# Az Európai Unió C 11/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 11 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. január 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 11

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. január 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 011/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2015/C 011/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 011/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| | Számvevőszék |
| 2015/C 011/03 | 19/2014. sz. különjelentés – A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás | 3 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2015/C 011/04 | Az Olasz Köztársaság gazdaságfejlesztési minisztériumának hirdetménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 4 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2015/C 011/05 | Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatást illetően | 6 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2015/C 011/02

Euroátváltási árfolyamok

2

Számvevőszék

2015/C 011/03

19/2014. sz. különjelentés – A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás

3

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2015/C 011/04

Az Olasz Köztársaság gazdaságfejlesztési minisztériumának hirdetménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

4

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2015/C 011/05

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatást illetően

6

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-bíróság |
| 2015/C 011/06 | A Héraðsdómur Reykjavíkur EFTA-Bírósághoz benyújtott, tanácsadó vélemény iránti 2014. szeptember 4-i kérelme a Wow air ehf. kontra Samkeppniseftirlitið (Izlandi Versenyhatóság), Isavia ohf. és Icelandair ehf. ügyben (E-18/14. sz. ügy) | 16 |
| 2015/C 011/07 | A DB Schenker 2014. november 10-én benyújtott keresete az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen (E-22/14. sz. ügy) | 17 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 011/08 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 18 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

2015/C 011/06

A Héraðsdómur Reykjavíkur EFTA-Bírósághoz benyújtott, tanácsadó vélemény iránti 2014. szeptember 4-i kérelme a Wow air ehf. kontra Samkeppniseftirlitið (Izlandi Versenyhatóság), Isavia ohf. és Icelandair ehf. ügyben (E-18/14. sz. ügy)

16

2015/C 011/07

A DB Schenker 2014. november 10-én benyújtott keresete az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen (E-22/14. sz. ügy)

17

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2015/C 011/08

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 11/01)

2014. december 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7369 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7369 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2015. január 14.

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1775 |
| JPY | Japán yen | 137,48 |
| DKK | Dán korona | 7,4386 |
| GBP | Angol font | 0,77530 |
| SEK | Svéd korona | 9,5011 |
| CHF | Svájci frank | 1,2010 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0560 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 28,229 |
| HUF | Magyar forint | 319,97 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2863 |
| RON | Román lej | 4,4928 |
| TRY | Török líra | 2,6957 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4473 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4089 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1301 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5250 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5724 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 277,86 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,5437 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,2968 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6845 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 863,25 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2317 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 52,547 |
| RUB | Orosz rubel | 77,9030 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,603 |
| BRL | Brazil real | 3,0909 |
| MXN | Mexikói peso | 17,2151 |
| INR | Indiai rúpia | 73,2273 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1775

JPY

Japán yen

137,48

DKK

Dán korona

7,4386

GBP

Angol font

0,77530

SEK

Svéd korona

9,5011

CHF

Svájci frank

1,2010

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0560

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

28,229

HUF

Magyar forint

319,97

PLN

Lengyel zloty

4,2863

RON

Román lej

4,4928

TRY

Török líra

2,6957

AUD

Ausztrál dollár

1,4473

CAD

Kanadai dollár

1,4089

HKD

Hongkongi dollár

9,1301

NZD

Új-zélandi dollár

1,5250

SGD

Szingapúri dollár

1,5724

KRW

Dél-Koreai won

1 277,86

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,5437

CNY

Kínai renminbi

7,2968

HRK

Horvát kuna

7,6845

IDR

Indonéz rúpia

14 863,25

MYR

Maláj ringgit

4,2317

PHP

Fülöp-szigeteki peso

52,547

RUB

Orosz rubel

77,9030

THB

Thaiföldi baht

38,603

BRL

Brazil real

3,0909

MXN

Mexikói peso

17,2151

INR

Indiai rúpia

73,2273

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/3

---

19/2014. sz. különjelentés

„A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás”

(2015/C 11/03)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent a 19/2014. sz., „A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás” című különjelentése.

A jelentés elolvasható, illetve letölthető az Európai Számvevőszék honlapján: http://www.eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

vagy az EU-Könyvesbolt elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/4

---

Az Olasz Köztársaság gazdaságfejlesztési minisztériumának hirdetménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

(2015/C 11/04)

A Gazdaságfejlesztési Minisztérium bejelenti, hogy az AleAnna Resources LLC szénhidrogének kutatására szóló, a „LA STEFANINA” néven ismert engedély kibocsátását kérelmezte egy Emilia Romagna tartományban, azon belül Ferrara és Ravenna megyében található területre, amelynek kerületét az alábbi földrajzi koordinátákkal meghatározott hosszúsági és szélességi körök metszéspontjában található alábbi csúcsokat összekötve kapjuk meg:

| Pont | Földrajzi koordináták |
| --- | --- |
| Nyugati hosszúság (Monte Mario) | Északi szélesség |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Pont

Földrajzi koordináták

Nyugati hosszúság (Monte Mario)

Északi szélesség

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Ezeknek a pontoknak az elhelyezkedését a katonai földrajzi intézet (Istituto Geografico Militare – IGM) Olaszország 1:100 000 arányú, 89. számú térképe segítségével adták meg.

A fenti szakaszok által körülhatárolt terület nagysága 139,72 km2.

A fent említett irányelvvel, az 1996. november 25-i 625. sz. törvényerejű rendelet 4. cikkével, a 2011. március 4-i miniszteri rendelettel és a 2011. március 22-i igazgatói rendelettel összhangban a Gazdaságfejlesztési Minisztérium közzétesz egy felhívást az érdekelt feleknek, hogy nyújtsanak be engedélykérelmet, amennyiben versenytársként szintén a fenti pontok és koordináták által meghatározott területen tervezik szénhidrogének kutatását.

Az engedélyezés a Gazdaságfejlesztési Minisztérium Energiaügyi Hivatala Ásványi és Energetikai Erőforrásokkal Foglalkozó Főigazgatósága VI. részlegének hatáskörébe tartozik (Ministero dello sviluppo economico – Dipartimento per l’Energia – Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche – Divisione VI).

A bányászati engedélyek megadására vonatkozó előírásokat az alábbi jogszabályok rögzítik részletesen: az 1967. július 21-i 613. sz. törvény; az 1991. január 9-i 9. sz. törvény; az 1996. november 25-i 625. sz. törvényerejű rendelet; a 2011. március 4-i miniszteri rendelet és a 2011. március 22-i igazgatói rendelet.

A jelentkezéseket e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 3 hónapon belül lehet benyújtani.

A határidőn túl beérkezett jelentkezéseket nem bírálják el.

A jelentkezéseket az alábbi címre kell benyújtani:

| Ministero dello sviluppo economico (Gazdaságfejlesztési Minisztérium) |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche (Ásványi és Energetikai Erőforrásokkal Foglalkozó Főigazgatóság) |
| Divisione VI (VI. részleg) |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello sviluppo economico (Gazdaságfejlesztési Minisztérium)

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche (Ásványi és Energetikai Erőforrásokkal Foglalkozó Főigazgatóság)

Divisione VI (VI. részleg)

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

A jelentkezéseket az ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it hitelesített e-mail címen is be lehet nyújtani: ebben az esetben a szükséges dokumentumokat elektronikus formában, a kérelmező vállalkozás egyik jogi képviselőjének elektronikus aláírásával ellátva kell eljuttatni.

A 2010. december 22-i 22. sz. miniszterelnöki rendelet A. mellékletének 2. pontja értelmében a kutatási engedély megadására szolgáló egylépcsős eljárás legkésőbb 180 napon belül lezárul.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 15.1.2015 | HU EN | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU EN

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/6

---

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatást illetően

(2015/C 11/05)

A 2014. október 22-i 444/14/COL határozattal, amelynek eredeti nyelvű szövege ezen összefoglaló végén található, az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárást kezdeményezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. A norvég hatóságokat a határozat másolatának megküldésével értesítették.

E felhívással az EFTA Felügyeleti Hatóság felkéri az EFTA-államokat, az EU-tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül juttassák el észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban az alábbi címre:

| EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
| --- |
| Registry (Nyilvántartás) |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

Registry (Nyilvántartás)

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Az észrevételeket megküldik a norvég hatóságoknak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt fél kérését megindokolva, írásban kérheti személyazonossága bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

Az eljárás

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) több panaszt és piaci információt követően kivizsgálta a Sandefjord Fotball AS hivatásos futball klub javára nyújtott, állítólagos állami támogatást. A Hatóság ezt követően két alkalommal kért információt, amit a norvég hatóságok meg is válaszoltak.

Az intézkedés leírása

Sandefjord önkormányzata a 2006. november 28-án kelt megállapodás révén a Pindsle területen található két telkét ingyenesen átadta a Sandefjord Fotball AS leányvállalatainak. Az önkormányzat korábban 3,7 millió NOK-ért vásárolta a szóban forgó (mezőgazdasági hasznosítási övezetbe sorolt) területet, majd pedig átsorolta azt sport- és üzleti létesítmények céljára hasznosított övezetté.

A megállapodás értelmében a Sandefjord Fotball AS köteles volt a terület egy részén futballstadiont építeni (amelynek becsült költsége mintegy 110 millió NOK), a másik részt pedig értékesíthette az építési munkák finanszírozásának elősegítése céljából. A Sandefjord Fotball AS röviddel ezután 40 millió NOK-ért eladta az említett második területrészt tulajdonló leányvállalatát a a Pindsle Property AS-nek. Az értékesítést megelőzően nem végezték el a vállalat értékelését.

A megállapodás további kötelezettségeket is tartalmazott. A Sandefjord Fotball AS először is beleegyezett, hogy elvégzi a stadion helyszínén esedékes útépítési munkálatokat (közel 6,5 millió NOK költséggel), valamint fedezi a korábbi stadion használatának megszüntetésével, így a javításokkal kapcsolatos költségeket (összesen közel 2,6 millió NOK).

Az új stadiont 2007. júliusban fejezték be, és a teljes építési költség 100 millió NOK-t tett ki. A stadion a futballpálya és a lelátó mellett számos egyéb létesítményt, például futókört, fitneszközpont, és konferenciatermeket is tartalmaz. Ezeket térítésmentesen bocsátják más szervezetek (főként amatőr sportegyesületek) rendelkezésére.

A Sandefjord Fotball AS 2009. június 9-én 15 millió NOK-ért eladta a stadiont és a kapcsolódó üzleti létesítményeket tulajdonló vállalatot a Pindsle Property AS-nek. Az ár szakértői jelentésen alapult, amelyre azért volt szükség, mivel több személy a klubban és a Pindsle Property AS-ben egyaránt igazgatótanácsi tagsággal és részesedéssel rendelkezett. Az értékesítést követően a Sandefjord Fotball a stadion használatáért AS 3 millió NOK éves bérleti díjat, valamint a jegyértékesítés értékének 30 %-át fizeti. A norvég hatóságok szerint a bérleti díj mértéke megfelel annak, amit más norvég futballklubok fizetnek a stadionhasználatért.

A norvég hatóságok észrevételei

A norvég hatóságok szerint a 2006. november 28-i megállapodás, amelynek révén átadták a telkeket, arra kötelezte a Sandefjord Fotball AS-t, hogy a földterület értékét messze meghaladó becsült költséggel építsen stadiont. Ezért a föld átadása nem biztosíthatott gazdasági előnyt a Sandefjord Fotball AS számára.

Ami a két szóban forgó telek értékét illeti, a norvég hatóságok szerint a stadion helyszínéül szolgáló földterület nem rendelkezik piaci értékkel, mivel az övezeti besorolása tartalmazza a futballstadionkéntvaló hasznosítást. Tehát a területen bármiféle ingatlan-fejlesztésnek futballstadion megépítését is magába kell foglalnia, és ez rendkívül jelentős építési költséggel jár. Így futballklubon kívül más vásárló nem érdeklődik a terület iránt.

Ami a másik telek értékét illeti, a norvég hatóságok szerint a Pindsle Property AS által fizetett 40 millió NOK vételár nem a piaci árat tükrözi, hanem a Sandefjord Fotball AS pénzügyi igényein alapult. A Pindsle Property AS tulajdonosai a futball klub szurkolói voltak, akik hozzá kívántak járulni a stadionépítéshez. A norvég hatóságok rendelkezésre bocsátottak egy külső szakértői értékelést, amely mintegy 15 millió NOK-ban jelölte meg a piaci árat.

A norvég hatóságok végül azzal érvelnek, hogy a 2006. november 28-i megállapodásban foglalt, az útépítési munkálatokkal, valamint a korábbi stadion használatának megszüntetésével – így a javításokkal – kapcsolatos további kötelezettségeket le kell vonni a terület értékéből.

Állami támogatás megléte

Mivel Sandefjord önkormányzata vásárolta azt a földterületet, amelyet később ingyen átadott a Sandefjord Fotball AS-nek, az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében állami források bevonásáról van szó.

A Sandefjord Fotball AS hivatásos futball klub, amely gazdasági tevékenységet folytat több piacon, így a játékos-piacon, a jegyeladási piacon, a televíziós jogok, a szurkolói ajándéktárgyak és a szponzoráció piacán. Ezért vállalkozásnak minősül. Mivel a klub az egyetlen kedvezményezett, az intézkedés szelektív.

Sandefjord önkormányzata nem követte a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló hatósági iránymutatásban foglalt eljárást. Ennek következtében a Hatóság nem zárhatja ki, hogy az önkormányzat által követett eljárás alapján állami támogatás valósult meg.

Ami a stadion helyszínéül szolgáló földterület átadását illeti, a Hatóság nincs meggyőződve arról, hogy a futballstadion építésére vonatkozó kötelezettség alapján úgy lehet tekinteni, hogy nullára csökkent a piaci ár. Továbbá a norvég hatóságok nem indokolták, hogy az értékesítésre az önkormányzat vételi költségénél alacsonyabb áron került sor.

Ami az üzleti célú hasznosítású övezetbe sorolt földterület átadását illeti, a Hatóság úgy véli, hogy egy földterület értékesítésével foglalkozó piacgazdasági szereplő stadion építésével vagy finanszírozásával kapcsolatos feltételt nem foglalt volna bele a szerződésbe. A Hatóság e szakaszban úgy ítéli meg továbbá, hogy a Pindsle Property AS által a földterületet tulajdonló vállalatért fizetett 40 millió NOK vételár megbízhatóbb jelzést ad a piaci értékre nézve, mint a norvég hatóságok által előterjesztett, utólagos értékelési jelentés.

Ami a Sandefjord Fotball AS-t a megállapodás alapján terhelő azon további költségeket illeti, amelyeket a norvég hatóságok állítása szerint le kell vonni a piaci árból, a Hatóság még nem győződött meg arról, hogy ezek olyan költségeket tükröznek, amelyeket különben magának az önkormányzatnak kellett volna viselnie.

A Hatóság végezetül úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedés alkalmas a verseny torzítására, és érinti az EGT-megállapodás Részes Felei közötti kereskedelmet, mivel a Sandefjord Fotball AS olyan piacokon folytat gazdasági tevékenységet, amelyek több EGT-országra kiterjednek. A klub először is a nemzetközi játékos-vásárlási piacon tevékenykedik, rendszeresen alkalmaz játékosokat különösen más EGT-országokból.

Ezért a Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a szóban forgó földterület átadása állami támogatást biztosított a Sandefjord Fotball AS javára.

A támogatás összeegyeztethetősége

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a sportot előmozdító támogatás, így a sport infrastruktúrájának támogatása az EGT működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, ha az az EGT-n belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A norvég hatóságok azonban nem hoztak fel semmilyen érvet az összeegyeztethetőségre vonatkozóan. Következtetésképpen a Hatóság jelenleg kétli, hogy a földterületnek a Sandefjord Fotball AS számára való átadása az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekintethető-e.

Következtetés

A fenti megfontolások fényében a Hatóság úgy határozott, hogy az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban hivatalos vizsgálati eljárást indít a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatás illetően. Felkérjük az érdekelt feleket, hogy az e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket.

A 3. jegyzőkönyv 14. cikke értelmében valamennyi jogellenes támogatás visszafizettethető a kedvezményezettel.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/16

---

A Héraðsdómur Reykjavíkur EFTA-Bírósághoz benyújtott, tanácsadó vélemény iránti 2014. szeptember 4-i kérelme a Wow air ehf. kontra Samkeppniseftirlitið (Izlandi Versenyhatóság), Isavia ohf. és Icelandair ehf. ügyben

(E-18/14. sz. ügy)

(2015/C 11/06)

A Héraðsdómur Reykjavíkur (reykjavíki kerületi bíróság) 2014. szeptember 4-i, a Bíróság Hivatalához 2014. szeptember 4-én beérkezett levelében tanácsadó vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Wow air ehf. kontra Samkeppniseftirlitið (Izlandi Versenyhatóság), Isavia ohf. és Icelandair ehf. ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

| 1. | Kötelezi-e a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet a tagállamokat arra, hogy a rendelet szerint kinevezett koordinátor számára annak feladatai végrehajtását illetően a hazai jogszabályok szerint a tagállam végrehajtó hatalma részeként független igazgatási hatáskört biztosítsanak, vagy a tagállam mérlegelheti, hogy a koordinátor státusáról hazai jogszabály szerint döntsön? |
| --- | --- |

1.

Kötelezi-e a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet a tagállamokat arra, hogy a rendelet szerint kinevezett koordinátor számára annak feladatai végrehajtását illetően a hazai jogszabályok szerint a tagállam végrehajtó hatalma részeként független igazgatási hatáskört biztosítsanak, vagy a tagállam mérlegelheti, hogy a koordinátor státusáról hazai jogszabály szerint döntsön?

| 2. | Feltételezhető-e, hogy a résidőkiosztással kapcsolatos panaszok 95/93/EGK rendelet 8. cikke (7) és (8) bekezdésében meghatározott kezelésére vonatkozó instrukciókban az összes panaszt, ideértve a versenyaggályokkal kapcsolatos panaszokat is, az abban előírt eljárás szerint kezelik, vagy a rendelet preambulumának (15) preambulumbekezdése úgy értelmezendő-e, hogy a rendeletet a Szerződés versenyszabályainak, különösen a 85. és a 86. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni oly módon, hogy a versenyaggályokkal kapcsolatos panaszok kizárólag az érintett tagállam versenyhatóságainak hatáskörébe tartoznak és ezért az ilyen panaszokat közvetlenül hozzájuk kell benyújtani? |
| --- | --- |

2.

Feltételezhető-e, hogy a résidőkiosztással kapcsolatos panaszok 95/93/EGK rendelet 8. cikke (7) és (8) bekezdésében meghatározott kezelésére vonatkozó instrukciókban az összes panaszt, ideértve a versenyaggályokkal kapcsolatos panaszokat is, az abban előírt eljárás szerint kezelik, vagy a rendelet preambulumának (15) preambulumbekezdése úgy értelmezendő-e, hogy a rendeletet a Szerződés versenyszabályainak, különösen a 85. és a 86. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni oly módon, hogy a versenyaggályokkal kapcsolatos panaszok kizárólag az érintett tagállam versenyhatóságainak hatáskörébe tartoznak és ezért az ilyen panaszokat közvetlenül hozzájuk kell benyújtani?

| 3. | Ha egy tagállam versenyhatósága a hazai versenyjog alapján és a 95/93/EGK rendeletre hivatkozva instrukciókat ad a verseny ösztönzése szándékával, feltételezi-e a rendelet, hogy ezekkel az instrukciókkal a repülőtér/illetékes hatóság irányító szervét látják el, vagy ezekkel az instrukciókkal a koordinátort kell ellátni? |
| --- | --- |

3.

Ha egy tagállam versenyhatósága a hazai versenyjog alapján és a 95/93/EGK rendeletre hivatkozva instrukciókat ad a verseny ösztönzése szándékával, feltételezi-e a rendelet, hogy ezekkel az instrukciókkal a repülőtér/illetékes hatóság irányító szervét látják el, vagy ezekkel az instrukciókkal a koordinátort kell ellátni?

---

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/17

---

A DB Schenker 2014. november 10-én benyújtott keresete az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen

(E-22/14. sz. ügy)

(2015/C 11/07)

A Schenker North AB, a Schenker Privpak AB és a Schenker Privpak AS (együttesen: DB Schenker) 2014. november 10-án keresetet nyújtott be az EFTA-Bíróságon az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen. A DB Schenkert Jon Midthjell ügyvéd képviseli (Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norvégia).

A felperesek azt kérik az EFTA-Bíróságtól, hogy

| 1. | érvénytelenítse az EFTA Felügyeleti Hatóság 75697 sz. (DB Schenker) ügyben hozott 2014. szeptember 9-i határozatát; |
| --- | --- |

1.

érvénytelenítse az EFTA Felügyeleti Hatóság 75697 sz. (DB Schenker) ügyben hozott 2014. szeptember 9-i határozatát;

| 2. | rendelje el, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság (és minden más beavatkozó) viselje a költségeket. |
| --- | --- |

2.

rendelje el, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság (és minden más beavatkozó) viselje a költségeket.

Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

| — | A Schenker North AB, a Schenker Privpak AB – mindkettő székhelye Svédországban található – és a Schenker Privpak AS – a norvégiai székhelyű felperes – a DB Schenker nemzetközi szállítmányozási és logisztikai csoporthoz tartoznak. A csoport egy nemzetközi szállítmányozási és logisztikai vállalkozás, amelynek tulajdonosa a Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

A Schenker North AB, a Schenker Privpak AB – mindkettő székhelye Svédországban található – és a Schenker Privpak AS – a norvégiai székhelyű felperes – a DB Schenker nemzetközi szállítmányozási és logisztikai csoporthoz tartoznak. A csoport egy nemzetközi szállítmányozási és logisztikai vállalkozás, amelynek tulajdonosa a Deutsche Bahn AG.

| — | Az E-5/13. sz., DB Schenker kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben 2014. július 7-én hozott ítéletével a bíróság érvénytelenítette az EFTA Felügyeleti Hatóság 73075 sz. (DB Schenker) ügyben hozott 2013. január 25-i határozatát abban a részében, amelyben elutasította a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (6) bekezdése szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. (Norvég Posta – hűség/engedményrendszer) határozatát eredményező ügy irataihoz való teljes vagy részleges hozzáférést, és amelyben elutasítja a hozzáférést az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. határozatának teljes változatához. |
| --- | --- |

—

Az E-5/13. sz., DB Schenker kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben 2014. július 7-én hozott ítéletével a bíróság érvénytelenítette az EFTA Felügyeleti Hatóság 73075 sz. (DB Schenker) ügyben hozott 2013. január 25-i határozatát abban a részében, amelyben elutasította a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (6) bekezdése szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. (Norvég Posta – hűség/engedményrendszer) határozatát eredményező ügy irataihoz való teljes vagy részleges hozzáférést, és amelyben elutasítja a hozzáférést az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. határozatának teljes változatához.

| — | 2014. július 17-én a DB Schenker e-mailt kapott az EFTA Felügyeleti Hatóságtól, amelyben arról tájékoztatták őket, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a jogvita tárgyát képező dokumentumokhoz való hozzáférésüket ismételten megtagadta. A DB Schenkert felkérték arra, hogy nyújtson be megerősítő kérelmet, amennyiben azt szeretné, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság felülvizsgálja álláspontját. |
| --- | --- |

—

2014. július 17-én a DB Schenker e-mailt kapott az EFTA Felügyeleti Hatóságtól, amelyben arról tájékoztatták őket, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a jogvita tárgyát képező dokumentumokhoz való hozzáférésüket ismételten megtagadta. A DB Schenkert felkérték arra, hogy nyújtson be megerősítő kérelmet, amennyiben azt szeretné, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság felülvizsgálja álláspontját.

| — | A DB Schenker 2014. augusztus 27-én megküldte megerősítő kérelmét az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. 2014. szeptember 9-én az EFTA Felügyeleti Hatóság e-mailt küldött a DB Schenkernek, amely tartalmazta azon határozat másolatát, amely ismételten megtagadta a DB Schenker dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (6) bekezdése szerinti, ugyanezen dokumentumokhoz – vagyis az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL (Norvég Posta – hűség/engedményrendszer) sz. határozatát eredményező ügy irataihoz és az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. határozatának teljes változatához való teljes vagy részleges hozzáférését. A DB Schenker a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. cikke értelmében e határozat megsemmisítését kéri. |
| --- | --- |

—

A DB Schenker 2014. augusztus 27-én megküldte megerősítő kérelmét az EFTA Felügyeleti Hatóságnak. 2014. szeptember 9-én az EFTA Felügyeleti Hatóság e-mailt küldött a DB Schenkernek, amely tartalmazta azon határozat másolatát, amely ismételten megtagadta a DB Schenker dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (6) bekezdése szerinti, ugyanezen dokumentumokhoz – vagyis az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL (Norvég Posta – hűség/engedményrendszer) sz. határozatát eredményező ügy irataihoz és az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/10/COL sz. határozatának teljes változatához való teljes vagy részleges hozzáférését. A DB Schenker a felügyeleti és bírósági megállapodás 36. cikke értelmében e határozat megsemmisítését kéri.

A felperesek szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság:

| — | megsértette a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdésében foglalt, kereskedelmi érdekekről szóló kivételt, valamint az EGT-megállapodás 122. cikkében, a felügyeleti és bírósági megállapodás 14. cikke (4) bekezdésében, és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 28. cikkének (2) bekezdésében foglalt szakmai titoktartási kötelezettséget, ezzel a jogvita tárgyát képező dokumentumokat a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréshez való joggal ellentétesen tévesen zárta el, |
| --- | --- |

—

megsértette a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) bekezdésében foglalt, kereskedelmi érdekekről szóló kivételt, valamint az EGT-megállapodás 122. cikkében, a felügyeleti és bírósági megállapodás 14. cikke (4) bekezdésében, és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 28. cikkének (2) bekezdésében foglalt szakmai titoktartási kötelezettséget, ezzel a jogvita tárgyát képező dokumentumokat a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréshez való joggal ellentétesen tévesen zárta el,

| — | megsértette a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) és (6) bekezdésében foglalt, magasabb rendű közérdek kivételt, és ezzel a jogvita tárgyát képező dokumentumokat a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréshez való joggal ellentétesen tévesen zárta el. |
| --- | --- |

—

megsértette a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 4. cikkének (4) és (6) bekezdésében foglalt, magasabb rendű közérdek kivételt, és ezzel a jogvita tárgyát képező dokumentumokat a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokról szóló 2012. évi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréshez való joggal ellentétesen tévesen zárta el.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 15.1.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 11/18

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 11/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EK-szám: FR-PGI-0105-1000-2012.5.25.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   A termékleírásnak a módosítással érintett szakaszcíme

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   A módosítás(ok) típusa

—

—

—

—

3.   Módosítás(ok)

A csoportosulás azért kívánta módosítani a termékleírást, hogy egyrészről a továbbfejlődés jegyében, másrészről az OFJ 2000. évi bejegyzése óta az ágazatban bekövetkezett technikai fejlemények figyelembevétele érdekében (többek között, hogy figyelembe vegye a kisebb gazdasági szereplők sajátosságait, a termékek kiszerelési módjainak változásait, illetve a termékek azon hagyományos kacsa- és libatermék-vásárokon való értékesítési módjait, amelyek Délnyugat-Franciaország rurális és gasztronómiai kultúrájáról tanúskodnak).

3.1.   A termék leírása

A következő módosításokra került sor:

| 1. | A termékleírás kiegészült az egész kacsával (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított testtel.
  A termékleírás kiegészült a különféle módon feldolgozott egész kacsával, amely a hizlalt kacsa és liba, illetve azok húsrészeinek értékesítésére szakosodott délnyugat-franciaországi vásárokon kerül forgalomba.
  E feldolgozási módok szerint értékesítenek egész vágott állatot és különböző mértékben kizsigerelt állatot, mely utóbbiból származnak a 2000-ben bejegyzett termékleírásban szereplő húsrészek és belsőségek (nyers vagy feldolgozott termékek).
  Az egész kacsát (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított testet frissen vagy fagyasztva vagy mélyfagyasztva hozzák forgalomba.
  A belső szervek vagy belsőségek közül kizárólag a májat, a szívet és a zúzát lehet OFJ alatt külön értékesíteni.
  A csoportosulás úgy döntött, hogy – a hizlalt kacsából előállított, Délnyugat-Franciaországban hagyományosan értékesített termékek múltjának és hírnevének megfelelően – változatlanul hagyja a húsrészeknek és a belsőségeknek az OFJ bejegyzett termékleírása szerinti felsorolását. A csoportosulás nem kívánta kiterjeszteni az OFJ-t nem hagyományos húsrészekre. |
| --- | --- |

1.

A termékleírás kiegészült az egész kacsával (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított testtel.

A termékleírás kiegészült a különféle módon feldolgozott egész kacsával, amely a hizlalt kacsa és liba, illetve azok húsrészeinek értékesítésére szakosodott délnyugat-franciaországi vásárokon kerül forgalomba.

E feldolgozási módok szerint értékesítenek egész vágott állatot és különböző mértékben kizsigerelt állatot, mely utóbbiból származnak a 2000-ben bejegyzett termékleírásban szereplő húsrészek és belsőségek (nyers vagy feldolgozott termékek).

Az egész kacsát (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított testet frissen vagy fagyasztva vagy mélyfagyasztva hozzák forgalomba.

A belső szervek vagy belsőségek közül kizárólag a májat, a szívet és a zúzát lehet OFJ alatt külön értékesíteni.

A csoportosulás úgy döntött, hogy – a hizlalt kacsából előállított, Délnyugat-Franciaországban hagyományosan értékesített termékek múltjának és hírnevének megfelelően – változatlanul hagyja a húsrészeknek és a belsőségeknek az OFJ bejegyzett termékleírása szerinti felsorolását. A csoportosulás nem kívánta kiterjeszteni az OFJ-t nem hagyományos húsrészekre.

| 2. | A leírás kiegészült valamennyi termék továbbdarabolt formában történő forgalomba hozatalával, az egész kacsa (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított test kivételével.
  Ennek célja a termékek kisebb adagokban történő értékesítése a végső fogyasztónak.
  Az egységes dokumentum egyébiránt meghatározta, hogy a termékek tartósított és féltartósított formában, illetve fagyasztva és mélyfagyasztva hozhatók forgalomba. Ezt a hatályos termékleírás egyik pontja rögzíti. |
| --- | --- |

2.

A leírás kiegészült valamennyi termék továbbdarabolt formában történő forgalomba hozatalával, az egész kacsa (májjal vagy anélkül) és a kizsigerelt hasított test kivételével.

Ennek célja a termékek kisebb adagokban történő értékesítése a végső fogyasztónak.

Az egységes dokumentum egyébiránt meghatározta, hogy a termékek tartósított és féltartósított formában, illetve fagyasztva és mélyfagyasztva hozhatók forgalomba. Ezt a hatályos termékleírás egyik pontja rögzíti.

| 3. | A leírás kiegészült az ízesítve forgalomba hozott nyers hízott májjal.
  Ennek célja, hogy a kínálat kibővüljön egy „konyhakész” termékkel. Az ízesített nyers hízott máj az OFJ szerinti utolsó feldolgozás előtti előkészítettségi állapotú terméket jelöli. Az ízesítést a termékleírás azonos módon határozza meg az ízesített nyers termék esetében, illetve a feldolgozás keretében: „Só, nitrites só, cukor, fűszerek és fűszernövények, párlatok, likőrborok, borok, fekete szarvasgomba (Tuber melanosporum), aszkorbinsav vagy nátrium-aszkorbát. Az ízesítés a termék tömegének legfeljebb 4 %-át teheti ki, és a termék egy kilogrammjában legfeljebb 2 gramm szacharóz lehet”. |
| --- | --- |

3.

A leírás kiegészült az ízesítve forgalomba hozott nyers hízott májjal.

Ennek célja, hogy a kínálat kibővüljön egy „konyhakész” termékkel. Az ízesített nyers hízott máj az OFJ szerinti utolsó feldolgozás előtti előkészítettségi állapotú terméket jelöli. Az ízesítést a termékleírás azonos módon határozza meg az ízesített nyers termék esetében, illetve a feldolgozás keretében: „Só, nitrites só, cukor, fűszerek és fűszernövények, párlatok, likőrborok, borok, fekete szarvasgomba (Tuber melanosporum), aszkorbinsav vagy nátrium-aszkorbát. Az ízesítés a termék tömegének legfeljebb 4 %-át teheti ki, és a termék egy kilogrammjában legfeljebb 2 gramm szacharóz lehet”.

| 4. | A leírás kiegészült a nyers hízott máj kierezett formában való forgalomba hozatalának lehetőségével. |
| --- | --- |

4.

A leírás kiegészült a nyers hízott máj kierezett formában való forgalomba hozatalának lehetőségével.

| 5. | A kacsamell előkészítésének meghatározása. |
| --- | --- |

5.

A kacsamell előkészítésének meghatározása.

| 6. | A szárított és füstölt kacsamellet illetően pontosításra került a termékleírás és az egységes dokumentum megszövegezése: valójában minden kacsamell szárított, és ezenfelül még füstölt is lehet. |
| --- | --- |

6.

A szárított és füstölt kacsamellet illetően pontosításra került a termékleírás és az egységes dokumentum megszövegezése: valójában minden kacsamell szárított, és ezenfelül még füstölt is lehet.

3.2.   A származás igazolása

A táblázatokat az előállítás módjáról szóló fejezetben végrehajtott módosítások és a hatályos jogszabályok alapján frissítették. Bizonyos dokumentumok tartalma pontosításra került.

A termékleírás kiegészült a helyszín szerinti készletnyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettséggel (lásd: az Európai Bizottság 1898/2006/EK rendelete, 6. cikk (2) bekezdés (3)).

Meghatározásra került a tétel fogalma.

3.3.   Az előállítás módja

Tekintettel az OFJ termékleírásokkal kapcsolatos nemzeti és közösségi fejleményekre, e szakasz számos formai és tartalmi módosításon esett át.

A következő módosításokra került sor:

1.   Keltetés

A keltetésre vonatkozó előírások átkerültek ebbe a szakaszba, és meghatározzák, hogy a kacsák az úgynevezett pézsmaréce (Cairina moschata) hímjétől vagy a Cairina moschata és az Anas Platyrhinchos fajok (hím pézsmaréce és közönséges nőstény kacsa) keresztezéséből, az úgynevezett Mulard kacsától származnak. Itt nem történt módosítás, hanem a termékleírásban már meglévő rendelkezés új helyre került.

A termékleírás meghatározza, hogy a keresztezéshez használt nemzőállatokat a francia baromfi- és víziállat-nemesítők szakmai szervezete (SYSAAF) által létrehozott útmutató szerint kell kiválasztani.

2.   Tenyésztés

| — | A termékleírás úgy módosult, hogy lehetővé váljon a fiatal kacsák egyik gazdaságból egy másikba történő átvitele a földrajzi területen belül (42 nap eltelte előtt vagy után). A módosítás célja az ágazat működési szerkezetének és a gazdasági szereplők által folytatott jelenlegi gyakorlatnak a figyelembevétele. E tenyésztési gyakorlat abban áll, hogy nem napos kacsákkal, hanem előnevelt állatokkal kezdik meg a nevelést. |
| --- | --- |

—

A termékleírás úgy módosult, hogy lehetővé váljon a fiatal kacsák egyik gazdaságból egy másikba történő átvitele a földrajzi területen belül (42 nap eltelte előtt vagy után). A módosítás célja az ágazat működési szerkezetének és a gazdasági szereplők által folytatott jelenlegi gyakorlatnak a figyelembevétele. E tenyésztési gyakorlat abban áll, hogy nem napos kacsákkal, hanem előnevelt állatokkal kezdik meg a nevelést.

| — | Megszűnt a nevelés teljes ideje alatt ugyanabban az épületben elhelyezett kacsák és az áthelyezett kacsák épületen és kifutón belüli sűrűsége közötti különbség, és ehelyett az állatok kora szerinti, épületen belüli sűrűséget vezették be. |
| --- | --- |

—

Megszűnt a nevelés teljes ideje alatt ugyanabban az épületben elhelyezett kacsák és az áthelyezett kacsák épületen és kifutón belüli sűrűsége közötti különbség, és ehelyett az állatok kora szerinti, épületen belüli sűrűséget vezették be.

| — | A termékleírásba bevezették a részekre osztott kifutó használatának fogalmát, hogy ezáltal javuljon a kifutók minősége és mérséklődjön a sárképződés, illetve annak az állatok fejlődésére gyakorolt hatása (például sántaság). A felosztott kifutóban az egy kacsára jutó azonnal rendelkezésre álló terület a felére csökken. A kifutók felosztása a kifutók rotációjával párosulhat, aminek célja, ugyanezen okokból, más kifutók használatának lehetővé tétele. E módosításokhoz csatlakozik a kifutók két csoport közötti pihentetési idejének (12 hét) módosítása és annak felváltása a kifutók naptári évenként 168 napos összesített pihentetési idejével. |
| --- | --- |

—

A termékleírásba bevezették a részekre osztott kifutó használatának fogalmát, hogy ezáltal javuljon a kifutók minősége és mérséklődjön a sárképződés, illetve annak az állatok fejlődésére gyakorolt hatása (például sántaság). A felosztott kifutóban az egy kacsára jutó azonnal rendelkezésre álló terület a felére csökken. A kifutók felosztása a kifutók rotációjával párosulhat, aminek célja, ugyanezen okokból, más kifutók használatának lehetővé tétele. E módosításokhoz csatlakozik a kifutók két csoport közötti pihentetési idejének (12 hét) módosítása és annak felváltása a kifutók naptári évenként 168 napos összesített pihentetési idejével.

3.   A takarmány összeállítása

A módosított termékleírás meghatározza az állatoknak a 42. napig adott takarmányt, és a 43. naptól csökkenti a gabonamagvakból előállított termékek részarányát.

A takarmányosztályokat a hatályos közösségi jogszabályban (a Bizottság 2013. január 16-i 68/2013/EU rendelete a takarmány-alapanyagok jegyzékéről) használt terminológiának megfelelően határozták meg.

4.   Tömés

A termékleírás e szakasza több elemmel egészült ki:

| — | A tömésre vitt állatok minimális tömege, az átlagos tömeg kiegészítéseképpen. |
| --- | --- |

—

A tömésre vitt állatok minimális tömege, az átlagos tömeg kiegészítéseképpen.

| — | A folyamatos tömés a háztáji termelők esetében, azaz a különböző korú kacsák egyidejű tömése. |
| --- | --- |

—

A folyamatos tömés a háztáji termelők esetében, azaz a különböző korú kacsák egyidejű tömése.

| — | A töméshez kapcsolódó egészségügyi előírások (takarítás, fertőtlenítés, egészségügyi szüneteltetés). |
| --- | --- |

—

A töméshez kapcsolódó egészségügyi előírások (takarítás, fertőtlenítés, egészségügyi szüneteltetés).

| — | A tömés időtartama 12 napról 10 napra, a tömések száma 24-ről 20-ra csökkent. Ezt a kiválasztás, a nevelés és a tömés terén elért tudományos és technikai fejlesztések teszik lehetővé, anélkül, hogy a máj tömege csökkenne. A minőségi célkitűzés az, hogy a máj tömege a zsír kiolvasztása után mintegy 550 gramm legyen. A máj tömege a 10. és 12. nap között eléri vagy akár meg is haladja ezt az értéket. Kívánatos tehát a tömés időtartamának a csökkentése, hogy a termelők szabályozni tudják a máj méretét. Csupán a tömés időtartama módosult, a nevelés ideje nem, és a máj minimális tömege változatlanul 350 gramm. |
| --- | --- |

—

A tömés időtartama 12 napról 10 napra, a tömések száma 24-ről 20-ra csökkent. Ezt a kiválasztás, a nevelés és a tömés terén elért tudományos és technikai fejlesztések teszik lehetővé, anélkül, hogy a máj tömege csökkenne. A minőségi célkitűzés az, hogy a máj tömege a zsír kiolvasztása után mintegy 550 gramm legyen. A máj tömege a 10. és 12. nap között eléri vagy akár meg is haladja ezt az értéket. Kívánatos tehát a tömés időtartamának a csökkentése, hogy a termelők szabályozni tudják a máj méretét. Csupán a tömés időtartama módosult, a nevelés ideje nem, és a máj minimális tömege változatlanul 350 gramm.

| — | A termékleírás pontosítja a felhasznált kukorica jellegét: a kukoricaszemeket egészben vagy őrölve (baromfieleség formájában) lehet az állatoknak adni. |
| --- | --- |

—

A termékleírás pontosítja a felhasznált kukorica jellegét: a kukoricaszemeket egészben vagy őrölve (baromfieleség formájában) lehet az állatoknak adni.

5.   Vágás

A termékleírás bevezette a minimális vágási kort, amely a Mulard kacsánál 91 nap, a pézsmarécénél pedig 92 nap. Az e pontosítás szerinti időtartam a minimális nevelési idő (81 vagy 82 nap) és a minimális tömési idő (10 nap) összegének felel meg.

6.   A hasított testre vonatkozó rendelkezések

| — | Kiegészült a kizsigerelés szakaszának leírása, amely így pontosítja, hogy az epét a kizsigerelés során eltávolítják, hogy a kizsigerelés melegen vagy hidegen történik, illetve meghatározza a kierezés műveletét. |
| --- | --- |

—

Kiegészült a kizsigerelés szakaszának leírása, amely így pontosítja, hogy az epét a kizsigerelés során eltávolítják, hogy a kizsigerelés melegen vagy hidegen történik, illetve meghatározza a kierezés műveletét.

| — | A termékleírás ezenkívül kitér a máj és a hasított testek lehűtésére. |
| --- | --- |

—

A termékleírás ezenkívül kitér a máj és a hasított testek lehűtésére.

| — | A kizsigerelés és a darabolás közötti időt (24 óra) és a vágás és a fagyasztás, illetve mélyfagyasztás közötti időt (48 óra) törölték, és azokat az egyes gazdasági szereplőkre vonatkozó higiéniai szabályok váltották fel. |
| --- | --- |

—

A kizsigerelés és a darabolás közötti időt (24 óra) és a vágás és a fagyasztás, illetve mélyfagyasztás közötti időt (48 óra) törölték, és azokat az egyes gazdasági szereplőkre vonatkozó higiéniai szabályok váltották fel.

7.   A hízott máj ízesítése

A termékleírás meghatározza a nyers hízott máj ízesítését, és az ahhoz felhasznált összetevők tömegét a termék össztömegének legfeljebb 4 %-ában állapítja meg.

8.   A hízott máj feldolgozása

| — | Pontosításra került, hogy a feldolgozásra szánt nyers hízott májat milyen formában lehet kiszállítani. Eszerint egész, kierezett, szeletelt vagy ízesített máj szállítható ki. |
| --- | --- |

—

Pontosításra került, hogy a feldolgozásra szánt nyers hízott májat milyen formában lehet kiszállítani. Eszerint egész, kierezett, szeletelt vagy ízesített máj szállítható ki.

| — | A termékleírás három tartósítási állapotot határoz meg: hűtött, fagyasztott vagy mélyfagyasztott. A termékleírás megszabja a fagyasztott vagy mélyfagyasztott máj feldolgozásának feltételeit. |
| --- | --- |

—

A termékleírás három tartósítási állapotot határoz meg: hűtött, fagyasztott vagy mélyfagyasztott. A termékleírás megszabja a fagyasztott vagy mélyfagyasztott máj feldolgozásának feltételeit.

| — | A termékleírás, akárcsak az ízesítve forgalomba hozott nyers hízott máj esetében, meghatározza a feldolgozásra szánt nyers hízott máj ízesítését, és az ahhoz felhasznált összetevők tömegét a termék össztömegének legfeljebb 4 %-ában állapítja meg. |
| --- | --- |

—

A termékleírás, akárcsak az ízesítve forgalomba hozott nyers hízott máj esetében, meghatározza a feldolgozásra szánt nyers hízott máj ízesítését, és az ahhoz felhasznált összetevők tömegét a termék össztömegének legfeljebb 4 %-ában állapítja meg.

| — | A hízott máj konyharuhában történő főzése, ami korábban a hőkezelés részét képezte, pontosításra került és kiegészült a főzőlére vonatkozó előírásokkal, lévén, hogy hagyományos főzési módszerről van szó. |
| --- | --- |

—

A hízott máj konyharuhában történő főzése, ami korábban a hőkezelés részét képezte, pontosításra került és kiegészült a főzőlére vonatkozó előírásokkal, lévén, hogy hagyományos főzési módszerről van szó.

| — | A termékleírás az „egész hízott máj” vagy „hízott máj” elnevezésű termékekre vonatkozó pontosításokkal egészült ki: azzal a lehetőséggel, hogy legfeljebb 250 gramm nettó tömegű kiszerelés esetén a termék csak egy májlebenyt tartalmazzon; a fedő kocsonyaréteg összetételével; a szarvasgomba ahhoz szükséges minimális arányával, hogy az értékesítési elnevezésben szerepelhessen ez az összetevő. |
| --- | --- |

—

A termékleírás az „egész hízott máj” vagy „hízott máj” elnevezésű termékekre vonatkozó pontosításokkal egészült ki: azzal a lehetőséggel, hogy legfeljebb 250 gramm nettó tömegű kiszerelés esetén a termék csak egy májlebenyt tartalmazzon; a fedő kocsonyaréteg összetételével; a szarvasgomba ahhoz szükséges minimális arányával, hogy az értékesítési elnevezésben szerepelhessen ez az összetevő.

| — | A termékleírás kifejezetten előírja, hogy a májkészítmények előállításánál az emulzió legfeljebb 10 %-át elérő mennyiségben felhasználható már feldolgozott és főzött, OFJ-vel ellátott hízott máj. |
| --- | --- |

—

A termékleírás kifejezetten előírja, hogy a májkészítmények előállításánál az emulzió legfeljebb 10 %-át elérő mennyiségben felhasználható már feldolgozott és főzött, OFJ-vel ellátott hízott máj.

| — | A termékleírás pontosítja azokat a feltételeket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a címkén fel lehessen tüntetni azt, hogy a termék májdarabokat tartalmaz, a fedő kocsonya összetételét vagy a szarvasgomba minimális arányát. |
| --- | --- |

—

A termékleírás pontosítja azokat a feltételeket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a címkén fel lehessen tüntetni azt, hogy a termék májdarabokat tartalmaz, a fedő kocsonya összetételét vagy a szarvasgomba minimális arányát.

9.   A hús feldolgozása

A termékleírás bevezeti a feldolgozott húsok sós lében történő sózásának tilalmát:

| — | A szárított füstölt kacsamell esetében:






  — | a szárítással kapcsolatos pontosítások bevezetése, |
| --- | --- | --- |

—

A szárított füstölt kacsamell esetében:

—

a szárítással kapcsolatos pontosítások bevezetése,

| — | aromák felhasználásának tilalma, |
| --- | --- |

—

aromák felhasználásának tilalma,

| — | a füstölés során egyes műveletek – mint a füstaromák zuhannyal, merítéssel vagy permetezéssel történő felvitelének – tilalma, |
| --- | --- |

—

a füstölés során egyes műveletek – mint a füstaromák zuhannyal, merítéssel vagy permetezéssel történő felvitelének – tilalma,

| — | a termékleírás kiegészítése az összetevők listájával. |
| --- | --- |

—

a termékleírás kiegészítése az összetevők listájával.

| — | A konfitált termékek esetében:






  — | a termékleírás meghatározza, hogy azon kiszerelések esetében, amelyeknél nincs hőstabilizálás, a májat teljesen, a belsejéig át kell főzni, |
| --- | --- | --- |

—

A konfitált termékek esetében:

—

a termékleírás meghatározza, hogy azon kiszerelések esetében, amelyeknél nincs hőstabilizálás, a májat teljesen, a belsejéig át kell főzni,

| — | a hőkezeléses stabilizálás (második főzés) csak azoknál a kiszereléseknél kerül sorra, ahol ez lehetséges, |
| --- | --- |

—

a hőkezeléses stabilizálás (második főzés) csak azoknál a kiszereléseknél kerül sorra, ahol ez lehetséges,

| — | a termékleírás a csomagolásban lévő összetevők alapján meghatározza a konfitált termékek értékesítési elnevezésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

—

a termékleírás a csomagolásban lévő összetevők alapján meghatározza a konfitált termékek értékesítési elnevezésére vonatkozó szabályokat.

3.4.   Címkézés

Tekintettel a nemzeti jogszabályi változásokra, a tanúsító szervek nevét már nem kötelező feltüntetni az OFJ-vel ellátott termékek címkéjén, a csoportosulás ezért úgy döntött, hogy törli ezt a kötelezettséget a termékleírásból.

A bejegyzett elnevezéssel való összhang megteremtése érdekében felülvizsgálták a címkézésre vonatkozó rendelkezéseket.

A termékleírás kibővült a közös címkézési elemek használatának ismertetésével, valamint a termék értékesítési elnevezésében szereplő földrajzi név karaktereinek méretére vonatkozó szabályokkal.

A közös címkézési elemeket egy szabályzatban határozták meg, amelyet a csoportosulás valamennyi gazdasági szereplő rendelkezésére bocsát.

3.5.   Nemzeti előírások

A nemzeti jogszabályok és szabályozások módosításaira tekintettel a „Nemzeti előírások” szakasz a főbb ellenőrizendő pontokat és azok értékelési módszereit felsoroló táblázat formájában szerepel.

3.6.   Egyéb

A csoportosulás és a tanúsító szervek adatai

Frissítették a csoportosulás adatait, és a termékleírásba bevezették a tanúsító szervek adatait.

A termék típusa

A termékosztályok megnevezését a hatályos közösségi jogszabályokban használt terminológiának megfelelően frissítették. Az új megfogalmazású szöveget átvezették „A termék leírása” című fejezetbe.

Földrajzi terület

Az OFJ földrajzi területe nem módosult. Módosult viszont annak ismertetése: a kantonok felsorolását a megfelelő községek felsorolása váltotta fel.

A csomagolásra vonatkozó egyedi szabályok

A módosított termékleírás meghatározza, hogy a tenyésztéstől a csomagolásig valamennyi műveletet a földrajzi területen kell végrehajtani. A földrajzi területen történő csomagolásra vonatkozó kötelezettség kifejezetten megjelenik tehát a termékleírás földrajzi területről szóló fejezetében.

Implicit módon a hatályos termékleírás is tartalmazta mindezt, a következő rendelkezésekben:

—   34. oldal: „a konfitált hústermékeket a végleges tartalommal csomagolják be”,

—   32. és 34. oldal: a szöveg előírja a kacsamell és a máj légmentes csomagolását,

—   32. oldal: a hízott májból készült termékek végső hőkezelése a csomagolás után történik.

A földrajzi területen végrehajtott csomagolás biztosítja a termék tulajdonságainak megőrzését.

A kacsahús és a belsőségek sérülékeny termékek, amelyek a levegő hatására hajlamosak oxidálódni. A földrajzi területen történő csomagolás csökkenti a feldolgozás és a csomagolás közötti időt, így hozzájárul a termékek megromlásának elkerüléséhez.

A feldolgozott hízott máj és a konfitált termékek esetében a csomagolás a gyártási folyamat részét képezi, mivel e termékek a csomagolás után egy végső, stabilizáló hőkezelést kapnak.

A földrajzi területen végrehajtott csomagolás mindemellett elősegíti a termékek nyomon követését és ellenőrzését.

A kapcsolatról szóló rész szövegének módosításai

A termékleírásba felvett új termékek földrajzi területtel való kapcsolatának bemutatása és a jelenlegi szövegezési előírásoknak való megfelelés érdekében e fejezet szövegét átdolgozták.

A termékleírás e részének szerkezete az alábbi három, módosított fejezetre épül:

| 1. | „A földrajzi terület sajátosságai” című fejezet szövegét átírták és újraszerkesztették abból a célból, hogy:






  — | a szöveg a földrajzi területet övező földrajzi vagy közigazgatási egységek leírásával pontosabban meghatározza a terület elhelyezkedését, |
| --- | --- | --- |

1.

„A földrajzi terület sajátosságai” című fejezet szövegét átírták és újraszerkesztették abból a célból, hogy:

—

a szöveg a földrajzi területet övező földrajzi vagy közigazgatási egységek leírásával pontosabban meghatározza a terület elhelyezkedését,

| — | a termékleírás jobb leírást adjon a földrajzi területet jellemző természeti tényezőkről, azaz az éghajlati viszonyokról, a tájról és a kukoricatermesztés túlsúlyáról. A szöveg nem tér ki a talajok jellegének ismertetésére, mivel a kukoricatermesztés fejlődését elsősorban a földrajzi terület éghajlati viszonyai magyarázzák. Ezt a pontot pontos számadatok egészítik ki, |
| --- | --- |

—

a termékleírás jobb leírást adjon a földrajzi területet jellemző természeti tényezőkről, azaz az éghajlati viszonyokról, a tájról és a kukoricatermesztés túlsúlyáról. A szöveg nem tér ki a talajok jellegének ismertetésére, mivel a kukoricatermesztés fejlődését elsősorban a földrajzi terület éghajlati viszonyai magyarázzák. Ezt a pontot pontos számadatok egészítik ki,

| — | a szöveg jobban leírja azokat az emberi tényezőket, amelyek lefestik a Délnyugat-Franciaországban a középkor óta zajló kacsatenyésztés hagyományos jellemzőit és a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” forgalmazásának fejlődését. |
| --- | --- |

—

a szöveg jobban leírja azokat az emberi tényezőket, amelyek lefestik a Délnyugat-Franciaországban a középkor óta zajló kacsatenyésztés hagyományos jellemzőit és a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” forgalmazásának fejlődését.

| 2. | Az OFJ-vel ellátott termékek, különösen a módosítás iránt kérelem keretében bevezetett termékosztály (egész kacsa [májjal vagy anélkül] és kizsigerelt hasított test) sajátosságait „A termék sajátosságai” című fejezet részletezi. |
| --- | --- |

2.

Az OFJ-vel ellátott termékek, különösen a módosítás iránt kérelem keretében bevezetett termékosztály (egész kacsa [májjal vagy anélkül] és kizsigerelt hasított test) sajátosságait „A termék sajátosságai” című fejezet részletezi.

| 3. | Az ok-okozati kapcsolatról szóló fejezetet átírták, kifejezve, hogy e kapcsolat alapvetően a hírnéven alapul, amelyet pontosabban leírt elemek mutatnak be. |
| --- | --- |

3.

Az ok-okozati kapcsolatról szóló fejezetet átírták, kifejezve, hogy e kapcsolat alapvetően a hírnéven alapul, amelyet pontosabban leírt elemek mutatnak be.

A hagyományt illusztráló részeket – a kukoricatermesztés meghonosodása a régióban, a hizlalt kacsák tenyésztésén alapuló paraszti gazdaság és a különleges tartósítási eljárások – megtartották, de átszerkesztették és pontosították.

Az ok-okozati kapcsolat ily módon a következő tényezőkön alapul:

| — | a földrajzi terület a kukoricatermesztésnek kedvező éghajlati viszonyokkal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

a földrajzi terület a kukoricatermesztésnek kedvező éghajlati viszonyokkal rendelkezik,

| — | a kukorica a 16. századtól kezdődően honosodott meg a régióban, és hamarosan az egyik fő táplálékká vált általában a szárnyasok és különösen a kacsák számára, |
| --- | --- |

—

a kukorica a 16. századtól kezdődően honosodott meg a régióban, és hamarosan az egyik fő táplálékká vált általában a szárnyasok és különösen a kacsák számára,

| — | az állatok e gabonával való etetése lehetővé tette, hogy a tenyésztők a hizlalt kacsák tenyésztésére szakosodjanak, és sajátos tenyésztési módszert fejlesszenek ki, amelynek alapját a kacsák erőltetett, de fokozatos hizlalása (a tömés) képezi, |
| --- | --- |

—

az állatok e gabonával való etetése lehetővé tette, hogy a tenyésztők a hizlalt kacsák tenyésztésére szakosodjanak, és sajátos tenyésztési módszert fejlesszenek ki, amelynek alapját a kacsák erőltetett, de fokozatos hizlalása (a tömés) képezi,

| — | a hizlalt kacsák sajátossága, azaz a magas zsírtartalom és a jó izmoltság ennek a tenyésztési módszernek köszönhető, |
| --- | --- |

—

a hizlalt kacsák sajátossága, azaz a magas zsírtartalom és a jó izmoltság ennek a tenyésztési módszernek köszönhető,

| — | e tenyésztési módszer kialakulását eredeti tartósítási eljárások (konfitálás és vákuum alatti hőkezelés) kifejlesztése kísérte, |
| --- | --- |

—

e tenyésztési módszer kialakulását eredeti tartósítási eljárások (konfitálás és vákuum alatti hőkezelés) kifejlesztése kísérte,

| — | ezek a tartósítási eljárások lehetővé tették, hogy szakosodott kereskedelmi vállalkozások nagyobb léptékben forgalmazzák e termékeket, |
| --- | --- |

—

ezek a tartósítási eljárások lehetővé tették, hogy szakosodott kereskedelmi vállalkozások nagyobb léptékben forgalmazzák e termékeket,

| — | e vállalkozások megtelepedése hozzájárult a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” hírnevének növekedéséhez az eredeti régióban, de nemzeti és nemzetközi szinten is. |
| --- | --- |

—

e vállalkozások megtelepedése hozzájárult a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” hírnevének növekedéséhez az eredeti régióban, de nemzeti és nemzetközi szinten is.

A termékleírásban számos szövegezésbeli módosítás (átfogalmazások, pontosítások, bekezdések áthelyezése, felesleges bekezdések törlése) történt.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EK-szám: FR-PGI-0105-1000-2012.5.25.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” pézsmaréce hímjétől vagy Mulard kacsa hímjétől származó kacsa.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsát szabadon tartják, majd a Mulard kacsákat a 81. naptól, a pézsmarécéket pedig a 82. naptól tömni kezdik.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsát legalább 10 napig, legalább 20 alkalommal tömik.

A kacsát ezt követően levágják, és adott esetben darabolják és feldolgozzák.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” bőrének és zsírjának színe a törtfehér és sárga között változik.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsából a következő termékek készülnek:

| — | Friss hús, valamint vágási melléktermék és belsőség: Egész kacsa (májjal vagy anélkül) és kizsigerelt hasított test, hízott máj, mell, comb, kacsamell belső, szív, szárnytő, zúza.
  Az egész kacsa májjal elnevezésű termék a levágott, kopasztott, kizsigereletlen egész kacsát jelenti.
  Az egész kacsa máj nélkül elnevezésű termék olyan levágott, kopasztott, kizsigereletlen egész kacsát jelent, amelynek a máját eltávolították.
  A kizsigerelt hasított test elnevezésű termék a levágott, kopasztott, teljesen kizsigerelt egész kacsát jelenti.
  A nyers hízott máj rugalmas, homogén színű és sérülésmentes. Tömege legalább 350 gramm, és ízesítve is forgalomba hozható.
  A mell a mellizomból vett szeleteket jelöli (a kacsamell belső része nélkül). Minden egyes kacsamell legalább 300 gramm súlyú, és a bőrrel, valamint a kacsamellet borító bőr alatti zsírral együtt kerül forgalomba. A mell zsírtartalma (zsír + bőr/teljes tömeg) 25 % és 45 % között van. A kacsamelleket teljesen megkopasztják és gondosan előkészítik. Az előkészítést szabályosan kell végrehajtani, a kacsamell szélét lekerekítve, a hús felőli oldalon kevés zsírt meghagyva.
  A comb a combcsontot, a sípcsontot és a szárkapocscsontot borító hús, bőr és zsír egészét jelöli. A combot két helyen, az ízületeknél átvágva kell darabolni. A kacsacombon nem lehetnek vérömlenyek és karcolások. A combokat teljesen megkopasztják, gondosan előkészítik, és a tolltokokat szabályszerűen eltávolítják.
  A kacsamell belső a mellcsonthoz csatlakozó mellizom belső részét jelöli. Vérömlenyek nem találhatók rajta és egészben kerül forgalomba.
  A szív egészben, bevágás és az aorta nélkül kerül forgalomba.
  A szárnytő a szárny felső részét jelöli. A szárnytő megfelelően előkészítve, törés, csontszilánkok és vérömlenyek nélkül kerül forgalomba.
  A zúza a kacsa második, vastag izomból álló, ehető emésztőszervét jelöli. A zúza belső rétegét megfelelően el kell távolítani, külsejét zsírtalanítani kell, és a zúzán nem lehetnek nyelőcsődarabok.
  E termékek frissen, fagyasztva vagy mélyfagyasztva értékesíthetők a fogyasztóknak.
  A termékeket az egész kacsa és a hasított test kivételével darabolva kell forgalomba hozni. |
| --- | --- |

—

Friss hús, valamint vágási melléktermék és belsőség: Egész kacsa (májjal vagy anélkül) és kizsigerelt hasított test, hízott máj, mell, comb, kacsamell belső, szív, szárnytő, zúza.

Az egész kacsa májjal elnevezésű termék a levágott, kopasztott, kizsigereletlen egész kacsát jelenti.

Az egész kacsa máj nélkül elnevezésű termék olyan levágott, kopasztott, kizsigereletlen egész kacsát jelent, amelynek a máját eltávolították.

A kizsigerelt hasított test elnevezésű termék a levágott, kopasztott, teljesen kizsigerelt egész kacsát jelenti.

A nyers hízott máj rugalmas, homogén színű és sérülésmentes. Tömege legalább 350 gramm, és ízesítve is forgalomba hozható.

A mell a mellizomból vett szeleteket jelöli (a kacsamell belső része nélkül). Minden egyes kacsamell legalább 300 gramm súlyú, és a bőrrel, valamint a kacsamellet borító bőr alatti zsírral együtt kerül forgalomba. A mell zsírtartalma (zsír + bőr/teljes tömeg) 25 % és 45 % között van. A kacsamelleket teljesen megkopasztják és gondosan előkészítik. Az előkészítést szabályosan kell végrehajtani, a kacsamell szélét lekerekítve, a hús felőli oldalon kevés zsírt meghagyva.

A comb a combcsontot, a sípcsontot és a szárkapocscsontot borító hús, bőr és zsír egészét jelöli. A combot két helyen, az ízületeknél átvágva kell darabolni. A kacsacombon nem lehetnek vérömlenyek és karcolások. A combokat teljesen megkopasztják, gondosan előkészítik, és a tolltokokat szabályszerűen eltávolítják.

A kacsamell belső a mellcsonthoz csatlakozó mellizom belső részét jelöli. Vérömlenyek nem találhatók rajta és egészben kerül forgalomba.

A szív egészben, bevágás és az aorta nélkül kerül forgalomba.

A szárnytő a szárny felső részét jelöli. A szárnytő megfelelően előkészítve, törés, csontszilánkok és vérömlenyek nélkül kerül forgalomba.

A zúza a kacsa második, vastag izomból álló, ehető emésztőszervét jelöli. A zúza belső rétegét megfelelően el kell távolítani, külsejét zsírtalanítani kell, és a zúzán nem lehetnek nyelőcsődarabok.

E termékek frissen, fagyasztva vagy mélyfagyasztva értékesíthetők a fogyasztóknak.

A termékeket az egész kacsa és a hasított test kivételével darabolva kell forgalomba hozni.

| — | Húsipari termékek: egész hízott máj, hízott máj, májkészítmény (májdarabokkal vagy azok nélkül), szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamell, konfitált kacsahús (szárny, comb, mell, szárnytő, zúza).
  Az egész hízott máj egy egész hízott májból vagy egy vagy több májlebenyből és ízesítőkből álló terméket jelöl.
  A hízott máj összepréselt májlebenydarabokból (olyan májlebenydarabokból, amelyek végtermékben megállapított tömege legalább 20 gramm) és ízesítőkből álló terméket jelöl.
  A májkészítmény (májdarabokkal vagy azok nélkül) feldolgozott hízott májból és ízesítőkből, illetve adott esetben májdarabokból álló terméket jelöl.
  A szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamell száraz sóval sózott, szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamellből – esetleg más összetevők hozzáadásával – készített terméket jelöl.
  A konfitált kacsahús a májkacsa száraz sóval sózott húsának kizárólag kacsazsírban történő sütése útján készített terméket jelöli. A termék elkészítéséhez kizárólag az állat combja, szárnya (a hozzá tartozó mellhússal és szárnytővel), melle, szárnytöve és zúzája használható fel.
  A termékek tartósított és féltartósított (félig főtt) formában, fagyasztva vagy mélyfagyasztva értékesíthetők a fogyasztóknak. A termékek továbbdarabolt formában is forgalomba hozhatók. |
| --- | --- |

—

Húsipari termékek: egész hízott máj, hízott máj, májkészítmény (májdarabokkal vagy azok nélkül), szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamell, konfitált kacsahús (szárny, comb, mell, szárnytő, zúza).

Az egész hízott máj egy egész hízott májból vagy egy vagy több májlebenyből és ízesítőkből álló terméket jelöl.

A hízott máj összepréselt májlebenydarabokból (olyan májlebenydarabokból, amelyek végtermékben megállapított tömege legalább 20 gramm) és ízesítőkből álló terméket jelöl.

A májkészítmény (májdarabokkal vagy azok nélkül) feldolgozott hízott májból és ízesítőkből, illetve adott esetben májdarabokból álló terméket jelöl.

A szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamell száraz sóval sózott, szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamellből – esetleg más összetevők hozzáadásával – készített terméket jelöl.

A konfitált kacsahús a májkacsa száraz sóval sózott húsának kizárólag kacsazsírban történő sütése útján készített terméket jelöli. A termék elkészítéséhez kizárólag az állat combja, szárnya (a hozzá tartozó mellhússal és szárnytővel), melle, szárnytöve és zúzája használható fel.

A termékek tartósított és féltartósított (félig főtt) formában, fagyasztva vagy mélyfagyasztva értékesíthetők a fogyasztóknak. A termékek továbbdarabolt formában is forgalomba hozhatók.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A hízott májból készülő termékeket (egész hízott máj, hízott máj, májkészítmény májdarabokkal vagy azok nélkül) OFJ-vel ellátott hízott májból kell előállítani.

A szárított (vagy szárított és füstölt) kacsamellet OFJ-vel ellátott kacsamellből kell előállítani.

A konfitált termékek előzetesen száraz sóval besózott és a kacsa zsírjában megsütött, OFJ-vel ellátott hús alapanyagból készülnek.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A nevelt kacsák takarmánya 42 napig legalább 50 %-ban gabonamagvakból vagy azokból nyert termékekből és hüvelyesek magvaiból áll. A takarmány ezután a tömés megkezdéséig legalább 70 %-ban gabonamagvakból vagy azokból nyert termékekből és hüvelyesek magvaiból áll, amin belül legalább 15 % a kukorica és legfeljebb 40 % a búza részaránya.

A töméshez használt takarmány legalább 95 %-ban Délnyugat-Franciaország földrajzi területén betakarított kukoricából áll. A kacsákat legalább 10 napon keresztül, legalább 20 alkalommal tömik egész szemes vagy őrölt kukoricával.

Ez a gyakorlat a szokásos eljáráson alapul. A kacsa- és libahizlalás elterjedése mögött a kukorica Délnyugat-Franciaországban történő meghonosítása és termesztése áll, mivel ez a gabona elismerten jó tulajdonságokkal rendelkezik a baromfihizlalás szempontjából.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsa nevelése, tömése, vágása és adott esetben darabolása és feldolgozása a földrajzi területen történik.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A földrajzi területen végrehajtott csomagolás biztosítja a termék tulajdonságainak megőrzését.

A kacsahús és a belsőségek sérülékeny termékek, amelyek a levegő hatására hajlamosak oxidálódni. A földrajzi területen történő csomagolás csökkenti a feldolgozás és a csomagolás közötti időt, így hozzájárul a termékek megromlásának elkerüléséhez.

A feldolgozott hízott máj és a konfitált termékek esetében a csomagolás a gyártási folyamat részét képezi, mivel e termékek a csomagolás után egy végső, stabilizáló hőkezelést kapnak.

A földrajzi területen végrehajtott csomagolás mindemellett elősegíti a termékek nyomon követését és ellenőrzését.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A forgalomba hozott termék címkéje a következőket tartalmazza:

| — | a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)” elnevezés; |
| --- | --- |

—

a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)” elnevezés;

| — | a termékek megnevezése, kiegészítve a következő földrajzi nevek valamelyikével: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord vagy Quercy. Ebben az esetben a végtermék az említett előállítási területeken nevelt, tömött, levágott, darabolt, feldolgozott és csomagolt kacsából származik; |
| --- | --- |

—

a termékek megnevezése, kiegészítve a következő földrajzi nevek valamelyikével: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord vagy Quercy. Ebben az esetben a végtermék az említett előállítási területeken nevelt, tömött, levágott, darabolt, feldolgozott és csomagolt kacsából származik;

| — | a csoportosulás által megalkotott hatályos kollektív szabályzat szerinti, és valamennyi gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátott közös címkézési elemek. Ennek minden módosítását elküldik az összes gazdasági szereplőnek, valamint az ellenőrző szervnek és az ellenőrző hatóságoknak. |
| --- | --- |

—

a csoportosulás által megalkotott hatályos kollektív szabályzat szerinti, és valamennyi gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátott közös címkézési elemek. Ennek minden módosítását elküldik az összes gazdasági szereplőnek, valamint az ellenőrző szervnek és az ellenőrző hatóságoknak.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület a következő régiókból, megyékből és/vagy kantonokból áll:

AQUITAINE régió (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques),

MIDI-PYRÉNÉES régió (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron),

LIMOUSIN régió: Corrèze megye és az Haute-Vienne megyével határos kantonok: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche; Aude megye: Castelnaudary-Sud, Castelnaudary-Nord, Salles, Belpech és Fanjeaux kantonok.

CHALOSSE területét Landes megye következő kantonjai alkotják: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE területét Gers megye, Landes megye, Hautes-Pyrénées megye és Saint-Gaudens kerület (Haute-Garonne megye) alkotja.

GERS történelmi vidék területe megegyezik Gers megye közigazgatási területével.

LANDES történelmi vidék területe megegyezik Landes megye közigazgatási területével.

PÉRIGORD területét Dordogne megye és az Haute-Vienne megyével (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze megyével (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot megyével (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) és Lot-et-Garonne megyével (Fumel, Monflanquin, Villeréal, Castillonnes, Lauzun, Duras) határos kantonok alkotják.

QUERCY területét Lot megye, illetve Tarn-et-Garonne megye következő kantonjai alkotják: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Nègrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus és Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

a)   Természeti tényezők

Természeti tényezők

A földrajzi terület a másodkorban kialakult nagy kiterjedésű üledékes medence, az Aquitániai-medence geológiai egységének felel meg, amely Délnyugat-Franciaország nagy részét foglalja el. A területet nyugaton az Atlanti-óceán, északon Poitou-Charentes régió közigazgatási határa, keleten a Francia-Középhegység és Castelnaudary város között húzódó vonal, délen pedig a Pireneusok hegylánca határolja.

A területet az egymást követő síkságok és művelhető domboldalak váltakozása, valamint félóceáni jellegű enyhe éghajlat jellemzi.

A területen mért hőmérsékletek magasak, és nyaranta jelentős mennyiségű csapadék hullik. A földrajzi területen minden esetben átlagosan 900 mm feletti csapadékmennyiséget mérnek (forrás: a Météo France 1981–2010 közötti adatai).

Éghajlati viszonyai miatt a földrajzi terület történetileg kiválóan alkalmas vidék a kukoricatermesztésre: „Második számú gabonaként elsősorban kukoricát termesztenek, mert csak kicsit később igényel vizet. Ez a mag a dél-nyugati régiót kedveli a legjobban (...). Igazából csak itt (...) vannak olyan hőmérsékleti viszonyok és páratartalom, amelyek a kukoricának szükségesek” (Léonce de Lavergne: „Economie rurale de la France depuis 1789”, Guillaumin et Cie és Librairie Agricole de la Maison Rustique, Párizs, 1860).

ie

b)   Emberi tényezők

Emberi tényezők

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” hagyományos tenyésztése a földrajzi területen

Délnyugat-Franciaország parasztsága a középkor óta túlnyomórészt kis gazdaságokban és részes bérletben gazdálkodott. Azonban már e kor óta jellemző volt a délnyugat-franciaországi gazdaságokra, hogy a baromfiudvarban kacsát és libát tartottak hizlalásra.

A kacsa- és libatenyésztés akkoriban nem elhanyagolható élelemforrást biztosított a gazdálkodók és családjaik számára. A liba- és kacsatartásnak a 16. századtól az a jellegzetessége, hogy a kukoricán alapul, amely már nagyon hamar, 16. századi délnyugat-franciaországi meghonosodásától kezdve felváltja a kölest és a kásakölest az állatok, majd később az emberek étrendjében a régióban.

A 17. századig a kacsák maguktól híztak oly módon, hogy egy sötét helyiségben kedvükre ettek az eléjük adott kukoricából. A tömési technika 18. század végi kifejlesztésével megváltozott a kacsák és libák hizlalásának módja, és az állatokat ezt követően intenzívebben etették kukoricalisztté vagy gombóccá alakított, nyers vagy főtt kukoricával.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” és a belőle készített termékek értékesítése a régi időkben

Ez a jellegzetes tenyésztési mód a 18. századtól új tartósítási eljárás kifejlesztésével párosul a délnyugat-franciaországi gazdaságokban: ez a konfitálás, azaz a kacsahús és a belsőségek megsütése kacsazsírban. A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsából előállított termékek kereskedelme a 18. század végén még jelentősebb fejlődésnek indul, köszönhetően Nicolas Appert találmányának, a vákuum alatti hőkezeléses tartósításnak és az így megszülető konzerveknek, amelyek lehetővé teszik a kacsából előállított, feldolgozott termékek (különösen a hízott máj és a konfitált húsok) forgalomba hozatalának ésszerűsítését, és új értékesítési lehetőségeket nyitnak Délnyugat-Franciaország határain túl.

A 18. század végétől az egész vagy kizsigerelt kacsák és a nyers kacsamáj értékesítése a kizárólag e termékek közvetlen eladását szolgáló vásárokon zajlik, amelyeket ősz végétől a tavasz kezdetéig tartanak.

Ma is számos délnyugat-franciaországi városban rendeznek ilyen vásárokat, így például a következőkben: Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont-de-Marsan (Landes), Cahors (Quercy) és Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Ezeken a hagyományos vásárokon a termelők közvetlenül árulhatnak egész kacsát (májjal vagy anélkül), kizsigerelt kacsát, valamint a kacsa valamennyi részét és belsőségét, mint a nyers hízott máj, a zúza vagy a szív.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” sajátosságát magas zsírtartalma adja, amely az állatok fokozatos hizlalásán alapuló, sajátos tenyésztési és takarmányozási módszer eredménye.

A hosszú, legalább 81 napig tartó szabadtartású nevelést követően a „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsákat 10 napon keresztül, fokozatosan hizlalják legalább 95 %-ban kukoricából álló takarmánnyal.

E hagyományos eljárás nyomán a levágott kacsák bőrének és zsírjának színe a törtfehér és a sárga közötti, és valamennyi húsrész magas zsírtartalmú – a mell zsírtartalma például 25-45 % –, így az állatok jó felépítésűek és részeik igen nagy tömegűek, a mell minimális tömege például 300 gramm, a hízott májé pedig 350 gramm.

Másfelől, a 18. századtól kezdődően a szakácsok felismerték a hízott kacsa- és libamáj különlegességét, és híressé tették ezt a terméket.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsa régóta töretlen hírnévre tett szert, amely messze túlmutat Délnyugat-Franciaország, sőt, maga Franciaország határain.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” és a földrajzi terület közötti kapcsolat alapvetően a kacsa és az abból készült termékek hírnevén alapul.

E hírnév mindenekelőtt azzal a helyi hagyománnyal függ össze, hogy a kacsák és libák hizlalásához kukoricát használnak fel.

A megfelelő éghajlati viszonyok miatt a földrajzi területen a 16. század óta termesztenek kukoricát, és hamar ez lett a kacsák hizlalásához használt legfontosabb gabona. Számos mű is összefüggésbe hozza egyébként ezt a takarmányozási gyakorlatot a termék hírnevével: „az egész Európában oly híres kacsamáj csupán ennek a magnak köszönheti előnyös tulajdonságait” (M. Parmentier: Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux [a bordeaux-i királyi tudományos, irodalmi és művészeti akadémia díját 1784. augusztus 25-én elnyert értekezés], Arnaud-Antoine Pallandre, Bordeaux, 1785). Rozier apát az 1787-ben megjelent, mezőgazdaságról szóló értekezésében szintén megemlíti ezt a kapcsolatot: „a legkülönfélébb szárnyasok (...) szépen híznak és húsuk finom, ízletes lesz, a legkedveltebbek pedig azokról a helyekről származnak, ahol e gabonát nagyban termesztik”.

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux

A kukoricatermesztés lehetővé tette a termelőknek, hogy specializálják a hizlalt libák és kacsák tenyésztését, és a kukoricával való intenzív etetésen és a fokozatos hizlaláson alapuló módszert dolgozzanak ki. Ez a módszer, az egész évi enyhe, mérsékelt éghajlat által lehetővé tett hosszú szabadtéri neveléssel együtt jól kifejlett, magas zsírtartalmú állatokat eredményez. A kukoricával történő hizlalás – az állatoknak adott kukorica fajtájától függően (fehér vagy sárga kukorica) – meghatározza a bőr és a zsír színét.

A „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest” kacsa és az abból előállított termékek hírneve később az eredeti tartósítási eljárásoknak (konfitálás és vákuum alatti hőkezeléses tartósítás) köszönhetően nőtt tovább, amelyek lehetővé tették a termékek Délnyugat-Franciaországon kívüli forgalomba hozatalát, illetve regionális és nemzeti értékesítési hálózatok kialakítását.

A hízott máj hírnevéről régóta számos mű tanúskodik, például Legrand d’Aussy „L’histoire de la vie privée des français” című, 1787-ben megjelent műve, amely kifejti, hogy Toulouse a hízott kacsamájnak köszönheti hírnevét, vagy az 1926-ban megjelent „Larousse Ménager”, amelyben az olvasható, hogy „a hízott májból főleg különféle pástétomokat készítenek, és egyes régióknak megvannak a saját speciális pástétomai. (...) A toulouse-i pástétom kacsamájból készül és méltó vetélytársa a strasbourgi pástétomoknak”.

Továbbá, a kacsa- és libatermékek vására, amelyet a 18. század óta a mai napig rendszeresen megtartanak a földrajzi területen, valódi bizonyíték arra, hogy mindezen termékek – az otthon elkészítendő egész kacsa csakúgy, mint a már előkészített húsrészek és belsőségek – előállítása és értékesítése a földrajzi terület kultúrájának részévé vált.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (5) 5. cikk (7) bekezdés)

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  HL L 369., 2006.12.23., 1. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. június 13-i 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet.

3

(4)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

4

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

5

---