# Europos Sąjungos C 2/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 2 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. sausio 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 2

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. sausio 7d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 002/01 | Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 0,05 % 2015 m. sausio 1 d. – Euro kursas | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2015/C 002/01

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms: 0,05 % 2015 m. sausio 1 d. – Euro kursas

1

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 002/02 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 2 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 002/03 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 3 |
| 2015/C 002/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 7 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2015/C 002/02

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

2

KITI AKTAI

Europos Komisija

2015/C 002/03

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

3

2015/C 002/04

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 7.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/1

---

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

0,05 % 2015 m. sausio 1 d.

Euro kursas (2)

2015 m. sausio 6 d.

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1914 |
| JPY | Japonijos jena | 141,69 |
| DKK | Danijos krona | 7,4414 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,78420 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4208 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2014 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,1795 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,695 |
| HUF | Vengrijos forintas | 319,32 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3075 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4990 |
| TRY | Turkijos lira | 2,7732 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4640 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4014 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,2376 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5378 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5905 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 311,72 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,9771 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4022 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6740 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 093,06 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2550 |
| PHP | Filipinų pesas | 53,624 |
| RUB | Rusijos rublis | 74,9100 |
| THB | Tailando batas | 39,221 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,2159 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,7781 |
| INR | Indijos rupija | 75,7400 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1914

JPY

Japonijos jena

141,69

DKK

Danijos krona

7,4414

GBP

Svaras sterlingas

0,78420

SEK

Švedijos krona

9,4208

CHF

Šveicarijos frankas

1,2014

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,1795

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,695

HUF

Vengrijos forintas

319,32

PLN

Lenkijos zlotas

4,3075

RON

Rumunijos lėja

4,4990

TRY

Turkijos lira

2,7732

AUD

Australijos doleris

1,4640

CAD

Kanados doleris

1,4014

HKD

Honkongo doleris

9,2376

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5378

SGD

Singapūro doleris

1,5905

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 311,72

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,9771

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4022

HRK

Kroatijos kuna

7,6740

IDR

Indonezijos rupija

15 093,06

MYR

Malaizijos ringitas

4,2550

PHP

Filipinų pesas

53,624

RUB

Rusijos rublis

74,9100

THB

Tailando batas

39,221

BRL

Brazilijos realas

3,2159

MXN

Meksikos pesas

17,7781

INR

Indijos rupija

75,7400

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 7.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/2

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 2/02)

| 1. | 2014 m. gruodžio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Ingram Micro Inc.“ (toliau – „Ingram Micro“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „ANOV Expansion SAS“ (Prancūzija) ir jos patronuojamųjų įmonių, išskyrus Ispanijos patronuojamąsias įmones („Anovo“), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2014 m. gruodžio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Europos Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Ingram Micro Inc.“ (toliau – „Ingram Micro“, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „ANOV Expansion SAS“ (Prancūzija) ir jos patronuojamųjų įmonių, išskyrus Ispanijos patronuojamąsias įmones („Anovo“), kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:
  —   „Ingram Micro“– prekyba IT produktais ir kitais elektronikos gaminiais ir susijusios logistikos paslaugos,
  —   „Anovo“– su judriojo ryšio produktais, buitinės elektronikos gaminiais ir kitais elektronikos gaminiais susijusios logistikos paslaugos. |
| --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—   „Ingram Micro“– prekyba IT produktais ir kitais elektronikos gaminiais ir susijusios logistikos paslaugos,

—   „Anovo“– su judriojo ryšio produktais, buitinės elektronikos gaminiais ir kitais elektronikos gaminiais susijusios logistikos paslaugos.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti šiame pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Europos Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą. Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti šiame pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti Komisijai faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion“ adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti Komisijai faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda „M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion“ adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 7.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/3

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 2/03)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„CAPÃO DE FREAMUNDE“

EB Nr.: PT-PGI-0005–0846–10.1.2011

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Capão de Freamunde“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Portugalija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Capão de Freamunde“ yra visų lėto augimo vištų rūšių Atlanto Gallus domesticus veislių produktas. Šie paukščiai iškastruojami prieš jiems lytiškai subręstant. Jie skirti tik kokybiškos mėsos gamybai: nuo pat ankstyvo amžiaus auginami toliau aprašytoje nustatytoje geografinėje vietovėje ir penimi pagal specifikacijoje aprašytas normas.

Gallus domesticus

Naudojami arba plunksnuotakakliai, arba plikakakliai „Redbro“ veislės arba šių šiaurės Portugalijai būdingų rūšių kaplūnai: „Pedrês Portuguesa“, „Preta Lusitânica“ ir „Amarela“.

Produktas „Capão de Freamunde“ parduodamas tokiu pavidalu:

| a) | gyvos 10–11 mėn. amžiaus vištos, tinkamai identifikuojamos; |
| --- | --- |

a)

gyvos 10–11 mėn. amžiaus vištos, tinkamai identifikuojamos;

| b) | kaip 10–11 mėn. paskerstų paukščių skerdena, tinkamai supakuota ir paženklinta etikete, nupešta, nukirstomis kojomis ir galva, bet supakuota su kepenimis ir skilviais (paprastai vadinamais kogalviais); |
| --- | --- |

b)

kaip 10–11 mėn. paskerstų paukščių skerdena, tinkamai supakuota ir paženklinta etikete, nupešta, nukirstomis kojomis ir galva, bet supakuota su kepenimis ir skilviais (paprastai vadinamais kogalviais);

| c) | kaip 10–11 mėn. paskerstų paukščių užšaldyta skerdena. |
| --- | --- |

c)

kaip 10–11 mėn. paskerstų paukščių užšaldyta skerdena.

Dėl geografinėje vietovėje taikomų gamybos metodų „Capão de Freamunde“ būdingos šios savybės:

i)   fizinės savybės:

fizinės savybės:

gyvų paukščių: plunksnų spalva – nuo raudonos iki ryškiai raudonos; skiauterės nėra; pakarūklų nėra; krūtinės forma – plati, daug raumenų masės; pėdų spalva – geltona; odos spalva – geltona; staibis – žvynuotas, platus ir geltonas; šlaunys – gerai išsivysčiusios ir raumeningos; svoris – 5,0–7,0 kg;

skerdenos: spalva – gelsva; išvaizda – glotni; oda – plona, glotni, hidratuota, poros – nežymios; svoris – 3,0–4,5 kg;

ii)   juslinės savybės:

juslinės savybės:

„Capão de Freamunde“ žalios skerdenos odos spalva – tolygiai gelsva, matosi rausvas raumeninis audinys ir minkštokos tekstūros vidiniai riebalai. Mėsai būdingas lengvas šviežios mėsos aromatas (naminių paukščių aromatas), beveik nejuntamas kraujo (kepenų, metalo) ar gaižumo kvapas. Kepta „Capão de Freamunde“ mėsa yra gana minkštos struktūros, šiek tiek kibi (primena tešlą), iš pradžių labai sultinga ir tokia išlieka viso kramtymo metu, šiek tik limpa prie dantų. Aromatas – lengvas paskrudintos duonos ir pakepusios odos, tačiau neapkartęs; skonis lengvai intensyvus, gaižumo, kraujo (kepenų, metalo) ar šviežios (naminių paukščių) mėsos skonis beveik nejuntamas;

iii)   cheminės savybės (riebalų profilis)

cheminės savybės (riebalų profilis)

„Capão de Freamunde“ mononesočiųjų riebalų rūgščių dalis – 42–45,50 %, o oleino rūgšties – 35,5–40 %.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

„Capão de Freamunde“ penimi regione augančių rūšių augalais, kurie yra jų lesalo pagrindas. Tai yra tiek viso grūdo, tiek sumalti kukurūzai (Zea mays L). Jie sudaro didžiąją penėti naudojamų grūdų dalį ir jų negali būti mažiau kaip 60 % visų lesalų. Paukščiai taip pat penimi šių rūšių žole ir plačialapėmis piktžolėmis: Holcus mollis, Lolium multiflorum ir Plantago lanceolata L.

Zea mays L

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Kol paukščiai sulaukia dviejų mėnesių ir (arba) jų gyvasis svoris pasiekia 1 kg, jų lesalą daugiausiai sudaro kukurūzų miltai, susmulkintas portugalinis lapinis kopūstas, ryžiai ir (arba) kukurūzų grūdai (paprastai geltonosios veislės).

Po penkių savaičių dienos metu paukščiai nuolatos – nuo aušros iki sutemų – gali laisvai išeiti į lauką – į augmenija apaugusias ganyklas. Šiose lauko ganyklose vienai vištai tenka ne mažiau kaip 2 m2 augmenija apaugusio ploto arba vienam kaplūnui – ne mažiau kaip 4 m2. Žolės tankis svyruoja nuo vidutinio iki vidutinio–didelio (aukštis 6–15 cm). Ji pasiskirsčiusi vienodai, o žolės, kurios tankis mažesnis negu vidutinis, turi būti ne daugiau kaip 30 % viso ploto.

2

2

Po kastracijos, kai paukščiai yra 3–4 mėn., iki paskerdimo arba gyvo paukščio pardavimo, jiems duodamame neribojamo kiekio lesale turi būti ne mažiau kaip 80 % geltonųjų arba baltųjų kukurūzų (sumaltų arba viso grūdo), o likusią dalį gali sudaryti kepimo miltų atliekos, portugaliniai lapiniai kopūstai, įvairių rūšių savaiminė augmenija ir grūdų sėklos.

Kai naudojami komerciniai lesalai (kaip priedas, kai laikinai pritrūksta natūralių lesalų), juose turi būti ne mažiau kaip 80 % grūdų. Bet kokiu atveju komerciniai lesalai per visą paukščių gyvenimo ciklą neturi sudaryti daugiau kaip 20 % jų lesalų.

Komerciniais lesalais paukščių nebegalima penėti likus 5 dienoms iki paskerdimo.

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

„Capão de Freamunde“ nuo pat pirmųjų dienų auginami ūkiuose nustatytoje geografinėje vietovėje, kurioje kaplūnų auginimo tradicija ir žinios, susijusios su paukščių kastravimu, užtikrina jų autentiškumą. Tačiau į ūkius viščiukai gali būti atvežti ir iš kitų, nei nustatytoji, geografinių vietovių.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Užšaldoma tik pagal užsakymus ir kai produktą ketinama eksportuoti.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Etiketėje privalo būti nurodyta „Capão de Freamunde IGP“ ir produkto logotipas, kuris pateikiamas toliau.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Capão de Freamunde“ auginami ūkiuose, kurie yra išsidėstę šiose nustatytos geografinės vietovės savivaldybėse ir parapijose. Pasos de Fereiros savivaldybėje – visose parapijose. Lozados savivaldybėje: Boimo, Kazaiso, Kovaso, Kristeloso, Figeiraso, Lodareso, Lustozos, Nespereiros, Nevožildės, Nogeiros, Meinedo, Sent Estevauno, Silvareso, Sozelos, Ordemo ir Piaso parapijose. Paredeso savivaldybėje: Beirės, Duas Igrežaso, Vilelos, Lordelo, Sobrozos, Kristelo ir Loredo parapijose.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

Geografinė gamybos vietovė apima drėkinamas vietoves, upių ištakas, kurios nubrėžia Pasos de Fereiros savivaldybės ribas ir kurios ją papildomai apibrėžia, į ją įsiskverbdamos ir įsiliedamos į Fereiros upę. Nustatytoje geografinėje vietovėje šios upės baseiną taip pat sudaro Karvaljozos, Eiriso ir Tajaus intakai. Taip formuojamas drėkinamų terasų reljefas (150–600 m virš jūros lygio). Vidutinė mėnesinė oro temperatūra gamybos vietovėje – maždaug 15 °C, žemiausia ir aukščiausia temperatūra – atitinkamai, 12 °C ir 18 °C.

Šis švelnus klimatas labiausiai tinka šiems paukščiams auginti, nes jo sąlygomis gerai veši įvairių rūšių žolės ir plačialapės piktžolės: (įvairių rūšių savaiminė augmenija – Holcus mollis, Lolium multiflorum ir Plantago lanceolata L.), kurios yra labiausiai tinkamas kaplūnų lesalas.

– Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Be to, šimtmečių tradicinio auginimo metodais, kuriuos naudoja augintojai, pavyzdžiui, sudarydami sąlygas paukščiams nuo aušros iki sutemų laisvai išeiti į lauką – į įvairių rūšių savaimine augmenija apaugusias ganyklas, atskirdami kaplūnus nuo kitų paukščių po kastracijos, taip pat ypatingu kaplūnų auginimu, kai kiekviename ūkyje laikomi tos pačios kilmės, rūšies, veislės ir amžiaus paukščiai, užtikrinamas subalansuotas paukščių gyvenimas, o sulaukus penkių savaičių – ir galimybė nuolatos dienos metu ganytis natūralioje ganykloje – natūralioje aplinkoje lauke, kur paukščių tankis nedidelis ir nepatiriamas stresas. Penkių savaičių sulaukę paukščiai dienos metu nuolatos – nuo aušros iki sutemų – gali laisvai išeiti į lauką – į augmenija apaugusias ganyklas.

Nustatyta geografinė vietovė yra toje Portugalijos dalyje, kurioje kukurūzai buvo auginami amžiais. Dėl šios priežasties šie grūdai sudaro didžiąją kaplūnų lesalo dalį – daugmaž 60 % jų viso lesalo.

Vietos gamybos metodas buvo kuriamas ir perduodamas iš kartos į kartą ir vis dar naudojamas. Tai įrodo, kad žmonių sukaupta patirtis yra susijusi su konkrečiomis regiono ypatybėmis. Istorinės nuorodos į kaplūnų auginimo tradiciją Freamundėje siekia romėnų laikus. Šios veiklos ekonominę svarbą XII a. rodo tai, kad dešimtinę buvo galima mokėti kaplūnais. Viduramžiais (V–XV a.) Freamundės kaplūnas buvo mokesčių žemvaldžiams ir bažnyčiai mokėjimo priemonė, nes kaplūnai buvo labai vertinami.

Kaplūnų mugė (Feira dos Capões) kasmet rengiama gruodžio 13 d. Ji pirmą kartą buvo oficialiai surengta 1719 m. Karaliaus Jono V-ojo įsakymu ir tais metais įvyko spalio 3 d.

Feira dos Capões

Kai kurie mokslininkai pažymi, kad nors tradicija kastruoti paukščius ir juos parduoti „Salvadori de Friamundės parapijoje...<...>“ nurodoma XV a. dokumentuose, tai buvo viduramžių paprotys.

5.2.   Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

„Capão de Freamunde“ – lėto augimo vištų rūšių ir veislių produktas. Paukščiai atsargiai iškastruojami ir auginami laisvėje. Jų lesalo pagrindas – natūralių ganyklų žolės, papildytos kruopomis, daugiausia kukurūzų. Visas kaplūnų gyvenimo ciklas sureguliuojamas taip, kad jie visiškai subręstų prieš pat Kalėdas.

„Capão de Freamunde“ skerdenos aiškiai išsiskiria iš kitų įprastu būdu auginamų paukščių skerdenų didesniu svoriu, intensyvesne spalva, plačia krūtine ir didele raumenų mase, taip pat savo plona, glotnia ir hidratuota oda. Ragaujant iš Freamundės kaplūnų skerdenų pagamintus patiekalus jų mėsa taip pat aiškiai skiriasi nuo įprastų paukščių tuo, kad yra gana minkštos struktūros, šiek tiek kibi, labai sultinga ir neturi keistų kvapų.

Dar viena šio paukščio savybė – gana subalansuotas riebalų profilis. Taip yra dėl to, kad mononesočiųjų riebalų rūgščių dalis yra daug didesnė nei kitų paukščių mėsoje, taip pat joje mažesnė sočiųjų riebalų dalis.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Produkto ir geografinės vietovės ryšys – geologinės ir klimato sąlygos bei žmogiškasis veiksnys. Švelnios klimato sąlygos geriausiai tinka puikiam „Capão de Freamunde“ vystymuisi, nes jos skatina įvairių rūšių žolių ir plačialapių piktžolių (įvairių rūšių savaiminės augmenijos) augimą. Jos labiausia tinka kaplūnams penėti. Taip pat sąlygos tinkamos kukurūzams ir kitiems augalams, kurie naudojami per visą kaplūnų gyvenimo ciklą, auginti. Be to, paukščiai beveik visą savo gyvenimą praleidžia lauke, kur pakankamai vietos augti lėtai ir be streso.

Todėl šiuo augintojų naudojamu šimtmečių tradicinio auginimo metodu sudaromos sąlygos užauginti riebius ir kūningus paukščius, kurių mėsa tvirta, bet minkšta, skanesnė ir sultingesnė nei kitų paukščių.

Be to, dėl natūralių lesalų ir erdvių auginimo sąlygų riebalų sudėtis paukščių mėsoje subalansuota, nors mononesočiųjų riebalų rūgščių dalis, kaip ir oleino rūgšties kiekis, yra daug didesnė nei kitų paukščių mėsoje.

Kaplūnas yra tankiai gyvenamos ir gerai išsivysčiusios Freamundės parapijos, esančios Pasos de Fereiros savivaldybėje (Porto apskrityje), simbolis. Šioje parapijoje ir jos apylinkėse ilgą laiką gyvuoja tradicija kastruoti jaunus gaidelius, kad jie nusipenėtų ir būtų ramesni. Gerai žinoma, kad tradicija kastruoti paukščius ir juos parduoti labai sena ir nuo viduramžių praktikuojama tuometėje parapijoje Salvadori de Friamunde...

Freamundės kaplūnų mugė net šiandien gerai žinoma ir sutraukia daug turistų. Ši mugė buvo rengiama jau XV a. ir sutampa su katalikiškąja Šv. Liucijos – aklųjų globėjos – švente.

„Capão de Freamunde“ tradiciškai vartojamas žiemos mėnesiais (lapkričio–gruodžio mėn.) ir lemia gamybos vietovės valgymo papročius – jo suvartojimas šokteli Kalėdų laikotarpiu. Šiuo laikotarpiu jis taip pat dovanojamas. Tai rodo šio produkto simbolinę vertę regiono žmonėms.

Dėl Freamundės kaplūnų auginimo ypatumų sukurta specialių patiekalų, kurie regione jau tapo tradiciniais, labai būdingais vietos restoranuose ir kurie plačiai populiarina kaplūnus už vietovės ribų. Freamundės kaplūno receptui – keptam Freamundės kaplūnui, įdarytam kaplūno kogalviais ir mažais sūdytos dešros (salpicão) ir kumpio gabaliukais – jau suteiktas tradicinio recepto statusas, patiekalas labai išpopuliarėjo. Nenuostabu, kad receptas, kuriuo pabrėžiamas kaplūno skonis, populiarinamas gruodžio 12 d. kasmet Freamundėje rengiamame gastronominiame konkurse, kuriame dalyvauja keli šią iniciatyvą remiantys Pasos de Fereiros savivaldybės restoranai.

salpicão

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (3) 5 straipsnio 7 dalis)

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

---

| 7.1.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 2/7

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2015/C 2/04)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1).

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„GLÜCKSTÄDTER MATJES“

EB Nr. DE-PGI-0005-01112-17.5.2013

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Glückstädter Matjes“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Vokietija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.7 klasė. Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai bei iš jų pagaminti produktai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Glückstädter Matjes“ – tradiciškai rankomis gaminama silpnai sūdytų, silkėse natūraliai esančiais fermentais (neišėmus kaulų) brandintų silkių (Clupea harengus) filė; produktas gali būti ir ne filė pavidalo. Filė yra žvilgios, pilkšvai rudos spalvos – viršutinė dalis, kuri buvo dengiama odos, sidabrinė, o apatinė dalis rausva, nes silkė brandinama neišėmus kaulų. Filė sveria 30–50 g ir yra 14–17 cm ilgio – priklausomai nuo silkių, iš kurių ji gaminama, dydžio ir svorio. „Glückstädter Matjes“ filė daugiausia valgoma šalta, yra minkšta ir švelni, ji pasižymi netipišku, jaunoms (neneršusioms) silkėms (Matjes) būdingu aromatingu šaltos, šviežios, bet ne žalios, silpnai sūdytos žuvies skoniu. Vartotojams, maitinimo įstaigoms ir prekybininkams „Glückstädter Matjes“ siūloma šviežios, atšaldytos filė pavidalu. Žuvų pardavėjai ir maitinimo įstaigos taip pat perka „Glückstädter Matjes“, iš kurios dar nepagaminta filė, ir pasigamina filė patys.

Clupea harengus

Matjes

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Glückstädter Matjes“ gaminama tik iš silkių (Clupea harengus). Silkės, iš kurių gaminamas šis gaminys, tradiciškai žvejojamos vidurio ir šiaurinėje Šiaurės jūros dalyse. Sužvejotos silkės iškart užšaldomos neapdorotos.

Clupea harengus

Rinktinės jaunos silkės žvejojamos nuo gegužės pabaigos iki liepos pradžios – šiuo natūralaus gyvybinio ciklo metu jos jau pakankamai riebios, kad iš jų būtų galima gaminti „Matjes“, tačiau dar nematyti pienių ar ikrų užuomazgų.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Silkės išdorojamos ir brandinamos, o vėliau filė iš jų gaminama tik geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Gliukštato miestas Šlėzvigo-Holšteino žemėje.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

Gliukštatas – Elbės žemupio uostamiestis Šlėzvige-Holšteine.

„Glückstädter Matjes“ – ilgą gamybos tradiciją turintis gaminys. Specialus rankų darbu paremtas gamybos metodas (neišėmus kaulų brandinama naudojant tik druską ir silkėse natūraliai esančius fermentus, oda nuneriama rankomis, kaulai išimami ir filė dorojama rankomis) susiformavo iš Gliukštate išlaikytos silkių gamybos tradicijos ir lemia gaminio „Glückstädter Matjes“ ypatybes.

Tradicijos ištakos – 1893 m. įkurta Gliukštato silkių žvejybos įmonė. Jos pirmasis silkių žvejybos laivas 1894 m. liepos 15 d., grįžęs po aštuonių savaičių reiso, pirmąkart Gliukštate iškrovė 150 statinaičių (vok. Kantjes – statinaitės silkėms sūdyti) sūdytų silkių (Detjens, Willy. Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis [Mūsų brangiajam profesoriui Detlefsenui atminti]. – 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887 [1887 m. buvusių Gliukštato gimnazijos aukštesniųjų klasių gimnazistų draugijos 64-oji metinė ataskaita], Glückstadt 1957, p. 4, 52 ir tolesnės eilutės). Dar vienas šios tradicijos įrodymas – 1957 m. birželio 21 d. Gliukštate vykusios Vokietijos silkių žvejų šventės proga statinaitė „Glückstädter Matjes“ padovanota tuomečiam Vokietijos prezidentui Teodorui Hoisui (Theodor Heuss) (Kaufholz, Heinz. Ein Fässchen „Glückstädter Matjes“ für Heuss [Statinaitė „Glückstädter Matjes“ Hoisui]. – Glückstädter Monatsspiegel [Gliukštato mėnraštis], 2008 m. birželis, p. 15).

Kantjes

Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis

64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887

Ein Fässchen „Glückstädter Matjes“ für Heuss

Glückstädter Monatsspiegel

Ypatingą Gliukštate gaminamų silkių kokybę lemia išlaikytas tradicinis rankų darbas ir tai, kad silkės neperdirbamos mašinomis, taip pat nenaudojama pagalbinių brandinimo medžiagų, dažiklių, skonio stipriklių ar konservantų.

5.2.   Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

„Glückstädter Matjes“ gaminama vien tik rankomis, tam naudojamos tik silkės ir druska, prieš tai pašalinami vidaus organai, kurių nereikia fermentiniam brandinimui, silkėms brandinti nenaudojama jokių kitų pagalbinių medžiagų. Tik ką sužvejotos silkės užšaldomos neskrostos (neišdarytos) ir iš jų ištisus metus, iki kito žvejybos sezono (kuris trunka vos kelias savaites per metus), Gliukštate gaminama šviežia silkių filė. Po to, kai silkės atitirpinamos, jas skrodžiant arba nupjaunant galvą viduriai išimami taip, kad liktų fermentų turinčios kasos dalys žarnyno ir prievarčio dalių zonoje. Į statines susūdytos silkės brandinamos: brandinama neišėmus kaulų, veikiant silkėse natūraliai esantiems fermentams. Vėliau kaulai išimami rankomis ir pagaminama silkių filė. „Glückstädter Matjes“ skonis ir konsistencija skiriasi nuo pramoniniu būdu pagamintų silkių ir panašių produktų skonio ir konsistencijos. Šiam gaminiui būdingas intensyvus aromatingas jaunų silkių skonis ir ryškus silpnas sūrumas. Valgoma filė yra ypač minkšta ir švelni, tačiau neištižusi. Apatinė filė pusė dėl brandinimo neišėmus kaulų yra rausvos spalvos. Su „Glückstädter Matjes“ filė daugiausia daromi sumuštiniai, ji valgoma uždėta ant juodos duonos, taip pat patiekiama su įvairiais garnyrais ir padažais.

„Glückstädter Matjes“ gerai žinoma bent jau Šiaurės Vokietijoje ir ten ypač vertinama – dėl savo kilmės ir dėl Gliukštate iki šiol taikomo perdirbimo būdo. Taigi gaminys labai vertinamas dėl geografinėje vietovėje dešimtmečiais puoselėjamos šių silkių gamybos tradicijos. „Glückstädter Matjes“ labai išgarsino ir toliau garsina Gliukštato silkių savaitė – keturias dienas trunkanti šventė, kuri rengiama kasmet birželio mėn. ir kuriai pradžią 1968 m. davė tuometis Gliukštato miesto meras dr. Manfredas Brūnas (Manfred Bruhn) (Kaufholz, Heinz, žr. minėtą veikalą, ir Heringsfang, harte Knochenarbeit [Silkių gaudymas – sunkus darbas]. – Glückstädter Monatsspiegel [Gliukštato mėnraštis], 2005 m. birželis, p. 7). Į Gliukštato silkių savaitės atidarymo iškilmes plūsta ne tik lankytojai iš Šlėzvigo-Holšteino, Hamburgo ir Žemutinės Saksonijos, bet ir silkių mėgėjai iš kitų Vokietijos vietų. Per Gliukštato silkių savaitę rengiami receptų konkursai – taip sukurta gausybė patiekalų iš „Glückstädter Matjes“ ir receptų, kaip šias silkes paruošti ir patiekti.

Heringsfang, harte Knochenarbeit

Glückstädter Monatsspiegel

Įsigyti tradicinio gaminio „Glückstädter Matjes“ daugiausia siūloma maisto produktų mažmeninės prekybos vietose Šlėzvige-Holšteine, Hamburge ir Žemutinėje Saksonijoje. Vis daugiau šio tradicinio gaminio ištisus metus pristatoma tiesiai viešojo maitinimo įstaigoms ir namų ūkiams. Tai, kad „Glückstädter Matjes“ – gerai žinomas ir labai vertinamas gaminys, patvirtina 2008 m. atlikta reprezentatyvi vartotojų apklausa (Dr. Adriano Profeta. Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes“ gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A. [Nuomonė dėl būtinybės apsaugoti pavadinimą „Glückstädter Matjes“ pagal Reglamentą (EB) Nr. 510/2006 suteikiant SGN], Freising 2008). Gliukštato miesto žinomumas ir „Glückstädter Matjes“ populiarumas glaudžiai susiję.

Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes“ gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

„Glückstädter Matjes“ filė skonį, konsistenciją ir išvaizdą lemia tradiciniai gamybos etapai, kurių Gliukštate laikomasi iki šiol. Geras produkto vardas aiškintinas tuo, kad Gliukštate perdirbant silkes netaikomi tobulėjant pramoninei gamybai supaprastinti perdirbimo ir brandinimo procesai, taigi „Glückstädter Matjes“ gamyba reikalauja labai daug rankų darbo. Be to, šį tradicinį gaminį ne vieną dešimtmetį populiarina Gliukštato miestas ir jame įsikūrusios silkių gamybos įmonės. Glückstädter Matjes yra neatsiejama Gliukštato kultūrinio gyvenimo dalis ir yra labai vertinamas maisto produktas. Šis produktas tapo neatsiejama regiono kulinarinės kultūros dalimi ir yra laikomas regione ir už jo ribų gerai žinomu tradiciniu gaminiu.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (3) 5 straipsnio 7 dalis)

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

---