadzovať ciele verejnej politiky ústrednej či regionálnej štátnej správy alebo miestneho orgánu v členskom štáte, a to najmä prostredníctvom poskytovania podporných úverov na nesúťažnom a neziskovom základe. Úvery, ktoré takéto inštitúcie poskytujú, sú priamo alebo nepriamo čiastočne zaručené ústrednou či regionálnou štátnou správou alebo miestnym orgánom. Podporné úvery sa poskytujú na nesúťažnom a neziskovom základe v záujme podpory cieľov verejného záujmu Únie alebo ústrednej alebo regionálnej štátnej správy členského štátu. Podporné úvery sa niekedy poskytujú prostredníctvom inej úverovej inštitúcie ako sprostredkovateľa (postupované úvery). V takých prípadoch sprostredkovateľská úverová inštitúcia dostáva podporné úvery od multilaterálnej rozvojovej banky alebo od subjektu verejného sektora a postúpi ich ďalším úverovým inštitúciám, ktoré ich poskytnú konečným klientom. Vzhľadom na to, že sprostredkovateľské úverové inštitúcie postupujú likviditu týchto úverov od pôvodcovskej podpornej banky úverovej inštitúcii alebo ďalšej sprostredkovateľskej inštitúcii, nemali by sa takéto záväzky zahŕňať do celkových záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte základného ročného príspevku. |
| --- | --- |

(13)

Niektoré úverové inštitúcie sú podpornými bankami, ktorých účelom je presadzovať ciele verejnej politiky ústrednej či regionálnej štátnej správy alebo miestneho orgánu v členskom štáte, a to najmä prostredníctvom poskytovania podporných úverov na nesúťažnom a neziskovom základe. Úvery, ktoré takéto inštitúcie poskytujú, sú priamo alebo nepriamo čiastočne zaručené ústrednou či regionálnou štátnou správou alebo miestnym orgánom. Podporné úvery sa poskytujú na nesúťažnom a neziskovom základe v záujme podpory cieľov verejného záujmu Únie alebo ústrednej alebo regionálnej štátnej správy členského štátu. Podporné úvery sa niekedy poskytujú prostredníctvom inej úverovej inštitúcie ako sprostredkovateľa (postupované úvery). V takých prípadoch sprostredkovateľská úverová inštitúcia dostáva podporné úvery od multilaterálnej rozvojovej banky alebo od subjektu verejného sektora a postúpi ich ďalším úverovým inštitúciám, ktoré ich poskytnú konečným klientom. Vzhľadom na to, že sprostredkovateľské úverové inštitúcie postupujú likviditu týchto úverov od pôvodcovskej podpornej banky úverovej inštitúcii alebo ďalšej sprostredkovateľskej inštitúcii, nemali by sa takéto záväzky zahŕňať do celkových záväzkov, ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte základného ročného príspevku.

| (14) | V článku 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa vyžaduje, aby všetky inštitúcie prispievali do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií. Je však potrebné nájsť úmernú a spravodlivú rovnováhu medzi povinnosťami každej inštitúcie, ktorá má prispievať do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, a jej veľkosťou, rizikovým profilom, rozsahom a zložitosťou jej činností, jej prepojenosťou s ďalšími inštitúciami alebo s finančným systémom všeobecne, vplyvom jej zlyhania na finančné trhy, na ďalšie inštitúcie, na podmienky financovania alebo na širšiu ekonomiku, a teda pravdepodobnosťou, že sa začne riešiť krízová situácia inštitúcie a použije sa mechanizmus financovania. Orgány pre riešenie krízových situácií zohľadnia tieto prvky v súlade s článkom 4 smernice 2014/59/EÚ pri rozhodovaní, či by sa na určité inštitúcie mali vzťahovať zjednodušené povinnosti, pokiaľ ide o požiadavky vypracovať plány ozdravenia a riešenia krízovej situácie. Pri posudzovaní správnej rovnováhy medzi plnením požiadaviek stanovených v smernici 2014/59/EÚ a špecifikami rôznych inštitúcií, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje, by sa mala zohľadniť aj administratívna záťaž, ktorá pre niektoré inštitúcie a orgány pre riešenie krízových situácií vyplýva z výpočtu ročných príspevkov. |
| --- | --- |

(14)

V článku 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa vyžaduje, aby všetky inštitúcie prispievali do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií. Je však potrebné nájsť úmernú a spravodlivú rovnováhu medzi povinnosťami každej inštitúcie, ktorá má prispievať do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, a jej veľkosťou, rizikovým profilom, rozsahom a zložitosťou jej činností, jej prepojenosťou s ďalšími inštitúciami alebo s finančným systémom všeobecne, vplyvom jej zlyhania na finančné trhy, na ďalšie inštitúcie, na podmienky financovania alebo na širšiu ekonomiku, a teda pravdepodobnosťou, že sa začne riešiť krízová situácia inštitúcie a použije sa mechanizmus financovania. Orgány pre riešenie krízových situácií zohľadnia tieto prvky v súlade s článkom 4 smernice 2014/59/EÚ pri rozhodovaní, či by sa na určité inštitúcie mali vzťahovať zjednodušené povinnosti, pokiaľ ide o požiadavky vypracovať plány ozdravenia a riešenia krízovej situácie. Pri posudzovaní správnej rovnováhy medzi plnením požiadaviek stanovených v smernici 2014/59/EÚ a špecifikami rôznych inštitúcií, na ktoré sa uvedená smernica vzťahuje, by sa mala zohľadniť aj administratívna záťaž, ktorá pre niektoré inštitúcie a orgány pre riešenie krízových situácií vyplýva z výpočtu ročných príspevkov.

| (15) | Malé inštitúcie vo všeobecnosti nemajú vysoko rizikový profil, v porovnaní s veľkými inštitúciami predstavujú často menšie systémové riziko a dosah ich zlyhania na širšiu ekonomiku je spravidla nižší, než je tomu v prípade veľkých inštitúcií. Zároveň však potenciálny dosah zlyhania malých inštitúcií na finančnú stabilitu nie je možné úplne vylúčiť, keďže aj malé inštitúcie môžu vytvoriť systémové riziko vzhľadom na ich úlohu v širšom bankovom systéme, kumulatívne účinky ich sietí alebo nákazlivý účinok straty dôvery v bankový systém, ktorý môžu vyvolať. |
| --- | --- |

(15)

Malé inštitúcie vo všeobecnosti nemajú vysoko rizikový profil, v porovnaní s veľkými inštitúciami predstavujú často menšie systémové riziko a dosah ich zlyhania na širšiu ekonomiku je spravidla nižší, než je tomu v prípade veľkých inštitúcií. Zároveň však potenciálny dosah zlyhania malých inštitúcií na finančnú stabilitu nie je možné úplne vylúčiť, keďže aj malé inštitúcie môžu vytvoriť systémové riziko vzhľadom na ich úlohu v širšom bankovom systéme, kumulatívne účinky ich sietí alebo nákazlivý účinok straty dôvery v bankový systém, ktorý môžu vyvolať.

| (16) | S ohľadom na to, že malé inštitúcie vo väčšine prípadov nepredstavujú systémové riziko, a je teda menej pravdepodobné, že sa bude riešiť ich krízová situácia, čo zároveň v porovnaní s veľkými inštitúciami znižuje pravdepodobnosť, že by využili mechanizmy financovania riešenia krízových situácií, mala by sa metodika výpočtu ich ročných príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií zjednodušiť. Ročné príspevky malých inštitúcií by mali pozostávať z paušálnej sumy založenej iba na ich základnom ročnom príspevku upravenom pomerne k ich veľkosti. Takáto metodika by mala umožniť proporcionálny systém ročných príspevkov, keďže pri určovaní ročného príspevku každej inštitúcie musí orgán pre riešenie krízových situácií dodržať cieľovú úroveň mechanizmu financovania. Paušálna suma preto odráža skutočnosť, že malé inštitúcie sú v mnohých prípadoch menej rizikové, a umožňuje výraznejšiu úpravu príspevkov veľkých inštitúcií, ktoré spravidla predstavujú väčšie systémové riziko, pomerne k ich rizikovému profilu. |
| --- | --- |

(16)

S ohľadom na to, že malé inštitúcie vo väčšine prípadov nepredstavujú systémové riziko, a je teda menej pravdepodobné, že sa bude riešiť ich krízová situácia, čo zároveň v porovnaní s veľkými inštitúciami znižuje pravdepodobnosť, že by využili mechanizmy financovania riešenia krízových situácií, mala by sa metodika výpočtu ich ročných príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií zjednodušiť. Ročné príspevky malých inštitúcií by mali pozostávať z paušálnej sumy založenej iba na ich základnom ročnom príspevku upravenom pomerne k ich veľkosti. Takáto metodika by mala umožniť proporcionálny systém ročných príspevkov, keďže pri určovaní ročného príspevku každej inštitúcie musí orgán pre riešenie krízových situácií dodržať cieľovú úroveň mechanizmu financovania. Paušálna suma preto odráža skutočnosť, že malé inštitúcie sú v mnohých prípadoch menej rizikové, a umožňuje výraznejšiu úpravu príspevkov veľkých inštitúcií, ktoré spravidla predstavujú väčšie systémové riziko, pomerne k ich rizikovému profilu.

| (17) | Na určenie, ktoré inštitúcie sa považujú za malé, by sa mali použiť dve prahové hodnoty, pričom prvá prahová hodnota, založená na celkových záväzkoch (okrem vlastných zdrojov) znížených o hodnotu krytých vkladov, by mala byť najviac 300 miliónov EUR a druhá prahová hodnota, založená na celkových aktívach, by nemala prekročiť 1 miliardu EUR. Druhá prahová hodnota by mala zabrániť väčším inštitúciám, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu súvisiacu s celkovými záväzkami, aby využívali zjednodušený systém. |
| --- | --- |

(17)

Na určenie, ktoré inštitúcie sa považujú za malé, by sa mali použiť dve prahové hodnoty, pričom prvá prahová hodnota, založená na celkových záväzkoch (okrem vlastných zdrojov) znížených o hodnotu krytých vkladov, by mala byť najviac 300 miliónov EUR a druhá prahová hodnota, založená na celkových aktívach, by nemala prekročiť 1 miliardu EUR. Druhá prahová hodnota by mala zabrániť väčším inštitúciám, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu súvisiacu s celkovými záväzkami, aby využívali zjednodušený systém.

| (18) | V rámci kategórie malých inštitúcií by sa malo vytvoriť určité rozlíšenie, keďže niektoré inštitúcie sú veľmi malé, zatiaľ čo iné sa blížia k maximálnej prahovej hodnote, ktorá im umožňuje využívať zjednodušený systém. Ak by bol systém založený na jednotnej paušálnej sume, ročné príspevky veľmi malých inštitúcií by boli nepomerne vyššie než príspevky malých inštitúcií, ktoré takmer dosahujú maximálnu prahovú hodnotu. Zároveň je potrebné zabrániť tomu, aby zjednodušený systém viedol k neúmerným rozdielom v ročných príspevkoch medzi najväčšími malými inštitúciami a inštitúciami, ktoré nespĺňajú podmienky pre zjednodušený postup, pretože tesne prekračujú hraničné hodnoty. Aby nedochádzalo k takýmto neželaným účinkom, bolo by vhodné zaviesť systém viacerých kategórií malých inštitúcií, ktorých ročné príspevky by pozostávali z rôznych paušálnych súm. To by umožnilo odstupňovať príspevky v rámci zjednodušeného systému, ako aj medzi najvyššou paušálnou sumou a najnižším príspevkom určeným metódou úpravy základného ročného príspevku podľa rizikového profilu inštitúcie. |
| --- | --- |

(18)

V rámci kategórie malých inštitúcií by sa malo vytvoriť určité rozlíšenie, keďže niektoré inštitúcie sú veľmi malé, zatiaľ čo iné sa blížia k maximálnej prahovej hodnote, ktorá im umožňuje využívať zjednodušený systém. Ak by bol systém založený na jednotnej paušálnej sume, ročné príspevky veľmi malých inštitúcií by boli nepomerne vyššie než príspevky malých inštitúcií, ktoré takmer dosahujú maximálnu prahovú hodnotu. Zároveň je potrebné zabrániť tomu, aby zjednodušený systém viedol k neúmerným rozdielom v ročných príspevkoch medzi najväčšími malými inštitúciami a inštitúciami, ktoré nespĺňajú podmienky pre zjednodušený postup, pretože tesne prekračujú hraničné hodnoty. Aby nedochádzalo k takýmto neželaným účinkom, bolo by vhodné zaviesť systém viacerých kategórií malých inštitúcií, ktorých ročné príspevky by pozostávali z rôznych paušálnych súm. To by umožnilo odstupňovať príspevky v rámci zjednodušeného systému, ako aj medzi najvyššou paušálnou sumou a najnižším príspevkom určeným metódou úpravy základného ročného príspevku podľa rizikového profilu inštitúcie.

| (19) | Ak orgán pre riešenie krízových situácií určí, že malá inštitúcia má obzvlášť vysoko rizikový profil, tento orgán by mal mať možnosť rozhodnúť, že daná inštitúcia by už nemala využívať zjednodušený systém a jej príspevok by sa mal namiesto toho vypočítať podľa metódy úpravy základného ročného príspevku na základe iných rizikových faktorov, než je veľkosť inštitúcie. |
| --- | --- |

(19)

Ak orgán pre riešenie krízových situácií určí, že malá inštitúcia má obzvlášť vysoko rizikový profil, tento orgán by mal mať možnosť rozhodnúť, že daná inštitúcia by už nemala využívať zjednodušený systém a jej príspevok by sa mal namiesto toho vypočítať podľa metódy úpravy základného ročného príspevku na základe iných rizikových faktorov, než je veľkosť inštitúcie.

| (20) | Inštitúcie uvedené v článku 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ sa nebudú rekapitalizovať prostredníctvom mechanizmov financovania riešenia krízových situácií v súlade s článkami 44 a 101 smernice 2014/59/EÚ, pretože budú likvidované prostredníctvom vnútroštátnych konkurzných konaní alebo iných druhov postupu uplatňovaných v súlade s článkom 38, 40 alebo 42 smernice 2014/59/EÚ a ich činnosti sa ukončia. Týmito postupmi sa zabezpečí, aby veritelia týchto inštitúcií, v relevantných prípadoch vrátane držiteľov krytých dlhopisov, znášali straty spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií. Ich príspevky do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií by preto mali odrážať tieto špecifiká. Mechanizmy financovania riešenia krízových situácií by sa však mohli použiť na iné účely uvedené v článku 101 smernice 2014/59/EÚ. V prípade, že takáto inštitúcia využije mechanizmus financovania riešenia krízových situácií na akýkoľvek z týchto účelov, orgán pre riešenie krízových situácií by mal byť schopný porovnať rizikový profil všetkých ostatných inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje článok 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ, s rizikovým profilom inštitúcie, ktorá využila mechanizmus financovania riešenia krízových situácií, a uplatniť metodiku stanovenú v tomto delegovanom akte na tie inštitúcie, ktoré majú rizikový profil podobný alebo vyšší, než je profil inštitúcií, ktoré využili mechanizmus financovania riešenia krízových situácií. Je takisto vhodné zostaviť zoznam prvkov, ktoré by mal orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňovať pri porovnávaní rizikových profilov. |
| --- | --- |

(20)

Inštitúcie uvedené v článku 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ sa nebudú rekapitalizovať prostredníctvom mechanizmov financovania riešenia krízových situácií v súlade s článkami 44 a 101 smernice 2014/59/EÚ, pretože budú likvidované prostredníctvom vnútroštátnych konkurzných konaní alebo iných druhov postupu uplatňovaných v súlade s článkom 38, 40 alebo 42 smernice 2014/59/EÚ a ich činnosti sa ukončia. Týmito postupmi sa zabezpečí, aby veritelia týchto inštitúcií, v relevantných prípadoch vrátane držiteľov krytých dlhopisov, znášali straty spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií. Ich príspevky do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií by preto mali odrážať tieto špecifiká. Mechanizmy financovania riešenia krízových situácií by sa však mohli použiť na iné účely uvedené v článku 101 smernice 2014/59/EÚ. V prípade, že takáto inštitúcia využije mechanizmus financovania riešenia krízových situácií na akýkoľvek z týchto účelov, orgán pre riešenie krízových situácií by mal byť schopný porovnať rizikový profil všetkých ostatných inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje článok 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ, s rizikovým profilom inštitúcie, ktorá využila mechanizmus financovania riešenia krízových situácií, a uplatniť metodiku stanovenú v tomto delegovanom akte na tie inštitúcie, ktoré majú rizikový profil podobný alebo vyšší, než je profil inštitúcií, ktoré využili mechanizmus financovania riešenia krízových situácií. Je takisto vhodné zostaviť zoznam prvkov, ktoré by mal orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňovať pri porovnávaní rizikových profilov.

| (21) | Aby sa orgánom pre riešenie krízových situácií umožnil zosúladený výklad kritérií stanovených v článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, a aby sa teda určovanie ukazovateľov rizika inštitúcií na účely výpočtu individuálnych príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií vykonávalo v celej Únii podobným spôsobom, malo by sa stanoviť viacero pilierov rizík a príslušných ukazovateľov rizika pre každý z týchto pilierov, ktoré by orgány pre riešenie krízových situácií mali zohľadňovať pri posudzovaní rizikového profilu inštitúcií. Na zabezpečenie súdržnosti s postupmi dohľadu by ukazovatele rizík mali pozostávať zo súčasných regulačných kritérií, ktoré sú už dostupné alebo sa stanovujú. |
| --- | --- |

(21)

Aby sa orgánom pre riešenie krízových situácií umožnil zosúladený výklad kritérií stanovených v článku 103 ods. 7 smernice 2014/59/EÚ, a aby sa teda určovanie ukazovateľov rizika inštitúcií na účely výpočtu individuálnych príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií vykonávalo v celej Únii podobným spôsobom, malo by sa stanoviť viacero pilierov rizík a príslušných ukazovateľov rizika pre každý z týchto pilierov, ktoré by orgány pre riešenie krízových situácií mali zohľadňovať pri posudzovaní rizikového profilu inštitúcií. Na zabezpečenie súdržnosti s postupmi dohľadu by ukazovatele rizík mali pozostávať zo súčasných regulačných kritérií, ktoré sú už dostupné alebo sa stanovujú.

| (22) | V prípade, že v príslušných právnych predpisoch sú stanovené výnimky, ktoré oslobodzujú inštitúcie od niektorých ukazovateľov rizík na úrovni inštitúcie, a za predpokladu, že príslušné orgány v prípade potreby povolia uplatnenie takýchto výnimiek, by orgány pre riešenie krízových situácií mali posúdiť príslušné ukazovatele na konsolidovanej alebo prípadne subkonsolidovanej úrovni s cieľom dosiahnuť súlad s postupom dohľadu a zabezpečiť, aby skupiny využívajúce tieto výnimky neboli neoprávnene penalizované. |
| --- | --- |

(22)

V prípade, že v príslušných právnych predpisoch sú stanovené výnimky, ktoré oslobodzujú inštitúcie od niektorých ukazovateľov rizík na úrovni inštitúcie, a za predpokladu, že príslušné orgány v prípade potreby povolia uplatnenie takýchto výnimiek, by orgány pre riešenie krízových situácií mali posúdiť príslušné ukazovatele na konsolidovanej alebo prípadne subkonsolidovanej úrovni s cieľom dosiahnuť súlad s postupom dohľadu a zabezpečiť, aby skupiny využívajúce tieto výnimky neboli neoprávnene penalizované.

| (23) | Aby sa orgánom pre riešenie krízových situácií umožnil konzistentný prístup, pokiaľ ide o dôležitosť pilierov a ukazovateľov rizika, ktoré by mali zohľadňovať na účely výpočtu rizikového profilu inštitúcií, mala by sa v tomto nariadení stanoviť aj relatívna váha každého piliera a ukazovateľa rizika. Je však dôležité, aby sa orgánom pre riešenie rizikových situácií poskytla dostatočná flexibilita pri posudzovaní rizikového profilu inštitúcií, aby mohli prispôsobiť uplatňovanie pilierov a ukazovateľov rizika podľa špecifík každej inštitúcie. Keďže to nie je možné dosiahnuť výlučne stanovením rozmedzia na posudzovanie rizikového profilu, ale je potrebná určitá miera vlastného uváženia pri rozhodovaní o dôležitosti určitých ukazovateľov rizika v každom jednotlivom prípade, váha niektorých ukazovateľov rizika by mala byť len indikatívna alebo by sa malo stanoviť ich rozmedzie, ktoré by orgánom pre riešenie krízových situácií umožnilo v danom prípade rozhodnúť o relevantnosti týchto ukazovateľov. |
| --- | --- |

(23)

Aby sa orgánom pre riešenie krízových situácií umožnil konzistentný prístup, pokiaľ ide o dôležitosť pilierov a ukazovateľov rizika, ktoré by mali zohľadňovať na účely výpočtu rizikového profilu inštitúcií, mala by sa v tomto nariadení stanoviť aj relatívna váha každého piliera a ukazovateľa rizika. Je však dôležité, aby sa orgánom pre riešenie rizikových situácií poskytla dostatočná flexibilita pri posudzovaní rizikového profilu inštitúcií, aby mohli prispôsobiť uplatňovanie pilierov a ukazovateľov rizika podľa špecifík každej inštitúcie. Keďže to nie je možné dosiahnuť výlučne stanovením rozmedzia na posudzovanie rizikového profilu, ale je potrebná určitá miera vlastného uváženia pri rozhodovaní o dôležitosti určitých ukazovateľov rizika v každom jednotlivom prípade, váha niektorých ukazovateľov rizika by mala byť len indikatívna alebo by sa malo stanoviť ich rozmedzie, ktoré by orgánom pre riešenie krízových situácií umožnilo v danom prípade rozhodnúť o relevantnosti týchto ukazovateľov.

| (24) | Pri určovaní dôležitosti rôznych ukazovateľov zodpovedajúcich danému pilieru by sa mala v rámci piliera vykonať agregácia prostredníctvom váženého aritmetického priemeru jednotlivých ukazovateľov. Pokiaľ ide o výpočet konečného zloženého ukazovateľa rizika zodpovedajúceho každej inštitúcii, s cieľom zamedziť kompenzačným účinkom medzi piliermi, v dôsledku ktorých by inštitúcia s pomerne dobrým výsledkom v rámci viacerých pilierov a veľmi zlým výsledkom v rámci iného piliera na základe aritmetických priemerov rôznych pilierov vo všeobecnosti získala priemerné hodnotenie, by tento konečný výpočet zloženého ukazovateľa mal byť založený na váženom geometrickom priemere jednotlivých pilierov. |
| --- | --- |

(24)

Pri určovaní dôležitosti rôznych ukazovateľov zodpovedajúcich danému pilieru by sa mala v rámci piliera vykonať agregácia prostredníctvom váženého aritmetického priemeru jednotlivých ukazovateľov. Pokiaľ ide o výpočet konečného zloženého ukazovateľa rizika zodpovedajúceho každej inštitúcii, s cieľom zamedziť kompenzačným účinkom medzi piliermi, v dôsledku ktorých by inštitúcia s pomerne dobrým výsledkom v rámci viacerých pilierov a veľmi zlým výsledkom v rámci iného piliera na základe aritmetických priemerov rôznych pilierov vo všeobecnosti získala priemerné hodnotenie, by tento konečný výpočet zloženého ukazovateľa mal byť založený na váženom geometrickom priemere jednotlivých pilierov.

| (25) | Rozmedzie na posúdenie stupňa rizika, ktorý inštitúcia predstavuje, by malo umožňovať dostatočné prispôsobenie rizikového profilu inštitúcií podľa rôznych pilierov a ukazovateľov rizika stanovených v tomto nariadení a zároveň by malo zabezpečovať dostatočnú istotu a predvídateľnosť ročných súm, ktorými tieto inštitúcie budú musieť prispievať v súlade so smernicou 2014/59/EÚ a týmto nariadením. |
| --- | --- |

(25)

Rozmedzie na posúdenie stupňa rizika, ktorý inštitúcia predstavuje, by malo umožňovať dostatočné prispôsobenie rizikového profilu inštitúcií podľa rôznych pilierov a ukazovateľov rizika stanovených v tomto nariadení a zároveň by malo zabezpečovať dostatočnú istotu a predvídateľnosť ročných súm, ktorými tieto inštitúcie budú musieť prispievať v súlade so smernicou 2014/59/EÚ a týmto nariadením.

| (26) | Aby sa zabezpečilo skutočné uhrádzanie ročných príspevkov, je potrebné spresniť podmienky a spôsoby uhrádzania. Najmä v prípade príspevkov, ktoré sa neuhrádzajú v hotovosti, ale v neodvolateľných platobných záväzkoch v súlade s článkom 103 smernice 2014/59/EÚ, je potrebné spresniť podiel neodvolateľných platobných záväzkov, ktoré môže každá inštitúcia použiť, a druh kolaterálu, ktorý sa akceptuje na zaručenie týchto neodvolateľných platobných záväzkov, aby sa orgánu pre riešenie krízových situácií umožnilo zabezpečiť skutočné uhrádzanie pri plnení neodvolateľného platobného záväzku v prípade, že sa orgán pre riešenie krízových situácií pri plnení tohto záväzku stretne s ťažkosťami. Aby sa zabezpečilo skutočné uhrádzanie ročných príspevkov, je potrebné udeliť orgánom pre riešenie krízových situácií osobitnú právomoc ukladať administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia inštitúciám, ktoré nedodržiavajú požiadavky stanovené v tomto nariadení v súvislosti s výpočtom a úpravou príspevkov, napríklad za nedodržanie povinnosti poskytnúť informácie požadované orgánom pre riešenie krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať takisto právomoc uložiť inštitúcii dennú pokutu v prípade, že daná inštitúcia splatný ročný príspevok zaplatí len čiastočne alebo ho nezaplatí vôbec, alebo ak daná inštitúcia nesplní požiadavky stanovené v oznámení, ktoré vykonal orgán pre riešenie krízových situácií. Okrem toho je potrebné stanoviť osobitné povinnosti týkajúce sa výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

(26)

Aby sa zabezpečilo skutočné uhrádzanie ročných príspevkov, je potrebné spresniť podmienky a spôsoby uhrádzania. Najmä v prípade príspevkov, ktoré sa neuhrádzajú v hotovosti, ale v neodvolateľných platobných záväzkoch v súlade s článkom 103 smernice 2014/59/EÚ, je potrebné spresniť podiel neodvolateľných platobných záväzkov, ktoré môže každá inštitúcia použiť, a druh kolaterálu, ktorý sa akceptuje na zaručenie týchto neodvolateľných platobných záväzkov, aby sa orgánu pre riešenie krízových situácií umožnilo zabezpečiť skutočné uhrádzanie pri plnení neodvolateľného platobného záväzku v prípade, že sa orgán pre riešenie krízových situácií pri plnení tohto záväzku stretne s ťažkosťami. Aby sa zabezpečilo skutočné uhrádzanie ročných príspevkov, je potrebné udeliť orgánom pre riešenie krízových situácií osobitnú právomoc ukladať administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia inštitúciám, ktoré nedodržiavajú požiadavky stanovené v tomto nariadení v súvislosti s výpočtom a úpravou príspevkov, napríklad za nedodržanie povinnosti poskytnúť informácie požadované orgánom pre riešenie krízových situácií. Orgán pre riešenie krízových situácií by mal mať takisto právomoc uložiť inštitúcii dennú pokutu v prípade, že daná inštitúcia splatný ročný príspevok zaplatí len čiastočne alebo ho nezaplatí vôbec, alebo ak daná inštitúcia nesplní požiadavky stanovené v oznámení, ktoré vykonal orgán pre riešenie krízových situácií. Okrem toho je potrebné stanoviť osobitné povinnosti týkajúce sa výmeny informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií.

| (27) | S cieľom zabezpečiť, aby úprava zohľadňujúca riziko aj naďalej odrážala vývoj v bankovom sektore, a spĺňala teda priebežne požiadavky smernice 2014/59/EÚ, Komisia na základe skúseností s jej uplatňovaním preskúma úpravu ročných príspevkov zohľadňujúcu riziko a najmä primeranosť koeficientu úpravy zohľadňujúcej riziko stanoveného v tomto nariadení a potrebu možného zvýšenia hornej hranice tohto koeficientu, a to do 1. júna 2016. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabezpečiť, aby úprava zohľadňujúca riziko aj naďalej odrážala vývoj v bankovom sektore, a spĺňala teda priebežne požiadavky smernice 2014/59/EÚ, Komisia na základe skúseností s jej uplatňovaním preskúma úpravu ročných príspevkov zohľadňujúcu riziko a najmä primeranosť koeficientu úpravy zohľadňujúcej riziko stanoveného v tomto nariadení a potrebu možného zvýšenia hornej hranice tohto koeficientu, a to do 1. júna 2016.

| (28) | Keďže podľa článku 130 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa povinnosť členských štátov získavať ročné príspevky od inštitúcií povolených na ich území uplatňuje od 1. januára 2015, toto nariadenie by sa takisto malo uplatňovať od 1. januára 2015, |
| --- | --- |

(28)

Keďže podľa článku 130 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ sa povinnosť členských štátov získavať ročné príspevky od inštitúcií povolených na ich území uplatňuje od 1. januára 2015, toto nariadenie by sa takisto malo uplatňovať od 1. januára 2015,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

ODDIEL 1

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá spresňujúce:

| a) | metodiku výpočtu a úpravy rizikového profilu inštitúcií, príspevkov, ktoré majú inštitúcie uhrádzať do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

metodiku výpočtu a úpravy rizikového profilu inštitúcií, príspevkov, ktoré majú inštitúcie uhrádzať do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií;

| b) | povinnosti inštitúcií, pokiaľ ide o informácie, ktoré sa majú poskytovať na účely výpočtu príspevkov, a pokiaľ ide o uhrádzanie príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

povinnosti inštitúcií, pokiaľ ide o informácie, ktoré sa majú poskytovať na účely výpočtu príspevkov, a pokiaľ ide o uhrádzanie príspevkov do mechanizmov financovania riešenia krízových situácií;

| c) | opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby orgány pre riešenie krízových situácií overovali, že príspevky boli uhradené správnym spôsobom. |
| --- | --- |

c)

opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby orgány pre riešenie krízových situácií overovali, že príspevky boli uhradené správnym spôsobom.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na inštitúcie uvedené v článku 103 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ a vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 23. Uplatňuje sa aj na ústredný orgán a jeho pridružené inštitúcie na konsolidovanom základe, keď sú pridružené inštitúcie úplne alebo čiastočne oslobodené od prudenciálnych požiadaviek vo vnútroštátnom práve v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

2.   Akýkoľvek odkaz na skupinu by mal zahŕňať ústredný orgán a všetky úverové inštitúcie trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ako sa uvádza v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a ich dcérske spoločnosti.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov obsiahnuté v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ (7) a smernici 2014/59/EÚ. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú aj tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „inštitúcie“ sú úverové inštitúcie v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 2 smernice 2014/59/EÚ alebo investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v bode 2 tohto článku, ako aj ústredný orgán a všetky úverové inštitúcie trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ako je uvedené v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako celok na konsolidovanom základe, keď sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 1; |
| --- | --- |

1.

„inštitúcie“ sú úverové inštitúcie v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 2 smernice 2014/59/EÚ alebo investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v bode 2 tohto článku, ako aj ústredný orgán a všetky úverové inštitúcie trvalo pridružené k ústrednému orgánu, ako je uvedené v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako celok na konsolidovanom základe, keď sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 1;

| 2. | „investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 3 smernice 2014/59/EÚ s výnimkou investičných spoločností, ktoré spadajú do vymedzenia podľa článku 96 ods. 1 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo investičných spoločností, ktoré vykonávajú činnosť 8 podľa prílohy I oddielu A smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (8), no ktoré nevykonávajú činnosti 3 alebo 6 podľa prílohy I oddielu A uvedenej smernice; |
| --- | --- |

2.

„investičná spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 3 smernice 2014/59/EÚ s výnimkou investičných spoločností, ktoré spadajú do vymedzenia podľa článku 96 ods. 1 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo investičných spoločností, ktoré vykonávajú činnosť 8 podľa prílohy I oddielu A smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (8), no ktoré nevykonávajú činnosti 3 alebo 6 podľa prílohy I oddielu A uvedenej smernice;

| 3. | „ročná cieľová úroveň“ je celková suma ročných príspevkov, ktorú pre každé príspevkové obdobie určuje orgán pre riešenie krízových situácií s cieľom dosiahnuť cieľovú úroveň uvedenú v článku 102 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

3.

„ročná cieľová úroveň“ je celková suma ročných príspevkov, ktorú pre každé príspevkové obdobie určuje orgán pre riešenie krízových situácií s cieľom dosiahnuť cieľovú úroveň uvedenú v článku 102 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ;

| 4. | „mechanizmus financovania“ je mechanizmus slúžiaci na účely zabezpečenia toho, aby orgán pre riešenie krízových situácií účinne uplatňoval nástroje riešenia krízovej situácie a právomoci podľa článku 100 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

4.

„mechanizmus financovania“ je mechanizmus slúžiaci na účely zabezpečenia toho, aby orgán pre riešenie krízových situácií účinne uplatňoval nástroje riešenia krízovej situácie a právomoci podľa článku 100 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ;

| 5. | „ročný príspevok“ je suma uvedená v článku 103 smernice 2014/59/EÚ, ktorú získava orgán pre riešenie krízových situácií pre vnútroštátny mechanizmus financovania počas príspevkového obdobia od každej z inštitúcií uvedených v článku 2 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

5.

„ročný príspevok“ je suma uvedená v článku 103 smernice 2014/59/EÚ, ktorú získava orgán pre riešenie krízových situácií pre vnútroštátny mechanizmus financovania počas príspevkového obdobia od každej z inštitúcií uvedených v článku 2 tohto nariadenia;

| 6. | „príspevkové obdobie“ je kalendárny rok; |
| --- | --- |

6.

„príspevkové obdobie“ je kalendárny rok;

| 7. | „orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán uvedený v článku 2 ods. 1 bode 18 smernice 2014/59/EÚ alebo akýkoľvek iný príslušný orgán menovaný členskými štátmi na účely článku 100 ods. 2 a 6 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

7.

„orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán uvedený v článku 2 ods. 1 bode 18 smernice 2014/59/EÚ alebo akýkoľvek iný príslušný orgán menovaný členskými štátmi na účely článku 100 ods. 2 a 6 smernice 2014/59/EÚ;

| 8. | „príslušný orgán“ je príslušný orgán v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

8.

„príslušný orgán“ je príslušný orgán v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| 9. | „systém ochrany vkladov“ je jeden zo systémov uvedených v článku 1 ods. 2 písm. a), b) alebo c) smernice 2014/49/EÚ; |
| --- | --- |

9.

„systém ochrany vkladov“ je jeden zo systémov uvedených v článku 1 ods. 2 písm. a), b) alebo c) smernice 2014/49/EÚ;

| 10. | „kryté vklady“ sú vklady uvedené v článku 6 ods. 1 smernice 2014/49/EÚ s výnimkou dočasne vysokých zostatkov v zmysle vymedzenia v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

10.

„kryté vklady“ sú vklady uvedené v článku 6 ods. 1 smernice 2014/49/EÚ s výnimkou dočasne vysokých zostatkov v zmysle vymedzenia v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice;

| 11. | „celkové záväzky“ sú celkové pasíva v zmysle vymedzenia v oddiele 3 smernice Rady 86/635/EHS (9) alebo v zmysle vymedzenia podľa Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (10); |
| --- | --- |

11.

„celkové záväzky“ sú celkové pasíva v zmysle vymedzenia v oddiele 3 smernice Rady 86/635/EHS (9) alebo v zmysle vymedzenia podľa Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (10);

| 12. | „celkové aktíva“ sú celkové aktíva v zmysle vymedzenia v oddiele 3 smernice 86/635/EHS alebo v zmysle vymedzenia podľa Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva uvedených v nariadení (ES) č. 1606/2002; |
| --- | --- |

12.

„celkové aktíva“ sú celkové aktíva v zmysle vymedzenia v oddiele 3 smernice 86/635/EHS alebo v zmysle vymedzenia podľa Medzinárodných štandardov finančného výkazníctva uvedených v nariadení (ES) č. 1606/2002;

| 13. | „celková riziková expozícia“ je celková hodnota rizikovej expozície v zmysle vymedzenia v článku 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

13.

„celková riziková expozícia“ je celková hodnota rizikovej expozície v zmysle vymedzenia v článku 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 14. | „podiel vlastného kapitálu Tier 1“ je podiel uvedený v článku 92 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

14.

„podiel vlastného kapitálu Tier 1“ je podiel uvedený v článku 92 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 15. | „MPVZOZ“ je minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle vymedzenia v článku 45 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

15.

„MPVZOZ“ je minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle vymedzenia v článku 45 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ;

| 16. | „vlastné zdroje“ sú vlastné zdroje v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

16.

„vlastné zdroje“ sú vlastné zdroje v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 17. | „oprávnené záväzky“ sú záväzky a kapitálové nástroje v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 71 smernice 2014/59/EÚ; |
| --- | --- |

17.

„oprávnené záväzky“ sú záväzky a kapitálové nástroje v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 71 smernice 2014/59/EÚ;

| 18. | „ukazovateľ finančnej páky“ je ukazovateľ finančnej páky v zmysle vymedzenia v článku 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

18.

„ukazovateľ finančnej páky“ je ukazovateľ finančnej páky v zmysle vymedzenia v článku 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 19. | „ukazovateľ krytia likvidity“ (LCR) je požiadavka na krytie likvidity v zmysle vymedzenia v článku 412 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a ďalej spresnená v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2015/61 (11); |
| --- | --- |

19.

„ukazovateľ krytia likvidity“ (LCR) je požiadavka na krytie likvidity v zmysle vymedzenia v článku 412 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a ďalej spresnená v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2015/61 (11);

| 20. | „pomer čistého stabilného financovania“ (NSFR) je pomer čistého stabilného financovania vykazovaný v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

20.

„pomer čistého stabilného financovania“ (NSFR) je pomer čistého stabilného financovania vykazovaný v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| 21. | „centrálna protistrana“ (CCP) je právnická osoba v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

21.

„centrálna protistrana“ (CCP) je právnická osoba v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 22. | „derivát“ je derivát podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

22.

„derivát“ je derivát podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) č. 575/2013;

| 23. | „centrálny depozitár cenných papierov“ (CDCP) je právnická osoba v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 1 a v článku 54 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 (12); |
| --- | --- |

23.

„centrálny depozitár cenných papierov“ (CDCP) je právnická osoba v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 1 a v článku 54 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 (12);

| 24. | „vyrovnanie“ je dokončenie transakcie s cennými papiermi v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 909/2014; |
| --- | --- |

24.

„vyrovnanie“ je dokončenie transakcie s cennými papiermi v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 909/2014;

| 25. | „zúčtovanie“ je postup určovania pozícií v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

25.

„zúčtovanie“ je postup určovania pozícií v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| 26. | „infraštruktúra finančného trhu“, na účely tohto nariadenia, je CCP uvedená v bode 21 tohto článku alebo CDCP uvedený v bode 23 tohto článku, ktoré majú povolenie ako inštitúcie v súlade s článkom 8 smernice 2013/36/EÚ; |
| --- | --- |

26.

„infraštruktúra finančného trhu“, na účely tohto nariadenia, je CCP uvedená v bode 21 tohto článku alebo CDCP uvedený v bode 23 tohto článku, ktoré majú povolenie ako inštitúcie v súlade s článkom 8 smernice 2013/36/EÚ;

| 27. | „podporná banka“ je akýkoľvek podnik alebo subjekt zriadený členským štátom, ústrednou alebo regionálnou štátnou správou, ktorý poskytuje podporné úvery na nesúťažnom a neziskovom základe, s cieľom podporiť ciele verejnej politiky danej štátnej správy za predpokladu, že táto štátna správa má povinnosť chrániť hospodársky základ podniku alebo subjektu a udržiavať ich životaschopnosť počas celej doby ich existencie, alebo že najmenej 90 % jej pôvodných finančných prostriedkov alebo podporných úverov, ktoré poskytuje, je priamo alebo nepriamo zaručených ústrednou alebo regionálnou štátnou správou daného členského štátu; |
| --- | --- |

27.

„podporná banka“ je akýkoľvek podnik alebo subjekt zriadený členským štátom, ústrednou alebo regionálnou štátnou správou, ktorý poskytuje podporné úvery na nesúťažnom a neziskovom základe, s cieľom podporiť ciele verejnej politiky danej štátnej správy za predpokladu, že táto štátna správa má povinnosť chrániť hospodársky základ podniku alebo subjektu a udržiavať ich životaschopnosť počas celej doby ich existencie, alebo že najmenej 90 % jej pôvodných finančných prostriedkov alebo podporných úverov, ktoré poskytuje, je priamo alebo nepriamo zaručených ústrednou alebo regionálnou štátnou správou daného členského štátu;

| 28. | „podporný úver“ je úver poskytovaný podpornou bankou alebo prostredníctvom sprostredkovateľskej banky na nesúťažnom a neziskovom základe s cieľom podporiť ciele verejnej politiky ústrednej alebo regionálnej štátnej správy daného členského štátu; |
| --- | --- |

28.

„podporný úver“ je úver poskytovaný podpornou bankou alebo prostredníctvom sprostredkovateľskej banky na nesúťažnom a neziskovom základe s cieľom podporiť ciele verejnej politiky ústrednej alebo regionálnej štátnej správy daného členského štátu;

| 29. | „sprostredkovateľská inštitúcia“ je úverová inštitúcia, ktorá sprostredkúva podporné úvery za predpokladu, že ich neposkytuje ako úvery konečnému zákazníkovi. |
| --- | --- |

29.

„sprostredkovateľská inštitúcia“ je úverová inštitúcia, ktorá sprostredkúva podporné úvery za predpokladu, že ich neposkytuje ako úvery konečnému zákazníkovi.

ODDIEL 2

METODIKA

Článok 4

Určovanie ročných príspevkov

1.   Orgány pre riešenie krízových situácií určujú ročné príspevky, ktoré má uhrádzať každá inštitúcia, pomerne k jej rizikovému profilu na základe informácií, ktoré poskytla inštitúcia, v súlade s článkom 14 a pomocou metodiky stanovenej v tomto oddiele.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií určuje ročný príspevok uvedený v odseku 1 na základe ročnej cieľovej úrovne mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, a to zohľadnením cieľovej úrovne, ktorá sa má dosiahnuť do 31. decembra 2024 v súlade s odsekom 1 článku 102 smernice 2014/59/EÚ, a na základe priemernej výšky krytých vkladov v predchádzajúcom roku, vypočítavanej každý štvrťrok, všetkých inštitúcií povolených na jeho území.

Článok 5

Úprava základného ročného príspevku zohľadňujúca riziko

1.   Príspevky uvedené v článku 103 ods. 2 smernice 2014/59/EÚ sa vypočítavajú tak, že sa nezahrnú tieto záväzky:

| a) | záväzky v rámci skupiny vyplývajúce z transakcií, do ktorých inštitúcia vstúpila s inštitúciou, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:






  i) | každá inštitúcia je usadená v Únii; |
| --- | --- | --- |

a)

záväzky v rámci skupiny vyplývajúce z transakcií, do ktorých inštitúcia vstúpila s inštitúciou, ktorá je súčasťou tej istej skupiny, za predpokladu, že sú splnené všetky tieto podmienky:

i)

každá inštitúcia je usadená v Únii;

| ii) | každá inštitúcia je v plnej miere zahrnutá do toho istého konsolidovaného dohľadu v súlade s článkami 6 až 17 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a podlieha primeranému centralizovanému hodnoteniu rizík, ich oceňovaniu a kontrolným postupom a |
| --- | --- |

ii)

každá inštitúcia je v plnej miere zahrnutá do toho istého konsolidovaného dohľadu v súlade s článkami 6 až 17 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a podlieha primeranému centralizovanému hodnoteniu rizík, ich oceňovaniu a kontrolným postupom a

| iii) | v súčasnosti neexistuje a ani sa nepredpokladá žiadna významná vecná alebo právna prekážka brániaca okamžitému splateniu záväzku, keď tento dosiahne splatnosť; |
| --- | --- |

iii)

v súčasnosti neexistuje a ani sa nepredpokladá žiadna významná vecná alebo právna prekážka brániaca okamžitému splateniu záväzku, keď tento dosiahne splatnosť;

| b) | záväzky vytvorené inštitúciou, ktorá je členom systému inštitucionálneho zabezpečenia (IPS) uvedeného v článku 2 ods. 1 bode 8 smernice 2014/59/EÚ a ktorej príslušný orgán povolil uplatňovať článok 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, na základe dohody uzavretej s inou inštitúciou, ktorá je členom toho istého IPS; |
| --- | --- |

b)

záväzky vytvorené inštitúciou, ktorá je členom systému inštitucionálneho zabezpečenia (IPS) uvedeného v článku 2 ods. 1 bode 8 smernice 2014/59/EÚ a ktorej príslušný orgán povolil uplatňovať článok 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, na základe dohody uzavretej s inou inštitúciou, ktorá je členom toho istého IPS;

| c) | v prípade, že centrálna protistrana usadená v členskom štáte využila možnosť podľa článku 14 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, záväzky súvisiace so zúčtovacími činnosťami v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 uvedeného nariadenia vrátane záväzkov vyplývajúcich z akýchkoľvek opatrení, ktoré centrálna protistrana prijala s cieľom splniť požiadavky na maržu, vytvoriť fond pre prípad zlyhania a udržiavať dostatočné predfinancované finančné zdroje na krytie potenciálnych strát v rámci postupnosti pri zlyhaní v súlade s uvedeným nariadením, ako aj investovať svoje finančné zdroje v súlade s článkom 47 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

c)

v prípade, že centrálna protistrana usadená v členskom štáte využila možnosť podľa článku 14 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, záväzky súvisiace so zúčtovacími činnosťami v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 uvedeného nariadenia vrátane záväzkov vyplývajúcich z akýchkoľvek opatrení, ktoré centrálna protistrana prijala s cieľom splniť požiadavky na maržu, vytvoriť fond pre prípad zlyhania a udržiavať dostatočné predfinancované finančné zdroje na krytie potenciálnych strát v rámci postupnosti pri zlyhaní v súlade s uvedeným nariadením, ako aj investovať svoje finančné zdroje v súlade s článkom 47 uvedeného nariadenia;

| d) | v prípade centrálneho depozitára cenných papierov záväzky súvisiace s činnosťami centrálneho depozitára cenných papierov vrátane záväzkov voči účastníkom alebo poskytovateľom služieb pre centrálny depozitár cenných papierov so splatnosťou menej než sedem dní vyplývajúcich z činností, pre ktoré dostal povolenie poskytovať doplnkové služby bankového charakteru v súlade s hlavou IV nariadenia (EÚ) č. 909/2014, no s výnimkou iných záväzkov vyplývajúcich z takýchto činností bankového charakteru; |
| --- | --- |

d)

v prípade centrálneho depozitára cenných papierov záväzky súvisiace s činnosťami centrálneho depozitára cenných papierov vrátane záväzkov voči účastníkom alebo poskytovateľom služieb pre centrálny depozitár cenných papierov so splatnosťou menej než sedem dní vyplývajúcich z činností, pre ktoré dostal povolenie poskytovať doplnkové služby bankového charakteru v súlade s hlavou IV nariadenia (EÚ) č. 909/2014, no s výnimkou iných záväzkov vyplývajúcich z takýchto činností bankového charakteru;

| e) | v prípade investičných spoločností záväzky, ktorý vyplynuli na základe držby aktív klientov alebo peňazí klientov vrátane aktív klientov alebo peňazí klientov držaných v mene PKIPCP v zmysle vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (13) alebo AIF v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady (14) 2011/61/EÚ za predpokladu, že takýto klient je chránený príslušným zákonom o platobnej neschopnosti; |
| --- | --- |

e)

v prípade investičných spoločností záväzky, ktorý vyplynuli na základe držby aktív klientov alebo peňazí klientov vrátane aktív klientov alebo peňazí klientov držaných v mene PKIPCP v zmysle vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (13) alebo AIF v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady (14) 2011/61/EÚ za predpokladu, že takýto klient je chránený príslušným zákonom o platobnej neschopnosti;

| f) | v prípade inštitúcií poskytujúcich podporné úvery záväzky sprostredkovateľskej inštitúcie voči pôvodcovskej alebo inej podpornej banke alebo inej sprostredkovateľskej inštitúcii a záväzky pôvodnej podpornej banky voči jej financujúcim stranám, ak výška týchto záväzkov zodpovedá podporným úverom tejto inštitúcie. |
| --- | --- |

f)

v prípade inštitúcií poskytujúcich podporné úvery záväzky sprostredkovateľskej inštitúcie voči pôvodcovskej alebo inej podpornej banke alebo inej sprostredkovateľskej inštitúcii a záväzky pôvodnej podpornej banky voči jej financujúcim stranám, ak výška týchto záväzkov zodpovedá podporným úverom tejto inštitúcie.

2.   Záväzky uvedené v odseku 1 písm. a) a b) sa rovnomerne odpočítajú pre každú jednotlivú transakciu od sumy celkových záväzkov inštitúcií, ktoré sú zmluvnými stranami transakcií alebo dohôd uvedených v odseku 1 písm. a) a b).

3.   Na účely tohto oddielu sa ročná priemerná výška záväzkov, vypočítavaná každý štvrťrok, uvedená v odseku 1 vyplývajúca z derivátových zmlúv oceňuje v súlade s článkom 429 ods. 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Hodnota priradená záväzkom vyplývajúcim z derivátových zmlúv však nesmie byť nižšia než 75 % hodnoty tých istých záväzkov vyplývajúcich z uplatňovania účtovných ustanovení uplatniteľných na dotknutú inštitúciu na účely finančného vykazovania.

Ak na základe vnútroštátnych účtovných štandardov uplatňujúcich sa na inštitúciu neexistuje účtovný spôsob ocenenia expozícií voči určitým derivátovým nástrojom, pretože sa držia mimo súvahy, inštitúcia nahlasuje orgánu pre riešenie krízových situácií súčet kladných reálnych hodnôt týchto derivátov ako reprodukčné náklady a pripočítava tieto hodnoty k svojim súvahovým účtovným hodnotám.

4.   Na účely tohto oddielu celkové záväzky uvedené v odseku 1 nezahŕňajú účtovnú hodnotu záväzkov vyplývajúcich z derivátových zmlúv a zahŕňajú zodpovedajúcu hodnotu určenú v súlade s odsekom 3.

5.   S cieľom overiť, či sú splnené všetky podmienky a požiadavky uvedené v odsekoch 1 až 4, orgán pre riešenie krízových situácií náležite zohľadňuje relevantné posúdenia, ktoré uskutočnili príslušné orgány a ktoré sú sprístupnené v súlade s článkom 90 smernice 2014/59/EÚ.

Článok 6

Piliere a ukazovatele rizika

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií posudzuje rizikový profil inštitúcií na základe týchto štyroch pilierov rizika:

| a) | expozícia voči riziku; |
| --- | --- |

a)

expozícia voči riziku;

| b) | stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania; |
| --- | --- |

b)

stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania;

| c) | dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva; |
| --- | --- |

c)

dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva;

| d) | dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

d)

dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií.

2.   Pilier „expozícia voči riziku“ pozostáva z týchto ukazovateľov rizika:

| a) | vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ; |
| --- | --- |

a)

vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ;

| b) | ukazovateľ finančnej páky; |
| --- | --- |

b)

ukazovateľ finančnej páky;

| c) | podiel vlastného kapitálu Tier 1; |
| --- | --- |

c)

podiel vlastného kapitálu Tier 1;

| d) | celková riziková expozícia delená celkovými aktívami. |
| --- | --- |

d)

celková riziková expozícia delená celkovými aktívami.

3.   Pilier „stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania“ pozostáva z týchto ukazovateľov rizika:

| a) | pomer čistého stabilného financovania; |
| --- | --- |

a)

pomer čistého stabilného financovania;

| b) | LCR. |
| --- | --- |

b)

LCR.

4.   Pilier „dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva“ pozostáva z ukazovateľa „podiel medzibankových úverov a vkladov v Európskej únii zachytávajúci dôležitosť inštitúcie pre hospodárstvo členského štátu, v ktorom je inštitúcia usadená“.

5.   Pilier „dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií“ pozostáva z týchto ukazovateľov:

| a) | obchodné činnosti, mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie; |
| --- | --- |

a)

obchodné činnosti, mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie;

| b) | členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

b)

členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia;

| c) | rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory. |
| --- | --- |

c)

rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory.

Pri určovaní jednotlivých ukazovateľov rizika v pilieri „dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií“ orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje dôležitosť týchto ukazovateľov v dôsledku pravdepodobnosti, že by dotknutá inštitúcia musela podstúpiť riešenie krízovej situácie, a následnej pravdepodobnosti, že by sa musel využiť mechanizmus financovania riešenia krízových situácií, keď by došlo k riešeniu krízovej situácie danej inštitúcie.

6.   Pri určovaní ukazovateľov „obchodné činnosti, mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie“ uvedených v odseku 5 písm. a) orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje tieto prvky:

| a) | zvýšenie rizikového profilu inštitúcie v dôsledku:






  i) | dôležitosti obchodných činností vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov, rizikovosti expozícií a celkovému obchodnému modelu; |
| --- | --- | --- |

a)

zvýšenie rizikového profilu inštitúcie v dôsledku:

i)

dôležitosti obchodných činností vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov, rizikovosti expozícií a celkovému obchodnému modelu;

| ii) | dôležitosti mimosúvahových expozícií vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov a rizikovosti expozícií; |
| --- | --- |

ii)

dôležitosti mimosúvahových expozícií vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov a rizikovosti expozícií;

| iii) | dôležitosti hodnoty derivátov vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov, rizikovosti expozícií a celkovému obchodnému modelu; |
| --- | --- |

iii)

dôležitosti hodnoty derivátov vo vzťahu k veľkosti súvahy, úrovni vlastných zdrojov, rizikovosti expozícií a celkovému obchodnému modelu;

| iv) | miery, do akej sa v súlade s hlavou II kapitolou II smernice 2014/59/EÚ obchodný model a organizačná štruktúra inštitúcie považujú za zložité; |
| --- | --- |

iv)

miery, do akej sa v súlade s hlavou II kapitolou II smernice 2014/59/EÚ obchodný model a organizačná štruktúra inštitúcie považujú za zložité;

| b) | zníženie rizikového profilu inštitúcie v dôsledku:






  i) | relatívnej hodnoty derivátov, ktoré sa zúčtovávajú prostredníctvom centrálnej protistrany (CCP); |
| --- | --- | --- |

b)

zníženie rizikového profilu inštitúcie v dôsledku:

i)

relatívnej hodnoty derivátov, ktoré sa zúčtovávajú prostredníctvom centrálnej protistrany (CCP);

| ii) | miery, do akej v súlade s hlavou II kapitolou II smernice 2014/59/EÚ môže byť krízová situácia inštitúcie vyriešená rýchlo a bez zákonných prekážok. |
| --- | --- |

ii)

miery, do akej v súlade s hlavou II kapitolou II smernice 2014/59/EÚ môže byť krízová situácia inštitúcie vyriešená rýchlo a bez zákonných prekážok.

7.   Pri určovaní ukazovateľa uvedeného v odseku 5 písm. b) orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje tieto prvky:

| a) | či suma finančných prostriedkov, ktorá je ihneď k dispozícii tak na účely rekapitalizácie, ako aj na účely likviditného financovania s cieľom podporiť postihnutú inštitúciu v prípade problémov, je dostatočne vysoká na to, aby umožňovala dôveryhodnú a účinnú podporu danej inštitúcie; |
| --- | --- |

a)

či suma finančných prostriedkov, ktorá je ihneď k dispozícii tak na účely rekapitalizácie, ako aj na účely likviditného financovania s cieľom podporiť postihnutú inštitúciu v prípade problémov, je dostatočne vysoká na to, aby umožňovala dôveryhodnú a účinnú podporu danej inštitúcie;

| b) | stupeň právnej alebo zmluvnej istoty, že pred tým, než sa požiada o mimoriadnu verejnú podporu, sa plne využijú finančné prostriedky uvedené v písm. a). |
| --- | --- |

b)

stupeň právnej alebo zmluvnej istoty, že pred tým, než sa požiada o mimoriadnu verejnú podporu, sa plne využijú finančné prostriedky uvedené v písm. a).

8.   Ukazovateľ rizika uvedený v odseku 5 písm. c) musí mať maximálnu hodnotu v rámci rozsahu uvedeného v kroku 3 prílohy I pre:

| a) | akúkoľvek inštitúciu, ktorá je súčasťou skupiny, v ktorej bola začatá reštrukturalizácia po tom, ako dostala akékoľvek štátne alebo rovnocenné finančné prostriedky, ako napr. z mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, a stále je v procese reštrukturalizácie alebo likvidácie, s výnimkou posledných 2 rokov implementácie reštrukturalizačného plánu; |
| --- | --- |

a)

akúkoľvek inštitúciu, ktorá je súčasťou skupiny, v ktorej bola začatá reštrukturalizácia po tom, ako dostala akékoľvek štátne alebo rovnocenné finančné prostriedky, ako napr. z mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, a stále je v procese reštrukturalizácie alebo likvidácie, s výnimkou posledných 2 rokov implementácie reštrukturalizačného plánu;

| b) | akúkoľvek inštitúciu, v ktorej prebieha likvidácia, a to až do konca likvidačného plánu (pokiaľ má stále uhrádzať daný príspevok). |
| --- | --- |

b)

akúkoľvek inštitúciu, v ktorej prebieha likvidácia, a to až do konca likvidačného plánu (pokiaľ má stále uhrádzať daný príspevok).

Pre všetky ostatné inštitúcie musí mať minimálnu hodnotu v rámci rozsahu uvedeného v kroku 3 prílohy I.

9.   Na účely odsekov 6, 7 a 8 orgán pre riešenie krízových situácií náležite zohľadňuje posúdenia, ktoré vykonali príslušné orgány, ak sú tieto posúdenia k dispozícii.

Článok 7

Relatívna váha každého piliera a ukazovateľa rizika

1.   Pri posudzovaní rizikového profilu každej inštitúcie orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje na piliere rizika tieto váhy:

| a) | expozícia voči riziku: 50 %; |
| --- | --- |

a)

expozícia voči riziku: 50 %;

| b) | stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania: 20 %; |
| --- | --- |

b)

stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania: 20 %;

| c) | dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva: 10 %; |
| --- | --- |

c)

dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva: 10 %;

| d) | dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií: 20 %. |
| --- | --- |

d)

dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií: 20 %.

2.   Relatívna váha ukazovateľov rizika, ktoré orgány pre riešenie krízových situácií posudzujú pri určovaní piliera „expozícia voči riziku“, je takáto:

| a) | vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ: 25 %; |
| --- | --- |

a)

vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ: 25 %;

| b) | ukazovateľ finančnej páky: 25 %; |
| --- | --- |

b)

ukazovateľ finančnej páky: 25 %;

| c) | podiel vlastného kapitálu Tier 1: 25 %; |
| --- | --- |

c)

podiel vlastného kapitálu Tier 1: 25 %;

| d) | celková riziková expozícia delená celkovými aktívami: 25 %. |
| --- | --- |

d)

celková riziková expozícia delená celkovými aktívami: 25 %.

3.   Každý ukazovateľ rizika v pilieri „stabilita a rozmanitosť zdrojov financovania“ má rovnakú váhu.

4.   Relatívna váha každého ukazovateľa, ktorý orgány pre riešenie krízových situácií posudzujú pri určovaní piliera „dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií“, je takáto:

| a) | obchodné činnosti a mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie: 45 %; |
| --- | --- |

a)

obchodné činnosti a mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie: 45 %;

| b) | členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia: 45 %; |
| --- | --- |

b)

členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia: 45 %;

| c) | rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory: 10 %. |
| --- | --- |

c)

rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory: 10 %.

Pri uplatňovaní ukazovateľa uvedeného v písm. b) orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje relatívnu váhu ukazovateľa uvedenú v písm. a).

Článok 8

Uplatňovanie ukazovateľov rizika v osobitných prípadoch

1.   Keď príslušný orgán udelil inštitúcii v súlade s článkami 8 a 21 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 výnimku, ukazovateľ uvedený v článku 6 ods. 3 písm. b) tohto nariadenia uplatňuje orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni likviditnej podskupiny. Hodnotenie vyplývajúce z tohto ukazovateľa na úrovni likviditnej podskupiny sa priraďuje každej inštitúcii, ktorá je súčasťou likviditnej podskupiny na účely výpočtu ukazovateľa rizika tejto inštitúcie.

2.   Keď príslušný orgán v plnej miere upustil od uplatňovania kapitálových požiadaviek na inštitúciu na individuálnej úrovni podľa článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a orgán pre riešenie krízových situácií takisto v plnej miere upustil od uplatňovania MPVZOZ na individuálnej úrovni na tú istú inštitúciu v súlade s článkom 45 ods. 12 smernice 2014/59/EÚ, ukazovateľ uvedený v článku 6 ods. 2 písm. a) tohto nariadenia sa môže vypočítať na konsolidovanej úrovni. Hodnotenie vyplývajúce z tohto ukazovateľa na konsolidovanej úrovni sa priraďuje každej inštitúcii, ktorá je súčasťou skupiny na účely výpočtu ukazovateľa rizika tejto inštitúcie.

3.   Keď príslušný orgán udelil inštitúcii výnimku za iných okolností vymedzených v nariadení (EÚ) č. 575/2013, relevantné ukazovatele sa môžu vypočítať na konsolidovanej úrovni. Hodnotenie vyplývajúce z týchto ukazovateľov na konsolidovanej úrovni sa priraďuje každej inštitúcii, ktorá je súčasťou skupiny na účely výpočtu ukazovateľov rizika tejto inštitúcie.

Článok 9

Uplatňovanie úpravy zohľadňujúcej riziko na základný ročný príspevok

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií určuje dodatočný koeficient úpravy zohľadňujúcej riziko pre každú inštitúciu tak, že skombinuje ukazovatele rizika uvedené v článku 6 v súlade so vzorcom a postupmi stanovenými v prílohe I.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 10, ročný príspevok každej inštitúcie na každé príspevkové obdobie určuje orgán pre riešenie krízových situácií tak, že základný ročný príspevok vynásobí dodatočným koeficientom úpravy zohľadňujúcej riziko v súlade so vzorcom a postupmi stanovenými v prílohe I.

3.   Koeficient úpravy zohľadňujúcej riziko má hodnotu v rozpätí od 0,8 do 1,5.

Článok 10

Ročné príspevky malých inštitúcií

1.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sa rovnajú alebo sú nižšie ako 50 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 1 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

2.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sú vyššie ako 50 000 000 EUR, ale nižšie alebo rovné 100 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 2 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

3.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sú vyššie ako 100 000 000 EUR, ale nižšie alebo rovné 150 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 7 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

4.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sú vyššie ako 150 000 000 EUR, ale nižšie alebo rovné 200 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 15 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

5.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sú vyššie ako 200 000 000 EUR, ale nižšie alebo rovné 250 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 26 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

6.   Inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sú vyššie ako 250 000 000 EUR, ale nižšie alebo rovné 300 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sú nižšie ako 1 000 000 000 EUR, platia paušálny ročný príspevok 50 000 EUR za každé príspevkové obdobie.

7.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 8, ak inštitúcia predloží dostatočné dôkazy, že paušálna suma uvedená v odsekoch 1 až 6 je vyššia než príspevok vypočítaný v súlade s článkom 5, orgán pre riešenie krízových situácií uplatní nižšiu z týchto hodnôt.

8.   Orgán pre riešenie krízových situácií môže bez ohľadu na odseky 1 až 6 prijať odôvodnené rozhodnutie, ktorým určí, že rizikový profil inštitúcie nezodpovedá jej malej veľkosti, a uplatniť na túto inštitúciu články 5, 6, 7, 8 a 9. Toto rozhodnutie sa zakladá na týchto kritériách:

| a) | obchodný model inštitúcie; |
| --- | --- |

a)

obchodný model inštitúcie;

| b) | informácie vykázané touto inštitúciou podľa článku 14; |
| --- | --- |

b)

informácie vykázané touto inštitúciou podľa článku 14;

| c) | piliere a ukazovatele rizika uvedené v článku 6; |
| --- | --- |

c)

piliere a ukazovatele rizika uvedené v článku 6;

| d) | posúdenie príslušného orgánu, pokiaľ ide o rizikový profil uvedenej inštitúcie. |
| --- | --- |

d)

posúdenie príslušného orgánu, pokiaľ ide o rizikový profil uvedenej inštitúcie.

9.   Odseky 1 až 8 sa neuplatňujú na tie inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sa rovnajú alebo sú nižšie ako 300 000 000 EUR po tom, ako boli vyňaté záväzky uvedené v článku 5 ods. 1.

10.   Vyňatia uvedené v článku 5 ods. 1 sa nezohľadňujú pri uplatňovaní odsekov 1 až 9 na inštitúcie, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, sa rovnajú alebo sú nižšie ako 300 000 000 EUR pred tým, ako boli vyňaté záväzky uvedené v článku 5 ods. 1.

Článok 11

Ročné príspevky inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje článok 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 10, sa ročné príspevky inštitúcií uvedených v článku 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ vypočítavajú v súlade s článkom 9, pričom sa použije 50 % ich základného ročného príspevku.

2.   V prípade, že sa mechanizmus financovania riešenia krízových situácií v členskom štáte využíva v súvislosti s inštitúciou uvedenou v článku 45 ods. 3 smernice 2014/59/EÚ na ktorýkoľvek z účelov uvedených v článku 101 smernice 2014/59/EÚ, orgán pre riešenie krízových situácií môže prijať odôvodnené rozhodnutie, že články 5, 6, 7, 8 a 9 sa uplatňujú na tie inštitúcie, ktorých rizikový profil je podobný alebo vyšší ako rizikový profil inštitúcie, ktorá využila mechanizmus financovania riešenia krízových situácií na ktorýkoľvek z účelov uvedených v článku 101 smernice 2014/59/EÚ. Pri stanovovaní podobnosti rizikového profilu na účely odôvodneného rozhodnutia orgán pre riešenie krízových situácií zohľadňuje všetky tieto prvky:

| a) | obchodný model tejto inštitúcie; |
| --- | --- |

a)

obchodný model tejto inštitúcie;

| b) | informácie vykázané touto inštitúciou podľa článku 14; |
| --- | --- |

b)

informácie vykázané touto inštitúciou podľa článku 14;

| c) | piliere a ukazovatele rizika uvedené v článku 6; |
| --- | --- |

c)

piliere a ukazovatele rizika uvedené v článku 6;

| d) | posúdenie príslušného orgánu, pokiaľ ide o rizikový profil uvedenej inštitúcie. |
| --- | --- |

d)

posúdenie príslušného orgánu, pokiaľ ide o rizikový profil uvedenej inštitúcie.

Článok 12

Nové inštitúcie pod dohľadom alebo zmena štatútu

1.   Ak je inštitúcia inštitúciou, nad ktorou sa novo vykonáva dohľad len počas určitej časti príspevkového obdobia, čiastočný príspevok sa určuje uplatnením metodiky stanovenej v oddiele 3 na hodnotu jej ročného príspevku vypočítaného za nasledujúce príspevkové obdobie odkazom na počet plných mesiacov príspevkového obdobia, počas ktorých sa nad inštitúciou vykonáva dohľad.

2.   Zmena štatútu inštitúcie (vrátane malých inštitúcií) počas príspevkového obdobia nemá vplyv na ročný príspevok, ktorý sa má v danom roku uhradiť.

Článok 13

Postup získavania ročných príspevkov

1.   Orgán pre riešenie krízových situácií informuje každú inštitúciu uvedenú v článku 2 o svojom rozhodnutí, ktorým sa určil ročný príspevok, ktorý má každá inštitúcia splatiť každoročne najneskôr do 1. mája.

2.   Orgán pre riešenie krízových situácií o rozhodnutí informuje ktorýmkoľvek z týchto spôsobov:

| a) | elektronicky alebo iným porovnateľným komunikačným prostriedkom, ktorý umožňuje vystaviť potvrdenie o doručení; |
| --- | --- |

a)

elektronicky alebo iným porovnateľným komunikačným prostriedkom, ktorý umožňuje vystaviť potvrdenie o doručení;

| b) | doporučeným listom s doručenkou. |
| --- | --- |

b)

doporučeným listom s doručenkou.

3.   Rozhodnutie musí obsahovať podmienku a spôsob, akým sa ročný príspevok uhrádza, a podiel neodvolateľných platobných záväzkov uvedených v článku 103 smernice 2014/59/EÚ, ktoré každá inštitúcia môže používať. Orgán pre riešenie krízových situácií prijíma kolaterál iba takého druhu a za takých podmienok, ktoré umožňujú jeho okamžitú realizovateľnosť, a to aj v prípade rozhodnutia o riešení krízovej situácie prijatého cez víkend. Kolaterál by mal byť ocenený konzervatívne, aby toto ocenenie odzrkadľovalo výrazne zhoršené podmienky na trhu.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý ktorýkoľvek iný prostriedok nápravy, ktorý má orgán pre riešenie krízových situácií k dispozícii, v prípade čiastočnej úhrady, neuhradenia alebo nedodržania požiadavky stanovenej v rozhodnutí vzniká dotknutej inštitúcii denná pokuta z neuhradenej výšky splátky.

K dlžnej sume vznikajú každý deň úroky z dennej pokuty stanovené na základe úrokovej sadzby, ktorú Európska centrálna banka uplatňuje na svoje hlavné operácie refinancovania a ktorá je uverejňovaná v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, platnej v prvý kalendárny deň mesiaca, na ktorý pripadá splatnosť platby, zvýšenej o 8 percentuálnych bodov, a to počínajúc dňom splatnosti splátky.

5.   Ak je inštitúcia inštitúciou, nad ktorou sa novo vykonáva dohľad len počas určitej časti príspevkového obdobia, jej čiastočný ročný príspevok sa vyberá spolu s ročným príspevkom splatným za nasledujúce príspevkové obdobie.

ODDIEL 3

ADMINISTRATÍVNE ASPEKTY A SANKCIE

Článok 14

Povinnosti inštitúcií v oblasti predkladania správ

1.   Inštitúcie predkladajú orgánu pre riešenie krízových situácií poslednú schválenú ročnú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii pred 31. decembrom roka predchádzajúceho príspevkovému obdobiu, spolu so stanoviskom štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti v súlade s článkom 32 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (15).

2.   Inštitúcie predkladajú orgánu pre riešenie krízových situácií minimálne tie informácie, ktoré sú uvedené v prílohe II, a to na úrovni individuálneho subjektu.

3.   Informácie uvedené v prílohe II zahrnuté do požiadaviek na predkladanie správ orgánom dohľadu stanovených vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 680/2014 (16), alebo ak je to vhodné, v akejkoľvek inej požiadavke na predkladanie správ orgánom dohľadu platiacich pre inštitúciu na základe vnútroštátneho práva sa predkladajú orgánu pre riešenie krízových situácií v takej podobe, v akej ich inštitúcia vykázala v poslednej relevantnej správe orgánom dohľadu, ktorá bola predložená príslušnému orgánu v súvislosti s referenčným rokom ročnej účtovnej závierky uvedenej v odseku 1.

4.   Informácie uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 sa predkladajú najneskôr do 31. januára každého roka v súvislosti s rokom, ktorý sa skončil 31. decembra predchádzajúceho roka alebo príslušného relevantného finančného roka. Ak 31. január nie je pracovným dňom, informácie sa predložia v nasledujúci pracovný deň.

5.   Keď v informáciách alebo údajoch predkladaných orgánom pre riešenie krízových situácií dôjde k aktualizáciám alebo opravám, takéto aktualizácie alebo opravy sa bezodkladne predložia orgánom pre riešenie krízových situácií.

6.   Inštitúcie predkladajú informácie uvedené v prílohe II v dátových formátoch a v podobe, ktorú stanoví orgán pre riešenie krízových situácií.

7.   Na informácie predkladané v súlade s odsekmi 2 a 3 sa vzťahujú požiadavky dôvernosti a služobného tajomstva stanovené v článku 84 smernice 2014/59/EÚ.

Článok 15

Povinnosť orgánov pre riešenie krízových situácií vymieňať si informácie

1.   Na účely výpočtu menovateľa stanoveného v pilieri rizika uvedenom v článku 7 ods. 1 písm. c), orgány pre riešenie krízových situácií každoročne do 15. februára predkladajú Európskemu orgánu pre bankovníctvo (EBA) informácie, ktoré dostali od všetkých inštitúcií usadených na ich území, v súvislosti s medzibankovými záväzkami a vkladmi uvedenými v prílohe I na súhrnnej úrovni.

2.   EBA každoročne do 1. marca oznámi každému orgánu pre riešenie krízových situácií hodnotu menovateľa piliera rizika uvedeného v článku 7 ods. 1 písm. c).

Článok 16

Povinnosti systémov ochrany vkladov v oblasti predkladania správ

1.   Systémy ochrany vkladov každoročne do 31. januára predkladajú orgánom pre riešenie krízových situácií výpočet priemernej výšky krytých vkladov za predchádzajúci rok, vypočítavanej každý štvrťrok, všetkých svojich členských úverových inštitúcií.

2.   Tieto informácie sa predkladajú tak na individuálnej, ako aj na súhrnnej úrovni za dotknuté úverové inštitúcie s cieľom umožniť orgánom pre riešenie krízových situácií, aby stanovili ročnú cieľovú úroveň mechanizmu financovania riešenia krízových situácií v súlade s článkom 4 ods. 2 a aby stanovili základný ročný príspevok každej inštitúcie v súlade s článkom 5.

Článok 17

Presadzovanie predpisov

1.   Keď inštitúcie nepredložia všetky informácie uvedené v článku 14 v lehote stanovenej v uvedenom článku, orgán pre riešenie krízových situácií použije na výpočet ročného príspevku dotknutej inštitúcie odhady alebo svoje vlastné predpoklady.

2.   Keď informácie nie sú predložené každoročne do 31. januára, orgán pre riešenie krízových situácií môže dotknutej inštitúcii priradiť najvyšší koeficient úpravy zohľadňujúcej riziko podľa článku 9.

3.   Keď v informáciách, ktoré orgánu pre riešenie krízových situácií predkladajú inštitúcie, dôjde k opätovnému vykázaniu údajov alebo k ich revízii, orgán pre riešenie krízových situácií upraví ročný príspevok na základe aktualizovaných informácií pri výpočte ročného príspevku danej inštitúcie na nasledujúce príspevkové obdobie.

4.   Akýkoľvek rozdiel medzi ročným príspevkom vypočítaným a uhradeným na základe informácií, v ktorých došlo k opätovnému vykázaniu údajov alebo k ich revízii, a ročným príspevkom, ktorý mal byť uhradený na základe úpravy ročného príspevku, sa vyrovná v sume ročného príspevku splatnej za nasledujúce príspevkové obdobie. Táto úprava sa uskutoční formou zníženia alebo zvýšenia príspevkov na nasledujúce príspevkové obdobie.

Článok 18

Administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia

Orgány pre riešenie krízových situácií môžu osobám alebo subjektom zodpovedným za porušenia tohto nariadenia ukladať administratívne sankcie a iné administratívne opatrenia uvedené v článku 110 smernice 2014/59/EÚ.

ODDIEL 4

MECHANIZMY SPOLUPRÁCE

Článok 19

Mechanizmy spolupráce

1.   S cieľom zabezpečiť, aby boli príspevky skutočne uhrádzané, príslušné orgány pomáhajú orgánom pre riešenie krízových situácií pri realizácii ktorejkoľvek z úloh podľa tohto nariadenia, ak o to orgán pre riešenie krízových situácií požiada.

2.   Príslušné orgány na žiadosť predložia orgánom pre riešenie krízových situácií kontaktné údaje inštitúcií, ktorým sa každoročne najneskôr do 1. apríla alebo v nasledujúci pracovný deň, ak 1. apríl nepripadá na pracovný deň, oznamuje rozhodnutie uvedené v článku 13 ods. 1 Takéto kontaktné údaje obsahujú názov právnickej osoby, meno fyzickej osoby zastupujúcej právnickú osobu, adresu, e-mailovú adresu, telefónne číslo, číslo faxu alebo akékoľvek iné informácie, ktoré umožňujú inštitúciu identifikovať.

3.   Príslušné orgány predkladajú orgánom pre riešenie krízových situácií akékoľvek informácie, ktoré orgánom pre riešenie krízových situácií umožnia vypočítať ročné príspevky, najmä akékoľvek informácie súvisiace s dodatočnou úpravou zohľadňujúcou riziko a akýmikoľvek relevantnými výnimkami, ktoré príslušné orgány udelili inštitúciám podľa smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

ODDIEL 5

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 20

Prechodné ustanovenia

1.   Keď informácie požadované na základe konkrétneho ukazovateľa podľa prílohy II nie sú pre daný referenčný rok zahrnuté do príslušnej požiadavky na predkladanie správ orgánom dohľadu podľa článku 14, tento ukazovateľ rizika sa neuplatňuje až dovtedy, kým sa táto požiadavka na predkladanie správ orgánom dohľadu nestane uplatniteľnou. Váha ostatných dostupných ukazovateľov rizika sa pomerne k ich váham prepočíta, ako sa stanovuje v článku 7 tak, aby súčet ich váh bol 1. Ak systém ochrany vkladov nemá v roku 2015 k dispozícii ktorékoľvek z informácií požadovaných podľa článku 16 do 31. januára na účely výpočtu ročnej cieľovej úrovne uvedenej v článku 4 ods. 2 alebo na účely výpočtu základného ročného príspevku každej inštitúcie uvedeného v článku 5, relevantná úverová inštitúcia po oznámení zo strany systému ochrany vkladov orgánu pre riešenie krízových situácií tieto informácie predloží do uvedeného dátumu. Odchylne od článku 13 ods. 1, pokiaľ ide o príspevky, ktoré sa majú uhradiť v roku 2015, orgány pre riešenie krízových situácií najneskôr do 30. novembra 2015 informujú každú inštitúciu o svojom rozhodnutí, ktorým sa stanovuje ročný príspevok, ktorý majú inštitúcie uhrádzať.

2.   Odchylne od článku 13 ods. 4 a pokiaľ ide o príspevky, ktoré sa majú uhradiť v roku 2015, výška splatná podľa rozhodnutia uvedeného v článku 13 ods. 3 sa uhrádza do 31. decembra 2015.

3.   Odchylne od článku 14 ods. 4 a pokiaľ ide o informácie, ktoré sa majú predložiť orgánu pre riešenie krízových situácií v roku 2015, informácie podľa uvedeného odseku sa predkladajú najneskôr do 1. septembra 2015.

4.   Odchylne od článku 16 ods. 1, systémy ochrany vkladov predkladajú orgánu pre riešenie krízových situácií do 1. septembra 2015 informáciu o výške krytých vkladov k 31. júlu 2015.

5.   Až do konca úvodného obdobia uvedeného v článku 69 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 806/2014 môžu členské štáty umožniť inštitúciám, ktorých celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, presahujú 300 000 000 EUR a ktorých celkové aktíva sa rovnajú alebo sú nižšie ako 3 000 000 000 EUR, aby uhradili paušálnu sumu 50 000 EUR za celkové záväzky vo výške prvých 300 000 000 EUR znížené o vlastné zdroje a kryté vklady. Za celkové záväzky, znížené o vlastné zdroje a kryté vklady, presahujúce 300 000 000 EUR tieto inštitúcie uhrádzajú príspevky v súlade s článkami 4 až 9 tohto nariadenia.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 21. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ zo 16. apríla 2014 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 149).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Smernica Rady 1986/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1)

10

(11)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).

15

(16)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).

16

---

PRÍLOHA I

POSTUP VÝPOČTU ROČNÝCH PRÍSPEVKOV INŠTITÚCIÍ

KROK 1

Výpočet hrubých ukazovateľov

Orgán pre riešenie krízových situácií vypočítava tieto ukazovatele, pričom použije nasledujúce opatrenia:

| Pilier | Ukazovateľ | Opatrenia |
| --- | --- | --- |
| Expozícia voči riziku | Vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ | kde na účely tohto ukazovateľa: | Vlastné zdroje sú súčtom kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2 v súlade s vymedzením v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |

Pilier

Ukazovateľ

Opatrenia

Expozícia voči riziku

Vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ

Formula

kde na účely tohto ukazovateľa:

Vlastné zdroje sú súčtom kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2 v súlade s vymedzením v článku 4 ods. 1 bode 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| | Oprávnené záväzky sú súčtom záväzkov uvedených v článku 2 ods. 1 bode 71 smernice 2014/59/EÚ. |
| --- | --- |

Oprávnené záväzky sú súčtom záväzkov uvedených v článku 2 ods. 1 bode 71 smernice 2014/59/EÚ.

| | Celkové záväzky sú vymedzené v článku 3 ods. 11 tohto nariadenia. Derivátové záväzky sú zahrnuté do celkových pasív na základe toho, že sa plne uznávajú práva protistrany na čisté zúčtovanie. |
| --- | --- |

Celkové záväzky sú vymedzené v článku 3 ods. 11 tohto nariadenia. Derivátové záväzky sú zahrnuté do celkových pasív na základe toho, že sa plne uznávajú práva protistrany na čisté zúčtovanie.

| | MPVZOZ je minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle vymedzenia v článku 45 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ. |
| --- | --- |

MPVZOZ je minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky v zmysle vymedzenia v článku 45 ods. 1 smernice 2014/59/EÚ.

Expozícia voči riziku

Ukazovateľ finančnej páky

Ukazovateľ finančnej páky je vymedzený v článku 429 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a vykazuje sa v súlade s prílohou X vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

Expozícia voči riziku

Podiel vlastného kapitálu Tier 1

Podiel vlastného kapitálu Tier 1 je vymedzený v článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a vykazuje sa v súlade s prílohou I vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

Expozícia voči riziku

Celková riziková expozícia/celkové aktíva

Formula

kde:

| | Celková riziková expozícia je celková hodnota rizikovej expozície v zmysle vymedzenia v článku 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

Celková riziková expozícia je celková hodnota rizikovej expozície v zmysle vymedzenia v článku 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

| | Celkové aktíva sú vymedzené v článku 3 ods. 12 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

Celkové aktíva sú vymedzené v článku 3 ods. 12 tohto nariadenia.

Stabilita a rozmanitosť financovania

Pomer čistého stabilného financovania

Pomer čistého stabilného financovania sa vykazuje v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Stabilita a rozmanitosť financovania

Ukazovateľ krytia likvidity

Ukazovateľ krytia likvidity sa vykazuje v súlade s článkom 415 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2015/61.

Dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva

Podiel medzibankových úverov a vkladov v EÚ

Formula

kde:

| | Medzibankové úvery sú vymedzené ako súčet účtovných hodnôt úverov a preddavkov pre úverové inštitúcie a iné finančné korporácie, ako sa stanovuje na účely vzoru č. 4.1, 4.2, 4.3 a 4.4 prílohy III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 680/2014. |
| --- | --- |

Medzibankové úvery sú vymedzené ako súčet účtovných hodnôt úverov a preddavkov pre úverové inštitúcie a iné finančné korporácie, ako sa stanovuje na účely vzoru č. 4.1, 4.2, 4.3 a 4.4 prílohy III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 680/2014.

| | Medzibankové vklady sú vymedzené ako súčet účtovných hodnôt vkladov úverových inštitúcií a iných finančných korporácií, ako sa stanovuje na účely vzoru č. 8.1 prílohy III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 680/2014. |
| --- | --- |

Medzibankové vklady sú vymedzené ako súčet účtovných hodnôt vkladov úverových inštitúcií a iných finančných korporácií, ako sa stanovuje na účely vzoru č. 8.1 prílohy III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 680/2014.

| | Celkové medzibankové úvery a vklady v EÚ sú súčtom súhrnných medzibankových úverov a vkladov v držbe inštitúcií v každom členskom štáte vypočítaných v súlade s článkom 15. |
| --- | --- |

Celkové medzibankové úvery a vklady v EÚ sú súčtom súhrnných medzibankových úverov a vkladov v držbe inštitúcií v každom členskom štáte vypočítaných v súlade s článkom 15.

KROK 2

Diskretizácia ukazovateľov

| 1. | V nasledujúcej notácii je n indexom inštitúcií, i indexom ukazovateľov v rámci pilierov a j indexom pilierov. |
| --- | --- |

1.

V nasledujúcej notácii je n indexom inštitúcií, i indexom ukazovateľov v rámci pilierov a j indexom pilierov.

| 2. | Pre každý hrubý ukazovateľ vyplývajúci z kroku 1, xi,j
  , okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“, orgán pre riešenie krízových situácií vypočítava počet intervalov ki,j
  ako najbližšie celé číslo k:

  ,
  kde:

  N je počet inštitúcií prispievajúcich do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, pre ktoré sa ukazovateľ počíta;

  ;

  ;

  . |
| --- | --- |

2.

Pre každý hrubý ukazovateľ vyplývajúci z kroku 1, xi,j
  , okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“, orgán pre riešenie krízových situácií vypočítava počet intervalov ki,j
  ako najbližšie celé číslo k:

Formula,

kde:

N je počet inštitúcií prispievajúcich do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, pre ktoré sa ukazovateľ počíta;

Formula;

Formula;

Formula.

| 3. | Pre každý ukazovateľ okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“ orgán pre riešenie krízových situácií priradí do každého intervalu rovnaký počet inštitúcií, počnúc tým, že do prvého intervalu priradí inštitúcie s najnižšími hodnotami hrubého ukazovateľa. V prípade, že počet inštitúcií nie je možné presne vydeliť počtom intervalov, do každého z prvých r intervalov počnúc intervalom obsahujúcim inštitúcie s najnižšími hodnotami hrubého ukazovateľa, kde r je zvyšok po vydelení počtu inštitúcií N počtom intervalov ki,j
  , sa priradí jedna dodatočná inštitúcia. |
| --- | --- |

3.

Pre každý ukazovateľ okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“ orgán pre riešenie krízových situácií priradí do každého intervalu rovnaký počet inštitúcií, počnúc tým, že do prvého intervalu priradí inštitúcie s najnižšími hodnotami hrubého ukazovateľa. V prípade, že počet inštitúcií nie je možné presne vydeliť počtom intervalov, do každého z prvých r intervalov počnúc intervalom obsahujúcim inštitúcie s najnižšími hodnotami hrubého ukazovateľa, kde r je zvyšok po vydelení počtu inštitúcií N počtom intervalov ki,j
  , sa priradí jedna dodatočná inštitúcia.

| 4. | Pre každý ukazovateľ okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“ orgán pre riešenie krízových situácií priradí všetkým inštitúciám zahrnutým v danom intervale hodnotu poradia intervalu, počítajúc zľava doprava, takže hodnota diskretizovaného ukazovateľa je definovaná ako Iij,n
  = 1,..., ki,j
  . |
| --- | --- |

4.

Pre každý ukazovateľ okrem ukazovateľa „rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory“ orgán pre riešenie krízových situácií priradí všetkým inštitúciám zahrnutým v danom intervale hodnotu poradia intervalu, počítajúc zľava doprava, takže hodnota diskretizovaného ukazovateľa je definovaná ako Iij,n
  = 1,..., ki,j
  .

| 5. | Tento krok sa uplatňuje na ukazovatele uvedené v článku 6 ods. 5 písm. a) a b) len vtedy, ak ich orgán pre riešenie krízových situácií určí ako kontinuálne premenné. |
| --- | --- |

5.

Tento krok sa uplatňuje na ukazovatele uvedené v článku 6 ods. 5 písm. a) a b) len vtedy, ak ich orgán pre riešenie krízových situácií určí ako kontinuálne premenné.

KROK 3

Prepočítanie ukazovateľov

Orgán pre riešenie krízových situácií prepočíta každý ukazovateľ vyplývajúci z kroku 2, Ii,j
  , v rozmedzí 1 – 1 000 podľa tohto vzorca:

Image,

kde argumentmi funkcií na výpočet minima a maxima sú hodnoty všetkých inštitúcií prispievajúcich do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, pre ktoré sa ukazovateľ počíta.

KROK 4

Zahrnutie priradeného znamienka

| 1. | Orgán pre riešenie krízových situácií uplatní na ukazovatele tieto znamienka:







  Pilier | Ukazovateľ | Znamienko |
| --- | --- | --- | --- |
| Expozícia voči riziku | Vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ | – |
| Expozícia voči riziku | Ukazovateľ finančnej páky | – |
| Expozícia voči riziku | Podiel vlastného kapitálu Tier 1 | – |
| Expozícia voči riziku | Celková riziková expozícia/celkové aktíva | + |
| Stabilita a rozmanitosť financovania | Pomer čistého stabilného financovania | – |
| Stabilita a rozmanitosť financovania | Ukazovateľ krytia likvidity | – |
| Dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva | Podiel medzibankových úverov a vkladov v EÚ | + |
| Dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií | Členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia | – |
| Dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií | Rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory | + |

1.

Orgán pre riešenie krízových situácií uplatní na ukazovatele tieto znamienka:

Pilier

Ukazovateľ

Znamienko

Expozícia voči riziku

Vlastné zdroje a oprávnené záväzky v držbe inštitúcie nad rámec MPVZOZ

–

Expozícia voči riziku

Ukazovateľ finančnej páky

–

Expozícia voči riziku

Podiel vlastného kapitálu Tier 1

–

Expozícia voči riziku

Celková riziková expozícia/celkové aktíva

+

Stabilita a rozmanitosť financovania

Pomer čistého stabilného financovania

–

Stabilita a rozmanitosť financovania

Ukazovateľ krytia likvidity

–

Dôležitosť inštitúcie pre stabilitu finančného systému alebo hospodárstva

Podiel medzibankových úverov a vkladov v EÚ

+

Dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií

Členstvo v schéme inštitucionálneho zabezpečenia

–

Dodatočné ukazovatele rizika, ktoré určí orgán pre riešenie krízových situácií

Rozsah predchádzajúcej mimoriadnej verejnej finančnej podpory

+

V prípade ukazovateľov s kladným znamienkom vyššie hodnoty zodpovedajú vyššej rizikovosti inštitúcie. V prípade ukazovateľov so záporným znamienkom vyššie hodnoty zodpovedajú nižšej rizikovosti inštitúcie.

Orgán pre riešenie krízových situácií určí tieto ukazovatele: obchodné činnosti, mimosúvahové expozície, deriváty, zložitosť a vyriešiteľnosť krízovej situácie a priradí im príslušné znamienko.

| 2. | Orgán pre riešenie krízových situácií uplatní na každý prepočítaný ukazovateľ vyplývajúci z kroku 3, RIij,n
  , túto transformáciu s cieľom zahrnúť jeho znamienko:








  TRIij,n
  = | RIij,n | if sign = „–“ |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 001 – RIij,n | if sign = „+“ |

2.

Orgán pre riešenie krízových situácií uplatní na každý prepočítaný ukazovateľ vyplývajúci z kroku 3, RIij,n
  , túto transformáciu s cieľom zahrnúť jeho znamienko:

TRIij,n
  =

RIij,n

if sign = „–“

1 001 – RIij,n

if sign = „+“

KROK 5

Výpočet zloženého ukazovateľa

| 1. | Orgán pre riešenie krízových situácií agreguje ukazovatele i v rámci každého piliera j prostredníctvom váženého aritmetického priemeru podľa tohto vzorca:

  ,
  kde: | wij
  je váha ukazovate iľa v pilieri j v zmysle vymedzenia v článku 7; |
| --- | --- | --- |

1.

Orgán pre riešenie krízových situácií agreguje ukazovatele i v rámci každého piliera j prostredníctvom váženého aritmetického priemeru podľa tohto vzorca:

Formula,

kde:

wij
  je váha ukazovate iľa v pilieri j v zmysle vymedzenia v článku 7;

| | Nj
  je počet ukazovateľov v rámci piliera j. |
| --- | --- |

Nj
  je počet ukazovateľov v rámci piliera j.

| 2. | Na výpočet zloženého ukazovateľa vykoná orgán pre riešenie krízových situácií agregáciu pilierov j prostredníctvom váženého geometrického priemeru podľa tohto vzorca:

  ,
  kde: | Wj
  je váha ukazovateľa v pilieri v zmysle vymedzenia v článku 7; |
| --- | --- | --- |

2.

Na výpočet zloženého ukazovateľa vykoná orgán pre riešenie krízových situácií agregáciu pilierov j prostredníctvom váženého geometrického priemeru podľa tohto vzorca:

Formula,

kde:

Wj
  je váha ukazovateľa v pilieri v zmysle vymedzenia v článku 7;

| | J je počet pilierov. |
| --- | --- |

J je počet pilierov.

| 3. | Aby mohol byť konečný zložený ukazovateľ vymedzený tak, že inštitúciám s vyšším rizikovým profilom budú zodpovedať vyššie hodnoty, orgán pre riešenie krízových situácií uplatní túto transformáciu:

  . |
| --- | --- |

3.

Aby mohol byť konečný zložený ukazovateľ vymedzený tak, že inštitúciám s vyšším rizikovým profilom budú zodpovedať vyššie hodnoty, orgán pre riešenie krízových situácií uplatní túto transformáciu:

Formula.

KROK 6

Výpočet ročných príspevkov

| 1. | Orgán pre riešenie krízových situácií prepočíta konečný zložený ukazovateľ vyplývajúci z kroku 5, FCIn
  , v rozsahu vymedzenom v článku 9 podľa nasledujúceho vzorca:

  ,
  kde argumentmi funkcií a na výpočet minima a maxima sú hodnoty všetkých inštitúcií prispievajúcich do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, pre ktoré sa ukazovateľ počíta. |
| --- | --- |

1.

Orgán pre riešenie krízových situácií prepočíta konečný zložený ukazovateľ vyplývajúci z kroku 5, FCIn
  , v rozsahu vymedzenom v článku 9 podľa nasledujúceho vzorca:

Image,

kde argumentmi funkcií a na výpočet minima a maxima sú hodnoty všetkých inštitúcií prispievajúcich do mechanizmu financovania riešenia krízových situácií, pre ktoré sa ukazovateľ počíta.

| 2. | Orgán pre riešenie krízových situácií vypočíta ročný príspevok každej inštitúcie n, okrem inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje článok 10, a s výnimkou paušálnej časti príspevkov inštitúcií, na ktoré členské štáty uplatňujú článok 20 ods. 5, ako:

  ,
  kde: | p, q sú indexy inštitúcií; |
| --- | --- | --- |

2.

Orgán pre riešenie krízových situácií vypočíta ročný príspevok každej inštitúcie n, okrem inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje článok 10, a s výnimkou paušálnej časti príspevkov inštitúcií, na ktoré členské štáty uplatňujú článok 20 ods. 5, ako:

Image,

kde:

p, q sú indexy inštitúcií;

| | Cieľ je ročná cieľová úroveň, ktorú určí orgán pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 4 ods. 2, mínus súčet príspevkov vypočítaných v súlade s článkom 10 a mínus súčet všetkých paušálnych súm, ktoré sa môžu uhradiť podľa článku 20 ods. 5; |
| --- | --- |

Cieľ je ročná cieľová úroveň, ktorú určí orgán pre riešenie krízových situácií v súlade s článkom 4 ods. 2, mínus súčet príspevkov vypočítaných v súlade s článkom 10 a mínus súčet všetkých paušálnych súm, ktoré sa môžu uhradiť podľa článku 20 ods. 5;

| | Bn
  je výška záväzkov (s výnimkou vlastných zdrojov) mínus hodnota krytých vkladov inštitúcie n, upravená v súlade s článkom 5 a bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 20 ods. 5. |
| --- | --- |

Bn
  je výška záväzkov (s výnimkou vlastných zdrojov) mínus hodnota krytých vkladov inštitúcie n, upravená v súlade s článkom 5 a bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 20 ods. 5.

---

PRÍLOHA II

ÚDAJE, KTORÉ SA MAJÚ PREDKLADAŤ ORGÁNOM PRE RIEŠENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ

| — | Celkové aktíva v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 12 |
| --- | --- |

—

Celkové aktíva v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 12

| — | Celkové záväzky v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 11 |
| --- | --- |

—

Celkové záväzky v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 11

| — | Záväzky, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a), b), c), d), e), f) |
| --- | --- |

—

Záväzky, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a), b), c), d), e), f)

| — | Záväzky vyplývajúce z derivátových zmlúv |
| --- | --- |

—

Záväzky vyplývajúce z derivátových zmlúv

| — | Záväzky vyplývajúce z derivátových zmlúv ocenené v súlade s článkom 5 ods. 3 |
| --- | --- |

—

Záväzky vyplývajúce z derivátových zmlúv ocenené v súlade s článkom 5 ods. 3

| — | Kryté vklady |
| --- | --- |

—

Kryté vklady

| — | Celková riziková expozícia |
| --- | --- |

—

Celková riziková expozícia

| — | Vlastné zdroje |
| --- | --- |

—

Vlastné zdroje

| — | Podiel vlastného kapitálu Tier 1 |
| --- | --- |

—

Podiel vlastného kapitálu Tier 1

| — | Oprávnené záväzky |
| --- | --- |

—

Oprávnené záväzky

| — | Ukazovateľ finančnej páky |
| --- | --- |

—

Ukazovateľ finančnej páky

| — | Ukazovateľ krytia likvidity |
| --- | --- |

—

Ukazovateľ krytia likvidity

| — | Pomer čistého stabilného financovania |
| --- | --- |

—

Pomer čistého stabilného financovania

| — | Medzibankové úvery |
| --- | --- |

—

Medzibankové úvery

| — | Medzibankové vklady |
| --- | --- |

—

Medzibankové vklady

---

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/65

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/64

zo 16. januára 2015,

ktorým sa dvestodvadsiaty štvrtýkrát mení nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným so sieťou al Káida

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al Káida (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 písm. a) a článok 7a ods. 5,

keďže:

| (1) | V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Dňa 2. januára 2015 Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o vymazaní dvoch osôb zo zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN okrem toho 24. novembra, 12. a 30. decembra 2014 rozhodol o zmenení siedmich záznamov v zozname. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 2. januára 2015 Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o vymazaní dvoch osôb zo zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN okrem toho 24. novembra, 12. a 30. decembra 2014 rozhodol o zmenení siedmich záznamov v zozname.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať, |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa týmto mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. januára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

riaditeľ útvaru pre nástroje zahraničnej politiky

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení takto:

| 1. | Pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa vypúšťajú tieto záznamy:






  a) | „Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dátum narodenia: 10.3.1977. Miesto narodenia: Benghazi, Líbya. Štátna príslušnosť: Palestínčan bez štátnej príslušnosti. Číslo cestovného pasu: a) 0003684 (egyptský cestovný dokument), b) 981354 (egyptský cestovný pas). Ďalšie informácie: a) vo väzbe od 22.5.2005. b) Meno brata je Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 2.8.2006.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa vypúšťajú tieto záznamy:

a)

„Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dátum narodenia: 10.3.1977. Miesto narodenia: Benghazi, Líbya. Štátna príslušnosť: Palestínčan bez štátnej príslušnosti. Číslo cestovného pasu: a) 0003684 (egyptský cestovný dokument), b) 981354 (egyptský cestovný pas). Ďalšie informácie: a) vo väzbe od 22.5.2005. b) Meno brata je Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 2.8.2006.“

| b) | „Aqeel Abdulaziz Aqeel Al-Aqeel [alias a) Aqeel Abdulaziz Al-Aqil, b) Ageel Abdulaziz A. Alageel]. Adresa: v apríli 2009 sa zdržiaval v Saudskej Arábii. Dátum narodenia: 29.4.1949. Miesto narodenia: Uneizah, Saudská Arábia. Štátna príslušnosť: Saudská Arábia. Číslo cestovného pasu: a) C 1415363 [vydaný 21.5.2000 (16/2/1421H)]; b) E 839024 (vydaný 3.1.2004, jeho platnosť sa skončila 8.11.2008). Ďalšie informácie: od novembra 2010 vo väzbe v Saudskej Arábii. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 6.7.2004“
  . |
| --- | --- |

b)

„Aqeel Abdulaziz Aqeel Al-Aqeel [alias a) Aqeel Abdulaziz Al-Aqil, b) Ageel Abdulaziz A. Alageel]. Adresa: v apríli 2009 sa zdržiaval v Saudskej Arábii. Dátum narodenia: 29.4.1949. Miesto narodenia: Uneizah, Saudská Arábia. Štátna príslušnosť: Saudská Arábia. Číslo cestovného pasu: a) C 1415363 [vydaný 21.5.2000 (16/2/1421H)]; b) E 839024 (vydaný 3.1.2004, jeho platnosť sa skončila 8.11.2008). Ďalšie informácie: od novembra 2010 vo väzbe v Saudskej Arábii. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 6.7.2004“

| 2. | Záznam „Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Dátum narodenia: 12.5.1964. Miesto narodenia: Dedina Kharsenoy, Šatojský (sovietsky) okres, Čečenská republika, Ruská federácia. Štátna príslušnosť: a) ruská, b) ZSSR (do roku 1991). Ďalšie informácie: a) žije v Ruskej federácii od novembra 2010; b) medzinárodný zatykač vydaný v roku 2000, c) údajne zomrel v apríli 2014. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 10.3.2011“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Doku Khamatovich Umarov (alias a) Умаров Доку Хаматович, b) Lom-ali Butayev (Butaev). Dátum narodenia: a) 13.4.1964, b) 13.4.1965, c) 12.5.1964, d) 1955. Miesto narodenia: Dedina Kharsenoy, Šatojský (sovietsky) okres, Čečenská republika, Ruská federácia. Štátna príslušnosť: a) ruská, b) ZSSR (do roku 1991). Číslo cestovného pasu: 96 03 464086 (ruský cestovný pas vydaný 1.6.2003). Ďalšie informácie: Fyzický opis: 180 cm vysoký, tmavé vlasy, 7 – 9 cm dlhá jazva na tvári, časť jazyka chýba, má rečovú vadu. Žije v Ruskej federácii od novembra 2010. Medzinárodný zatykač bol vydaný v roku 2000. Údajne zomrel v apríli 2014. Osobitné oznámenie INTERPOLU obsahuje biometrické informácie. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 10.3.2011.“ |
| --- | --- |

2.

Záznam „Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Dátum narodenia: 12.5.1964. Miesto narodenia: Dedina Kharsenoy, Šatojský (sovietsky) okres, Čečenská republika, Ruská federácia. Štátna príslušnosť: a) ruská, b) ZSSR (do roku 1991). Ďalšie informácie: a) žije v Ruskej federácii od novembra 2010; b) medzinárodný zatykač vydaný v roku 2000, c) údajne zomrel v apríli 2014. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 10.3.2011“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Doku Khamatovich Umarov (alias a) Умаров Доку Хаматович, b) Lom-ali Butayev (Butaev). Dátum narodenia: a) 13.4.1964, b) 13.4.1965, c) 12.5.1964, d) 1955. Miesto narodenia: Dedina Kharsenoy, Šatojský (sovietsky) okres, Čečenská republika, Ruská federácia. Štátna príslušnosť: a) ruská, b) ZSSR (do roku 1991). Číslo cestovného pasu: 96 03 464086 (ruský cestovný pas vydaný 1.6.2003). Ďalšie informácie: Fyzický opis: 180 cm vysoký, tmavé vlasy, 7 – 9 cm dlhá jazva na tvári, časť jazyka chýba, má rečovú vadu. Žije v Ruskej federácii od novembra 2010. Medzinárodný zatykač bol vydaný v roku 2000. Údajne zomrel v apríli 2014. Osobitné oznámenie INTERPOLU obsahuje biometrické informácie. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 10.3.2011.“

alias

| 3. | Záznam „Aris Munandar. Dátum narodenia: a) 1.1.1971, b) medzi rokmi 1962 a 1968. Miesto narodenia: Sambi, Boyolali, Jáva, Indonézia“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Aris Munandar. Dátum narodenia: a) 1.1.1971, b) medzi rokmi 1962 a 1968. Miesto narodenia: Sambi, Boyolali, Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: indonézska (od decembra 2003). Ďalšie informácie: na slobode od decembra 2003.“ |
| --- | --- |

3.

Záznam „Aris Munandar. Dátum narodenia: a) 1.1.1971, b) medzi rokmi 1962 a 1968. Miesto narodenia: Sambi, Boyolali, Jáva, Indonézia“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

„Aris Munandar. Dátum narodenia: a) 1.1.1971, b) medzi rokmi 1962 a 1968. Miesto narodenia: Sambi, Boyolali, Jáva, Indonézia. Štátna príslušnosť: indonézska (od decembra 2003). Ďalšie informácie: na slobode od decembra 2003.“

| 4. | Záznam „Yassin Sywal (alias a) Salim Yasin, b) Mochtar Yasin Mahmud, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Abu Seta, g) Mahmud, h) Abu Muamar); dátum narodenia: približne 1972; štátna príslušnosť: indonézska“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Yassin Syawal (alias a) Salim Yasin, b) Yasin Mahmud Mochtar, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Yassin Sywal, g) Abu Seta, h) Mahmud, i) Abu Muamar, j) Mubarok]. Dátum narodenia: približne 1972. Štátna príslušnosť: indonézska. Ďalšie informácie: na slobode od decembra 2003.“ |
| --- | --- |

4.

Záznam „Yassin Sywal (alias a) Salim Yasin, b) Mochtar Yasin Mahmud, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Abu Seta, g) Mahmud, h) Abu Muamar); dátum narodenia: približne 1972; štátna príslušnosť: indonézska“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Yassin Syawal (alias a) Salim Yasin, b) Yasin Mahmud Mochtar, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Yassin Sywal, g) Abu Seta, h) Mahmud, i) Abu Muamar, j) Mubarok]. Dátum narodenia: približne 1972. Štátna príslušnosť: indonézska. Ďalšie informácie: na slobode od decembra 2003.“

alias

| 5. | Záznam „Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Adresa: a) 23, 50th Steet, Zehrouni, Tunis, Tunisko. Dátum narodenia: 11.12.1974. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L945660 (tuniský cestovný pas vydaný 28.2.1996, jeho platnosť sa skončila 27.2.2001). Národné identifikačné číslo: 04643632 vydané 18.6.1999. Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: DAOMMD74T11Z352Z, b) meno jeho matky je Ourida Bint Mohamed, c) deportovaný z Talianska do Tuniska 1.12.2004. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Dátum narodenia: 11.12.1974. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: a) L 191609 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 28.2.1996, jeho platnosť sa skončila 27.2.2001), b) 04643632 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 18. júna 1999), c) DAOMMD74T11Z352Z (talianske daňové registračné číslo). Adresa: 50th Street, Number 23, Zehrouni, Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: a) veliteľ bezpečnostného krídla hnutia Ansaral-Shari'a v Tunisku (AAS-T), b) meno jeho matky je Ourida Bint Mohamed. c) Deportovaný z Talianska do Tuniska 1. decembra 2004. d) Zadržaný v Tunisku v auguste 2013. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“ |
| --- | --- |

5.

Záznam „Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Adresa: a) 23, 50th Steet, Zehrouni, Tunis, Tunisko. Dátum narodenia: 11.12.1974. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L945660 (tuniský cestovný pas vydaný 28.2.1996, jeho platnosť sa skončila 27.2.2001). Národné identifikačné číslo: 04643632 vydané 18.6.1999. Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: DAOMMD74T11Z352Z, b) meno jeho matky je Ourida Bint Mohamed, c) deportovaný z Talianska do Tuniska 1.12.2004. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Dátum narodenia: 11.12.1974. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: a) L 191609 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 28.2.1996, jeho platnosť sa skončila 27.2.2001), b) 04643632 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 18. júna 1999), c) DAOMMD74T11Z352Z (talianske daňové registračné číslo). Adresa: 50th Street, Number 23, Zehrouni, Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: a) veliteľ bezpečnostného krídla hnutia Ansaral-Shari'a v Tunisku (AAS-T), b) meno jeho matky je Ourida Bint Mohamed. c) Deportovaný z Talianska do Tuniska 1. decembra 2004. d) Zadržaný v Tunisku v auguste 2013. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“

alias

| 6. | Záznam „Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Ben Soltane (alias Zakariya). Adresa: Tunisko. Dátum narodenia: 14.7.1970. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: M408665 (tuniský cestovný pas vydaný 4.10.2000, jeho platnosť sa skončila 3.10.2005). Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: BNSDLA70L14Z352B; b) vyhostený z Talianska do Tuniska 28.2.2004. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 3.9.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Hamdi (alias a) Adel ben al-Azhar ben Youssef ben Soltane, b) Zakariya). Dátum narodenia: 14.7.1970. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: a) M408665 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 4.10.2000, jeho platnosť sa skončila 3.10.2005) b) W334061 (tuniské národné identifikačné číslo vydané 9.3.2011), c) BNSDLA70L14Z352B (talianske daňové registračné číslo): Adresa: Tunisko. Ďalšie informácie: a) Vyhostený z Talianska do Tuniska 28. februára 2004. b) Od januára 2010 vo výkone trestu odňatia slobody na 12 rokov v Tunisku za členstvo v teroristickej organizácii v zahraničí. c) Zadržaný v Tunisku v roku 2013. d) V roku 2014 si legálne zmenil priezvisko z Ben Soltane na Hamdi. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 3.9.2002.“ |
| --- | --- |

6.

Záznam „Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Ben Soltane (alias Zakariya). Adresa: Tunisko. Dátum narodenia: 14.7.1970. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: M408665 (tuniský cestovný pas vydaný 4.10.2000, jeho platnosť sa skončila 3.10.2005). Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: BNSDLA70L14Z352B; b) vyhostený z Talianska do Tuniska 28.2.2004. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 3.9.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Hamdi (alias a) Adel ben al-Azhar ben Youssef ben Soltane, b) Zakariya). Dátum narodenia: 14.7.1970. Miesto narodenia: Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: a) M408665 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 4.10.2000, jeho platnosť sa skončila 3.10.2005) b) W334061 (tuniské národné identifikačné číslo vydané 9.3.2011), c) BNSDLA70L14Z352B (talianske daňové registračné číslo): Adresa: Tunisko. Ďalšie informácie: a) Vyhostený z Talianska do Tuniska 28. februára 2004. b) Od januára 2010 vo výkone trestu odňatia slobody na 12 rokov v Tunisku za členstvo v teroristickej organizácii v zahraničí. c) Zadržaný v Tunisku v roku 2013. d) V roku 2014 si legálne zmenil priezvisko z Ben Soltane na Hamdi. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 3.9.2002.“

alias

| 7. | Záznam „Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid [alias a) Omar El Mouhajer; b) Saber]. Adresa: 6, Ibn Al-Haythman Street, Manubah, Tunis, Tunisko. Dátum narodenia: 10.2.1968. Miesto narodenia: Menzel Jemil, Bizerte, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: K929139 (tuniský cestovný pas vydaný 14.2.1996, jeho platnosť sa skončila 13.2.2000). Národné identifikačné číslo: 00319547 (vydané 8.12.1994). Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: SSDSBN68B10Z352F; b) meno matky je Beya Al-Saidani; c) vyhostený z Talianska do Tuniska 2. júna 2008. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid [alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber]. Dátum narodenia: 10.2.1968. Miesto narodenia: Menzel Jemil, Bizerte, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: K929139 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 14.2.1995, jeho platnosť sa skončila 13.2.2000), b) 00319547 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 8.12.1994), c) SSDSBN68B10Z352F (talianske daňové registračné číslo). Adresa: Ibn Al-Haythman Street, Number 6, Manubah, Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: a) Meno matky je Beya Al-Saidani. b) Vyhostený z Talianska do Tuniska 2. júna 2008. c) Uväznený v Tunisku v auguste 2014. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“ |
| --- | --- |

7.

Záznam „Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid [alias a) Omar El Mouhajer; b) Saber]. Adresa: 6, Ibn Al-Haythman Street, Manubah, Tunis, Tunisko. Dátum narodenia: 10.2.1968. Miesto narodenia: Menzel Jemil, Bizerte, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: K929139 (tuniský cestovný pas vydaný 14.2.1996, jeho platnosť sa skončila 13.2.2000). Národné identifikačné číslo: 00319547 (vydané 8.12.1994). Ďalšie informácie: a) talianske daňové registračné číslo: SSDSBN68B10Z352F; b) meno matky je Beya Al-Saidani; c) vyhostený z Talianska do Tuniska 2. júna 2008. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid [alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber]. Dátum narodenia: 10.2.1968. Miesto narodenia: Menzel Jemil, Bizerte, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: K929139 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 14.2.1995, jeho platnosť sa skončila 13.2.2000), b) 00319547 (číslo tuniského cestovného pasu vydaného 8.12.1994), c) SSDSBN68B10Z352F (talianske daňové registračné číslo). Adresa: Ibn Al-Haythman Street, Number 6, Manubah, Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: a) Meno matky je Beya Al-Saidani. b) Vyhostený z Talianska do Tuniska 2. júna 2008. c) Uväznený v Tunisku v auguste 2014. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“

alias

| 8. | Záznam „Mohamed Aouani [alias a) Lased Ben Heni; b) Al-As'ad Ben Hani; c) Mohamed Ben Belgacem Awani; d) Mohamed Abu Abda; e) Abu Obeida]. Dátum narodenia: a) 5.2.1970, b) 5.2.1969. Štátna príslušnosť: Tunisko. Miesto narodenia: a) Tripolis, Líbya; b) Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: profesor chémie; b) vyhostený z Talianska do Tuniska 27.8.2006. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:
  „Mohamed Lakhal [alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Aouani, e) Mohamed Abu Abda, f) Abu Obeida]. Dátum narodenia: a) 5.2.1970, b) 5.2.1969. Miesto narodenia: a) Tripolis, Líbya; b) Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: W374031 (tuniské národné identifikačné číslo vydané 11.4.2011). Ďalšie informácie: a) Profesor chémie. b) Vyhostený z Talianska do Tuniska 27. augusta 2006. c) V roku 2014 si právne zmenil priezvisko z Aouani na Lakhal. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“ |
| --- | --- |

8.

Záznam „Mohamed Aouani [alias a) Lased Ben Heni; b) Al-As'ad Ben Hani; c) Mohamed Ben Belgacem Awani; d) Mohamed Abu Abda; e) Abu Obeida]. Dátum narodenia: a) 5.2.1970, b) 5.2.1969. Štátna príslušnosť: Tunisko. Miesto narodenia: a) Tripolis, Líbya; b) Tunis, Tunisko. Ďalšie informácie: profesor chémie; b) vyhostený z Talianska do Tuniska 27.8.2006. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002“ pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa nahrádza takto:

alias

„Mohamed Lakhal [alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Aouani, e) Mohamed Abu Abda, f) Abu Obeida]. Dátum narodenia: a) 5.2.1970, b) 5.2.1969. Miesto narodenia: a) Tripolis, Líbya; b) Tunis, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: W374031 (tuniské národné identifikačné číslo vydané 11.4.2011). Ďalšie informácie: a) Profesor chémie. b) Vyhostený z Talianska do Tuniska 27. augusta 2006. c) V roku 2014 si právne zmenil priezvisko z Aouani na Lakhal. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 24.4.2002.“

alias

---

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/68

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/65

zo 16. januára 2015,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. januára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 62,0 |
| EG | 260,4 |
| IL | 127,8 |
| MA | 115,7 |
| TR | 114,9 |
| ZZ | 136,2 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 170,4 |
| ZZ | 159,7 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 228,7 |
| TR | 168,5 |
| ZZ | 198,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 57,3 |
| TR | 62,5 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 20 10 | IL | 140,0 |
| MA | 87,2 |
| ZZ | 113,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 102,7 |
| KR | 153,2 |
| MA | 82,2 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 50 10 | TR | 69,7 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | BR | 65,5 |
| CL | 84,5 |
| US | 151,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 30 90 | CN | 92,1 |
| TR | 108,4 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 113,1 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

62,0

EG

260,4

IL

127,8

MA

115,7

TR

114,9

ZZ

136,2

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

170,4

ZZ

159,7

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

228,7

TR

168,5

ZZ

198,6

0805 10 20

EG

47,4

MA

57,3

TR

62,5

ZA

97,5

ZZ

66,2

0805 20 10

IL

140,0

MA

87,2

ZZ

113,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

102,7

KR

153,2

MA

82,2

TR

116,8

ZZ

113,7

0805 50 10

TR

69,7

ZZ

69,7

0808 10 80

BR

65,5

CL

84,5

US

151,8

ZZ

100,6

0808 30 90

CN

92,1

TR

108,4

US

138,7

ZZ

113,1

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/70

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/66

zo 16. januára 2015,

ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia podané od 1. do 7. januára 2015 v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 341/2007 na cesnak

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 1 a 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 341/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz cesnaku. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 341/2007 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz cesnaku.

| (2) | Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia „A“ podané počas prvých siedmich kalendárnych dní mesiaca januára 2015 na čiastkové obdobie od 1. marca do 31. mája 2015, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia „A“ vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia „A“ podané počas prvých siedmich kalendárnych dní mesiaca januára 2015 na čiastkové obdobie od 1. marca do 31. mája 2015, sú v prípade niektorých kvót vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia „A“ vydávať, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3).

| (3) | S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné povolenia „A“ podané podľa nariadenia (ES) č. 341/2007 na čiastkové obdobie od 1. marca do 31. mája 2015, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. januára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 341/2007 z 29. marca 2007 o otvorení a ustanovení správy colných kvót a zavedení systému dovozných licencií a osvedčení o pôvode vzťahujúcich sa na cesnak a niektoré ďalšie poľnohospodárske výrobky dovezené z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 12).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PRÍLOHA

| Pôvod | Poradové číslo | Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. marca do 31. mája 2015
  (v %) |
| --- | --- | --- |
| Argentína | | |
| — | tradiční dovozcovia |

Pôvod

Poradové číslo

Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. marca do 31. mája 2015

(v %)

Argentína

—

tradiční dovozcovia

09.4104

—

| — | noví dovozcovia |
| --- | --- |

—

noví dovozcovia

09.4099

—

Čína

| — | tradiční dovozcovia |
| --- | --- |

—

tradiční dovozcovia

09.4105

60,163501

| — | noví dovozcovia |
| --- | --- |

—

noví dovozcovia

09.4100

0,434491

Iné tretie krajiny

| — | tradiční dovozcovia |
| --- | --- |

—

tradiční dovozcovia

09.4106

—

| — | noví dovozcovia |
| --- | --- |

—

noví dovozcovia

09.4102

—

---

ROZHODNUTIA

| 17.1.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 11/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 11/72

---

ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2015/67 (EUCAP SAHEL MALI/1/2015)

zo 14. januára 2015

o predĺžení mandátu vedúceho misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/219/SZBP z 15. apríla 2014 o misii Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1,

keďže:

| (1) | Podľa rozhodnutia 2014/219/SZBP je Politický a bezpečnostný výbor (PBV) v súlade s článkom 38 zmluvy poverený prijímať príslušné rozhodnutia na účely výkonu politickej kontroly a strategického riadenia misie EUCAP Sahel Mali vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa rozhodnutia 2014/219/SZBP je Politický a bezpečnostný výbor (PBV) v súlade s článkom 38 zmluvy poverený prijímať príslušné rozhodnutia na účely výkonu politickej kontroly a strategického riadenia misie EUCAP Sahel Mali vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie.

| (2) | PBV 26. mája 2014 prijal rozhodnutie EUCAP Sahel Mali/1/2014 (2), ktorým sa pán Albrecht CONZE vymenúva za vedúceho misie EUCAP Sahel Mali na obdobie od 26. mája 2014 do 14. januára 2015. |
| --- | --- |

(2)

PBV 26. mája 2014 prijal rozhodnutie EUCAP Sahel Mali/1/2014 (2), ktorým sa pán Albrecht CONZE vymenúva za vedúceho misie EUCAP Sahel Mali na obdobie od 26. mája 2014 do 14. januára 2015.

| (3) | Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhla predĺžiť mandát pána Albrechta CONZEHO ako vedúceho misie EUCAP Sahel Mali na obdobie od 15. januára 2015 do 14. júna 2015, |
| --- | --- |

(3)

Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku navrhla predĺžiť mandát pána Albrechta CONZEHO ako vedúceho misie EUCAP Sahel Mali na obdobie od 15. januára 2015 do 14. júna 2015,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Mandát pána Albrechta CONZEHO ako vedúceho misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) sa týmto predlžuje do 14. júna 2015.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 14. januára 2015

Za Politický a bezpečnostný výbor

predseda

W. STEVENS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 113, 16.4.2014, s. 21.

1

(2)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUCAP Sahel Mali/1/2014 z 26. mája 2014 o vymenovaní vedúceho misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) (Ú. v. EÚ L 164, 3.6.2014, s. 43).

2

---