# Uradni list L 357/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 357 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. december 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 357

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. december 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/882/EU |
| | * | Sklep komisije z dne 20. novembra 2013 o državni pomoči SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ki jo je Francija dodelila družbi SNCM
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7066)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/883/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 11. februarja 2014 o ukrepu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN in ex 12/N) – Poljska – Vzpostavitev letališča Gdynia-Kosakowo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 759)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/884/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o državni pomoči SA.34445 (12/C), ki jo je Danska odobrila za prenos premoženjskih sredstev banke FIH družbi FSC
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1280)

   (
  1
  ) | 89 |
| | | 2014/885/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)

   (
  1
  ) | 112 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2014/882/EU

*

Sklep komisije z dne 20. novembra 2013 o državni pomoči SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ki jo je Francija dodelila družbi SNCM
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7066)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7066)

1

1

2014/883/EU

*

Sklep Komisije z dne 11. februarja 2014 o ukrepu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN in ex 12/N) – Poljska – Vzpostavitev letališča Gdynia-Kosakowo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 759)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 759)

1

51

2014/884/EU

*

Sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o državni pomoči SA.34445 (12/C), ki jo je Danska odobrila za prenos premoženjskih sredstev banke FIH družbi FSC
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1280)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1280)

1

89

2014/885/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. aprila 2014 o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 357/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. novembra 2013

o državni pomoči SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ki jo je Francija dodelila družbi SNCM

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7066)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/882/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Francija je 18. februarja 2002 Komisijo z dopisom obvestila o načrtovani pomoči za prestrukturiranje za Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (v nadaljnjem besedilu: SNCM), dopis pa je bil dopolnjen 3. julija 2002 (3). Načrt prestrukturiranja je sledil obvestilu francoskih organov z dne 20. decembra 2001 o gotovinskem predplačilu v višini 22,5 milijona EUR, ki ga je družbi SNCM kot pomoč za reševanje dodelila družba Compagnie Générale Maritime et Financière (v nadaljnjem besedilu: CGMF) (4). Komisija je z odločbo z dne 17. julija 2002 (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2002) odobrila pomoč za reševanje za SNCM na podlagi predhodnega postopka preučitve pomoči iz člena 88(3) Pogodbe ES. Sporočena pomoč za prestrukturiranje je obsegala dokapitalizacijo družbe SNCM v znesku 76 milijonov EUR, ki ga je zagotovila družba CGMF. |
| --- | --- |

(1)

Francija je 18. februarja 2002 Komisijo z dopisom obvestila o načrtovani pomoči za prestrukturiranje za Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (v nadaljnjem besedilu: SNCM), dopis pa je bil dopolnjen 3. julija 2002 (3). Načrt prestrukturiranja je sledil obvestilu francoskih organov z dne 20. decembra 2001 o gotovinskem predplačilu v višini 22,5 milijona EUR, ki ga je družbi SNCM kot pomoč za reševanje dodelila družba Compagnie Générale Maritime et Financière (v nadaljnjem besedilu: CGMF) (4). Komisija je z odločbo z dne 17. julija 2002 (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2002) odobrila pomoč za reševanje za SNCM na podlagi predhodnega postopka preučitve pomoči iz člena 88(3) Pogodbe ES. Sporočena pomoč za prestrukturiranje je obsegala dokapitalizacijo družbe SNCM v znesku 76 milijonov EUR, ki ga je zagotovila družba CGMF.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 19. avgusta 2002 francoske organe obvestila o odločitvi, da bo začela formalni postopek preiskave (6) v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES in členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (7). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 19. avgusta 2002 francoske organe obvestila o odločitvi, da bo začela formalni postopek preiskave (6) v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES in členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (7).

| (3) | Francoski organi so 8. oktobra 2002 (8) Komisiji sporočili svoje pripombe k odločbi z dne 19. avgusta 2002 (9). |
| --- | --- |

(3)

Francoski organi so 8. oktobra 2002 (8) Komisiji sporočili svoje pripombe k odločbi z dne 19. avgusta 2002 (9).

| (4) | Na zahtevo francoskih organov so bili 24. oktobra 2002, 3. decembra 2002 in 25. februarja 2003 organizirani sestanki s Komisijo. |
| --- | --- |

(4)

Na zahtevo francoskih organov so bili 24. oktobra 2002, 3. decembra 2002 in 25. februarja 2003 organizirani sestanki s Komisijo.

| (5) | Komisija je v okviru začetka postopka prejela pripombe dveh podjetij, in sicer podjetja Corsica Ferries France (v nadaljnjem besedilu: CFF) 8. januarja 2003 (10) in podjetja STIM d’Orbigny skupine Stef-TFE (v nadaljnjem besedilu: STIM) 7. januarja 2003, ter več francoskih regionalnih in lokalnih organov 18. decembra 2002 ter 9. in 10. januarja 2003. Navedene pripombe je z dopisi z dne 13. in 16. januarja ter 5. in 21. februarja 2003 poslala Franciji, da bi ta izrazila svoja stališča. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v okviru začetka postopka prejela pripombe dveh podjetij, in sicer podjetja Corsica Ferries France (v nadaljnjem besedilu: CFF) 8. januarja 2003 (10) in podjetja STIM d’Orbigny skupine Stef-TFE (v nadaljnjem besedilu: STIM) 7. januarja 2003, ter več francoskih regionalnih in lokalnih organov 18. decembra 2002 ter 9. in 10. januarja 2003. Navedene pripombe je z dopisi z dne 13. in 16. januarja ter 5. in 21. februarja 2003 poslala Franciji, da bi ta izrazila svoja stališča.

| (6) | Francoski organi so svoja stališča o pripombah družb CFF in STIM predložili 13. februarja (11) in 27. maja 2003 (12). |
| --- | --- |

(6)

Francoski organi so svoja stališča o pripombah družb CFF in STIM predložili 13. februarja (11) in 27. maja 2003 (12).

| (7) | Komisija je 16. januarja 2003 poslala zahtevo za dodatne informacije, na katero so se francoski organi odzvali 21. februarja 2003. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 16. januarja 2003 poslala zahtevo za dodatne informacije, na katero so se francoski organi odzvali 21. februarja 2003.

| (8) | Francoski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2003 (13) okrepili svoje trditve, da je načrtovana pomoč popolnoma v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999). |
| --- | --- |

(8)

Francoski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2003 (13) okrepili svoje trditve, da je načrtovana pomoč popolnoma v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999).

| (9) | Francoski organi so na zahtevo Komisije 25. februarja 2003 (15) poslali kopijo delničarskega sporazuma, ki povezuje družbi SNCM in STIM. |
| --- | --- |

(9)

Francoski organi so na zahtevo Komisije 25. februarja 2003 (15) poslali kopijo delničarskega sporazuma, ki povezuje družbi SNCM in STIM.

| (10) | Komisija je z Odločbo 2004/166/ES (16) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2003) pod določenimi pogoji odobrila dodelitev pomoči za prestrukturiranje družbi SNCM, plačljive v dveh obrokih, prvem v višini 66 milijonov EUR in drugem v višini največ 10 milijonov EUR, ki se bo določil glede na neto prihodke od prodaje sredstev, opravljene po sprejetju odločbe iz leta 2003. Plačilo prvega obroka je bilo odobreno z odločbo iz leta 2003. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z Odločbo 2004/166/ES (16) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2003) pod določenimi pogoji odobrila dodelitev pomoči za prestrukturiranje družbi SNCM, plačljive v dveh obrokih, prvem v višini 66 milijonov EUR in drugem v višini največ 10 milijonov EUR, ki se bo določil glede na neto prihodke od prodaje sredstev, opravljene po sprejetju odločbe iz leta 2003. Plačilo prvega obroka je bilo odobreno z odločbo iz leta 2003.

| (11) | Družba CFF je 13. oktobra 2003 vložila tožbo na Splošno sodišče za razveljavitev odločbe iz leta 2003 (zadeva T-349/03). |
| --- | --- |

(11)

Družba CFF je 13. oktobra 2003 vložila tožbo na Splošno sodišče za razveljavitev odločbe iz leta 2003 (zadeva T-349/03).

| (12) | Komisija je z Odločbo 2005/36/ES (17) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004) odločila, da spremembe, ki jih je Francija zahtevala 23. junija 2004, tj. zamenjava ladje Aliso z ladjo Asco na seznamu ladij, ki jih je SNCM lahko uporabljala na podlagi odločbe iz leta 2003, in prodaja ladje Aliso namesto ladje Asco, niso take, da bi izpodbijale združljivost pomoči za prestrukturiranje, odobrene z odločbo iz leta 2003, z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je z Odločbo 2005/36/ES (17) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004) odločila, da spremembe, ki jih je Francija zahtevala 23. junija 2004, tj. zamenjava ladje Aliso z ladjo Asco na seznamu ladij, ki jih je SNCM lahko uporabljala na podlagi odločbe iz leta 2003, in prodaja ladje Aliso namesto ladje Asco, niso take, da bi izpodbijale združljivost pomoči za prestrukturiranje, odobrene z odločbo iz leta 2003, z notranjim trgom.

| (13) | Komisija je z odločbo z dne 16. marca 2005 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2005) (18) odobrila izplačilo drugega obroka pomoči za prestrukturiranje v višini 3,3 milijona EUR, s čimer se je skupni znesek odobrene pomoči za prestrukturiranje povišal na 69,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z odločbo z dne 16. marca 2005 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2005) (18) odobrila izplačilo drugega obroka pomoči za prestrukturiranje v višini 3,3 milijona EUR, s čimer se je skupni znesek odobrene pomoči za prestrukturiranje povišal na 69,3 milijona EUR.

| (14) | Splošno sodišče je 15. junija 2005 v zadevi T-349/03 (19) razveljavilo odločbo iz leta 2003 zaradi napačne presoje omejenosti pomoči na najnižjo vsoto. |
| --- | --- |

(14)

Splošno sodišče je 15. junija 2005 v zadevi T-349/03 (19) razveljavilo odločbo iz leta 2003 zaradi napačne presoje omejenosti pomoči na najnižjo vsoto.

| (15) | Francoski organi so 25. oktobra 2005 (20) Komisiji poslali informacije v zvezi s finančnim položajem družbe od obvestila o načrtovani pomoči za prestrukturiranje z dne 18. februarja 2002. |
| --- | --- |

(15)

Francoski organi so 25. oktobra 2005 (20) Komisiji poslali informacije v zvezi s finančnim položajem družbe od obvestila o načrtovani pomoči za prestrukturiranje z dne 18. februarja 2002.

| (16) | Francoski organi so 17. novembra 2005 (21) predložili informacije o posodobitvi načrta prestrukturiranja iz leta 2002 in obnovitvi lastnega kapitala družbe SNCM (22). |
| --- | --- |

(16)

Francoski organi so 17. novembra 2005 (21) predložili informacije o posodobitvi načrta prestrukturiranja iz leta 2002 in obnovitvi lastnega kapitala družbe SNCM (22).

| (17) | Francoski organi so 15. marca 2006 Komisiji poslali kratko obvestilo o trgu, poslovni načrt (dohodkovni del) in izkaz predvidenega poslovnega izida (23). Drugi dokumenti so bili Komisiji predloženi 28. marca 2006 in 7. aprila 2006 (24). Francoski organi so v dopisu z dne 7. aprila 2006 Komisijo pozvali, naj del pomoči za prestrukturiranje iz leta 2002, zlasti znesek v višini 53,48 milijona EUR, opredeli kot nepomoč v skladu s sodno prakso v zadevi Altmark
   (25) ali kot samostojen ukrep, neodvisen od načrta prestrukturiranja, v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES, in ne kot ukrep, sprejet v okviru načrta prestrukturiranja, saj pomeni „nadomestilo za opravljanje javne službe“. |
| --- | --- |

(17)

Francoski organi so 15. marca 2006 Komisiji poslali kratko obvestilo o trgu, poslovni načrt (dohodkovni del) in izkaz predvidenega poslovnega izida (23). Drugi dokumenti so bili Komisiji predloženi 28. marca 2006 in 7. aprila 2006 (24). Francoski organi so v dopisu z dne 7. aprila 2006 Komisijo pozvali, naj del pomoči za prestrukturiranje iz leta 2002, zlasti znesek v višini 53,48 milijona EUR, opredeli kot nepomoč v skladu s sodno prakso v zadevi Altmark
   (25) ali kot samostojen ukrep, neodvisen od načrta prestrukturiranja, v skladu s členom 86(2) Pogodbe ES, in ne kot ukrep, sprejet v okviru načrta prestrukturiranja, saj pomeni „nadomestilo za opravljanje javne službe“.

| (18) | Komisija je bila 21. aprila 2006 obveščena o načrtovani združitvi, s katero sta podjetji Veolia Transport (v nadaljnjem besedilu: VT) (26) in Butler Capital Partners (v nadaljnjem besedilu: BCP) pridobili skupni nadzor nad družbo SNCM (27), in sicer z dopisom, predloženim v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (28). Komisija je 29. maja 2006 (29) sprejela odločitev, da ne bo nasprotovala združitvi in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je bila 21. aprila 2006 obveščena o načrtovani združitvi, s katero sta podjetji Veolia Transport (v nadaljnjem besedilu: VT) (26) in Butler Capital Partners (v nadaljnjem besedilu: BCP) pridobili skupni nadzor nad družbo SNCM (27), in sicer z dopisom, predloženim v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (28). Komisija je 29. maja 2006 (29) sprejela odločitev, da ne bo nasprotovala združitvi in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom.

| (19) | Francoski organi so 21. junija 2006 (30) Komisiji poslali odlok ministrstva za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 26. maja 2006 o odobritvi finančnih poslov, o katerih je odločala Société nationale des chemins de fer français (v nadaljnjem besedilu: SNCF), in odredbo št. 2006-606 z dne 26. maja 2006 o prenosu družbe SNCM v zasebni sektor. |
| --- | --- |

(19)

Francoski organi so 21. junija 2006 (30) Komisiji poslali odlok ministrstva za gospodarstvo, finance in industrijo z dne 26. maja 2006 o odobritvi finančnih poslov, o katerih je odločala Société nationale des chemins de fer français (v nadaljnjem besedilu: SNCF), in odredbo št. 2006-606 z dne 26. maja 2006 o prenosu družbe SNCM v zasebni sektor.

| (20) | Komisija je 7. junija 2006 (31) prejela informacije o prenosu pooblastil javne službe in pomoči socialne narave v zvezi s povezavami s Korziko. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 7. junija 2006 (31) prejela informacije o prenosu pooblastil javne službe in pomoči socialne narave v zvezi s povezavami s Korziko.

| (21) | Komisija je z dopisom z dne 13. septembra 2006 francoske organe obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z novimi ukrepi, izvedenimi v korist družbe SNCM, in načrtom prestrukturiranja, ki je bil predložen leta 2002 (32), začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 659/1999 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2006). |
| --- | --- |

(21)

Komisija je z dopisom z dne 13. septembra 2006 francoske organe obvestila o svoji odločitvi, da bo v zvezi z novimi ukrepi, izvedenimi v korist družbe SNCM, in načrtom prestrukturiranja, ki je bil predložen leta 2002 (32), začela formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 659/1999 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2006).

| (22) | Francija je 16. novembra 2006 Komisiji poslala svoje pripombe v zvezi z odločbo iz leta 2006 (33). |
| --- | --- |

(22)

Francija je 16. novembra 2006 Komisiji poslala svoje pripombe v zvezi z odločbo iz leta 2006 (33).

| (23) | Ker so številne zainteresirane strani predložile zahtevke za enomesečno podaljšanje roka za predložitev pripomb (34), se je Komisija odločila, da bo dodatni rok odobrila vsem zainteresiranim stranem (35). |
| --- | --- |

(23)

Ker so številne zainteresirane strani predložile zahtevke za enomesečno podaljšanje roka za predložitev pripomb (34), se je Komisija odločila, da bo dodatni rok odobrila vsem zainteresiranim stranem (35).

| (24) | Komisija je prejela pripombe družb CFF (36) in STIM (37) in jih francoskim organom posredovala z dopisom z dne 20. februarja 2007. Tudi tretja stranka je poslala pripombe, ki so bile prav tako posredovane francoskim organom, vendar jih je navedena stranka umaknila 28. maja 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je prejela pripombe družb CFF (36) in STIM (37) in jih francoskim organom posredovala z dopisom z dne 20. februarja 2007. Tudi tretja stranka je poslala pripombe, ki so bile prav tako posredovane francoskim organom, vendar jih je navedena stranka umaknila 28. maja 2008.

| (25) | Francoski organi so 30. aprila 2007 (38) poslali svoja stališča glede pripomb zainteresiranih tretjih strani. |
| --- | --- |

(25)

Francoski organi so 30. aprila 2007 (38) poslali svoja stališča glede pripomb zainteresiranih tretjih strani.

| (26) | Družba CFF je 20. decembra 2007 zoper družbo SNCM vložila pritožbo na Komisijo, s katero je dopolnila informacije, poslane 15. junija 2007 in 30. novembra 2007. Navedena pritožba se nanaša na člen 3 nove pogodbe o prenosu pooblastil javne službe, sklenjene junija 2007 med regionalnimi organi Korzike in skupnim podjetjem Compagnie Méridionale de Navigation – SNCM za obdobje 2007–2013. Po navedbah družbe CFF bi izvajanje te določbe sprostilo nova finančna sredstva za družbo SNCM v višini približno 10 milijonov EUR za leto 2007. Poleg tega naj bi bilo nadomestilo, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe, državna pomoč, ki naj bi bila povrhu še nezakonita, ker Komisija o njej ni bila obveščena. |
| --- | --- |

(26)

Družba CFF je 20. decembra 2007 zoper družbo SNCM vložila pritožbo na Komisijo, s katero je dopolnila informacije, poslane 15. junija 2007 in 30. novembra 2007. Navedena pritožba se nanaša na člen 3 nove pogodbe o prenosu pooblastil javne službe, sklenjene junija 2007 med regionalnimi organi Korzike in skupnim podjetjem Compagnie Méridionale de Navigation – SNCM za obdobje 2007–2013. Po navedbah družbe CFF bi izvajanje te določbe sprostilo nova finančna sredstva za družbo SNCM v višini približno 10 milijonov EUR za leto 2007. Poleg tega naj bi bilo nadomestilo, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe, državna pomoč, ki naj bi bila povrhu še nezakonita, ker Komisija o njej ni bila obveščena.

| (27) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o svoji odločitvi, da rok za predložitev pripomb podaljša do 14. marca 2008. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o svoji odločitvi, da rok za predložitev pripomb podaljša do 14. marca 2008.

| (28) | Komisija je 26. marca 2008 Franciji poslala pripombe zainteresiranih tretjih strani, Francija pa je svoja stališča sporočila 28. marca, 10. aprila in 28. aprila 2008. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je 26. marca 2008 Franciji poslala pripombe zainteresiranih tretjih strani, Francija pa je svoja stališča sporočila 28. marca, 10. aprila in 28. aprila 2008.

| (29) | Komisija je z odločbo z dne 8. julija 2008 izrazila mnenje, da novi ukrepi iz leta 2006 ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in da so ukrepi, predloženi leta 2002, pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je z odločbo z dne 8. julija 2008 izrazila mnenje, da novi ukrepi iz leta 2006 ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in da so ukrepi, predloženi leta 2002, pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom.

| (30) | Splošno sodišče je 11. septembra 2012 (39) deloma razveljavilo to odločbo, saj je ugotovilo, da so sklepi Komisije glede ukrepov, izvedenih leta 2006, neustrezni zaradi očitnih napak pri presoji. Menilo je, da bi bilo treba analizo pomoči za prestrukturiranje iz leta 2002, ki jo je opravila Komisija, pregledati, saj je odločba temeljila na dejstvu, da ukrepi iz leta 2006 niso vključevali pomoči. |
| --- | --- |

(30)

Splošno sodišče je 11. septembra 2012 (39) deloma razveljavilo to odločbo, saj je ugotovilo, da so sklepi Komisije glede ukrepov, izvedenih leta 2006, neustrezni zaradi očitnih napak pri presoji. Menilo je, da bi bilo treba analizo pomoči za prestrukturiranje iz leta 2002, ki jo je opravila Komisija, pregledati, saj je odločba temeljila na dejstvu, da ukrepi iz leta 2006 niso vključevali pomoči.

| (31) | Edina pomoč, v zvezi s katero ni bila razveljavljena ugotovitev združljivosti, je nadomestilo v višini 53,4 milijona EUR, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 1991–2001. Zato se to vprašanje ne obravnava v tem sklepu. |
| --- | --- |

(31)

Edina pomoč, v zvezi s katero ni bila razveljavljena ugotovitev združljivosti, je nadomestilo v višini 53,4 milijona EUR, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 1991–2001. Zato se to vprašanje ne obravnava v tem sklepu.

| (32) | Komisija mora zato sprejeti nov končni sklep. Dejstev iz obdobja po datumu sprejetja razveljavljene odločbe ni treba preučiti. Komisija mora po razveljavitvi najprej presoditi, ali so nekateri zadevni ukrepi skladni z ravnanjem zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in nato še, če preučeni ukrepi pomenijo državno pomoč, ali so izpolnjeni pogoji za združljivost, določeni v smernicah. Komisija lahko v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (40) pri vsaki od obeh ponovnih preučitev upošteva samo informacije, ki jih je imela na voljo na dan sprejetja razveljavljene odločbe, tj. 8. julija 2008 (41). |
| --- | --- |

(32)

Komisija mora zato sprejeti nov končni sklep. Dejstev iz obdobja po datumu sprejetja razveljavljene odločbe ni treba preučiti. Komisija mora po razveljavitvi najprej presoditi, ali so nekateri zadevni ukrepi skladni z ravnanjem zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in nato še, če preučeni ukrepi pomenijo državno pomoč, ali so izpolnjeni pogoji za združljivost, določeni v smernicah. Komisija lahko v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (40) pri vsaki od obeh ponovnih preučitev upošteva samo informacije, ki jih je imela na voljo na dan sprejetja razveljavljene odločbe, tj. 8. julija 2008 (41).

| (33) | Komisija, francoski organi in predstavniki SNCM so se sestali 13. novembra 2012. |
| --- | --- |

(33)

Komisija, francoski organi in predstavniki SNCM so se sestali 13. novembra 2012.

| (34) | Francoski organi so z dopisoma z dne 6. decembra 2012 in 5. februarja 2013 dvakrat zaprosili za odločbo za obnovitev postopka, saj naj bi Splošno sodišče z določitvijo meril za preizkus preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu izreklo inovativno sodbo, ki zahteva obnovitev kontradiktornega postopka. Komisija je z dopisoma z dne 15. januarja in 13. februarja 2013 zavrnila ti prošnji, pri čemer je poudarila, da je postopek mogoče obnoviti na točno tisti točki, v zvezi s katero je nastala nezakonitost, in da odločba iz leta 2006 o začetku postopka ni bila v ničemer nezakonita. Ob tem je francoske organe obvestila tudi, da lahko predložijo kakršne koli dodatne informacije za razpravo ali analizo ali kakršen koli dokument, ki se jim zdi ustrezen. |
| --- | --- |

(34)

Francoski organi so z dopisoma z dne 6. decembra 2012 in 5. februarja 2013 dvakrat zaprosili za odločbo za obnovitev postopka, saj naj bi Splošno sodišče z določitvijo meril za preizkus preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu izreklo inovativno sodbo, ki zahteva obnovitev kontradiktornega postopka. Komisija je z dopisoma z dne 15. januarja in 13. februarja 2013 zavrnila ti prošnji, pri čemer je poudarila, da je postopek mogoče obnoviti na točno tisti točki, v zvezi s katero je nastala nezakonitost, in da odločba iz leta 2006 o začetku postopka ni bila v ničemer nezakonita. Ob tem je francoske organe obvestila tudi, da lahko predložijo kakršne koli dodatne informacije za razpravo ali analizo ali kakršen koli dokument, ki se jim zdi ustrezen.

| (35) | Francoski organi so 16. maja 2013 Komisiji poslali informativno gradivo. |
| --- | --- |

(35)

Francoski organi so 16. maja 2013 Komisiji poslali informativno gradivo.

| (36) | Tudi družba SNCM je z dopisom z dne 19. junija 2013 zahtevala odločbo za obnovitev formalnega postopka preiskave zaradi podobnih razlogov, kot so jih navedli francoski organi. Komisija je to zahtevo zavrnila z dopisom z dne 10. julija 2013. Ob tem je družbo SNCM obvestila še, da lahko predloži kakršne koli dodatne informacije za razpravo ali analizo ali kakršen koli dokument, ki se ji zdi ustrezen. |
| --- | --- |

(36)

Tudi družba SNCM je z dopisom z dne 19. junija 2013 zahtevala odločbo za obnovitev formalnega postopka preiskave zaradi podobnih razlogov, kot so jih navedli francoski organi. Komisija je to zahtevo zavrnila z dopisom z dne 10. julija 2013. Ob tem je družbo SNCM obvestila še, da lahko predloži kakršne koli dodatne informacije za razpravo ali analizo ali kakršen koli dokument, ki se ji zdi ustrezen.

| (37) | Družba SNCM je 27. avgusta 2013 poslala informativno gradivo in novo poročilo o prodaji družbe SNCM. |
| --- | --- |

(37)

Družba SNCM je 27. avgusta 2013 poslala informativno gradivo in novo poročilo o prodaji družbe SNCM.

II.   OPIS

2.1   UPRAVIČENEC UKREPOV, KI SO OBRAVNAVANI V TEM SKLEPU

| (38) | Upravičenec ukrepov, ki so obravnavani v tem sklepu, je družba SNCM, ki združuje več hčerinskih družb v pomorskem sektorju in opravlja pomorski prevoz potnikov, avtomobilov in tovornjakov na povezavah med celinsko Francijo in Korziko, Italijo (Sardinijo) in Magrebom (Alžirijo in Tunizijo). |
| --- | --- |

(38)

Upravičenec ukrepov, ki so obravnavani v tem sklepu, je družba SNCM, ki združuje več hčerinskih družb v pomorskem sektorju in opravlja pomorski prevoz potnikov, avtomobilov in tovornjakov na povezavah med celinsko Francijo in Korziko, Italijo (Sardinijo) in Magrebom (Alžirijo in Tunizijo).

| (39) | Družba SNCM je delniška družba, ki je nastala leta 1969 z združitvijo Compagnie Générale Transatlantique in Compagnie de Navigation Mixte, ki sta bili ustanovljeni leta 1850. Družba se je sprva imenovala Compagnie Générale Transméditerranéenne, leta 1976 pa se je, potem ko je družba SNCF pridobila delež v njenem kapitalu, preimenovala v Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée. Francoska vlada je družbo izbrala za izvajanje načela ozemeljske kontinuitete s Korziko, pri čemer je uskladila cene pomorskega prevoza s cenami družbe SNCF za železniški prevoz na podlagi pogodbe, sklenjene 31. marca 1976 za 25 let. Francoska vlada je Compagnie Générale Transatlantique že naložila nalogo zagotavljanja povezav s Korziko na podlagi predhodne pogodbe, sklenjene 23. decembra 1948. |
| --- | --- |

(39)

Družba SNCM je delniška družba, ki je nastala leta 1969 z združitvijo Compagnie Générale Transatlantique in Compagnie de Navigation Mixte, ki sta bili ustanovljeni leta 1850. Družba se je sprva imenovala Compagnie Générale Transméditerranéenne, leta 1976 pa se je, potem ko je družba SNCF pridobila delež v njenem kapitalu, preimenovala v Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée. Francoska vlada je družbo izbrala za izvajanje načela ozemeljske kontinuitete s Korziko, pri čemer je uskladila cene pomorskega prevoza s cenami družbe SNCF za železniški prevoz na podlagi pogodbe, sklenjene 31. marca 1976 za 25 let. Francoska vlada je Compagnie Générale Transatlantique že naložila nalogo zagotavljanja povezav s Korziko na podlagi predhodne pogodbe, sklenjene 23. decembra 1948.

| (40) | Ko je bila leta 2002 sporočena dokapitalizacija, je bila SNCM v 20-odstotni lasti družbe SNCF in 80-odstotni lasti družbe CGMF. Zaradi prodaje lastniškega kapitala družbe SNCM 30. maja 2006 (glej uvodno izjavo 18 tega sklepa) imata BCP in VT 38 % oziroma 28 % kapitala družbe SNCM, družba CGMF pa ga je ohranila 25 % (9 % kapitala je rezerviranega za zaposlene). |
| --- | --- |

(40)

Ko je bila leta 2002 sporočena dokapitalizacija, je bila SNCM v 20-odstotni lasti družbe SNCF in 80-odstotni lasti družbe CGMF. Zaradi prodaje lastniškega kapitala družbe SNCM 30. maja 2006 (glej uvodno izjavo 18 tega sklepa) imata BCP in VT 38 % oziroma 28 % kapitala družbe SNCM, družba CGMF pa ga je ohranila 25 % (9 % kapitala je rezerviranega za zaposlene).

| (41) | Glavne hčerinske družbe družbe SNCM so bile leta 2008 Compagnie Méridionale de Navigation (v nadaljnjem besedilu: CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (v nadaljnjem besedilu: CGTH) (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (v nadaljnjem besedilu: SARA) (46), Ferrytour (47) in Les Comptoirs du Sud (48). |
| --- | --- |

(41)

Glavne hčerinske družbe družbe SNCM so bile leta 2008 Compagnie Méridionale de Navigation (v nadaljnjem besedilu: CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (v nadaljnjem besedilu: CGTH) (43), Aliso Voyage (44), Sud-Cargos (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (v nadaljnjem besedilu: SARA) (46), Ferrytour (47) in Les Comptoirs du Sud (48).

| (42) | Po prodaji visokohitrostnih ladij Aliso septembra 2004 in Asco
   (49) maja 2005 ladjevje družbe SNCM šteje deset ladij (pet trajektov (50), štiri ladje za kombinirani prevoz (tovor in potniki) (51) in eno visokohitrostno ladjo, ki pluje predvsem iz Nice (52)), od katerih je sama lastnica sedmih (53). |
| --- | --- |

(42)

Po prodaji visokohitrostnih ladij Aliso septembra 2004 in Asco
   (49) maja 2005 ladjevje družbe SNCM šteje deset ladij (pet trajektov (50), štiri ladje za kombinirani prevoz (tovor in potniki) (51) in eno visokohitrostno ladjo, ki pluje predvsem iz Nice (52)), od katerih je sama lastnica sedmih (53).

| (43) | Zaradi izčrpnosti bi bilo treba opozoriti, da se redne storitve pomorskega prevoza med pristanišči celinske Francije in Korzike od leta 1948 zagotavljajo v obliki javne službe. Družbi SNCM in CMN sta imeli med letoma 1976 in 2001 koncesijo, in to na podlagi okvirne pogodbe, sprva sklenjene za 25 let. Družbi SNCM in CMN sta v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti (54) in po evropskem javnem razpisu (55), ki so ga organizirali regionalni organi Korzike (56), skupaj dobili dovoljenje za prenos pooblastil javne službe, ki se nanaša na povezave s Korziko iz Marseilla, v zameno za finančna nadomestila v obdobju 2002–2006. |
| --- | --- |

(43)

Zaradi izčrpnosti bi bilo treba opozoriti, da se redne storitve pomorskega prevoza med pristanišči celinske Francije in Korzike od leta 1948 zagotavljajo v obliki javne službe. Družbi SNCM in CMN sta imeli med letoma 1976 in 2001 koncesijo, in to na podlagi okvirne pogodbe, sprva sklenjene za 25 let. Družbi SNCM in CMN sta v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti (54) in po evropskem javnem razpisu (55), ki so ga organizirali regionalni organi Korzike (56), skupaj dobili dovoljenje za prenos pooblastil javne službe, ki se nanaša na povezave s Korziko iz Marseilla, v zameno za finančna nadomestila v obdobju 2002–2006.

| (44) | Ker je prenos pooblastil javne službe konec leta 2006 potekel, je bila zgoraj navedena pomorska javna služba, ki je bila predmet novega javnega razpisa na evropski ravni (57), dodeljena skupnemu podjetju SNCM-CMN za obdobje od 1. maja 2007 do 31. decembra 2013 in subvencijo v višini približno 100 milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(44)

Ker je prenos pooblastil javne službe konec leta 2006 potekel, je bila zgoraj navedena pomorska javna služba, ki je bila predmet novega javnega razpisa na evropski ravni (57), dodeljena skupnemu podjetju SNCM-CMN za obdobje od 1. maja 2007 do 31. decembra 2013 in subvencijo v višini približno 100 milijonov EUR na leto.

| (45) | Vzporedno so za vse prevoznike, ki opravljajo povezave z otokom iz Toulona in Nice, določene obveznosti glede pogostosti povezav. Na teh linijah so bili prebivalci Korzike in druge kategorije potnikov med letoma 2002 in 2013 upravičeni do socialne pomoči, uvedene v skladu z odločbama Komisije z dne 2. julija 2002 (58) in 24. aprila 2007 (59). |
| --- | --- |

(45)

Vzporedno so za vse prevoznike, ki opravljajo povezave z otokom iz Toulona in Nice, določene obveznosti glede pogostosti povezav. Na teh linijah so bili prebivalci Korzike in druge kategorije potnikov med letoma 2002 in 2013 upravičeni do socialne pomoči, uvedene v skladu z odločbama Komisije z dne 2. julija 2002 (58) in 24. aprila 2007 (59).

2.2   KONKURENČNO OKOLJE

| (46) | Družba SNCM opravlja dejavnosti v glavnem na dveh trgih, in sicer na trgu potniškega in trgu tovornega prometa. Zagotavlja povezave s Korziko in Magrebom iz Francije, v manjši meri pa tudi z Italijo in Španijo. |
| --- | --- |

(46)

Družba SNCM opravlja dejavnosti v glavnem na dveh trgih, in sicer na trgu potniškega in trgu tovornega prometa. Zagotavlja povezave s Korziko in Magrebom iz Francije, v manjši meri pa tudi z Italijo in Španijo.

2.2.1   Povezave s Korziko

2.2.1.1   Prevoz potnikov

| (47) | Povezave s Korziko za prevoz potnikov so trg, za katerega je značilna velika odvisnost od sezone. Zanj so namreč značilni viški sezonskega obiska, ki so lahko desetkrat večji od obiska v mesecu z najmanjšim obiskom, kar od prevoznikov zahteva ladjevje z zadostno zmogljivostjo za odziv na te konice. Polovica vsega prometa se ustvari julija in avgusta. Poleg tega obstaja neravnotežje glede na smer potovanja tudi v obdobju konic: julija, na primer, so odhodi s celine polni, medtem ko so ladje ob vrnitvi z otoka skoraj prazne. Zato so faktorji povprečne letne zasedenosti ladij sorazmerno nizki. |
| --- | --- |

(47)

Povezave s Korziko za prevoz potnikov so trg, za katerega je značilna velika odvisnost od sezone. Zanj so namreč značilni viški sezonskega obiska, ki so lahko desetkrat večji od obiska v mesecu z najmanjšim obiskom, kar od prevoznikov zahteva ladjevje z zadostno zmogljivostjo za odziv na te konice. Polovica vsega prometa se ustvari julija in avgusta. Poleg tega obstaja neravnotežje glede na smer potovanja tudi v obdobju konic: julija, na primer, so odhodi s celine polni, medtem ko so ladje ob vrnitvi z otoka skoraj prazne. Zato so faktorji povprečne letne zasedenosti ladij sorazmerno nizki.

| (48) | Družba SNCM je prvotni prevoznik na povezavi med Korziko in celinsko Francijo. Na splošno se dve tretjini njenih dejavnosti izvajata med Marseillem in Korziko na podlagi prenosa pooblastil javne službe, preostala tretjina dejavnosti zajema linije z drugimi izhodišči ali cilji (Nica–Korzika, Toulon–Korzika, mednarodne povezave s Sardinijo in Magrebom). |
| --- | --- |

(48)

Družba SNCM je prvotni prevoznik na povezavi med Korziko in celinsko Francijo. Na splošno se dve tretjini njenih dejavnosti izvajata med Marseillem in Korziko na podlagi prenosa pooblastil javne službe, preostala tretjina dejavnosti zajema linije z drugimi izhodišči ali cilji (Nica–Korzika, Toulon–Korzika, mednarodne povezave s Sardinijo in Magrebom).

| (49) | Družba SNCM je vedno imela monopol v svoji glavni dejavnosti. Od leta 1996 pa se srečuje s hitro razvijajočo se konkurenco. Danes je prevladujoči izvajalec storitev pomorskega prevoza med celino in Korziko družba CFF, katere tržni delež se stalno povečuje. Čeprav CFF na navedenem trgu deluje šele od leta 1996, se je njen potniški promet med letoma 2000 in 2005 povečal za 44 % in se še naprej povečuje. Tako je leta 2008 skoraj [...] (60) % potnikov, ki so potovali po morju med celino in Korziko, potovalo z ladjo družbe CFF, medtem ko jih je samo [...] (60) % potovalo z družbo SNCM, preostali del ali [...] (60) % pa jih je prepeljala družba CMN. |
| --- | --- |

(49)

Družba SNCM je vedno imela monopol v svoji glavni dejavnosti. Od leta 1996 pa se srečuje s hitro razvijajočo se konkurenco. Danes je prevladujoči izvajalec storitev pomorskega prevoza med celino in Korziko družba CFF, katere tržni delež se stalno povečuje. Čeprav CFF na navedenem trgu deluje šele od leta 1996, se je njen potniški promet med letoma 2000 in 2005 povečal za 44 % in se še naprej povečuje. Tako je leta 2008 skoraj [...] (60) % potnikov, ki so potovali po morju med celino in Korziko, potovalo z ladjo družbe CFF, medtem ko jih je samo [...] (60) % potovalo z družbo SNCM, preostali del ali [...] (60) % pa jih je prepeljala družba CMN.

| (50) | Položaj, ki ga je CFF dosegla na zadevnem trgu od leta 2000, se kaže tudi v številu potnikov, prepeljanih v sezoni med Korziko in celinsko Francijo. Spodnji graf kaže, da se je tržni delež družbe CFF povečal s 45 % leta 2000 na 70 % leta 2007, medtem ko se je tržni delež SNCM v tem obdobju zmanjšal s 53 % na 26 %, pri čemer je razlika več kot milijon prepeljanih potnikov.

  Graf


  Število potnikov, prepeljanih v posamezni sezoni (maj–september) med celinsko Francijo in Korziko: sezone od leta 2000 do leta 2007











  Vir: | Observatoire régional des transports de la Corse. |
| --- | --- | --- |

(50)

Položaj, ki ga je CFF dosegla na zadevnem trgu od leta 2000, se kaže tudi v številu potnikov, prepeljanih v sezoni med Korziko in celinsko Francijo. Spodnji graf kaže, da se je tržni delež družbe CFF povečal s 45 % leta 2000 na 70 % leta 2007, medtem ko se je tržni delež SNCM v tem obdobju zmanjšal s 53 % na 26 %, pri čemer je razlika več kot milijon prepeljanih potnikov.

Graf

Število potnikov, prepeljanih v posamezni sezoni (maj–september) med celinsko Francijo in Korziko: sezone od leta 2000 do leta 2007

Image

Vir:

| (51) | Drugi manjši konkurenti družbe SNCM pri povezavah s Korziko so Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines in TRIS. |
| --- | --- |

(51)

Drugi manjši konkurenti družbe SNCM pri povezavah s Korziko so Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines in TRIS.

| (52) | Od leta 2006 so se ponudba družbe SNCM in njeni tržni deleži za povezave s Korziko zmanjšali, pri čemer se je ponudba mest zmanjšala za 8 % (–20 % za povezave iz Nice in –3 % za povezave iz Marseilla). |
| --- | --- |

(52)

Od leta 2006 so se ponudba družbe SNCM in njeni tržni deleži za povezave s Korziko zmanjšali, pri čemer se je ponudba mest zmanjšala za 8 % (–20 % za povezave iz Nice in –3 % za povezave iz Marseilla).

| (53) | Vendar nadaljevanje upadanja tržnih deležev kaže, da se zaupanje potnikov, ki je bilo zelo omajano zaradi stavk in motenj, nastalih zaradi delavskih sporov v letih 2004 in 2005, zlasti ob privatizaciji podjetja, vrača zelo počasi. |
| --- | --- |

(53)

Vendar nadaljevanje upadanja tržnih deležev kaže, da se zaupanje potnikov, ki je bilo zelo omajano zaradi stavk in motenj, nastalih zaradi delavskih sporov v letih 2004 in 2005, zlasti ob privatizaciji podjetja, vrača zelo počasi.

| (54) | Od leta 1993 se je trg pomorskega prevoza potnikov med celino in Korziko v povprečju povečal za 4 % na leto, ta rast naj bi se nadaljevala, pri čemer je za leto 2008 napovedana [...]-odstotna rast (pomembno ob času preučitve dejstev), za naslednja leta pa zmerna rast. Kljub temu se zdi, da si novi prevozniki ne prizadevajo vstopiti na navedeni trg. Na javni razpis, ki ga je objavil Office des Transports de Corse za dodelitev prenosa pooblastil javne službe za opravljanje pomorskih povezav z nekaterimi pristanišči na Korziki v obdobju 2007–2013, sta prispeli samo ponudbi družb CFF in SNCM-CMN, čeprav so bili mogoči delni odgovori za dano linijo. |
| --- | --- |

(54)

Od leta 1993 se je trg pomorskega prevoza potnikov med celino in Korziko v povprečju povečal za 4 % na leto, ta rast naj bi se nadaljevala, pri čemer je za leto 2008 napovedana [...]-odstotna rast (pomembno ob času preučitve dejstev), za naslednja leta pa zmerna rast. Kljub temu se zdi, da si novi prevozniki ne prizadevajo vstopiti na navedeni trg. Na javni razpis, ki ga je objavil Office des Transports de Corse za dodelitev prenosa pooblastil javne službe za opravljanje pomorskih povezav z nekaterimi pristanišči na Korziki v obdobju 2007–2013, sta prispeli samo ponudbi družb CFF in SNCM-CMN, čeprav so bili mogoči delni odgovori za dano linijo.

| (55) | Družba CFF, glavna konkurentka družbe SNCM, je svoje zmogljivosti za prevoz potnikov med letoma 1999 in 2007 povečala s 500 000 na 4,5 milijona (vključno s 30-odstotnim povečanjem med letoma 2006 in 2007), kar ji je omogočilo povečanje prometa (z 1,3 milijona na 1,6 milijona med letoma 2005 in 2007) in tržnega deleža. Zaradi strukturnih razlogov ta politika vseeno vodi v nižji faktor zasedenosti pri CFF kot pri SNCM, pri čemer je bila leta 2007 razlika približno deset odstotnih točk. Leta 2007 je bil povprečni faktor zasedenosti pri družbi SNCM 48 %, kar je običajno glede na odvisnost trga od sezone (glej besedilo zgoraj). |
| --- | --- |

(55)

Družba CFF, glavna konkurentka družbe SNCM, je svoje zmogljivosti za prevoz potnikov med letoma 1999 in 2007 povečala s 500 000 na 4,5 milijona (vključno s 30-odstotnim povečanjem med letoma 2006 in 2007), kar ji je omogočilo povečanje prometa (z 1,3 milijona na 1,6 milijona med letoma 2005 in 2007) in tržnega deleža. Zaradi strukturnih razlogov ta politika vseeno vodi v nižji faktor zasedenosti pri CFF kot pri SNCM, pri čemer je bila leta 2007 razlika približno deset odstotnih točk. Leta 2007 je bil povprečni faktor zasedenosti pri družbi SNCM 48 %, kar je običajno glede na odvisnost trga od sezone (glej besedilo zgoraj).

2.2.1.2   Prevoz tovora

| (56) | V zvezi s tovornim prometom s Korziko je imela družba SNCM leta 2005 približno 45-odstotni delež na trgu povezav med Marseillem ali Toulonom in Korziko. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi s tovornim prometom s Korziko je imela družba SNCM leta 2005 približno 45-odstotni delež na trgu povezav med Marseillem ali Toulonom in Korziko.

| (57) | V splošnem tovornem prometu (brez spremstva) imata družbi SNCM in CMN dejansko skorajšnji monopol. Na podlagi pogodbe o prenosu pooblastil javne službe družbi zagotavljata pogoste povezave iz Marseilla v vsa pristanišča na Korziki. |
| --- | --- |

(57)

V splošnem tovornem prometu (brez spremstva) imata družbi SNCM in CMN dejansko skorajšnji monopol. Na podlagi pogodbe o prenosu pooblastil javne službe družbi zagotavljata pogoste povezave iz Marseilla v vsa pristanišča na Korziki.

| (58) | Pri prikolicah s spremstvom, naloženih na trajekte, ki pomenijo skupaj 24-odstotni delež splošnega tovornega prometa, merjenega v linearnih metrih, obstaja konkurenca med vsemi prevozniki potnikov. Družbi SNCM in CMN imata večino tudi v tem prometu s spremstvom. Drugi prevozniki, zlasti družba CFF, imajo 10-odstotni delež tega prometa ali 2 % celotnega trga. |
| --- | --- |

(58)

Pri prikolicah s spremstvom, naloženih na trajekte, ki pomenijo skupaj 24-odstotni delež splošnega tovornega prometa, merjenega v linearnih metrih, obstaja konkurenca med vsemi prevozniki potnikov. Družbi SNCM in CMN imata večino tudi v tem prometu s spremstvom. Drugi prevozniki, zlasti družba CFF, imajo 10-odstotni delež tega prometa ali 2 % celotnega trga.

| (59) | Družbi SNCM in CMN imata večinski delež zadevnega trga tudi pri vozilih na lastni pogon s spremstvom (61), naloženih na trajekte (približno 24-odstotni delež celotnega tovornega prometa leta 2003). Vendar družba CFF od leta 2002 razvija svoje storitve in ima približno 15-odstotni delež trga. |
| --- | --- |

(59)

Družbi SNCM in CMN imata večinski delež zadevnega trga tudi pri vozilih na lastni pogon s spremstvom (61), naloženih na trajekte (približno 24-odstotni delež celotnega tovornega prometa leta 2003). Vendar družba CFF od leta 2002 razvija svoje storitve in ima približno 15-odstotni delež trga.

2.2.2   Povezave z Magrebom

| (60) | Tunizija in Alžirija sta s približno petimi milijoni potnikov pomemben trg, na katerem prevladuje zračni prevoz. V tem smislu pomorski prevoz pomeni približno 15-odstotni delež prometa. Alžirija je s približno 560 000 potniki pomemben pomorski trg, Tunizija pa je s približno 250 000 potniki manjši trg. |
| --- | --- |

(60)

Tunizija in Alžirija sta s približno petimi milijoni potnikov pomemben trg, na katerem prevladuje zračni prevoz. V tem smislu pomorski prevoz pomeni približno 15-odstotni delež prometa. Alžirija je s približno 560 000 potniki pomemben pomorski trg, Tunizija pa je s približno 250 000 potniki manjši trg.

| (61) | Trg pomorskega prevoza iz Francije v Magreb se je med letoma 2001 in 2005 stalno povečaval za približno 13 %. Ob upoštevanju napovedi rasti turizma v tej regiji je bila pričakovana letna stopnja rasti pomorskega prevoza (pomembna ob času preučitve dejstev) do leta 2010 približno 4 %. |
| --- | --- |

(61)

Trg pomorskega prevoza iz Francije v Magreb se je med letoma 2001 in 2005 stalno povečaval za približno 13 %. Ob upoštevanju napovedi rasti turizma v tej regiji je bila pričakovana letna stopnja rasti pomorskega prevoza (pomembna ob času preučitve dejstev) do leta 2010 približno 4 %.

| (62) | Družba SNCM je drugi največji prevoznik na alžirskem trgu, za alžirskim javnim podjetjem Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (v nadaljnjem besedilu: ENTMV). Njen tržni delež se je med letoma 2001 in 2005 povečal s 24 % na 35 %. |
| --- | --- |

(62)

Družba SNCM je drugi največji prevoznik na alžirskem trgu, za alžirskim javnim podjetjem Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (v nadaljnjem besedilu: ENTMV). Njen tržni delež se je med letoma 2001 in 2005 povečal s 24 % na 35 %.

| (63) | Na trgu povezav s Tunizijo je družba SNCM drugi največji prevoznik, za podjetjem Compagnie tunisienne de navigation (v nadaljnjem besedilu: CTN). Čeprav se je tržni delež družbe SNCM med letoma 2001 in 2004 zmanjšal s 44 % na 39 %, tržni delež družbe CTN pa se je povečal, je SNCM leta 2005 dosegla izboljšanje (povečanje na 40 %). |
| --- | --- |

(63)

Na trgu povezav s Tunizijo je družba SNCM drugi največji prevoznik, za podjetjem Compagnie tunisienne de navigation (v nadaljnjem besedilu: CTN). Čeprav se je tržni delež družbe SNCM med letoma 2001 in 2004 zmanjšal s 44 % na 39 %, tržni delež družbe CTN pa se je povečal, je SNCM leta 2005 dosegla izboljšanje (povečanje na 40 %).

2.3   OPIS UKREPOV, KI SO OBRAVNAVANI V TEM SKLEPU

2.3.1   Dokapitalizacija družbe SNCM iz leta 2002

| (64) | Po odločbi Komisije z dne 17. julija 2002 o odobritvi pomoči za reševanje družbi SNCM (62) so francoski organi 18. februarja 2002 Komisijo obvestili o načrtovani pomoči za prestrukturiranje za SNCM. Navedeni ukrep je obsegal dokapitalizacijo družbe SNCM prek matične družbe CGMF v višini 76 milijonov EUR, pri čemer so stroški prestrukturiranja znašali 46 milijonov EUR (63). Cilj povečanja kapitala je bil povečati lastni kapital družbe SNCM s 30 milijonov EUR na 106 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(64)

Po odločbi Komisije z dne 17. julija 2002 o odobritvi pomoči za reševanje družbi SNCM (62) so francoski organi 18. februarja 2002 Komisijo obvestili o načrtovani pomoči za prestrukturiranje za SNCM. Navedeni ukrep je obsegal dokapitalizacijo družbe SNCM prek matične družbe CGMF v višini 76 milijonov EUR, pri čemer so stroški prestrukturiranja znašali 46 milijonov EUR (63). Cilj povečanja kapitala je bil povečati lastni kapital družbe SNCM s 30 milijonov EUR na 106 milijonov EUR.

| (65) | Francoski organi so v skladu s smernicami iz leta 1999 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja (64) družbe SNCM, ki se je nanašal na pet točk:






  (i) | zmanjšanje števila prevozov in prerazporeditev ladij med različnimi linijami (zmanjšanje povezav s Korziko in okrepitev povezav z Magrebom). V načrtu prestrukturiranja je bilo določeno zmanjšanje števila prevozov s 4 138 (3 835 za SNCM in 303 za njeno hčerinsko družbo Corsica Marittima) na 3 410 leta 2003 z naslednjimi spremembami povezav:






  — | s spremembo povezav med Marseillem in Korziko v skladu s pogoji pogodbe o javni službi za obdobje 2001–2006, |
| --- | --- | --- | --- |

(65)

Francoski organi so v skladu s smernicami iz leta 1999 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja (64) družbe SNCM, ki se je nanašal na pet točk:

(i)

zmanjšanje števila prevozov in prerazporeditev ladij med različnimi linijami (zmanjšanje povezav s Korziko in okrepitev povezav z Magrebom). V načrtu prestrukturiranja je bilo določeno zmanjšanje števila prevozov s 4 138 (3 835 za SNCM in 303 za njeno hčerinsko družbo Corsica Marittima) na 3 410 leta 2003 z naslednjimi spremembami povezav:

—

s spremembo povezav med Marseillem in Korziko v skladu s pogoji pogodbe o javni službi za obdobje 2001–2006,

| — | s skoraj popolno ukinitvijo povezav med Toulonom in Korziko, |
| --- | --- |

—

s skoraj popolno ukinitvijo povezav med Toulonom in Korziko,

| — | z zmanjšanjem števila povezav med Nico in Korziko, |
| --- | --- |

—

z zmanjšanjem števila povezav med Nico in Korziko,

| — | z zaprtjem linije Livorno–Bastia z namensko opremo, dejansko zaprto leta 2003, |
| --- | --- |

—

z zaprtjem linije Livorno–Bastia z namensko opremo, dejansko zaprto leta 2003,

| — | z okrepitvijo povezav z Alžirijo in Tunizijo z ladjami Méditerranée, Ile de Beauté in Corse ter ukinitvijo povezave Genova–Tunis; |
| --- | --- |

—

z okrepitvijo povezav z Alžirijo in Tunizijo z ladjami Méditerranée, Ile de Beauté in Corse ter ukinitvijo povezave Genova–Tunis;

| (ii) | zmanjšanje ladjevja za štiri ladje, kar bi moralo prinesti 21 milijonov EUR likvidnih sredstev; |
| --- | --- |

(ii)

zmanjšanje ladjevja za štiri ladje, kar bi moralo prinesti 21 milijonov EUR likvidnih sredstev;

| (iii) | odprodajo nekaterih nepremičnin; |
| --- | --- |

(iii)

odprodajo nekaterih nepremičnin;

| (iv) | zmanjšanje števila zaposlenih (65) za približno 12 %, kar bi skupaj z razumno politiko plač moralo zagotoviti zmanjšanje stroškov posadke z 61,8 milijona EUR leta 2001 na povprečno 54,8 milijona EUR od leta 2003 do leta 2006 ter stroškov osebja na kopnem s 50,3 milijona EUR leta 2001 na 45,8 milijona EUR v istem obdobju; |
| --- | --- |

(iv)

zmanjšanje števila zaposlenih (65) za približno 12 %, kar bi skupaj z razumno politiko plač moralo zagotoviti zmanjšanje stroškov posadke z 61,8 milijona EUR leta 2001 na povprečno 54,8 milijona EUR od leta 2003 do leta 2006 ter stroškov osebja na kopnem s 50,3 milijona EUR leta 2001 na 45,8 milijona EUR v istem obdobju;

| (v) | zaprtje hčerinskih družb Compagnie Maritime Toulonnaise in Corsica Marittima, pri čemer bi njune preostale dejavnosti prevzela družba SNCM. |
| --- | --- |

(v)

zaprtje hčerinskih družb Compagnie Maritime Toulonnaise in Corsica Marittima, pri čemer bi njune preostale dejavnosti prevzela družba SNCM.

| (66) | Po pripombah, ki jih je Komisija navedla v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002, so francoski organi v dopisu z dne 31. januarja 2003 navedli izboljšave načrta prestrukturiranja v zvezi z naslednjimi točkami:






  — | zaveze in pojasnila glede plačne politike, |
| --- | --- | --- |

(66)

Po pripombah, ki jih je Komisija navedla v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002, so francoski organi v dopisu z dne 31. januarja 2003 navedli izboljšave načrta prestrukturiranja v zvezi z naslednjimi točkami:

—

zaveze in pojasnila glede plačne politike,

| — | načrt znižanja stroškov pri vmesnih nakupih, |
| --- | --- |

—

načrt znižanja stroškov pri vmesnih nakupih,

| — | zaveza, da SNCM ne bo začela cenovne vojne s konkurenti na povezavah s Korziko. |
| --- | --- |

—

zaveza, da SNCM ne bo začela cenovne vojne s konkurenti na povezavah s Korziko.

| (67) | V zvezi z zadnjo točko francoski organi pojasnjujejo, da „SNCM to zavezo sprejema brez zadržkov, ker meni, da cenovna vojna ne bi bila v skladu niti z njenim strateškim položajem niti z njenim interesom (ker bi povzročila zmanjšanje prihodkov), njeno običajno prakso ali znanjem in izkušnjami“. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi z zadnjo točko francoski organi pojasnjujejo, da „SNCM to zavezo sprejema brez zadržkov, ker meni, da cenovna vojna ne bi bila v skladu niti z njenim strateškim položajem niti z njenim interesom (ker bi povzročila zmanjšanje prihodkov), njeno običajno prakso ali znanjem in izkušnjami“.

| (68) | Francoski organi so v svojem načrtu prestrukturiranja Komisiji predložili podroben finančni model za obdobje 2002–2007 na podlagi srednjih predpostavk v zvezi z vrsto spremenljivk (66). Finančne napovedi med drugim kažejo vrnitev dobička iz poslovanja od leta 2003.

  Tabela 1


  Finančni model za obdobje 2002–2007















  (v milijonih EUR) | 2000 Dejanski | 2001 Dejanski | 2002 Načrtovani | 2002 Dejanski | 2003 Načrtovani | 2004 Načrtovani | 2005 Načrtovani | 2006 Načrtovani | 2007 Načrtovani |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 204,9 | 204,1 | 178 | 205,8 | 190,4 | 192,9 | 195,2 | 197,1 | 193,9 |
| Subvencije za poslovanje | 85,4 | 86,7 | 74,5 | 77,7 | 69,9 | 68,8 | 68,4 | 67 | 68,5 |
| Izid iz poslovanja | –14,7 | –5,1 | 1,2 | –5,8 | 6,8 | 10,6 | 10,7 | 8,1 | 9 |
| Čisti rezultat | –6,2 | –40,4 | 23 | 4,2 | 12 | 14 | 1 | 3 | 3 |
| Kapital | 67,5 | 29,7 | 119 | 33,8 | 124 | 134 | 145 | 160 | 169 |
| Neto finančni dolgovi (brez zakupa) | 135,8 | 134,5 | 67,7 | 144,8 | 55,2 | 38,2 | 57,1 | 115,7 | 228,1 |
| Finančni kazalniki | | | | | | | | | |
| Izid iz poslovanja/promet + subvencije | –5 % | –2 % | 0 % | –2 % | 3 % | 4 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Lastna sredstva/zadolženost v bilanci | 50 % | 22 % | 176 % | 23 % | 225 % | 351 % | 254 % | 138 % | 74 % |
| Podatki za leta 2000, 2001 in 2002 so povzeti iz letnih poročil družbe SNCM za leti 2001 in 2002. |

(68)

Francoski organi so v svojem načrtu prestrukturiranja Komisiji predložili podroben finančni model za obdobje 2002–2007 na podlagi srednjih predpostavk v zvezi z vrsto spremenljivk (66). Finančne napovedi med drugim kažejo vrnitev dobička iz poslovanja od leta 2003.

Tabela 1

Finančni model za obdobje 2002–2007

(v milijonih EUR)

2000 Dejanski

2001 Dejanski

2002 Načrtovani

2002 Dejanski

2003 Načrtovani

2004 Načrtovani

2005 Načrtovani

2006 Načrtovani

2007 Načrtovani

Promet

204,9

204,1

178

205,8

190,4

192,9

195,2

197,1

193,9

Subvencije za poslovanje

85,4

86,7

74,5

77,7

69,9

68,8

68,4

67

68,5

Izid iz poslovanja

–14,7

–5,1

1,2

–5,8

6,8

10,6

10,7

8,1

9

Čisti rezultat

–6,2

–40,4

23

4,2

12

14

1

3

3

Kapital

67,5

29,7

119

33,8

124

134

145

160

169

Neto finančni dolgovi (brez zakupa)

135,8

134,5

67,7

144,8

55,2

38,2

57,1

115,7

228,1

Finančni kazalniki

Izid iz poslovanja/promet + subvencije

–5 %

–2 %

0 %

–2 %

3 %

4 %

4 %

3 %

3 %

Lastna sredstva/zadolženost v bilanci

50 %

22 %

176 %

23 %

225 %

351 %

254 %

138 %

74 %

Podatki za leta 2000, 2001 in 2002 so povzeti iz letnih poročil družbe SNCM za leti 2001 in 2002.

| (69) | Po mnenju francoskih organov bi morala kapitalski vložek v višini 76 milijonov EUR in vrnitev poslovnih dobičkov, predvidena od leta 2003, omogočiti povečanje kapitala družbe s približno 30 milijonov EUR ob koncu leta 2001 na 120 milijonov EUR v kratkem roku (2003) in nato na 160–170 milijonov EUR ob koncu obdobja, ki ga zajema načrt (2006–2007). To bi moralo zagotoviti zmanjšanje dolga s 145 milijonov EUR leta 2002 na raven od 40 milijonov EUR do 55 milijonov EUR med letoma 2003 in 2005. Za zadnja leta načrta je družba napovedala povečanje dolga zaradi zamenjave ene ali dveh ladij (stoodstotno lastništvo). |
| --- | --- |

(69)

Po mnenju francoskih organov bi morala kapitalski vložek v višini 76 milijonov EUR in vrnitev poslovnih dobičkov, predvidena od leta 2003, omogočiti povečanje kapitala družbe s približno 30 milijonov EUR ob koncu leta 2001 na 120 milijonov EUR v kratkem roku (2003) in nato na 160–170 milijonov EUR ob koncu obdobja, ki ga zajema načrt (2006–2007). To bi moralo zagotoviti zmanjšanje dolga s 145 milijonov EUR leta 2002 na raven od 40 milijonov EUR do 55 milijonov EUR med letoma 2003 in 2005. Za zadnja leta načrta je družba napovedala povečanje dolga zaradi zamenjave ene ali dveh ladij (stoodstotno lastništvo).

| (70) | Francoski organi so predložili tudi analizo občutljivosti pričakovanih rezultatov v zvezi z delovnimi predpostavkami glede prometa na različnih linijah. Na podlagi tega simulacije kažejo, da bi morala družba SNCM v zadevnih scenarijih znova doseči donosnost. |
| --- | --- |

(70)

Francoski organi so predložili tudi analizo občutljivosti pričakovanih rezultatov v zvezi z delovnimi predpostavkami glede prometa na različnih linijah. Na podlagi tega simulacije kažejo, da bi morala družba SNCM v zadevnih scenarijih znova doseči donosnost.

| (71) | Francoski organi so prvotno opisali dve alternativni metodi, ki so ju zavrnili, ker sta bili predragi.






  (i) | Prva metoda vrednotenja je temeljila na seštevanju stroškov vseh ukrepov prestrukturiranja. Rezultat je bila potreba po financiranju v višini 90,9 milijona EUR na podlagi:






  — | skupne izgube, nastale med letoma 1991 in 2001, tj. 41,7 milijona EUR (29 milijonov EUR – številka, potrjena z Odločbo 2002/149/ES z dne 30. oktobra 2001 (UL L 50, 21.2.2002, str. 66), 6,1 milijona EUR za leto 2000 in 6,6 milijona EUR, pred stroški prestrukturiranja, za leto 2001), |
| --- | --- | --- | --- |

(71)

Francoski organi so prvotno opisali dve alternativni metodi, ki so ju zavrnili, ker sta bili predragi.

(i)

Prva metoda vrednotenja je temeljila na seštevanju stroškov vseh ukrepov prestrukturiranja. Rezultat je bila potreba po financiranju v višini 90,9 milijona EUR na podlagi:

—

skupne izgube, nastale med letoma 1991 in 2001, tj. 41,7 milijona EUR (29 milijonov EUR – številka, potrjena z Odločbo 2002/149/ES z dne 30. oktobra 2001 (UL L 50, 21.2.2002, str. 66), 6,1 milijona EUR za leto 2000 in 6,6 milijona EUR, pred stroški prestrukturiranja, za leto 2001),

| — | znižanja sredstev zaradi presežne davčne amortizacije v istem obdobju, tj. 24 milijonov EUR (postavka v bilanci se za to obdobje zmanjša s 86 na 62 milijonov EUR, kar izraža podaljšanje amortizacijske dobe z 12 na 20 let, manjšo uporabo teh sredstev in uporabo zakupa za zadnje dobavljene enote), |
| --- | --- |

—

znižanja sredstev zaradi presežne davčne amortizacije v istem obdobju, tj. 24 milijonov EUR (postavka v bilanci se za to obdobje zmanjša s 86 na 62 milijonov EUR, kar izraža podaljšanje amortizacijske dobe z 12 na 20 let, manjšo uporabo teh sredstev in uporabo zakupa za zadnje dobavljene enote),

| — | kapitalskega dobička od prodaje med prestrukturiranjem, tj. 21 milijonov EUR, odštetega od potrebe po financiranju, in |
| --- | --- |

—

kapitalskega dobička od prodaje med prestrukturiranjem, tj. 21 milijonov EUR, odštetega od potrebe po financiranju, in

| — | kumulativnega učinka stroškov prestrukturiranja v višini 46,2 milijona EUR (glej opombo 58). |
| --- | --- |

—

kumulativnega učinka stroškov prestrukturiranja v višini 46,2 milijona EUR (glej opombo 58).

| (ii) | Druga metoda je temeljila na določitvi zneska kapitala, ki bi ga banke zahtevale za celotno ladjevje, ob upoštevanju, da banke za financiranje nakupa ladje na splošno zahtevajo lastna sredstva, ki ustrezajo od 20 % do 25 % vrednosti ladje. Francoski organi so na podlagi preteklih stroškov nakupa ladjevja v višini 843 milijonov EUR izračunali kapitalsko zahtevo v znesku med 157 milijonov EUR in 196 milijonov EUR. Po odštetju kapitala s konca leta 2001 je bila rezultat te metode potreba po dokapitalizaciji v višini med 101 milijon EUR in 140 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(ii)

Druga metoda je temeljila na določitvi zneska kapitala, ki bi ga banke zahtevale za celotno ladjevje, ob upoštevanju, da banke za financiranje nakupa ladje na splošno zahtevajo lastna sredstva, ki ustrezajo od 20 % do 25 % vrednosti ladje. Francoski organi so na podlagi preteklih stroškov nakupa ladjevja v višini 843 milijonov EUR izračunali kapitalsko zahtevo v znesku med 157 milijonov EUR in 196 milijonov EUR. Po odštetju kapitala s konca leta 2001 je bila rezultat te metode potreba po dokapitalizaciji v višini med 101 milijon EUR in 140 milijonov EUR.

| (72) | Metoda, ki so jo francoski organi na koncu izbrali za določitev zneska dokapitalizacije, je vključevala izračun potrebe po financiranju na podlagi povprečnega razmerja med kapitalom in dolgom petih evropskih pomorskih družb iz leta 2000. Kljub razlikam v bilancah stanja med navedenimi družbami je povprečje, ki so ga izračunali francoski organi, 79 %. Francoski organi trdijo, da je na podlagi finančnih napovedi za obdobje 2002–2007 povprečno razmerje med kapitalom in dolgom 77 %, pri čemer bo kapital leta 2007 znašal 169 milijonov EUR. Takšno raven lastnega kapitala bi morali doseči z dokapitalizacijo v višini 76 milijonov EUR in uspešno izvedenimi ukrepi iz načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(72)

Metoda, ki so jo francoski organi na koncu izbrali za določitev zneska dokapitalizacije, je vključevala izračun potrebe po financiranju na podlagi povprečnega razmerja med kapitalom in dolgom petih evropskih pomorskih družb iz leta 2000. Kljub razlikam v bilancah stanja med navedenimi družbami je povprečje, ki so ga izračunali francoski organi, 79 %. Francoski organi trdijo, da je na podlagi finančnih napovedi za obdobje 2002–2007 povprečno razmerje med kapitalom in dolgom 77 %, pri čemer bo kapital leta 2007 znašal 169 milijonov EUR. Takšno raven lastnega kapitala bi morali doseči z dokapitalizacijo v višini 76 milijonov EUR in uspešno izvedenimi ukrepi iz načrta prestrukturiranja.

2.3.2   Ukrepi po dokapitalizaciji iz leta 2002

2.3.2.1   Uvodna opomba

| (73) | Dokapitalizacija in načrt prestrukturiranja iz leta 2002 nista zagotovila pričakovanih rezultatov, od leta 2004 pa se je gospodarski in finančni položaj družbe SNCM zelo poslabšal. Poslabšanje so povzročili notranji dejavniki (delavski spori, nezadostno in prepozno uresničevanje ciljev produktivnosti, izguba tržnih deležev), zunanji dejavniki (manjša privlačnost Korzike kot destinacije, povečanje tržnih deležev družbe CFF, napake, ki jih je pri upravljanju storila država (67)) in rast stroškov goriva. |
| --- | --- |

(73)

Dokapitalizacija in načrt prestrukturiranja iz leta 2002 nista zagotovila pričakovanih rezultatov, od leta 2004 pa se je gospodarski in finančni položaj družbe SNCM zelo poslabšal. Poslabšanje so povzročili notranji dejavniki (delavski spori, nezadostno in prepozno uresničevanje ciljev produktivnosti, izguba tržnih deležev), zunanji dejavniki (manjša privlačnost Korzike kot destinacije, povečanje tržnih deležev družbe CFF, napake, ki jih je pri upravljanju storila država (67)) in rast stroškov goriva.

| (74) | Tako so bili izidi iz poslovanja družbe SNCM leta 2004 – 32,6 milijona EUR, leta 2005 pa – 25,8 milijona EUR. Čisti rezultat je bil leta 2004 – 29,7 milijona EUR, leta 2005 pa – 28,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(74)

Tako so bili izidi iz poslovanja družbe SNCM leta 2004 – 32,6 milijona EUR, leta 2005 pa – 25,8 milijona EUR. Čisti rezultat je bil leta 2004 – 29,7 milijona EUR, leta 2005 pa – 28,8 milijona EUR.

| (75) | Francoski organi so zaradi poslabšanja gospodarskega in finančnega položaja družbe SNCM prodali več sredstev, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja iz leta 2002 in določeno v odločbi iz leta 2003, in začeli postopek iskanja zasebnih partnerjev.

  Tabela 2


  Seznam sredstev, ki jih je SNCM prodala od leta 2002 | Neto prihodki | Datum |
| --- | --- | --- | --- |
| Prodaje, predlagane v obvestilu iz leta 2002 (v tisočih EUR) | 25 165 | |
| Aliso

  (namesto ladje Asco v skladu z odločbo Komisije z dne 8. 9. 2004) | (315) | 30.9.2004 |
| Napoléon | 6 396 | 6.5.2002 |
| Monte Rotondo | 591 | 31.7.2002 |
| Liberté | 10 088 | 27.1.2003 |
| Nepremičninski sklop Schuman | 8 405 | 20.1.2003 |
| | | |
| Dodatne prodaje, ki jih je Komisija zahtevala z odločbo z dne 9.7.2003 (v tisočih EUR) | 5 022 | |
| SCI Espace Schuman | 765,7 | 24.6.2003 |
| Southern Trader | 2 153 | 22.7.2003 |
| Someca | 1 423,9 | 30.4.2004 |
| Amadeus | 680 | 12.10.2004 |
| CCM | — | (68) |

(75)

Francoski organi so zaradi poslabšanja gospodarskega in finančnega položaja družbe SNCM prodali več sredstev, kot je bilo predvideno v načrtu prestrukturiranja iz leta 2002 in določeno v odločbi iz leta 2003, in začeli postopek iskanja zasebnih partnerjev.

Tabela 2

Seznam sredstev, ki jih je SNCM prodala od leta 2002

Neto prihodki

Datum

Prodaje, predlagane v obvestilu iz leta 2002 (v tisočih EUR)

25 165

Aliso

(namesto ladje Asco v skladu z odločbo Komisije z dne 8. 9. 2004)

(315)

30.9.2004

Napoléon

6 396

6.5.2002

Monte Rotondo

591

31.7.2002

Liberté

10 088

27.1.2003

Nepremičninski sklop Schuman

8 405

20.1.2003

Dodatne prodaje, ki jih je Komisija zahtevala z odločbo z dne 9.7.2003 (v tisočih EUR)

5 022

SCI Espace Schuman

765,7

24.6.2003

Southern Trader

2 153

22.7.2003

Someca

1 423,9

30.4.2004

Amadeus

680

12.10.2004

CCM

—

—

Dodatne prodaje po odločbi iz julija 2003 (v tisočih EUR)

12 600

Asco

7 100

24.5.2005

Sud-Cargos

4 300

15.9.2005

Prodaja stanovanj iz stavbnega fonda SNCM

(v katerih je prej stanovalo osebje družbe SNCM)

1 200

september 2003 do 2006

SKUPAJ (v tisočih EUR)

42 385

2.3.2.2   Ukrepi po dokapitalizaciji iz leta 2002

| (76) | Postopek izbire zasebnih partnerjev je potekal od 26. januarja 2005 do konca septembra 2005. |
| --- | --- |

(76)

Postopek izbire zasebnih partnerjev je potekal od 26. januarja 2005 do konca septembra 2005.

| (77) | Francoska vlada je 26. januarja in 17. februarja 2005 napovedala, da bo začela iskati zasebnega partnerja za vstop v kapital družbe SNCM, da bi okrepil njeno finančno strukturo in jo podprl pri spremembah, potrebnih za njen razvoj. |
| --- | --- |

(77)

Francoska vlada je 26. januarja in 17. februarja 2005 napovedala, da bo začela iskati zasebnega partnerja za vstop v kapital družbe SNCM, da bi okrepil njeno finančno strukturo in jo podprl pri spremembah, potrebnih za njen razvoj.

| (78) | Agence des Participations de l’État (v nadaljnjem besedilu: APE) je imenovala neodvisnega nadzornika postopka iskanja in svetovalni banki (HSBC) naročila, naj vzpostavi stik z morebitnimi kupci. |
| --- | --- |

(78)

Agence des Participations de l’État (v nadaljnjem besedilu: APE) je imenovala neodvisnega nadzornika postopka iskanja in svetovalni banki (HSBC) naročila, naj vzpostavi stik z morebitnimi kupci.

| (79) | V okviru tega je bil z 72 industrijskimi in finančnimi vlagatelji vzpostavljen stik, da se določijo finančni pogoji predloga za podporo industrijskemu načrtu podjetja in ohranitvi delovnih mest ter učinkovitega izvajanja javne službe. Od teh jih je 23 izrazilo interes, podpisanih je bilo 15 sporazumov o zaupnosti in poslanih 15 informativnih dopisov. V prvem krogu 5. aprila 2005 je ponudbo predložilo šest podjetij, v drugem krogu 17. junija 2005 pa so bile prejete tri ponudbe (družb Connex – zdaj Veolia Transdev (VT), Caravelle in BCP) in izraz zanimanja za manjšinski delež (družbe Comanav). V tretjem krogu 28. julija 2005 so bile prejete tri ponudbe. |
| --- | --- |

(79)

V okviru tega je bil z 72 industrijskimi in finančnimi vlagatelji vzpostavljen stik, da se določijo finančni pogoji predloga za podporo industrijskemu načrtu podjetja in ohranitvi delovnih mest ter učinkovitega izvajanja javne službe. Od teh jih je 23 izrazilo interes, podpisanih je bilo 15 sporazumov o zaupnosti in poslanih 15 informativnih dopisov. V prvem krogu 5. aprila 2005 je ponudbo predložilo šest podjetij, v drugem krogu 17. junija 2005 pa so bile prejete tri ponudbe (družb Connex – zdaj Veolia Transdev (VT), Caravelle in BCP) in izraz zanimanja za manjšinski delež (družbe Comanav). V tretjem krogu 28. julija 2005 so bile prejete tri ponudbe.

| (80) | Vse družbe so bile 14. septembra 2005 pozvane, naj svoje trdne in dokončne predloge predložijo do 15. septembra 2005. Na ta datum se je družba Connex umaknila, država pa je od skupin BCP in Caravelle prejela dva trdna predloga kapitalskega vložka in nakupa celotnega kapitala. |
| --- | --- |

(80)

Vse družbe so bile 14. septembra 2005 pozvane, naj svoje trdne in dokončne predloge predložijo do 15. septembra 2005. Na ta datum se je družba Connex umaknila, država pa je od skupin BCP in Caravelle prejela dva trdna predloga kapitalskega vložka in nakupa celotnega kapitala.

| (81) | Francija je 27. septembra 2005 objavila sporočilo za medije, v katerem je navedla, da je bil na podlagi poglobljene preučitve obeh predlogov izbran predlog skupine BCP, ker je bil najsprejemljivejši s finančnega vidika in najprimernejši za zaščito interesov družbe, javne službe in delovnih mest. V prvotni ponudbi skupine BCP je bila ponujena negativna cena v višini 113 milijonov EUR in je pomenila najnižjo oceno negativne cene. |
| --- | --- |

(81)

Francija je 27. septembra 2005 objavila sporočilo za medije, v katerem je navedla, da je bil na podlagi poglobljene preučitve obeh predlogov izbran predlog skupine BCP, ker je bil najsprejemljivejši s finančnega vidika in najprimernejši za zaščito interesov družbe, javne službe in delovnih mest. V prvotni ponudbi skupine BCP je bila ponujena negativna cena v višini 113 milijonov EUR in je pomenila najnižjo oceno negativne cene.

| (82) | V navedeni prvotni ponudbi morebitnih kupcev je bila izrecno predvidena možnost, da se njihova prvotna ponudba prilagodi po opravljenih revizijah. Francoski organi so navedli, da je bila prvotna negativna cena po revizijah, predstavljenih 16. decembra 2005, popravljena navzgor, in sicer zaradi objektivnih elementov, ki vplivajo na regulativni in gospodarski okvir, v katerem deluje SNCM, in so nastali po oddaji predloga 15. septembra 2005. Negativna cena je tako bila popravljena na 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(82)

V navedeni prvotni ponudbi morebitnih kupcev je bila izrecno predvidena možnost, da se njihova prvotna ponudba prilagodi po opravljenih revizijah. Francoski organi so navedli, da je bila prvotna negativna cena po revizijah, predstavljenih 16. decembra 2005, popravljena navzgor, in sicer zaradi objektivnih elementov, ki vplivajo na regulativni in gospodarski okvir, v katerem deluje SNCM, in so nastali po oddaji predloga 15. septembra 2005. Negativna cena je tako bila popravljena na 200 milijonov EUR.

| (83) | Pogajanja med francoskimi organi in prihodnjimi kupci, tj. BCP skupaj s skupino Connex – zdaj Veolia Transdev, hčerinska družba Veolia – so omogočila znižanje navedene številke na 142,5 milijona EUR, povečano za upoštevanje dela izdatkov v zvezi z zdravstvenim zavarovanjem upokojencev družbe SNCM (15,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(83)

Pogajanja med francoskimi organi in prihodnjimi kupci, tj. BCP skupaj s skupino Connex – zdaj Veolia Transdev, hčerinska družba Veolia – so omogočila znižanje navedene številke na 142,5 milijona EUR, povečano za upoštevanje dela izdatkov v zvezi z zdravstvenim zavarovanjem upokojencev družbe SNCM (15,5 milijona EUR).

| (84) | Po tem odprtem, preglednem in nediskriminacijskem izbirnem postopku je bil 13. oktobra 2005 dosežen dogovor med državo, BCP in VT v zelo težavnih poslovnih in finančnih razmerah. VT je industrijski operater družbe SNCM (28-odstotni delež), medtem ko je BCP večinski delničar z 38-odstotnim deležem. Država se je zlasti glede zaposlenih obvezala, da bo ohranila 25-odstotni (69) delež družbe. Družbi BCP in VT sta za družbo SNCM pripravili poslovni načrt in ga Evropski komisiji predložili 7. aprila 2006. |
| --- | --- |

(84)

Po tem odprtem, preglednem in nediskriminacijskem izbirnem postopku je bil 13. oktobra 2005 dosežen dogovor med državo, BCP in VT v zelo težavnih poslovnih in finančnih razmerah. VT je industrijski operater družbe SNCM (28-odstotni delež), medtem ko je BCP večinski delničar z 38-odstotnim deležem. Država se je zlasti glede zaposlenih obvezala, da bo ohranila 25-odstotni (69) delež družbe. Družbi BCP in VT sta za družbo SNCM pripravili poslovni načrt in ga Evropski komisiji predložili 7. aprila 2006.

(a)   Vsebina memoranduma o soglasju

| (85) | Memorandum o soglasju, v skladu s katerim se 75 % kapitala družbe SNCM proda zasebnim kupcem, so stranke (BCP, VT in CGMF) podpisale 16. maja 2006. |
| --- | --- |

(85)

Memorandum o soglasju, v skladu s katerim se 75 % kapitala družbe SNCM proda zasebnim kupcem, so stranke (BCP, VT in CGMF) podpisale 16. maja 2006.

| (86) | V oddelku II memoranduma o soglasju je določeno, da se družba CGMF obvezuje, da bo odobrila, vpisala in v celoti sprostila povečanje kapitala družbe SNCM v skupnem znesku 142,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(86)

V oddelku II memoranduma o soglasju je določeno, da se družba CGMF obvezuje, da bo odobrila, vpisala in v celoti sprostila povečanje kapitala družbe SNCM v skupnem znesku 142,5 milijona EUR.

| (87) | Poleg povečanja kapitala se CGMF obvezuje, da bo družbi SNCM dala na voljo 38,5 milijona EUR v obliki predplačila na tekoči račun. Navedeno predplačilo, ki ga bo družba SNCM plačala skrbniku (banki CIC), je namenjeno financiranju prostovoljnega dela stroškov, ki bi nastali poleg zneskov, plačljivih v skladu z zakonodajo in pogodbami v primeru načrta zmanjšanja števila zaposlenih, ki bi ga izvedli kupci. Izplačilo nadomestil poleg plačil, prejetih v skladu z zakonodajo in pogodbami, se opravi za vsak posamezni primer in poimensko ter ustreza zaposlenim, ki so zapustili podjetje in katerih pogodba o zaposlitvi je bila prekinjena. |
| --- | --- |

(87)

Poleg povečanja kapitala se CGMF obvezuje, da bo družbi SNCM dala na voljo 38,5 milijona EUR v obliki predplačila na tekoči račun. Navedeno predplačilo, ki ga bo družba SNCM plačala skrbniku (banki CIC), je namenjeno financiranju prostovoljnega dela stroškov, ki bi nastali poleg zneskov, plačljivih v skladu z zakonodajo in pogodbami v primeru načrta zmanjšanja števila zaposlenih, ki bi ga izvedli kupci. Izplačilo nadomestil poleg plačil, prejetih v skladu z zakonodajo in pogodbami, se opravi za vsak posamezni primer in poimensko ter ustreza zaposlenim, ki so zapustili podjetje in katerih pogodba o zaposlitvi je bila prekinjena.

| (88) | Ta mehanizem je določen v členu II.2 pogodbe o prodaji z dne 16. maja 2006, ki določa, da je navedeni račun namenjen „financiranju dela stroškov morebitnih prostovoljnih odhodov ali prekinitev pogodb o zaposlitvi [...], ki bi nastali poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati v skladu z zakonodajo in pogodbami“. Naloga skrbnika je, da „sprosti sredstva takoj, ko zadevni zaposleni, ki niso bili prerazporejeni v okviru skupine SNCM, dejansko zapustijo podjetje, in da preostanek deponiranega zneska sprosti ob koncu skrbništva“. Upravljanje tega računa je predmet pogodbe o skrbništvu, priložene memorandumu o soglasju. Da se omogoči uporaba depozitnega računa, mora družba SNCM predsedniku družbe CGMF predložiti seznam imen zaposlenih, katerih pogodba o zaposlitvi je bila prekinjena in za katere se zahteva uporaba depozitnega računa, ter mesečni izkaz neto odhodkov, v katerem so podrobno razčlenjeni vsi nadomestila in stroški, izplačani zadevnim zaposlenim. Družba SNCM hkrati obvesti skrbnika o „dodatnih dejanskih mesečnih stroških“ na zaposleno osebo, ki pomenijo znesek, nastal poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati v skladu z zakonodajo in pogodbami. Skupni znesek dodatnih prostovoljnih ukrepov države ne sme v nobenem primeru presegati 38,5 milijona EUR in če ti dodatni socialni ukrepi v treh letih po prodaji ne dosežejo tega praga, se preostanek vrne državi. |
| --- | --- |

(88)

Ta mehanizem je določen v členu II.2 pogodbe o prodaji z dne 16. maja 2006, ki določa, da je navedeni račun namenjen „financiranju dela stroškov morebitnih prostovoljnih odhodov ali prekinitev pogodb o zaposlitvi [...], ki bi nastali poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati v skladu z zakonodajo in pogodbami“. Naloga skrbnika je, da „sprosti sredstva takoj, ko zadevni zaposleni, ki niso bili prerazporejeni v okviru skupine SNCM, dejansko zapustijo podjetje, in da preostanek deponiranega zneska sprosti ob koncu skrbništva“. Upravljanje tega računa je predmet pogodbe o skrbništvu, priložene memorandumu o soglasju. Da se omogoči uporaba depozitnega računa, mora družba SNCM predsedniku družbe CGMF predložiti seznam imen zaposlenih, katerih pogodba o zaposlitvi je bila prekinjena in za katere se zahteva uporaba depozitnega računa, ter mesečni izkaz neto odhodkov, v katerem so podrobno razčlenjeni vsi nadomestila in stroški, izplačani zadevnim zaposlenim. Družba SNCM hkrati obvesti skrbnika o „dodatnih dejanskih mesečnih stroških“ na zaposleno osebo, ki pomenijo znesek, nastal poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati v skladu z zakonodajo in pogodbami. Skupni znesek dodatnih prostovoljnih ukrepov države ne sme v nobenem primeru presegati 38,5 milijona EUR in če ti dodatni socialni ukrepi v treh letih po prodaji ne dosežejo tega praga, se preostanek vrne državi.

| (89) | V oddelku III memoranduma o soglasju je določeno, da družba CGMF po teh transakcijah zasebnim kupcem proda svoje delnice, te zajemajo 75 % delnic, ki sestavljajo delniški kapital podjetja in depozitni račun, namenjen za financiranje dela socialnega načrta, ki presega vse pogodbene ali zakonske obveznosti. |
| --- | --- |

(89)

V oddelku III memoranduma o soglasju je določeno, da družba CGMF po teh transakcijah zasebnim kupcem proda svoje delnice, te zajemajo 75 % delnic, ki sestavljajo delniški kapital podjetja in depozitni račun, namenjen za financiranje dela socialnega načrta, ki presega vse pogodbene ali zakonske obveznosti.

| (90) | V oddelku III memoranduma o soglasju je še določeno, da BCP/VT družbi SNCM zagotovita dodatno povečanje kapitala v višini 8,75 milijona EUR glede na njene denarne potrebe. V točki III.2.7 memoranduma o soglasju je določeno, da je vrednost delnic družbe CGMF vedno enaka njihovi začetni nominalni vrednosti, povečani za [...] (60) % njene vplačane nominalne vrednosti, pomnožene z D/365, pri čemer je D število dni od datuma prodaje, odšteje pa se kakršen koli prejeti znesek (na primer dividende). Ta pravila se ne uporabljajo v primeru stečaja ali sodne likvidacije družbe. |
| --- | --- |

(90)

V oddelku III memoranduma o soglasju je še določeno, da BCP/VT družbi SNCM zagotovita dodatno povečanje kapitala v višini 8,75 milijona EUR glede na njene denarne potrebe. V točki III.2.7 memoranduma o soglasju je določeno, da je vrednost delnic družbe CGMF vedno enaka njihovi začetni nominalni vrednosti, povečani za [...] (60) % njene vplačane nominalne vrednosti, pomnožene z D/365, pri čemer je D število dni od datuma prodaje, odšteje pa se kakršen koli prejeti znesek (na primer dividende). Ta pravila se ne uporabljajo v primeru stečaja ali sodne likvidacije družbe.

| (91) | Memorandum o soglasju (oddelek III.5) vključuje razvezno klavzulo, s katero se zagotovi pravica do prodaje družbe SNCM, ki jo lahko kupci uveljavljajo sočasno z nastopom enega izmed naslednjih dogodkov, saj bi se v teh primerih pojavil dvom o verodostojnosti njihovega poslovnega načrta in obnovitvi sposobnosti preživetja družbe:






  — | nedodelitev pogodbe o prenosu pooblastil javne službe za pomorske povezave s Korziko za obdobje z začetkom 1. januarja 2007 ali dodelitev navedene pogodbe pod precej slabšimi pogoji, |
| --- | --- | --- |

(91)

Memorandum o soglasju (oddelek III.5) vključuje razvezno klavzulo, s katero se zagotovi pravica do prodaje družbe SNCM, ki jo lahko kupci uveljavljajo sočasno z nastopom enega izmed naslednjih dogodkov, saj bi se v teh primerih pojavil dvom o verodostojnosti njihovega poslovnega načrta in obnovitvi sposobnosti preživetja družbe:

—

nedodelitev pogodbe o prenosu pooblastil javne službe za pomorske povezave s Korziko za obdobje z začetkom 1. januarja 2007 ali dodelitev navedene pogodbe pod precej slabšimi pogoji,

| — | kakršna koli negativna odločba Evropske komisije ali sodba Splošnega sodišča ali Sodišča, kot je zavrnitev transakcije ali določitev pogojev, ki pomembno vplivajo na vrednost družbe, ki bi bila izrečena v šestih letih od datuma, ko partnerji pridobijo pravice v zvezi z družbo. |
| --- | --- |

—

kakršna koli negativna odločba Evropske komisije ali sodba Splošnega sodišča ali Sodišča, kot je zavrnitev transakcije ali določitev pogojev, ki pomembno vplivajo na vrednost družbe, ki bi bila izrečena v šestih letih od datuma, ko partnerji pridobijo pravice v zvezi z družbo.

| (92) | V oddelku VII memoranduma o soglasju je določeno, da družba CGMF prevzame del obveznosti socialnega varstva družbe SNCM iz naslova stroškov zdravstvenega zavarovanja njenih upokojencev v znesku, ocenjenem na 15,5 milijona EUR, od dneva prenosa lastništva podjetja. |
| --- | --- |

(92)

V oddelku VII memoranduma o soglasju je določeno, da družba CGMF prevzame del obveznosti socialnega varstva družbe SNCM iz naslova stroškov zdravstvenega zavarovanja njenih upokojencev v znesku, ocenjenem na 15,5 milijona EUR, od dneva prenosa lastništva podjetja.

| (93) | Podrobna pravila o upravljanju podjetja so določena v oddelku IV memoranduma o soglasju. Spremenil se bo način upravljanja družbe SNCM, ki bo preoblikovana v delniško družbo z upravo in nadzornim svetom. Nadzorni svet bo sprva imel deset članov, pozneje pa 14. Začasno mu bo predsedoval predstavnik države. Če bo družbi SNCM dodeljen prenos pooblastil javne službe, bo predsednika nadzornega sveta zamenjal predstavnik skupine BCP. Naloga uprave je zagotavljati operativno vodenje družbe SNCM. |
| --- | --- |

(93)

Podrobna pravila o upravljanju podjetja so določena v oddelku IV memoranduma o soglasju. Spremenil se bo način upravljanja družbe SNCM, ki bo preoblikovana v delniško družbo z upravo in nadzornim svetom. Nadzorni svet bo sprva imel deset članov, pozneje pa 14. Začasno mu bo predsedoval predstavnik države. Če bo družbi SNCM dodeljen prenos pooblastil javne službe, bo predsednika nadzornega sveta zamenjal predstavnik skupine BCP. Naloga uprave je zagotavljati operativno vodenje družbe SNCM.

| (94) | Francoska vlada je 26. maja 2006 potrdila prodajo družbe SNCM in zgoraj navedene ukrepe. |
| --- | --- |

(94)

Francoska vlada je 26. maja 2006 potrdila prodajo družbe SNCM in zgoraj navedene ukrepe.

(b)   Ukrepi

| (95) | Glede na navedeno memorandum o soglasju vsebuje tri vrste državnih ukrepov, ki upravičujejo preučitev na podlagi pravil Unije o državni pomoči:






  — | prodajo 75-odstotnega deleža družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR (kapitalski vložek v višini 142,5 milijona EUR in prevzem stroškov zdravstvenega zavarovanja v višini 15,5 milijona EUR), |
| --- | --- | --- |

(95)

Glede na navedeno memorandum o soglasju vsebuje tri vrste državnih ukrepov, ki upravičujejo preučitev na podlagi pravil Unije o državni pomoči:

—

prodajo 75-odstotnega deleža družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR (kapitalski vložek v višini 142,5 milijona EUR in prevzem stroškov zdravstvenega zavarovanja v višini 15,5 milijona EUR),

| — | predplačilo na tekoči račun, ki ga zagotovi družba CGMF, v znesku 38,5 milijona EUR v korist odpuščenega osebja družbe SNCM, |
| --- | --- |

—

predplačilo na tekoči račun, ki ga zagotovi družba CGMF, v znesku 38,5 milijona EUR v korist odpuščenega osebja družbe SNCM,

| — | povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala CGMF skupaj in sočasno z vložkom v višini 26,25 milijona EUR, ki sta ga opravili podjetji VT in BCP, |
| --- | --- |

—

povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala CGMF skupaj in sočasno z vložkom v višini 26,25 milijona EUR, ki sta ga opravili podjetji VT in BCP,

| — | razvezno klavzulo o prodaji (70). |
| --- | --- |

—

razvezno klavzulo o prodaji (70).

2.4   PREDMET TEGA SKLEPA

| (96) | Ta dokončni sklep se nanaša na ukrepe, ki jih je izvedla Francija v korist družbe SNCM od 18. februarja 2002, in sicer:






  — | preostanek kapitalskega vložka v višini 76 milijonov EUR, ki ga je družba CGMF zagotovila družbi SNCM leta 2002, tj. 15,81 milijona EUR, |
| --- | --- | --- |

(96)

Ta dokončni sklep se nanaša na ukrepe, ki jih je izvedla Francija v korist družbe SNCM od 18. februarja 2002, in sicer:

—

preostanek kapitalskega vložka v višini 76 milijonov EUR, ki ga je družba CGMF zagotovila družbi SNCM leta 2002, tj. 15,81 milijona EUR,

| — | negativno ceno 158 milijonov EUR, ki jo je CGMF dobila od prodaje družbe SNCM, |
| --- | --- |

—

negativno ceno 158 milijonov EUR, ki jo je CGMF dobila od prodaje družbe SNCM,

| — | predplačilo na tekoči račun, ki ga je opravila družba CGMF, v znesku 38,5 milijona EUR v korist odpuščenega osebja družbe SNCM, |
| --- | --- |

—

predplačilo na tekoči račun, ki ga je opravila družba CGMF, v znesku 38,5 milijona EUR v korist odpuščenega osebja družbe SNCM,

| — | povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala CGMF. |
| --- | --- |

—

povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala CGMF.

| (97) | Ta sklep se ne nanaša na nadomestilo, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 1991–2001, za katero je Splošno sodišče s sodbo z dne 11. septembra 2012 (71) potrdilo, da je združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(97)

Ta sklep se ne nanaša na nadomestilo, izplačano družbi SNCM iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 1991–2001, za katero je Splošno sodišče s sodbo z dne 11. septembra 2012 (71) potrdilo, da je združljivo z notranjim trgom.

| (98) | Ta sklep se prav tako ne nanaša na preučitev finančnih nadomestil, ki jih je družba SNCM prejela ali jih bo prejela iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 2007–2013 in so predmet ločenega postopka (72). |
| --- | --- |

(98)

Ta sklep se prav tako ne nanaša na preučitev finančnih nadomestil, ki jih je družba SNCM prejela ali jih bo prejela iz naslova obveznosti javne službe za obdobje 2007–2013 in so predmet ločenega postopka (72).

| (99) | Treba bi bilo še navesti, da je bila sodba z dne 11. novembra 2012 predmet dveh pritožb, ki sta ju vložili družba SNCM in Francija in ki ju je Sodišče obravnavalo v združenih zadevah C-533/12 P in C-536/12 P. Ta sklep je bil sprejet za izpolnjevanje izpodbijane sodbe, ker se je s sodbo razveljavila odločba z dne 8. julija 2008. V teh okoliščinah bi, če bi obravnava pritožb vodila v delno ali popolno razveljavitev sodbe z dne 11. novembra 2012 in ponovno uvedbo nekaterih delov odločbe z dne 8. julija 2008, ta sklep postal ničen in neveljaven na podlagi izidov pritožb, kolikor bi se ta sklep nanašal na ponovno uvedene ukrepe. |
| --- | --- |

(99)

Treba bi bilo še navesti, da je bila sodba z dne 11. novembra 2012 predmet dveh pritožb, ki sta ju vložili družba SNCM in Francija in ki ju je Sodišče obravnavalo v združenih zadevah C-533/12 P in C-536/12 P. Ta sklep je bil sprejet za izpolnjevanje izpodbijane sodbe, ker se je s sodbo razveljavila odločba z dne 8. julija 2008. V teh okoliščinah bi, če bi obravnava pritožb vodila v delno ali popolno razveljavitev sodbe z dne 11. novembra 2012 in ponovno uvedbo nekaterih delov odločbe z dne 8. julija 2008, ta sklep postal ničen in neveljaven na podlagi izidov pritožb, kolikor bi se ta sklep nanašal na ponovno uvedene ukrepe.

2.5   VZROKI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE LETA 2002 IN NJEGOVE RAZŠIRITVE LETA 2006

2.5.1   Začetek formalnega postopka preiskave leta 2002

| (100) | Komisija je v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002 o začetku postopka sicer priznala, da je SNCM podjetje v težavah, vendar je izrazila dvom o združljivosti sporočenega ukrepa z merili iz točke 3.2.2 takrat veljavnih smernic iz leta 1999. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002 o začetku postopka sicer priznala, da je SNCM podjetje v težavah, vendar je izrazila dvom o združljivosti sporočenega ukrepa z merili iz točke 3.2.2 takrat veljavnih smernic iz leta 1999.

| (101) | Komisija je izrazila nekatere dvome o načrtu prestrukturiranja, glede na to, da vzroki za izgube podjetja niso bili analizirani. Zlasti je postavila vprašanja glede povezave med izgubami in obveznostmi javne službe, vpliva politike družbe SNCM v zvezi z nakupom ladij na njene izkaze poslovnega izida in ukrepov, načrtovanih za povečanje produktivnosti podjetja. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je izrazila nekatere dvome o načrtu prestrukturiranja, glede na to, da vzroki za izgube podjetja niso bili analizirani. Zlasti je postavila vprašanja glede povezave med izgubami in obveznostmi javne službe, vpliva politike družbe SNCM v zvezi z nakupom ladij na njene izkaze poslovnega izida in ukrepov, načrtovanih za povečanje produktivnosti podjetja.

| (102) | Komisija je poleg tega poudarila nekatere vrzeli v načrtu prestrukturiranja, zlasti pomanjkanje konkretnih ukrepov za zmanjšanje zneska vmesnih porab in podatkov o prihodnji cenovni politiki družbe SNCM. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je poleg tega poudarila nekatere vrzeli v načrtu prestrukturiranja, zlasti pomanjkanje konkretnih ukrepov za zmanjšanje zneska vmesnih porab in podatkov o prihodnji cenovni politiki družbe SNCM.

| (103) | Komisija je postavila vprašanja tudi v zvezi z ustreznostjo metode izračuna, ki so jo uporabili francoski organi za določitev zneska dokapitalizacije, in nekaterimi predpostavkami, uporabljenimi za izdelavo finančnih simulacij. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je postavila vprašanja tudi v zvezi z ustreznostjo metode izračuna, ki so jo uporabili francoski organi za določitev zneska dokapitalizacije, in nekaterimi predpostavkami, uporabljenimi za izdelavo finančnih simulacij.

2.5.2   Razširitev formalnega postopka preiskave leta 2006

| (104) | Komisija je s svojo odločbo z dne 13. septembra 2006 sprejela odločitev, da formalni postopek preiskave iz leta 2002 razširi na ukrepe, načrtovane v zvezi s prodajo družbe SNCM zasebnemu sektorju. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je s svojo odločbo z dne 13. septembra 2006 sprejela odločitev, da formalni postopek preiskave iz leta 2002 razširi na ukrepe, načrtovane v zvezi s prodajo družbe SNCM zasebnemu sektorju.

| (105) | Komisija je menila, da bi bilo treba v primeru opredelitve tega zneska kot državne pomoči, združljive s členom 86(2) Pogodbe ES, navedeni znesek oceniti v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2004) (73). Komisija je izrazila dvome glede ustreznosti ohranitve vseh izravnalnih ukrepov, naloženih družbi SNCM z odločbo iz leta 2003, če je znesek pomoči za prestrukturiranje precej nižji od tistega, ki je bil sporočen leta 2002 in odobren leta 2003. |
| --- | --- |

(105)

Komisija je menila, da bi bilo treba v primeru opredelitve tega zneska kot državne pomoči, združljive s členom 86(2) Pogodbe ES, navedeni znesek oceniti v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2004) (73). Komisija je izrazila dvome glede ustreznosti ohranitve vseh izravnalnih ukrepov, naloženih družbi SNCM z odločbo iz leta 2003, če je znesek pomoči za prestrukturiranje precej nižji od tistega, ki je bil sporočen leta 2002 in odobren leta 2003.

| (106) | Komisija je izrazila tudi dvome glede upoštevanja pogojev, določenih z odločbo iz leta 2003, in sicer načela narekovanja cen in pogostosti storitev povezav s Korziko. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je izrazila tudi dvome glede upoštevanja pogojev, določenih z odločbo iz leta 2003, in sicer načela narekovanja cen in pogostosti storitev povezav s Korziko.

| (107) | V zvezi z negativno prodajno ceno družbe SNCM je Komisija izrazila dvom glede skladnosti dokapitalizacije, ki jo je zagotovila država pred prodajo SNCM, z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zlasti je izrazila dvome o veljavnosti izračuna stroškov likvidacije, ki bi jih država kot delničarka morala plačati v primeru likvidacije družbe SNCM. |
| --- | --- |

(107)

V zvezi z negativno prodajno ceno družbe SNCM je Komisija izrazila dvom glede skladnosti dokapitalizacije, ki jo je zagotovila država pred prodajo SNCM, z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zlasti je izrazila dvome o veljavnosti izračuna stroškov likvidacije, ki bi jih država kot delničarka morala plačati v primeru likvidacije družbe SNCM.

| (108) | Komisija je izrazila dvom glede tega, ali je mogoče finančne ukrepe upravičiti na podlagi smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je izrazila dvom glede tega, ali je mogoče finančne ukrepe upravičiti na podlagi smernic iz leta 2004.

| (109) | Prav tako je izrazila dvome glede druge dokapitalizacije v višini 8,75 milijona EUR, kar zadeva upoštevanje načel sočasnosti zasebnih in javnih naložb ter podobnost pogojev vpisa v smislu sodne prakse. |
| --- | --- |

(109)

Prav tako je izrazila dvome glede druge dokapitalizacije v višini 8,75 milijona EUR, kar zadeva upoštevanje načel sočasnosti zasebnih in javnih naložb ter podobnost pogojev vpisa v smislu sodne prakse.

| (110) | Nazadnje, Komisija je izrazila dvome glede tega, ali lahko dodatni socialni ukrepi v višini 38,5 milijona EUR pomoči za osebe pomenijo posredno prednost za podjetje. Poudarila je tudi tveganje protislovja s tem, da se dodatne odpravnine upoštevajo kot del tveganj, ki jih nosi preudarni vlagatelj. |
| --- | --- |

(110)

Nazadnje, Komisija je izrazila dvome glede tega, ali lahko dodatni socialni ukrepi v višini 38,5 milijona EUR pomoči za osebe pomenijo posredno prednost za podjetje. Poudarila je tudi tveganje protislovja s tem, da se dodatne odpravnine upoštevajo kot del tveganj, ki jih nosi preudarni vlagatelj.

III.   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV GLEDE ODLOČBE O ZAČETKU POSTOPKA

3.1   O DOKAPITALIZACIJI IZ LETA 2002

| (111) | Načrt prestrukturiranja, predložen leta 2002, je vključeval kapitalski vložek v višini 76 milijonov EUR, od katerega je 53,48 milijona EUR pomenilo nadomestilo za opravljanje javne službe. Ob upoštevanju prodaje delnic, ki jo je opravila družba SNCM (74), je dejanski znesek plačane pomoči 69 292 400 EUR. Francoski organi menijo, da je treba kot pomoč za prestrukturiranje v okviru obvestila iz leta 2002 obravnavati znesek pomoči v višini 15,81 milijona EUR, če znesek v višini 53,48 milijona EUR pomeni združljivo pomoč. |
| --- | --- |

(111)

Načrt prestrukturiranja, predložen leta 2002, je vključeval kapitalski vložek v višini 76 milijonov EUR, od katerega je 53,48 milijona EUR pomenilo nadomestilo za opravljanje javne službe. Ob upoštevanju prodaje delnic, ki jo je opravila družba SNCM (74), je dejanski znesek plačane pomoči 69 292 400 EUR. Francoski organi menijo, da je treba kot pomoč za prestrukturiranje v okviru obvestila iz leta 2002 obravnavati znesek pomoči v višini 15,81 milijona EUR, če znesek v višini 53,48 milijona EUR pomeni združljivo pomoč.

3.2   O UKREPIH PO DOKAPITALIZACIJI IZ LETA 2002

| (112) | Prvič, Francija opozarja, da je država delničarka zaradi resnosti delavskih sporov leta 2004 in 2005 ter poslabšanja gospodarskega in finančnega položaja družbe SNCM januarja 2005 začela postopek izbire zasebnih vlagateljev in izvedla nujne ukrepe (zlasti prodajo ladje Asco in deleža v družbi Sud Cargos (75)). |
| --- | --- |

(112)

Prvič, Francija opozarja, da je država delničarka zaradi resnosti delavskih sporov leta 2004 in 2005 ter poslabšanja gospodarskega in finančnega položaja družbe SNCM januarja 2005 začela postopek izbire zasebnih vlagateljev in izvedla nujne ukrepe (zlasti prodajo ladje Asco in deleža v družbi Sud Cargos (75)).

3.2.1   O negativni prodajni ceni družbe SNCM

| (113) | Francoski organi na podlagi takrat ustrezne sodne prakse Komisijo pozivajo k ugotovitvi, da negativna prodajna cena družbe SNCM v višini 158 milijonov EUR ne vsebuje nobenega ukrepa, ki bi ga bilo mogoče opredeliti kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker je francoska država ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(113)

Francoski organi na podlagi takrat ustrezne sodne prakse Komisijo pozivajo k ugotovitvi, da negativna prodajna cena družbe SNCM v višini 158 milijonov EUR ne vsebuje nobenega ukrepa, ki bi ga bilo mogoče opredeliti kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker je francoska država ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (114) | Prvič, Francija ugotavlja, da je končna cena 158 milijonov EUR, ki je nižja od negativne cene, ki so jo sprva zahtevali kupci po koncu svoje revizije družbe SNCM, rezultat pogajanja o prenosu nadzora, opravljenem na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, in zato dejansko pomeni tržno ceno. |
| --- | --- |

(114)

Prvič, Francija ugotavlja, da je končna cena 158 milijonov EUR, ki je nižja od negativne cene, ki so jo sprva zahtevali kupci po koncu svoje revizije družbe SNCM, rezultat pogajanja o prenosu nadzora, opravljenem na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, in zato dejansko pomeni tržno ceno.

| (115) | Francija meni, da je prodajna cena tržna cena, ker je bilo iskanje zasebnega partnerja za družbo SNCM opravljeno na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, po koncu katerega je bila izbrana najboljša ponudba. |
| --- | --- |

(115)

Francija meni, da je prodajna cena tržna cena, ker je bilo iskanje zasebnega partnerja za družbo SNCM opravljeno na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, po koncu katerega je bila izbrana najboljša ponudba.

| (116) | Po mnenju francoskih organov je prodaja po negativni ceni v višini 158 milijonov EUR potekala pod najugodnejšimi pogoji za državo ter v skladu s takratno sodno prakso Skupnosti in prakso odločanja Komisije, zato ne vsebuje nobenega elementa pomoči. Francija meni, da je navedena negativna cena nižja od stroškov likvidacije, ki bi jih v primeru likvidacije podjetja morala prevzeti država. |
| --- | --- |

(116)

Po mnenju francoskih organov je prodaja po negativni ceni v višini 158 milijonov EUR potekala pod najugodnejšimi pogoji za državo ter v skladu s takratno sodno prakso Skupnosti in prakso odločanja Komisije, zato ne vsebuje nobenega elementa pomoči. Francija meni, da je navedena negativna cena nižja od stroškov likvidacije, ki bi jih v primeru likvidacije podjetja morala prevzeti država.

| (117) | Po mnenju Francije je to edini možen sklep, ne glede na to, ali se uporabi pristop, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča (v nadaljnjem besedilu: sodna praksa Gröditzer
   (76)), ali pristop, ki temelji na analizi dejanskih stroškov likvidacije družbe SNCM (odločba ABX
   (77)). |
| --- | --- |

(117)

Po mnenju Francije je to edini možen sklep, ne glede na to, ali se uporabi pristop, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča (v nadaljnjem besedilu: sodna praksa Gröditzer
   (76)), ali pristop, ki temelji na analizi dejanskih stroškov likvidacije družbe SNCM (odločba ABX
   (77)).

| (118) | Kar zadeva prvo metodo na podlagi sodne prakse Gröditzer, Francija trdi, da je bila z navedeno sodbo potrjena ocena Komisije v odločbi z dne 8. julija 1999, v skladu s katero „stroški likvidacije vključujejo samo likvidacijsko vrednost sredstev“ (78). |
| --- | --- |

(118)

Kar zadeva prvo metodo na podlagi sodne prakse Gröditzer, Francija trdi, da je bila z navedeno sodbo potrjena ocena Komisije v odločbi z dne 8. julija 1999, v skladu s katero „stroški likvidacije vključujejo samo likvidacijsko vrednost sredstev“ (78).

| (119) | V zvezi s tem je v poročilih CGMF (79) in Oddo-Hastings (80) likvidacijska vrednost sredstev na dan 30. septembra 2005 (81) ocenjena na najmanj 190,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(119)

V zvezi s tem je v poročilih CGMF (79) in Oddo-Hastings (80) likvidacijska vrednost sredstev na dan 30. septembra 2005 (81) ocenjena na najmanj 190,3 milijona EUR.

| (120) | V skladu s tem Francija trdi, da je, glede na to, da je država kot lastnica in delničarka družbe odgovorna za njene dolgove samo v višini likvidacijske vrednosti njenih sredstev (sodna praksa Hytasa
   (82)), likvidacijska vrednost sredstev družbe, ocenjena na najmanj 190,3 milijona EUR, precej višja od negativne prodajne cene v višini 158 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s tem Francija trdi, da je, glede na to, da je država kot lastnica in delničarka družbe odgovorna za njene dolgove samo v višini likvidacijske vrednosti njenih sredstev (sodna praksa Hytasa
   (82)), likvidacijska vrednost sredstev družbe, ocenjena na najmanj 190,3 milijona EUR, precej višja od negativne prodajne cene v višini 158 milijonov EUR.

| (121) | Francija v zvezi z drugo metodo navaja, da izhaja iz odločbe Komisije o državni pomoči Belgije za ABX Logistics, v kateri je Komisija preučila negativno prodajno ceno, ki ima, kot v obravnavanem primeru, naravo tržne cene, tako da jo je primerjala s stroški, ki bi jih država delničarka dejansko imela pri prostovoljni ali prisilni likvidaciji, kot jih je ocenila neodvisna tretja oseba. Po mnenju Francije Komisija zlasti v navedeni odločbi priznava veljavnost nekaterih stroškov, ki lahko izhajajo iz tožbe upnikov za poravnavo dolgov (action en comblement de passif) ali likvidacije v drugih enotah skupine, ki likvidira svojo hčerinsko družbo. |
| --- | --- |

(121)

Francija v zvezi z drugo metodo navaja, da izhaja iz odločbe Komisije o državni pomoči Belgije za ABX Logistics, v kateri je Komisija preučila negativno prodajno ceno, ki ima, kot v obravnavanem primeru, naravo tržne cene, tako da jo je primerjala s stroški, ki bi jih država delničarka dejansko imela pri prostovoljni ali prisilni likvidaciji, kot jih je ocenila neodvisna tretja oseba. Po mnenju Francije Komisija zlasti v navedeni odločbi priznava veljavnost nekaterih stroškov, ki lahko izhajajo iz tožbe upnikov za poravnavo dolgov (action en comblement de passif) ali likvidacije v drugih enotah skupine, ki likvidira svojo hčerinsko družbo.

| (122) | Francoski organi na podlagi navedenih poročil CGMF in Oddo-Hastings trdijo, da je znesek dejanskih stroškov, ki bi jih Francoska republika kot delničarka morala prevzeti, na dan 30. septembra 2005 med 312,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR, sestavljajo pa ga naslednji zneski:






  — | [70–80]
   (60) milijonov EUR v okviru socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe in zajema vse stroške, ki so povezani s prekinitvijo pogodbe o zaposlitvi in jih mora v skladu s pogodbo plačati podjetje, |
| --- | --- | --- |

(122)

Francoski organi na podlagi navedenih poročil CGMF in Oddo-Hastings trdijo, da je znesek dejanskih stroškov, ki bi jih Francoska republika kot delničarka morala prevzeti, na dan 30. septembra 2005 med 312,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR, sestavljajo pa ga naslednji zneski:

—

[70–80]
   (60) milijonov EUR v okviru socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe in zajema vse stroške, ki so povezani s prekinitvijo pogodbe o zaposlitvi in jih mora v skladu s pogodbo plačati podjetje,

| — | [30–40]
   (60) milijonov EUR v okviru socialnega načrta, ki ni predmet kolektivne pogodbe in zajema vse stroške, povezane s spremnimi ukrepi v zvezi z zakonskimi in regulativnimi obveznostmi družbe SNCM v primeru odpuščanj, ter posredne stroške socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe, |
| --- | --- |

—

[30–40]
   (60) milijonov EUR v okviru socialnega načrta, ki ni predmet kolektivne pogodbe in zajema vse stroške, povezane s spremnimi ukrepi v zvezi z zakonskimi in regulativnimi obveznostmi družbe SNCM v primeru odpuščanj, ter posredne stroške socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe,

| — | Med [200–210]
   (60) milijonov EUR in [250–260]
   (60) milijonov EUR za plačilo dodatnih odpravnin, za katere bi sodišče na podlagi sodbe pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005 v zadevi Aspocomp Group Oyj določilo, da jih mora plačati država poleg nadomestil, izplačanih na podlagi socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe, in socialnega načrta, ki ni predmet kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

—

Med [200–210]
   (60) milijonov EUR in [250–260]
   (60) milijonov EUR za plačilo dodatnih odpravnin, za katere bi sodišče na podlagi sodbe pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005 v zadevi Aspocomp Group Oyj določilo, da jih mora plačati država poleg nadomestil, izplačanih na podlagi socialnega načrta, ki je predmet kolektivne pogodbe, in socialnega načrta, ki ni predmet kolektivne pogodbe.

| (123) | Pri navedeni metodi se upošteva zlasti tveganje, da bi Francija morala poravnati dolgove, če bi jo sodišče obravnavalo kot dejanskega upravitelja družbe SNCM. Po mnenju francoskih organov ni mogoče izločiti tveganja tožbe za poravnavo dolgov, zlasti glede na precedenčni primer, o katerem je odločalo kasacijsko sodišče v Franciji (83). Tako so francoski organi v več dopisih Komisiji trdili, da je predpostavka, da bo nacionalno sodišče državi naložilo poravnavo dolgov podjetja, ki ga vodi, več kot verjeten scenarij in da jo je bilo treba upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM. |
| --- | --- |

(123)

Pri navedeni metodi se upošteva zlasti tveganje, da bi Francija morala poravnati dolgove, če bi jo sodišče obravnavalo kot dejanskega upravitelja družbe SNCM. Po mnenju francoskih organov ni mogoče izločiti tveganja tožbe za poravnavo dolgov, zlasti glede na precedenčni primer, o katerem je odločalo kasacijsko sodišče v Franciji (83). Tako so francoski organi v več dopisih Komisiji trdili, da je predpostavka, da bo nacionalno sodišče državi naložilo poravnavo dolgov podjetja, ki ga vodi, več kot verjeten scenarij in da jo je bilo treba upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM.

| (124) | Preostala vrednost sredstev družbe SNCM (190,3 milijona EUR) je 30. septembra 2005 po plačilu prednostnih dolgov znašala 36,5 milijona EUR. Drugi elementi stroškov, upoštevani na podlagi tožbe za poravnavo dolgov zoper državo, med drugim vključujejo stroške prekinitve glavnih pogodb o poslovanju, stroške, povezane z razveljavitvijo pogojev zakupa ladij z možnostjo nakupa, in plačilo nezavarovanih dolgov, kar bi pripeljalo do primanjkljaja sredstev v višini 134,4 milijona EUR. Francoski organi menijo, da bi država morala plačati 85–100 % navedenega zneska. |
| --- | --- |

(124)

Preostala vrednost sredstev družbe SNCM (190,3 milijona EUR) je 30. septembra 2005 po plačilu prednostnih dolgov znašala 36,5 milijona EUR. Drugi elementi stroškov, upoštevani na podlagi tožbe za poravnavo dolgov zoper državo, med drugim vključujejo stroške prekinitve glavnih pogodb o poslovanju, stroške, povezane z razveljavitvijo pogojev zakupa ladij z možnostjo nakupa, in plačilo nezavarovanih dolgov, kar bi pripeljalo do primanjkljaja sredstev v višini 134,4 milijona EUR. Francoski organi menijo, da bi država morala plačati 85–100 % navedenega zneska.

| (125) | Poleg tega francoski organi menijo, da bi lahko sodišče zaradi odvisnosti družbe SNCM od države in v skladu z drugo zadevo, ki jo je obravnavalo francosko sodišče (84), pri likvidaciji podjetja odredilo izplačilo odškodnine zaposlenim. Na podlagi navedene sodne prakse francoski organi menijo, da bi sodišče po vsej verjetnosti določilo znesek dodatnih odpravnin na podlagi odpravnin, ki bi bile izplačane v okviru socialnega načrta, predloženega pred likvidacijo. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega francoski organi menijo, da bi lahko sodišče zaradi odvisnosti družbe SNCM od države in v skladu z drugo zadevo, ki jo je obravnavalo francosko sodišče (84), pri likvidaciji podjetja odredilo izplačilo odškodnine zaposlenim. Na podlagi navedene sodne prakse francoski organi menijo, da bi sodišče po vsej verjetnosti določilo znesek dodatnih odpravnin na podlagi odpravnin, ki bi bile izplačane v okviru socialnega načrta, predloženega pred likvidacijo.

| (126) | V skladu z navedenim pristopom analiza dejanskih stroškov, ki bi jih morala plačati država kot delničarka, kaže, da je za državo strošek prodaje družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR nižji od dejanskega stroška, ki bi ga morala nositi v primeru prisilne likvidacije podjetja. |
| --- | --- |

(126)

V skladu z navedenim pristopom analiza dejanskih stroškov, ki bi jih morala plačati država kot delničarka, kaže, da je za državo strošek prodaje družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR nižji od dejanskega stroška, ki bi ga morala nositi v primeru prisilne likvidacije podjetja.

| (127) | Francoski organi zato menijo, da tega zneska ni mogoče opredeliti kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(127)

Francoski organi zato menijo, da tega zneska ni mogoče opredeliti kot državno pomoč.

3.2.2   O skupnem kapitalskem vložku delničarjev

| (128) | Francija meni, da je prek navedenega deleža ravnala kot preudaren vlagatelj, saj je po eni strani kot manjšinska delničarka posredovala sočasno z BCP in VT, po drugi pa navedeni delež zagotavlja plačilo v fiksnem kapitalu v višini [...] (60) % na leto, kar ščiti državo pred tveganji, povezanimi z izvajanjem poslovnega načrta. Francija trdi, da je navedena stopnja donosa zelo zadovoljiva za zasebnega vlagatelja (85). Vendar poudarja, da v primeru stečaja ali prisilne likvidacije družbe SNCM ali če bi kupci uveljavili razvezno klavzulo, ne bi bilo treba izvršiti nobenih plačil. |
| --- | --- |

(128)

Francija meni, da je prek navedenega deleža ravnala kot preudaren vlagatelj, saj je po eni strani kot manjšinska delničarka posredovala sočasno z BCP in VT, po drugi pa navedeni delež zagotavlja plačilo v fiksnem kapitalu v višini [...] (60) % na leto, kar ščiti državo pred tveganji, povezanimi z izvajanjem poslovnega načrta. Francija trdi, da je navedena stopnja donosa zelo zadovoljiva za zasebnega vlagatelja (85). Vendar poudarja, da v primeru stečaja ali prisilne likvidacije družbe SNCM ali če bi kupci uveljavili razvezno klavzulo, ne bi bilo treba izvršiti nobenih plačil.

3.2.3   O dodatnih socialnih ukrepih (pomoč osebam)

| (129) | Na podlagi prakse Komisije pri preteklih odločbah, zlasti zadevi SFP (Société française de production) (86), Francija meni, da to financiranje pomeni pomoč za osebe in ne koristi podjetju. Zato je izvedba dodatnih socialnih ukrepov v korist odpuščenih oseb, za katere se uporabijo javna sredstva in ki delodajalca ne razbremenijo njegovih običajnih obveznosti, del socialne politike držav članic in ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(129)

Na podlagi prakse Komisije pri preteklih odločbah, zlasti zadevi SFP (Société française de production) (86), Francija meni, da to financiranje pomeni pomoč za osebe in ne koristi podjetju. Zato je izvedba dodatnih socialnih ukrepov v korist odpuščenih oseb, za katere se uporabijo javna sredstva in ki delodajalca ne razbremenijo njegovih običajnih obveznosti, del socialne politike držav članic in ne pomeni državne pomoči.

3.2.4   O odpravi omejitev, določenih z razveljavljeno odločbo iz leta 2003

| (130) | Francoski organi po eni strani poudarjajo, da so bili vsi pogoji, določeni z odločbo iz leta 2003, upoštevani in izpolnjeni med letoma 2003 in 2006. Po drugi strani menijo, da navedeni ukrepi niso več potrebni za preprečevanje izkrivljanja konkurence in da bi bila njihova ohranitev v nasprotju z načelom sorazmernosti glede na omejitev zneska pomoči za prestrukturiranje, odslej znižanega na 15,81 milijona EUR. Francoski organi menijo predvsem, da je treba odpraviti pogoje, ki bi se še lahko uporabljali, in sicer tiste v zvezi s prepovedjo posodobitve ladjevja družbe SNCM, upoštevanjem načela narekovanja cen pri zadevah, povezanih s tarifami, in ohranjanjem pogostosti storitev. |
| --- | --- |

(130)

Francoski organi po eni strani poudarjajo, da so bili vsi pogoji, določeni z odločbo iz leta 2003, upoštevani in izpolnjeni med letoma 2003 in 2006. Po drugi strani menijo, da navedeni ukrepi niso več potrebni za preprečevanje izkrivljanja konkurence in da bi bila njihova ohranitev v nasprotju z načelom sorazmernosti glede na omejitev zneska pomoči za prestrukturiranje, odslej znižanega na 15,81 milijona EUR. Francoski organi menijo predvsem, da je treba odpraviti pogoje, ki bi se še lahko uporabljali, in sicer tiste v zvezi s prepovedjo posodobitve ladjevja družbe SNCM, upoštevanjem načela narekovanja cen pri zadevah, povezanih s tarifami, in ohranjanjem pogostosti storitev.

3.3   SKLEP

| (131) | Če bi Komisija vseeno vse nove ukrepe ali del teh ukrepov opredelila kot državno pomoč, bi Francija Komisijo opozorila, da novi ukrepi z zagotavljanjem obnove sposobnosti preživetja družbe SNCM omogočajo ohranitev konkurenčnosti na zadevnih trgih, zlasti na trgu povezav s Korziko. Po mnenju Francije je ta element eno izmed načel smernic pri reševanju podjetja v težavah, kot sta v obravnavanem primeru na to opozorila Komisija (uvodna izjava 283 razveljavljene odločbe) in Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 15. junija 2005 v zadevi T-349/03 (točka 117). Sodišče je poudarilo zlasti, da lahko Komisija pri izvajanju svoje široke diskrecijske pravice presodi, da je bila prisotnost podjetja potrebna za preprečitev okrepljene oligopolne strukture zadevnih trgov. |
| --- | --- |

(131)

Če bi Komisija vseeno vse nove ukrepe ali del teh ukrepov opredelila kot državno pomoč, bi Francija Komisijo opozorila, da novi ukrepi z zagotavljanjem obnove sposobnosti preživetja družbe SNCM omogočajo ohranitev konkurenčnosti na zadevnih trgih, zlasti na trgu povezav s Korziko. Po mnenju Francije je ta element eno izmed načel smernic pri reševanju podjetja v težavah, kot sta v obravnavanem primeru na to opozorila Komisija (uvodna izjava 283 razveljavljene odločbe) in Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 15. junija 2005 v zadevi T-349/03 (točka 117). Sodišče je poudarilo zlasti, da lahko Komisija pri izvajanju svoje široke diskrecijske pravice presodi, da je bila prisotnost podjetja potrebna za preprečitev okrepljene oligopolne strukture zadevnih trgov.

| (132) | Francija v zvezi z določitvijo kakršnih koli izravnalnih ukrepov, ki se bodo naložili družbi SNCM, predlaga, naj Komisija upošteva strukturo trga. Tako bi zmanjšanje zmogljivosti družbe SNCM okrepilo položaj družbe CFF na trgu povezav s Korziko, s tem pa bi ta pridobila prevladujoči položaj (87). |
| --- | --- |

(132)

Francija v zvezi z določitvijo kakršnih koli izravnalnih ukrepov, ki se bodo naložili družbi SNCM, predlaga, naj Komisija upošteva strukturo trga. Tako bi zmanjšanje zmogljivosti družbe SNCM okrepilo položaj družbe CFF na trgu povezav s Korziko, s tem pa bi ta pridobila prevladujoči položaj (87).

| (133) | Po mnenju francoskih organov je posodobljena različica načrta prestrukturiranja v skladu z merili združljivosti, ki jih je Komisija določila v svojih smernicah iz leta 1999 in leta 2004. Francoski organi trdijo, da bi morali tudi vsi ukrepi, določeni v okviru privatizacije družbe SNCM, zagotoviti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja SNCM od konca leta 2009 in so omejeni na najmanj, kar je potrebno za to obnovo sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(133)

Po mnenju francoskih organov je posodobljena različica načrta prestrukturiranja v skladu z merili združljivosti, ki jih je Komisija določila v svojih smernicah iz leta 1999 in leta 2004. Francoski organi trdijo, da bi morali tudi vsi ukrepi, določeni v okviru privatizacije družbe SNCM, zagotoviti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja SNCM od konca leta 2009 in so omejeni na najmanj, kar je potrebno za to obnovo sposobnosti preživetja.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1   O ODLOČBI O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IZ LETA 2002

4.1.1   Pripombe družbe Corsica Ferries (CFF)

| (134) | Družba CFF, ki izpodbija trditev, da je družba SNCM podjetje v težavah v smislu smernic (88), se sprašuje o sposobnosti družbe SNCM, da postane donosna na nesubvencioniranih linijah. Ugotavlja še, da se v nasprotju z navedbami iz načrta prestrukturiranja (89) še vedno opravljajo povezave z Livornom. |
| --- | --- |

(134)

Družba CFF, ki izpodbija trditev, da je družba SNCM podjetje v težavah v smislu smernic (88), se sprašuje o sposobnosti družbe SNCM, da postane donosna na nesubvencioniranih linijah. Ugotavlja še, da se v nasprotju z navedbami iz načrta prestrukturiranja (89) še vedno opravljajo povezave z Livornom.

| (135) | Kar zadeva zmanjšanje stroškov, družba CFF obžaluje, da nima dostopa do posebnih delov načrta prestrukturiranja, v zvezi s katerimi so njeni predstavniki izrekli kritike (90). |
| --- | --- |

(135)

Kar zadeva zmanjšanje stroškov, družba CFF obžaluje, da nima dostopa do posebnih delov načrta prestrukturiranja, v zvezi s katerimi so njeni predstavniki izrekli kritike (90).

| (136) | Družba CFF meni, da je izračun francoskih organov, ki je privedel do zneska v višini 76 milijonov EUR, popolnoma fiktiven (91), razmerje lastnega kapitala do finančnih dolgov v višini 79 %, ki so ga določili francoski organi, pa se ji zdi pretirano (92). V zvezi z deleži družbe SNCM družba CFF ugotavlja, da nekatere izmed hčerinskih družb niso pomembne za dejavnosti pomorske družbe (93). |
| --- | --- |

(136)

Družba CFF meni, da je izračun francoskih organov, ki je privedel do zneska v višini 76 milijonov EUR, popolnoma fiktiven (91), razmerje lastnega kapitala do finančnih dolgov v višini 79 %, ki so ga določili francoski organi, pa se ji zdi pretirano (92). V zvezi z deleži družbe SNCM družba CFF ugotavlja, da nekatere izmed hčerinskih družb niso pomembne za dejavnosti pomorske družbe (93).

| (137) | Družba CFF sklepa, da načrtovana pomoč vodi v neupoštevanje uredbe o kabotaži in nesmiselnost javnega razpisa za povezave iz Marseilla na Korziko. Poudarja, da načrtovana pomoč ne sme omogočiti agresivnejše komercialne ponudbe družbe SNCM. Predlaga, naj se pomoč za prestrukturiranje dodeli šele leta 2007 in samo v primeru neuspeha družbe SNCM na javnem razpisu leta 2006, kar je edini scenarij, po katerem bi družba resnično zašla v težave. |
| --- | --- |

(137)

Družba CFF sklepa, da načrtovana pomoč vodi v neupoštevanje uredbe o kabotaži in nesmiselnost javnega razpisa za povezave iz Marseilla na Korziko. Poudarja, da načrtovana pomoč ne sme omogočiti agresivnejše komercialne ponudbe družbe SNCM. Predlaga, naj se pomoč za prestrukturiranje dodeli šele leta 2007 in samo v primeru neuspeha družbe SNCM na javnem razpisu leta 2006, kar je edini scenarij, po katerem bi družba resnično zašla v težave.

4.1.2   Pripombe družbe STIM

| (138) | Družba STIM, glavna delničarka družbe CMN, trdi, da bi bilo treba deleže, ki jih ima družba SNCM v družbi CMN, analizirati kot popolnoma finančna sredstva. Po mnenju družbe STIM sta družbi CMN in SNCM neodvisni in si konkurirata na linijah, ki niso linije z odhodom iz Marseilla, čeprav sta sopogodbenici na podlagi pogodbe o prenosu pooblastil javne službe. |
| --- | --- |

(138)

Družba STIM, glavna delničarka družbe CMN, trdi, da bi bilo treba deleže, ki jih ima družba SNCM v družbi CMN, analizirati kot popolnoma finančna sredstva. Po mnenju družbe STIM sta družbi CMN in SNCM neodvisni in si konkurirata na linijah, ki niso linije z odhodom iz Marseilla, čeprav sta sopogodbenici na podlagi pogodbe o prenosu pooblastil javne službe.

| (139) | V dopisu je navedeno, da si bo STIM prizadevala, da „odkupi vse deleže ali del deležev družbe SNCM v družbi CMN, a najraje celotni delež“, katerega vrednost ocenjuje na od 15 do 17 milijonov EUR, če bi Komisija pod pogoji, ki bi jih lahko določila v svoji končni odločbi, menila, da „je taka prodaja potrebna za zagotovitev ustrezne uravnoteženosti načrta prestrukturiranja“. |
| --- | --- |

(139)

V dopisu je navedeno, da si bo STIM prizadevala, da „odkupi vse deleže ali del deležev družbe SNCM v družbi CMN, a najraje celotni delež“, katerega vrednost ocenjuje na od 15 do 17 milijonov EUR, če bi Komisija pod pogoji, ki bi jih lahko določila v svoji končni odločbi, menila, da „je taka prodaja potrebna za zagotovitev ustrezne uravnoteženosti načrta prestrukturiranja“.

4.1.3   Pripombe predstavnikov regionalnih in lokalnih organov

| (140) | Župan Marseilla, predsednik generalnega sveta Bouches-du-Rhône in predsednik regionalnega sveta Provence-Alpes-Côte d’Azur so poudarili gospodarski pomen družbe SNCM za regionalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(140)

Župan Marseilla, predsednik generalnega sveta Bouches-du-Rhône in predsednik regionalnega sveta Provence-Alpes-Côte d’Azur so poudarili gospodarski pomen družbe SNCM za regionalno gospodarstvo.

| (141) | Predsednik regionalnega sveta Provence-Alpes-Côte d’Azur je dodal, da se zdi, da so pogoji za to, da načrt prestrukturiranja družbe SNCM zagotovi sposobnost preživetja podjetja, izpolnjeni. |
| --- | --- |

(141)

Predsednik regionalnega sveta Provence-Alpes-Côte d’Azur je dodal, da se zdi, da so pogoji za to, da načrt prestrukturiranja družbe SNCM zagotovi sposobnost preživetja podjetja, izpolnjeni.

| (142) | Predsednik izvršnega sveta skupščine Korzike je predstavil posvetovanja skupščine z dne 18. decembra 2002, med katerimi je skupščina izdala „ugodno mnenje“ za načrt dokapitalizacije družbe SNCM. |
| --- | --- |

(142)

Predsednik izvršnega sveta skupščine Korzike je predstavil posvetovanja skupščine z dne 18. decembra 2002, med katerimi je skupščina izdala „ugodno mnenje“ za načrt dokapitalizacije družbe SNCM.

4.1.4   Pripombe prometnega urada Korzike

| (143) | Prometni urad Korzike ugotavlja, da bi izginotje družbe SNCM „nemudoma povzročilo veliko zmanjšanje storitev“, saj je družba zdaj edina, ki je zmožna izpolniti zahteve iz pogodbe glede prevoza potnikov. Poleg tega opozarja, da je družba SNCM pomembna za gospodarstvo Korzike. |
| --- | --- |

(143)

Prometni urad Korzike ugotavlja, da bi izginotje družbe SNCM „nemudoma povzročilo veliko zmanjšanje storitev“, saj je družba zdaj edina, ki je zmožna izpolniti zahteve iz pogodbe glede prevoza potnikov. Poleg tega opozarja, da je družba SNCM pomembna za gospodarstvo Korzike.

4.2   O ODLOČBI IZ LETA 2006 O RAZŠIRITVI POSTOPKA

4.2.1   Pripombe družbe Corsica Ferries (CFF)

| (144) | Družba CFF poudarja obseg zadevnih zneskov, njihovo nesorazmernost glede na promet družbe SNCM in dejstvo, da so bili družbi SNCM izplačani, preden je Komisija odločila o opredelitvi pomoči na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(144)

Družba CFF poudarja obseg zadevnih zneskov, njihovo nesorazmernost glede na promet družbe SNCM in dejstvo, da so bili družbi SNCM izplačani, preden je Komisija odločila o opredelitvi pomoči na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES.

| (145) | Komisijo opozarja, da ima podpora francoske države družbi SNCM strateški pomen za razvoj družbe CFF. Ti nepooblaščeni ukrepi družbi SNCM omogočajo izvajanje zelo agresivne tarifne politike na linijah, na katerih CFF deluje že deset let in v zvezi s katerimi se prvič od svoje ustanovitve srečuje z izgubo tržnega deleža. |
| --- | --- |

(145)

Komisijo opozarja, da ima podpora francoske države družbi SNCM strateški pomen za razvoj družbe CFF. Ti nepooblaščeni ukrepi družbi SNCM omogočajo izvajanje zelo agresivne tarifne politike na linijah, na katerih CFF deluje že deset let in v zvezi s katerimi se prvič od svoje ustanovitve srečuje z izgubo tržnega deleža.

| (146) | CFF v zvezi s konkurenčnim razpisnim postopkom za prodajo družbe meni, da ni bil popolnoma pregleden, ker izbrano podjetje BCP nima več operativnega nadzora nad družbo SNCM, saj ga je predala skupini VT. Poleg tega zaradi spremembe finančnih pogojev v korist kupcev družba CFF dvomi o načelu enake obravnave vlagateljev, ki bi moralo prevladovati v celotnem postopku. |
| --- | --- |

(146)

CFF v zvezi s konkurenčnim razpisnim postopkom za prodajo družbe meni, da ni bil popolnoma pregleden, ker izbrano podjetje BCP nima več operativnega nadzora nad družbo SNCM, saj ga je predala skupini VT. Poleg tega zaradi spremembe finančnih pogojev v korist kupcev družba CFF dvomi o načelu enake obravnave vlagateljev, ki bi moralo prevladovati v celotnem postopku.

| (147) | CFF v zvezi z negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR dvomi, da se je v zadevnem primeru uporabilo merilo preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Prvič, CFF se sprašuje, ali je mogoče šteti, da je država zadevni postopek izvedla vzporedno s pomembnim in sočasnim posredovanjem zasebnih subjektov v primerljivih razmerah, medtem ko je dokapitalizirala družbo pred skupno dokapitalizacijo delničarjev in novim načrtom prestrukturiranja. Drugič, CFF meni, da bi preudaren vlagatelj zaradi resnih finančnih razmer v družbi SNCM posredoval prej, da bi preprečil izgubo vrednosti svoje naložbe (94). |
| --- | --- |

(147)

CFF v zvezi z negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR dvomi, da se je v zadevnem primeru uporabilo merilo preudarnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Prvič, CFF se sprašuje, ali je mogoče šteti, da je država zadevni postopek izvedla vzporedno s pomembnim in sočasnim posredovanjem zasebnih subjektov v primerljivih razmerah, medtem ko je dokapitalizirala družbo pred skupno dokapitalizacijo delničarjev in novim načrtom prestrukturiranja. Drugič, CFF meni, da bi preudaren vlagatelj zaradi resnih finančnih razmer v družbi SNCM posredoval prej, da bi preprečil izgubo vrednosti svoje naložbe (94).

| (148) | CFF meni, da je sklicevanje na zadevo ABX Logistics brezpredmetno. Poleg tega, da okoliščin navedene zadeve ni mogoče prenesti na obravnavani primer, CFF izpostavlja pomemben prispevek upravičenca pomoči v navedeni zadevi, ki se očitno ni pojavil v primeru družbe SNCM. Meni še, da se v odločbi Komisije iz leta 2006 niso upoštevali stroški v zvezi s tveganjem sodnih postopkov zaradi likvidacije zadevnega podjetja. V zvezi s tem trdi, da v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti nacionalne sodne prakse, na katero se sklicuje Francija pri utemeljitvi stroškov, povezanih z likvidacijo SNCM. Po mnenju družbe CFF se kasacijsko sodišče v zadevi Mines et produits chimiques de Salsignes nikjer ne sklicuje na neposredno odgovornost države delničarke v primeru likvidacije podjetja, v katerem ima delež, ampak izpostavlja možnost tožbe za plačilo dolgovanih plač in dolgov za socialno varnost, vložene zoper industrijsko in komercialno javno podjetje, ter nezmožnost, da se njeni vodje izognejo svojim obveznostim s sklicevanjem na posredovanje javnih organov. |
| --- | --- |

(148)

CFF meni, da je sklicevanje na zadevo ABX Logistics brezpredmetno. Poleg tega, da okoliščin navedene zadeve ni mogoče prenesti na obravnavani primer, CFF izpostavlja pomemben prispevek upravičenca pomoči v navedeni zadevi, ki se očitno ni pojavil v primeru družbe SNCM. Meni še, da se v odločbi Komisije iz leta 2006 niso upoštevali stroški v zvezi s tveganjem sodnih postopkov zaradi likvidacije zadevnega podjetja. V zvezi s tem trdi, da v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti nacionalne sodne prakse, na katero se sklicuje Francija pri utemeljitvi stroškov, povezanih z likvidacijo SNCM. Po mnenju družbe CFF se kasacijsko sodišče v zadevi Mines et produits chimiques de Salsignes nikjer ne sklicuje na neposredno odgovornost države delničarke v primeru likvidacije podjetja, v katerem ima delež, ampak izpostavlja možnost tožbe za plačilo dolgovanih plač in dolgov za socialno varnost, vložene zoper industrijsko in komercialno javno podjetje, ter nezmožnost, da se njeni vodje izognejo svojim obveznostim s sklicevanjem na posredovanje javnih organov.

| (149) | CFF v zvezi z neuporabnostjo sodne prakse, ki jo je uporabilo pritožbeno sodišče v Rouenu v zadevi Aspocomp, v zadevnem primeru trdi, da je predmet navedene sodbe, ki se nanaša na odredbo, da mora matična družba zaposlenim v hčerinski družbi zaradi „neupoštevanja sporazuma“ izplačati socialne prejemke, ki jo je ustanoviteljica potrdila, povsem drugačen od dejstev v primeru SNCM. Zato ne obstaja zanesljivo tveganje, da bi bila družba CGMF ali država obsojena na plačilo odpravnin v primeru prisilne likvidacije. Poleg tega CFF dvomi o oceni drugih socialnih stroškov, ker se zdi, da se razlikujejo glede na strokovnjake, ki so bili pozvani, naj jih ocenijo. |
| --- | --- |

(149)

CFF v zvezi z neuporabnostjo sodne prakse, ki jo je uporabilo pritožbeno sodišče v Rouenu v zadevi Aspocomp, v zadevnem primeru trdi, da je predmet navedene sodbe, ki se nanaša na odredbo, da mora matična družba zaposlenim v hčerinski družbi zaradi „neupoštevanja sporazuma“ izplačati socialne prejemke, ki jo je ustanoviteljica potrdila, povsem drugačen od dejstev v primeru SNCM. Zato ne obstaja zanesljivo tveganje, da bi bila družba CGMF ali država obsojena na plačilo odpravnin v primeru prisilne likvidacije. Poleg tega CFF dvomi o oceni drugih socialnih stroškov, ker se zdi, da se razlikujejo glede na strokovnjake, ki so bili pozvani, naj jih ocenijo.

| (150) | CFF meni, da lahko uporaba sodne prakse Skupnosti v zadevah Gröditzer in Hytasa v obravnavanem primeru privede samo do ugotovitve, da država ni ravnala kot zasebni vlagatelj, kolikor je bil v skladu z navedeno sodno prakso kapitalski vložek države povezan s prodajo 75 % njenega deleža v družbi SNCM, pri čemer so se sorazmerno zmanjšale možnosti za dobiček. |
| --- | --- |

(150)

CFF meni, da lahko uporaba sodne prakse Skupnosti v zadevah Gröditzer in Hytasa v obravnavanem primeru privede samo do ugotovitve, da država ni ravnala kot zasebni vlagatelj, kolikor je bil v skladu z navedeno sodno prakso kapitalski vložek države povezan s prodajo 75 % njenega deleža v družbi SNCM, pri čemer so se sorazmerno zmanjšale možnosti za dobiček.

| (151) | Končno, CFF meni, da bi bilo treba pri primerjavi stroškov likvidacije in stroškov dokapitalizacije upoštevati vrednost sredstev, ki se v obeh primerih prenese na kupca. CFF meni, da je vrednost prodanih sredstev med 640 milijonov EUR in 755 milijonov EUR (95), prodajna vrednost ladjevja, ki jo je uporabila družba SNCM, pa je po mnenju CFF iz avgusta 2006 med 644 milijonov EUR in 664 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(151)

Končno, CFF meni, da bi bilo treba pri primerjavi stroškov likvidacije in stroškov dokapitalizacije upoštevati vrednost sredstev, ki se v obeh primerih prenese na kupca. CFF meni, da je vrednost prodanih sredstev med 640 milijonov EUR in 755 milijonov EUR (95), prodajna vrednost ladjevja, ki jo je uporabila družba SNCM, pa je po mnenju CFF iz avgusta 2006 med 644 milijonov EUR in 664 milijonov EUR.

| (152) | Kar zadeva opredelitev ukrepov po dokapitalizaciji iz leta 2002 kot pomoči za prestrukturiranje, CFF meni, da čeprav SNCM v obdobju pred prvo dokapitalizacijo v višini 142,5 milijona EUR izpolnjuje pogoje podjetja v težavah iz smernic iz leta 2004, ta opredelitev postane zelo sporna za obdobje pred drugim povečanjem kapitala za 8,75 milijona EUR, ker je bil kapital podjetja obnovljen. |
| --- | --- |

(152)

Kar zadeva opredelitev ukrepov po dokapitalizaciji iz leta 2002 kot pomoči za prestrukturiranje, CFF meni, da čeprav SNCM v obdobju pred prvo dokapitalizacijo v višini 142,5 milijona EUR izpolnjuje pogoje podjetja v težavah iz smernic iz leta 2004, ta opredelitev postane zelo sporna za obdobje pred drugim povečanjem kapitala za 8,75 milijona EUR, ker je bil kapital podjetja obnovljen.

| (153) | CFF v zvezi s sposobnostjo preživetja družbe poudarja, da je prodaja družbe SNCM samo delna in ni nepreklicna glede na razvezne klavzule, dogovorjene s kupci. Navedeni dejavniki pomembno vplivajo na negotovost glede volje in sposobnosti kupcev, da zagotovijo okrevanje družbe SNCM in možnosti dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. CFF še navaja, da v nasprotju z zahtevami smernic iz leta 2004 francoski organi niso predvideli opustitve dejavnosti, ki so tudi po prestrukturiranju strukturno deficitne (96). Poleg tega je CFF skeptična glede načrta znižanja stroškov, medtem ko naj bi se ladjevje družbe SNCM povečalo (97), in glede načrta zmanjšanja števila zaposlenih, zlasti glede na neuspeh socialnega načrta iz leta 2002. |
| --- | --- |

(153)

CFF v zvezi s sposobnostjo preživetja družbe poudarja, da je prodaja družbe SNCM samo delna in ni nepreklicna glede na razvezne klavzule, dogovorjene s kupci. Navedeni dejavniki pomembno vplivajo na negotovost glede volje in sposobnosti kupcev, da zagotovijo okrevanje družbe SNCM in možnosti dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. CFF še navaja, da v nasprotju z zahtevami smernic iz leta 2004 francoski organi niso predvideli opustitve dejavnosti, ki so tudi po prestrukturiranju strukturno deficitne (96). Poleg tega je CFF skeptična glede načrta znižanja stroškov, medtem ko naj bi se ladjevje družbe SNCM povečalo (97), in glede načrta zmanjšanja števila zaposlenih, zlasti glede na neuspeh socialnega načrta iz leta 2002.

| (154) | CFF dvomi, da je nova pomoč omejena na najnižjo raven, in sicer zaradi nejasnosti glede tega, kaj zajemajo socialni stroški, in zaradi vsebine zapisnika seje družbe SNCM z dne 28. aprila 2006, po katerem naj bi se del navedene pomoči uporabil za kritje izgub iz poslovanja družbe v letih 2006 in 2007. CFF še meni, da kupci družbe SNCM ne prispevajo pomembno k prestrukturiranju podjetja. |
| --- | --- |

(154)

CFF dvomi, da je nova pomoč omejena na najnižjo raven, in sicer zaradi nejasnosti glede tega, kaj zajemajo socialni stroški, in zaradi vsebine zapisnika seje družbe SNCM z dne 28. aprila 2006, po katerem naj bi se del navedene pomoči uporabil za kritje izgub iz poslovanja družbe v letih 2006 in 2007. CFF še meni, da kupci družbe SNCM ne prispevajo pomembno k prestrukturiranju podjetja.

| (155) | Da bi se preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence, CFF meni, da je treba obnoviti in natančno določiti izravnalne ukrepe, naložene družbi SNCM leta 2003, ter dodati nove, ki se nanašajo na zmanjšanje prisotnosti družbe SNCM na trgu (98). CFF še meni, da del ukrepov, naloženih družbi SNCM z odločbo iz leta 2003, ni bil upoštevan. Družba SNCM je v nasprotju s členom 2 odločbe Komisije iz leta 2003 kupila nove ladje. Poleg tega v nasprotju s členom 3 odločbe Komisije ni prodala svojega deleža v družbi CCM. Nazadnje, SNCM od leta 2003 izvaja agresivno tarifno politiko z nižjimi cenami, kot jih uporablja CFF, kar je v nasprotju s členom 4 odločbe (do 30 % cenejše vozovnice za enake ali podobne storitve). |
| --- | --- |

(155)

Da bi se preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence, CFF meni, da je treba obnoviti in natančno določiti izravnalne ukrepe, naložene družbi SNCM leta 2003, ter dodati nove, ki se nanašajo na zmanjšanje prisotnosti družbe SNCM na trgu (98). CFF še meni, da del ukrepov, naloženih družbi SNCM z odločbo iz leta 2003, ni bil upoštevan. Družba SNCM je v nasprotju s členom 2 odločbe Komisije iz leta 2003 kupila nove ladje. Poleg tega v nasprotju s členom 3 odločbe Komisije ni prodala svojega deleža v družbi CCM. Nazadnje, SNCM od leta 2003 izvaja agresivno tarifno politiko z nižjimi cenami, kot jih uporablja CFF, kar je v nasprotju s členom 4 odločbe (do 30 % cenejše vozovnice za enake ali podobne storitve).

| (156) | CFF v zvezi z naravo druge dokapitalizacije v znesku 8,75 milijona EUR meni, da mora biti poleg sočasnosti javne in zasebne naložbe zasebno posredovanje pomembno in opravljeno pod primerljivimi pogoji, da bi bilo posredovanje države veljavno. Navedena pogoja v obravnavanem primeru nista izpolnjena. Prvič, delež kupcev, ki je tesno povezan s prvim povečanjem kapitala za 142,5 milijona EUR, ni pomemben. Drugič, posredovanje kupcev ni bilo opravljeno pod pogoji, primerljivimi s pogoji države, zlasti zaradi razveznih klavzul in pričakovane donosnosti manjšinskega deleža družbe CGMF. |
| --- | --- |

(156)

CFF v zvezi z naravo druge dokapitalizacije v znesku 8,75 milijona EUR meni, da mora biti poleg sočasnosti javne in zasebne naložbe zasebno posredovanje pomembno in opravljeno pod primerljivimi pogoji, da bi bilo posredovanje države veljavno. Navedena pogoja v obravnavanem primeru nista izpolnjena. Prvič, delež kupcev, ki je tesno povezan s prvim povečanjem kapitala za 142,5 milijona EUR, ni pomemben. Drugič, posredovanje kupcev ni bilo opravljeno pod pogoji, primerljivimi s pogoji države, zlasti zaradi razveznih klavzul in pričakovane donosnosti manjšinskega deleža družbe CGMF.

| (157) | CFF v zvezi s socialnimi ukrepi v višini 38,5 milijona EUR izpodbija opredelitev navedenega zneska kot pomoči za osebe. Čeprav je res, da ta znesek koristi neposredno zaposlenim družbe SNCM, CFF poudarja, da bi ta ukrep lahko ustvaril posredne pozitivne učinke za družbo SNCM, zlasti v smislu umiritve odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

(157)

CFF v zvezi s socialnimi ukrepi v višini 38,5 milijona EUR izpodbija opredelitev navedenega zneska kot pomoči za osebe. Čeprav je res, da ta znesek koristi neposredno zaposlenim družbe SNCM, CFF poudarja, da bi ta ukrep lahko ustvaril posredne pozitivne učinke za družbo SNCM, zlasti v smislu umiritve odnosov med delodajalci in delojemalci.

4.2.2   Pripombe družbe STIM

4.2.2.1   O ukrepih po dokapitalizaciji iz leta 2002

| (158) | Družba STIM v zvezi z negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR meni, da ta cena ni tržna cena, ki izhaja iz odprtega in nediskriminacijskega konkurenčnega razpisnega postopka, saj je dokapitalizacija potekala pod drugačnimi pogoji, kot jim mora običajno slediti zasebni vlagatelj. STIM meni, da bi revalorizirana neto sredstva v najslabšem primeru omogočala likvidacijo brez stroškov za državo ali celo dobiček pri likvidaciji, da je prodajna cena smešno nizka v primerjavi z vrednostjo podjetja (ki jo družba STIM ocenjuje na 350 milijonov EUR) in da je pomoč nesorazmerna glede na potrebe podjetja. |
| --- | --- |

(158)

Družba STIM v zvezi z negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR meni, da ta cena ni tržna cena, ki izhaja iz odprtega in nediskriminacijskega konkurenčnega razpisnega postopka, saj je dokapitalizacija potekala pod drugačnimi pogoji, kot jim mora običajno slediti zasebni vlagatelj. STIM meni, da bi revalorizirana neto sredstva v najslabšem primeru omogočala likvidacijo brez stroškov za državo ali celo dobiček pri likvidaciji, da je prodajna cena smešno nizka v primerjavi z vrednostjo podjetja (ki jo družba STIM ocenjuje na 350 milijonov EUR) in da je pomoč nesorazmerna glede na potrebe podjetja.

| (159) | Družba STIM Komisijo opozarja tudi na pretiranost razvezne klavzule v zvezi s prodajo zasebnemu sektorju. |
| --- | --- |

(159)

Družba STIM Komisijo opozarja tudi na pretiranost razvezne klavzule v zvezi s prodajo zasebnemu sektorju.

| (160) | Nazadnje, STIM izpodbija utemeljitev negativne prodajne cene na podlagi predpostavke, da bo likvidacija potekala v težkih socialnih razmerah, kar se zdi nerealno. |
| --- | --- |

(160)

Nazadnje, STIM izpodbija utemeljitev negativne prodajne cene na podlagi predpostavke, da bo likvidacija potekala v težkih socialnih razmerah, kar se zdi nerealno.

| (161) | STIM v zvezi z drugo dokapitalizacijo za 8,75 milijona EUR meni, da navedeni kapitalski vložek ni v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu glede na nezadostnost jamstev za donosnost naložbe. STIM izpodbija trditev, ki se nanaša na sočasnost zasebne in javne naložbe ter s katero se želi dokazati, da ta vložek ni državna pomoč. Če je dokazana, je taka sočasnost samo kazalnik in sama po sebi ne more biti merilo opredelitve (99). Nazadnje, STIM navaja, da navedeni vložek pomeni jamstvo francoske vlade kupcem, da je družba SNCM dejansko dobila prenos pooblastil javne službe za povezave s Korziko. |
| --- | --- |

(161)

STIM v zvezi z drugo dokapitalizacijo za 8,75 milijona EUR meni, da navedeni kapitalski vložek ni v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu glede na nezadostnost jamstev za donosnost naložbe. STIM izpodbija trditev, ki se nanaša na sočasnost zasebne in javne naložbe ter s katero se želi dokazati, da ta vložek ni državna pomoč. Če je dokazana, je taka sočasnost samo kazalnik in sama po sebi ne more biti merilo opredelitve (99). Nazadnje, STIM navaja, da navedeni vložek pomeni jamstvo francoske vlade kupcem, da je družba SNCM dejansko dobila prenos pooblastil javne službe za povezave s Korziko.

| (162) | Družba STIM v zvezi s pomočjo za osebe v višini 38,5 milijona EUR meni, da je namen tega zneska dejansko zagotoviti sredstva družbi SNCM, da bi izpolnila nekatere poglavitne vidike sanacijskega načrta, predloženega Komisiji, ki niso bili uresničeni, zlasti zmanjšanje števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(162)

Družba STIM v zvezi s pomočjo za osebe v višini 38,5 milijona EUR meni, da je namen tega zneska dejansko zagotoviti sredstva družbi SNCM, da bi izpolnila nekatere poglavitne vidike sanacijskega načrta, predloženega Komisiji, ki niso bili uresničeni, zlasti zmanjšanje števila zaposlenih.

4.2.2.2   O združljivosti s smernicami iz leta 2004

| (163) | Družba STIM meni, da pomoč, ki jo je prejela družba SNCM, ni omejena na najnižjo raven. Prispevek družbe SNCM in kupcev k načrtu prestrukturiranja je nezadosten glede na pogoje, določene v smernicah iz leta 2004, poleg tega ni dokazano, da je bil položaj SNCM tako izreden, da bi upravičeval nižji lastni prispevek. STIM še opozarja na nesorazmernost pomoči, dodeljene leta 2006, saj je družbi SNCM omogočila oblikovanje rezerv za kritje prihodnjih izgub. Nazadnje, dejstvo, da SNCM ni predvidela prodaje sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, je v nasprotju z zahtevami iz smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(163)

Družba STIM meni, da pomoč, ki jo je prejela družba SNCM, ni omejena na najnižjo raven. Prispevek družbe SNCM in kupcev k načrtu prestrukturiranja je nezadosten glede na pogoje, določene v smernicah iz leta 2004, poleg tega ni dokazano, da je bil položaj SNCM tako izreden, da bi upravičeval nižji lastni prispevek. STIM še opozarja na nesorazmernost pomoči, dodeljene leta 2006, saj je družbi SNCM omogočila oblikovanje rezerv za kritje prihodnjih izgub. Nazadnje, dejstvo, da SNCM ni predvidela prodaje sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, je v nasprotju z zahtevami iz smernic iz leta 2004.

| (164) | Družba STIM meni, da so bili zneski izplačani v nasprotju z načelom „enkrat in zadnjič“ iz smernic iz leta 2004. Poslabšanja finančnega položaja podjetja in delavskih sporov ni mogoče analizirati kot izredne in nepredvidljive okoliščine, za katere upravičeno podjetje ni odgovorno. |
| --- | --- |

(164)

Družba STIM meni, da so bili zneski izplačani v nasprotju z načelom „enkrat in zadnjič“ iz smernic iz leta 2004. Poslabšanja finančnega položaja podjetja in delavskih sporov ni mogoče analizirati kot izredne in nepredvidljive okoliščine, za katere upravičeno podjetje ni odgovorno.

| (165) | Zato STIM zahteva dodatna nadomestila v višini polovice zagotovljene pomoči, tj. 98,25 milijona EUR, s prodajo dodatne ladje ter neposrednih in posrednih deležev družbe SNCM v družbi CMN. V zvezi s tem navaja, da navedeni deleži niso strateški v smislu smernic iz leta 2004 o pomoči za prestrukturiranje, saj niso bistvenega pomena za preživetje podjetja niti niso neodtujljiva sredstva. |
| --- | --- |

(165)

Zato STIM zahteva dodatna nadomestila v višini polovice zagotovljene pomoči, tj. 98,25 milijona EUR, s prodajo dodatne ladje ter neposrednih in posrednih deležev družbe SNCM v družbi CMN. V zvezi s tem navaja, da navedeni deleži niso strateški v smislu smernic iz leta 2004 o pomoči za prestrukturiranje, saj niso bistvenega pomena za preživetje podjetja niti niso neodtujljiva sredstva.

| (166) | Družba STIM še trdi, da domnevnih sinergij med družbama SNCM in CMN ni, saj SNCM nima vloge pri vodenju in razvoju CMN. Nazadnje, poudarja, da delničarski sporazum, ki povezuje podjetji, od 15. marca 2006 ne velja več, saj ga je na ta datum družba CMN odpovedala, kot je ugotovilo pritožbeno sodišče v Parizu. |
| --- | --- |

(166)

Družba STIM še trdi, da domnevnih sinergij med družbama SNCM in CMN ni, saj SNCM nima vloge pri vodenju in razvoju CMN. Nazadnje, poudarja, da delničarski sporazum, ki povezuje podjetji, od 15. marca 2006 ne velja več, saj ga je na ta datum družba CMN odpovedala, kot je ugotovilo pritožbeno sodišče v Parizu.

4.2.3   Pripombe družbe SNCM

| (167) | Družba SNCM je Komisiji poslala dokument, v katerem je povzela svoj gospodarski in konkurenčni položaj, ter pravni nasvet z oceno tveganja, da bodo sodišča v primeru likvidacijskih postopkov državno posredovanje označila kot dejansko vodenje družbe v obdobju pred privatizacijo. |
| --- | --- |

(167)

Družba SNCM je Komisiji poslala dokument, v katerem je povzela svoj gospodarski in konkurenčni položaj, ter pravni nasvet z oceno tveganja, da bodo sodišča v primeru likvidacijskih postopkov državno posredovanje označila kot dejansko vodenje družbe v obdobju pred privatizacijo.

| (168) | Odvetniška pisarna Baker & McKenzie, s katero se je posvetovala SNCM, je sklenila, da na podlagi statutov podjetja ter spremnih dopisov, govorov in zapisnikov, država [...] (60) odločbe (100) [...] (60) organi (101), [...]* uprave družb (102). V poročilu je navedeno tudi, da [...] (60) SNCM (103). Nazadnje, navedeno poročilo se sklicuje na dejstvo, da [...] (60) SNCM. |
| --- | --- |

(168)

Odvetniška pisarna Baker & McKenzie, s katero se je posvetovala SNCM, je sklenila, da na podlagi statutov podjetja ter spremnih dopisov, govorov in zapisnikov, država [...] (60) odločbe (100) [...] (60) organi (101), [...]* uprave družb (102). V poročilu je navedeno tudi, da [...] (60) SNCM (103). Nazadnje, navedeno poročilo se sklicuje na dejstvo, da [...] (60) SNCM.

| (169) | Na podlagi tega strokovnjak družbe SNCM ugotavlja, da je zelo verjetno, da bi trgovinsko sodišče v Marseillu ugotovilo, da je francoska država dejanska upraviteljica. |
| --- | --- |

(169)

Na podlagi tega strokovnjak družbe SNCM ugotavlja, da je zelo verjetno, da bi trgovinsko sodišče v Marseillu ugotovilo, da je francoska država dejanska upraviteljica.

| (170) | Poleg tega so glede na ugotovitve, ki jih med drugim vsebujejo poročila Računskega sodišča, napake pri upravljanju, za katere je odgovorna francoska država, dejanska upraviteljica družbe SNCM, prispevale k ugotovljenemu primanjkljaju sredstev SNCM. Poročilo med drugim vsebuje ostre kritike glede naslednjih napak pri upravljanju: izbire [...] (60) komercialen. Izguba, nastala zaradi slabega vodenja, je znašala [...] (60). |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega so glede na ugotovitve, ki jih med drugim vsebujejo poročila Računskega sodišča, napake pri upravljanju, za katere je odgovorna francoska država, dejanska upraviteljica družbe SNCM, prispevale k ugotovljenemu primanjkljaju sredstev SNCM. Poročilo med drugim vsebuje ostre kritike glede naslednjih napak pri upravljanju: izbire [...] (60) komercialen. Izguba, nastala zaradi slabega vodenja, je znašala [...] (60).

| (171) | Po mnenju strokovnjaka družbe SNCM v teh okoliščinah ni nobenega dvoma, da bi država v primeru tožbe za poravnavo dolgov morala zaradi velike vloge, ki jo je imela pri upravljanju družbe SNCM, očitnih napak pri upravljanju in obsega svojih finančnih sredstev kriti celotni primanjkljaj ali del primanjkljaja. |
| --- | --- |

(171)

Po mnenju strokovnjaka družbe SNCM v teh okoliščinah ni nobenega dvoma, da bi država v primeru tožbe za poravnavo dolgov morala zaradi velike vloge, ki jo je imela pri upravljanju družbe SNCM, očitnih napak pri upravljanju in obsega svojih finančnih sredstev kriti celotni primanjkljaj ali del primanjkljaja.

| (172) | Strokovnjak družbe SNCM na podlagi zadevne sodne prakse sklepa, da bi država v primeru likvidacije SNCM zagotovo morala plačati vse dolgovane plače in dolgove iz socialne varnosti družbe SNCM. Na podlagi tega bi bila država kot delničarka spoznana za odgovorno za delež, ocenjen na 85–100 % ugotovljenega primanjkljaja sredstev (tj. med 316,6 milijona EUR in 385,7 milijona EUR). Zato je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ko je odločila, da se družba SNCM privatizira, pri čemer je pred tem okrepila njen kapital za 158 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(172)

Strokovnjak družbe SNCM na podlagi zadevne sodne prakse sklepa, da bi država v primeru likvidacije SNCM zagotovo morala plačati vse dolgovane plače in dolgove iz socialne varnosti družbe SNCM. Na podlagi tega bi bila država kot delničarka spoznana za odgovorno za delež, ocenjen na 85–100 % ugotovljenega primanjkljaja sredstev (tj. med 316,6 milijona EUR in 385,7 milijona EUR). Zato je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ko je odločila, da se družba SNCM privatizira, pri čemer je pred tem okrepila njen kapital za 158 milijonov EUR.

V.   STALIŠČA FRANCIJE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   STALIŠČA FRANCIJE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANIH STRANI V ZVEZI Z ODLOČITVIJO IZ LETA 2002 O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

5.1.1   O pripombah družbe CFF

| (173) | Francoski organi so navedli, da so nekateri podatki, ki jih je v zvezi s storitvami družbe SNCM predložila družba CFF, netočni. |
| --- | --- |

(173)

Francoski organi so navedli, da so nekateri podatki, ki jih je v zvezi s storitvami družbe SNCM predložila družba CFF, netočni.

| (174) | Država v nasprotju s trditvami CFF meni, da je bil načrt prestrukturiranja izdelan tako, da se v najkrajšem možnem času zagotovi okrevanje družbe SNCM ter ustvarijo ustrezni pogoji za zagotovitev srednjeročne in dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Francoski organi navajajo, da je bil pomemben del programa znižanja stroškov že izveden. Število ladij se je zmanjšalo, program prodaje sredstev pa poteka v skladu z industrijskim načrtom. Povezave so bile prerazporejene, akcijski načrt za zmanjšanje vmesne potrošnje pa daje prve rezultate. Nazadnje, postopno se izvajajo ukrepi za zaposlovanje iz industrijskega načrta. Poleg tega je družba SNCM leta 2001 določila 21,3 milijona EUR za financiranje ukrepov prestrukturiranja in zlasti načrta ohranitve delovnih mest. |
| --- | --- |

(174)

Država v nasprotju s trditvami CFF meni, da je bil načrt prestrukturiranja izdelan tako, da se v najkrajšem možnem času zagotovi okrevanje družbe SNCM ter ustvarijo ustrezni pogoji za zagotovitev srednjeročne in dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Francoski organi navajajo, da je bil pomemben del programa znižanja stroškov že izveden. Število ladij se je zmanjšalo, program prodaje sredstev pa poteka v skladu z industrijskim načrtom. Povezave so bile prerazporejene, akcijski načrt za zmanjšanje vmesne potrošnje pa daje prve rezultate. Nazadnje, postopno se izvajajo ukrepi za zaposlovanje iz industrijskega načrta. Poleg tega je družba SNCM leta 2001 določila 21,3 milijona EUR za financiranje ukrepov prestrukturiranja in zlasti načrta ohranitve delovnih mest.

| (175) | Francoski organi v zvezi z določitvijo zneska pomoči potrjujejo, da je razmerje med lastnim kapitalom in dolgom v višini 0,79 dejansko značilno za bilance večine pomorskih družb, razen v izjemnih primerih. Francoski organi menijo, da je razmerje 0,497, ki ga je leta 2001 predložila družba CFF za družbo CMN, nepravilno, saj ne upošteva likvidnih sredstev v bilanci. Popravljeno razmerje družbe CMN je 0,557. Po mnenju francoskih organov je ta raven v vsakem primeru nezadostna za družbo CMN, kar dokazujejo težave z denarnim tokom, s katerimi se je družba CMN srečala leta 2002. Družba CMN si je dejansko morala izposoditi 8 milijonov EUR od družbe STIM za financiranje gotovinskega primanjkljaja, ki ga njene banke niso krile. |
| --- | --- |

(175)

Francoski organi v zvezi z določitvijo zneska pomoči potrjujejo, da je razmerje med lastnim kapitalom in dolgom v višini 0,79 dejansko značilno za bilance večine pomorskih družb, razen v izjemnih primerih. Francoski organi menijo, da je razmerje 0,497, ki ga je leta 2001 predložila družba CFF za družbo CMN, nepravilno, saj ne upošteva likvidnih sredstev v bilanci. Popravljeno razmerje družbe CMN je 0,557. Po mnenju francoskih organov je ta raven v vsakem primeru nezadostna za družbo CMN, kar dokazujejo težave z denarnim tokom, s katerimi se je družba CMN srečala leta 2002. Družba CMN si je dejansko morala izposoditi 8 milijonov EUR od družbe STIM za financiranje gotovinskega primanjkljaja, ki ga njene banke niso krile.

5.1.2   O pripombah družbe STIM

| (176) | Francoski organi trdijo, da deleža družbe SNCM v kapitalu družbe CNM ni mogoče razlagati kot popolnoma finančna sredstva, kot naj bi trdila družba STIM. Francija zagovarja stališče, da so deleži družbe SNCM v družbi CMN strateško zelo pomembni. Po njenem mnenju njihova prodaja ne bi bila samo gospodarsko nesmiselna, ampak bi bila tudi velika strateška napaka. |
| --- | --- |

(176)

Francoski organi trdijo, da deleža družbe SNCM v kapitalu družbe CNM ni mogoče razlagati kot popolnoma finančna sredstva, kot naj bi trdila družba STIM. Francija zagovarja stališče, da so deleži družbe SNCM v družbi CMN strateško zelo pomembni. Po njenem mnenju njihova prodaja ne bi bila samo gospodarsko nesmiselna, ampak bi bila tudi velika strateška napaka.

5.1.3   O pripombah predstavnikov regionalnih in lokalnih organov

| (177) | Čeprav se Francija na splošno strinja z vsebino dopisa predsednika regije Provence-Alpes-Côte d’Azur, vseeno navaja, da v nasprotju s trditvijo iz točke 2 navedenega dopisa (104) ponudba glede povezave med celinsko Francijo in Korziko ni „preobsežna glede na povpraševanje“ ter da je cenovna politika družbe SNCM v skladu z zavezami, ki jih je sprejela, da ne bo pobudnica cenovne vojne in narekovala cen. |
| --- | --- |

(177)

Čeprav se Francija na splošno strinja z vsebino dopisa predsednika regije Provence-Alpes-Côte d’Azur, vseeno navaja, da v nasprotju s trditvijo iz točke 2 navedenega dopisa (104) ponudba glede povezave med celinsko Francijo in Korziko ni „preobsežna glede na povpraševanje“ ter da je cenovna politika družbe SNCM v skladu z zavezami, ki jih je sprejela, da ne bo pobudnica cenovne vojne in narekovala cen.

5.2   O PRIPOMBAH ZAINTERESIRANIH STRANI GLEDE ODLOČBE IZ LETA 2006

| (178) | Francija na splošno opaža, da so številne pripombe družb STIM in CFF enake pripombam, ki sta jih navedeni družbi predložili Komisiji leta 2003. Zlasti navaja, da so bile pripombe družbe CFF predložene Splošnemu sodišču v okviru tožbe za razveljavitev odločbe Komisije z dne 9. julija 2003 ter da sta jih Komisija in Splošno sodišče večinoma zavrnila. |
| --- | --- |

(178)

Francija na splošno opaža, da so številne pripombe družb STIM in CFF enake pripombam, ki sta jih navedeni družbi predložili Komisiji leta 2003. Zlasti navaja, da so bile pripombe družbe CFF predložene Splošnemu sodišču v okviru tožbe za razveljavitev odločbe Komisije z dne 9. julija 2003 ter da sta jih Komisija in Splošno sodišče večinoma zavrnila.

5.2.1   O predčasni izvedbi ukrepov iz prvega načrta prestrukturiranja in njegovih sprememb

| (179) | Francoski organi na splošno pripombo v zvezi s tem, da naj bi država predčasno izvedla ukrepe, ki bi jih bilo mogoče označiti za pomoč, odgovarjajo, da izvedbo upravičuje posebnost postopka, to je razveljavitev odločbe Komisije o odobritvi pomoči z dne 9. julija 2003, ki je bila opravljena leta 2005, in ne namera francoskih organov po neupoštevanju lastnih obveznosti, izhajajočih iz Pogodbe ES. Francija namreč navaja, da je v skladu z načelom lojalnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo to vedno obveščala o razvoju zadeve in o raznih ukrepih, sprejetih od januarja 2005. |
| --- | --- |

(179)

Francoski organi na splošno pripombo v zvezi s tem, da naj bi država predčasno izvedla ukrepe, ki bi jih bilo mogoče označiti za pomoč, odgovarjajo, da izvedbo upravičuje posebnost postopka, to je razveljavitev odločbe Komisije o odobritvi pomoči z dne 9. julija 2003, ki je bila opravljena leta 2005, in ne namera francoskih organov po neupoštevanju lastnih obveznosti, izhajajočih iz Pogodbe ES. Francija namreč navaja, da je v skladu z načelom lojalnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo to vedno obveščala o razvoju zadeve in o raznih ukrepih, sprejetih od januarja 2005.

| (180) | Francoski organi v zvezi z navedenimi nedavnimi ukrepi menijo, da se člen 88(3) ES zanje v končni fazi ne uporablja, saj nobeden izmed njih ne pomeni pomoči, zato tudi ni obveznosti, da se njihovo izvajanje ustavi. |
| --- | --- |

(180)

Francoski organi v zvezi z navedenimi nedavnimi ukrepi menijo, da se člen 88(3) ES zanje v končni fazi ne uporablja, saj nobeden izmed njih ne pomeni pomoči, zato tudi ni obveznosti, da se njihovo izvajanje ustavi.

5.2.2   O ukrepih po dokapitalizaciji iz leta 2002

| (181) | Francija v zvezi s postopkom prodaje trdi, da je od začetku določala standardna merila za izbiro, ki so temeljila predvsem na ceni, ponujeni za vrednost delnic družbe SNCM, in, podredno, na drugih merilih (industrijskem načrtu, podjetniškem načrtu itd.), vključno z zneskom, ki so ga bili kandidati pripravljeni vložiti v podjetje v okviru dokapitalizacije. Francija odločno izpodbija trditev tretjih strani, da postopek ponudbe za prodajo ni bil pregleden, in opozarja, da je v obravnavanem primeru država celo presegla svoje že tako stroge in omejevalne zakonske in regulativne obveznosti, določene v primeru prodaje javnih deležev. Kot navaja, so dogodki po ponudbi podjetja BCP, da kupi 100 % delnic družbe SNCM, potekali v zelo težkih finančnih in podjetniških okoliščinah ter da pridružitev podjetja VT ponudbi podjetja BCP ni spremenila poslovnih in finančnih pogojev postopka (razen razdelitve kapitala). |
| --- | --- |

(181)

Francija v zvezi s postopkom prodaje trdi, da je od začetku določala standardna merila za izbiro, ki so temeljila predvsem na ceni, ponujeni za vrednost delnic družbe SNCM, in, podredno, na drugih merilih (industrijskem načrtu, podjetniškem načrtu itd.), vključno z zneskom, ki so ga bili kandidati pripravljeni vložiti v podjetje v okviru dokapitalizacije. Francija odločno izpodbija trditev tretjih strani, da postopek ponudbe za prodajo ni bil pregleden, in opozarja, da je v obravnavanem primeru država celo presegla svoje že tako stroge in omejevalne zakonske in regulativne obveznosti, določene v primeru prodaje javnih deležev. Kot navaja, so dogodki po ponudbi podjetja BCP, da kupi 100 % delnic družbe SNCM, potekali v zelo težkih finančnih in podjetniških okoliščinah ter da pridružitev podjetja VT ponudbi podjetja BCP ni spremenila poslovnih in finančnih pogojev postopka (razen razdelitve kapitala).

| (182) | Francoski organi v zvezi z negativno ceno 158 milijonov EUR ugotavljajo, da je bila družba SNCM glede na svoj finančni položaj na dan 30. septembra 2005 prodana po tržni ceni in da je bila navedena prodaja ekonomsko ugodnejša od likvidacije. V zvezi s tem pojasnjujejo, da se uporaba merila zasebnega vlagatelja za primer prodaje podjetja blizu likvidacije ne sme šteti kot iskanje „donosnosti javnega posredovanja“, ampak kot preprečitev večjih izgub, ki bi jih utrpel delničar v primeru dražje likvidacije. |
| --- | --- |

(182)

Francoski organi v zvezi z negativno ceno 158 milijonov EUR ugotavljajo, da je bila družba SNCM glede na svoj finančni položaj na dan 30. septembra 2005 prodana po tržni ceni in da je bila navedena prodaja ekonomsko ugodnejša od likvidacije. V zvezi s tem pojasnjujejo, da se uporaba merila zasebnega vlagatelja za primer prodaje podjetja blizu likvidacije ne sme šteti kot iskanje „donosnosti javnega posredovanja“, ampak kot preprečitev večjih izgub, ki bi jih utrpel delničar v primeru dražje likvidacije.

| (183) | Francija v zvezi s plačano ceno izpodbija trditev, da je bila družba SNCM prodana po ceni, ki ni ustrezala njeni dejanski vrednosti. Izpodbija zlasti ocenjeno vrednost podjetja na skoraj 350 milijonov EUR, ki jo je predložila družba STIM, saj upošteva samo bilančne postavke, ki višajo vrednost na podlagi knjigovodskega lastniškega kapitala (pospešene davčne amortizacije, preostali dobiček od ladij itd.), ne da bi upoštevala obveznosti, ki zmanjšujejo vrednost. Navedena popolnoma računovodska metoda izračuna ne izraža gospodarske realnosti pomorske družbe, kot je SNCM, ki ima v bilanci stanja sredstva visoke vrednosti, a tudi omejeno donosnost in velike zunajbilančne obveznosti. |
| --- | --- |

(183)

Francija v zvezi s plačano ceno izpodbija trditev, da je bila družba SNCM prodana po ceni, ki ni ustrezala njeni dejanski vrednosti. Izpodbija zlasti ocenjeno vrednost podjetja na skoraj 350 milijonov EUR, ki jo je predložila družba STIM, saj upošteva samo bilančne postavke, ki višajo vrednost na podlagi knjigovodskega lastniškega kapitala (pospešene davčne amortizacije, preostali dobiček od ladij itd.), ne da bi upoštevala obveznosti, ki zmanjšujejo vrednost. Navedena popolnoma računovodska metoda izračuna ne izraža gospodarske realnosti pomorske družbe, kot je SNCM, ki ima v bilanci stanja sredstva visoke vrednosti, a tudi omejeno donosnost in velike zunajbilančne obveznosti.

| (184) | Francoski organi zavračajo tudi trditev družbe CFF, da so podcenili tržno vrednost ladjevja družbe SNCM, ki po mnenju CFF znaša med 406,5 milijona EUR in 426,5 milijona EUR. Francoski organi trdijo, da se ladje, ki jih je CFF upoštevala v svojem izračunu, ne ujemajo z ladjami, ki jih je SNCM imela v lasti 30. septembra 2005. Pri odsotnosti popustov, uporabljenih za tržno vrednost ladij, se ne upoštevajo okoliščine, v katerih bi potekala morebitna prisilna likvidacija navedenih sredstev, in nazadnje, datum, uporabljen za izračun navedene tržne vrednosti, to je avgust 2006, ni datum morebitne likvidacije družbe SNCM, na katerega se je treba sklicevati, saj je ta datum 30. september 2005. Francija še navaja, da bi bila negativna cena, če bi uporabili izračun, ki ga predlaga družba CFF, trikrat nižja kot likvidacijska vrednost sredstev, zahtevana s sodno prakso Gröditzer, kar bi bilo torej ugodneje od scenarijev, ki so jih Komisiji predstavili francoski organi. |
| --- | --- |

(184)

Francoski organi zavračajo tudi trditev družbe CFF, da so podcenili tržno vrednost ladjevja družbe SNCM, ki po mnenju CFF znaša med 406,5 milijona EUR in 426,5 milijona EUR. Francoski organi trdijo, da se ladje, ki jih je CFF upoštevala v svojem izračunu, ne ujemajo z ladjami, ki jih je SNCM imela v lasti 30. septembra 2005. Pri odsotnosti popustov, uporabljenih za tržno vrednost ladij, se ne upoštevajo okoliščine, v katerih bi potekala morebitna prisilna likvidacija navedenih sredstev, in nazadnje, datum, uporabljen za izračun navedene tržne vrednosti, to je avgust 2006, ni datum morebitne likvidacije družbe SNCM, na katerega se je treba sklicevati, saj je ta datum 30. september 2005. Francija še navaja, da bi bila negativna cena, če bi uporabili izračun, ki ga predlaga družba CFF, trikrat nižja kot likvidacijska vrednost sredstev, zahtevana s sodno prakso Gröditzer, kar bi bilo torej ugodneje od scenarijev, ki so jih Komisiji predstavili francoski organi.

| (185) | Glede trditve družbe CFF, s katero izpodbija uporabo sodne prakse Gröditzer, pri čemer se sklicuje na dejstvo, da je bil kapitalski vložek države v družbo SNCM povezan s prodajo 75 % njenega deleža, s čimer so se sorazmerno zmanjšale možnosti za donos, francoski organi opozarjajo, da se negativna prodajna cena 158 milijonov EUR dejansko ujema s prodajo celotnega kapitala družbe SNCM, tej pa sledi nova naložba države v višini 25 %, ki prinaša donos v višini [...] (60) % na leto. V skladu s tem Francija meni, da je donosnost naložbe še naprej zagotovljena na podlagi njenega 25-odstotnega deleža v družbi, ki zagotavlja zelo velik donos. |
| --- | --- |

(185)

Glede trditve družbe CFF, s katero izpodbija uporabo sodne prakse Gröditzer, pri čemer se sklicuje na dejstvo, da je bil kapitalski vložek države v družbo SNCM povezan s prodajo 75 % njenega deleža, s čimer so se sorazmerno zmanjšale možnosti za donos, francoski organi opozarjajo, da se negativna prodajna cena 158 milijonov EUR dejansko ujema s prodajo celotnega kapitala družbe SNCM, tej pa sledi nova naložba države v višini 25 %, ki prinaša donos v višini [...] (60) % na leto. V skladu s tem Francija meni, da je donosnost naložbe še naprej zagotovljena na podlagi njenega 25-odstotnega deleža v družbi, ki zagotavlja zelo velik donos.

| (186) | Francija izpodbija tudi trditev družbe CFF o neuporabnosti pristopa iz zadeve ABX v obravnavanem primeru, pri čemer se opira zlasti na analizo dejanskih stroškov likvidacije družbe SNCM in tveganje, da bi bilo mogoče državo šteti za odgovorno za obveznosti podjetja na podlagi tožbe za poravnavo dolgov, kot je določeno s francoskimi postopki zaradi insolventnosti in potrjeno z nacionalno sodno prakso (sodba pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005). Čeprav francoski organi menijo, da njihovega ravnanja v vlogi upravitelja družbe SNCM v takšni tožbi ne bi bilo mogoče opisati kot „slabo upravljanje“, vztrajajo, da obstaja zelo veliko tveganje, da bi nacionalno sodišče zaradi ohlapnih meril za ugotavljanje slabega upravljanja v smislu člena L-651-2 trgovinskega zakonika in v skladu z zgoraj navedeno sodno prakso, ki jo je mogoče uporabiti v obravnavanem primeru, odločilo proti državi v zvezi s primanjkljajem sredstev družbe SNCM. |
| --- | --- |

(186)

Francija izpodbija tudi trditev družbe CFF o neuporabnosti pristopa iz zadeve ABX v obravnavanem primeru, pri čemer se opira zlasti na analizo dejanskih stroškov likvidacije družbe SNCM in tveganje, da bi bilo mogoče državo šteti za odgovorno za obveznosti podjetja na podlagi tožbe za poravnavo dolgov, kot je določeno s francoskimi postopki zaradi insolventnosti in potrjeno z nacionalno sodno prakso (sodba pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005). Čeprav francoski organi menijo, da njihovega ravnanja v vlogi upravitelja družbe SNCM v takšni tožbi ne bi bilo mogoče opisati kot „slabo upravljanje“, vztrajajo, da obstaja zelo veliko tveganje, da bi nacionalno sodišče zaradi ohlapnih meril za ugotavljanje slabega upravljanja v smislu člena L-651-2 trgovinskega zakonika in v skladu z zgoraj navedeno sodno prakso, ki jo je mogoče uporabiti v obravnavanem primeru, odločilo proti državi v zvezi s primanjkljajem sredstev družbe SNCM.

| (187) | Francija v zvezi z dokapitalizacijo v znesku 8,75 milijona EUR navaja, da v nasprotju s trditvami družb CFF in STIM, ta kapitalski vložek ne pomeni državne pomoči zaradi sočasnosti navedene naložbe, podobnosti pogojev za vpis vložka ter nadpovprečno visokega donosa, ki ga je država dobila prek družbe CGMF. |
| --- | --- |

(187)

Francija v zvezi z dokapitalizacijo v znesku 8,75 milijona EUR navaja, da v nasprotju s trditvami družb CFF in STIM, ta kapitalski vložek ne pomeni državne pomoči zaradi sočasnosti navedene naložbe, podobnosti pogojev za vpis vložka ter nadpovprečno visokega donosa, ki ga je država dobila prek družbe CGMF.

| (188) | Francoski organi trdijo zlasti, da obstoj razveznih klavzul ne povzroča dvomov glede načela enake obravnave vlagateljev, saj so bile klavzule določene v zvezi s prodajo stoodstotnega deleža SNCM, in ne v zvezi z dokapitalizacijo v višini 35 milijonov EUR, ki ji je sledila. |
| --- | --- |

(188)

Francoski organi trdijo zlasti, da obstoj razveznih klavzul ne povzroča dvomov glede načela enake obravnave vlagateljev, saj so bile klavzule določene v zvezi s prodajo stoodstotnega deleža SNCM, in ne v zvezi z dokapitalizacijo v višini 35 milijonov EUR, ki ji je sledila.

| (189) | Francija še trdi, da je njena naložba precej manjša od naložbe kupcev, saj je treba to (v višini 26,25 milijona EUR) primerjati samo z zneskom 8,75 milijona EUR. Prvo dokapitalizacijo v znesku 142,5 milijona EUR bi bilo treba preučiti samo v okviru primerjave s ceno likvidacije. |
| --- | --- |

(189)

Francija še trdi, da je njena naložba precej manjša od naložbe kupcev, saj je treba to (v višini 26,25 milijona EUR) primerjati samo z zneskom 8,75 milijona EUR. Prvo dokapitalizacijo v znesku 142,5 milijona EUR bi bilo treba preučiti samo v okviru primerjave s ceno likvidacije.

| (190) | Nazadnje, Francija izpodbija trditev družbe STIM, da navedeni vložek pomeni jamstvo zasebnim kupcem, da je družba SNCM dejansko dobila prenos pooblastil javne službe za povezave s Korziko. Francoski organi trdijo, da je povečanje kapitala preudarno in neodvisno od uspešnosti podjetja ter da dodelitev prenosa pooblastil javne službe družbi SNCM ne zagotavlja izboljšanja pričakovanega donosa te naložbe. |
| --- | --- |

(190)

Nazadnje, Francija izpodbija trditev družbe STIM, da navedeni vložek pomeni jamstvo zasebnim kupcem, da je družba SNCM dejansko dobila prenos pooblastil javne službe za povezave s Korziko. Francoski organi trdijo, da je povečanje kapitala preudarno in neodvisno od uspešnosti podjetja ter da dodelitev prenosa pooblastil javne službe družbi SNCM ne zagotavlja izboljšanja pričakovanega donosa te naložbe.

| (191) | Francija v zvezi s socialnimi ukrepi v višini 38,5 milijona EUR ponavlja trditev, da navedeni ukrepi pomenijo pomoč osebam in da njihovega plačila od države ni mogoče obravnavati, kot da podjetju zagotavlja posredno prednost, saj navedeni ukrepi dopolnjujejo zakonske in pogodbene obveznosti družbe SNCM. Poudarja še, da navedeni ukrepi ne dovoljujejo odhoda zaposlenih, za katere bi ob odsotnosti ukrepov še naprej bila odgovorna družba SNCM. |
| --- | --- |

(191)

Francija v zvezi s socialnimi ukrepi v višini 38,5 milijona EUR ponavlja trditev, da navedeni ukrepi pomenijo pomoč osebam in da njihovega plačila od države ni mogoče obravnavati, kot da podjetju zagotavlja posredno prednost, saj navedeni ukrepi dopolnjujejo zakonske in pogodbene obveznosti družbe SNCM. Poudarja še, da navedeni ukrepi ne dovoljujejo odhoda zaposlenih, za katere bi ob odsotnosti ukrepov še naprej bila odgovorna družba SNCM.

| (192) | Francoski organi v nasprotju s trditvijo družbe CFF poudarjajo, da znesek v višini 38,5 milijona EUR ne ustreza uresničitvi zmanjšanja števila zaposlenih v skladu s socialnim načrtom iz leta 2003, saj je bilo navedeno zmanjšanje kljub zamudi že izvedeno. Novi socialni načrt torej dopolnjuje prve socialne ukrepe iz leta 2003. |
| --- | --- |

(192)

Francoski organi v nasprotju s trditvijo družbe CFF poudarjajo, da znesek v višini 38,5 milijona EUR ne ustreza uresničitvi zmanjšanja števila zaposlenih v skladu s socialnim načrtom iz leta 2003, saj je bilo navedeno zmanjšanje kljub zamudi že izvedeno. Novi socialni načrt torej dopolnjuje prve socialne ukrepe iz leta 2003.

5.2.3   O združljivosti s smernicami

| (193) | Francija meni, da je treba glede na navedeno oceniti znesek v višini 15,81 milijona EUR. |
| --- | --- |

(193)

Francija meni, da je treba glede na navedeno oceniti znesek v višini 15,81 milijona EUR.

| (194) | Francoski organi v nasprotju s trditvami družbe CFF menijo, da glede na točko 11 smernic iz leta 2004 družba SNCM s prvo dokapitalizacijo, ki ji je sicer omogočila obnovitev lastnega kapitala, ni izgubila narave podjetja v težavah, kolikor je bil cilj navedene dokapitalizacije zagotoviti nadaljevanje dejavnosti družbe. |
| --- | --- |

(194)

Francoski organi v nasprotju s trditvami družbe CFF menijo, da glede na točko 11 smernic iz leta 2004 družba SNCM s prvo dokapitalizacijo, ki ji je sicer omogočila obnovitev lastnega kapitala, ni izgubila narave podjetja v težavah, kolikor je bil cilj navedene dokapitalizacije zagotoviti nadaljevanje dejavnosti družbe.

| (195) | Francija zavrača trditve družbe CFF, da ji ni bilo treba zagotoviti finančne injekcije družbi SNCM, ker bi se ta lahko zatekla k bančnemu kreditu. Francoski organi v zvezi s tem navajajo, da so banke 24. avgusta 2005 zavrnile odobritev novih kreditnih linij za družbo SNCM in da sta bili zato edini mogoči alternativi privatizacija ali likvidacija podjetja. |
| --- | --- |

(195)

Francija zavrača trditve družbe CFF, da ji ni bilo treba zagotoviti finančne injekcije družbi SNCM, ker bi se ta lahko zatekla k bančnemu kreditu. Francoski organi v zvezi s tem navajajo, da so banke 24. avgusta 2005 zavrnile odobritev novih kreditnih linij za družbo SNCM in da sta bili zato edini mogoči alternativi privatizacija ali likvidacija podjetja.

| (196) | Francija izpodbija trditve družb CFF in STIM v zvezi z neuspehom načrta prestrukturiranja iz leta 2002, ki je bil kljub zamudi izveden in je leta 2005 omogočil dosego ciljev. Ker se je gospodarski in finančni položaj družbe SNCM poslabšal zaradi zunanjih dejavnikov, je bilo treba podaljšati trajanje načrta, sporočenega leta 2002, in uvesti nove ukrepe. |
| --- | --- |

(196)

Francija izpodbija trditve družb CFF in STIM v zvezi z neuspehom načrta prestrukturiranja iz leta 2002, ki je bil kljub zamudi izveden in je leta 2005 omogočil dosego ciljev. Ker se je gospodarski in finančni položaj družbe SNCM poslabšal zaradi zunanjih dejavnikov, je bilo treba podaljšati trajanje načrta, sporočenega leta 2002, in uvesti nove ukrepe.

| (197) | Francija meni, da ima družba SNCM dobre možnosti za okrevanje in da bodo ukrepi, ki jih načrtujejo novi delničarji, zlasti izvedba socialnega načrta, ponovna vzpostavitev povezav in obnova nekaterih ladij, omogočili obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Francija v zvezi s tem ugotavlja, da prenos pooblastil javne službe pomeni poglavitni element strategije podjetja in njegove sposobnosti preživetja zaradi prihodkov, ki jih zagotavlja (približno [50–70] (60) % prometa družbe SNCM), ter ob upoštevanju stopnje stalnih stroškov in težav pri prerazporeditvi šestih ladij, ki se uporabljajo na povezavah Marseille–Korzika. |
| --- | --- |

(197)

Francija meni, da ima družba SNCM dobre možnosti za okrevanje in da bodo ukrepi, ki jih načrtujejo novi delničarji, zlasti izvedba socialnega načrta, ponovna vzpostavitev povezav in obnova nekaterih ladij, omogočili obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Francija v zvezi s tem ugotavlja, da prenos pooblastil javne službe pomeni poglavitni element strategije podjetja in njegove sposobnosti preživetja zaradi prihodkov, ki jih zagotavlja (približno [50–70] (60) % prometa družbe SNCM), ter ob upoštevanju stopnje stalnih stroškov in težav pri prerazporeditvi šestih ladij, ki se uporabljajo na povezavah Marseille–Korzika.

| (198) | Francija v zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo raven meni, da je stroške prestrukturiranja, potrebne za zagotovitev njegove izvedbe, omejila na najnižjo vsoto. Francoski organi navajajo, da je podjetje samo prispevalo dovolj k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov na podlagi prodaje sredstev v višini 30,2 milijona EUR, kot je Komisija priznala v svoji odločbi iz leta 2003. Ob upoštevanju drugih prodaj za 12,2 milijona EUR, ki jih je opravila družba SNCM, skupni znesek lastnega prispevka podjetja znaša 42,38 milijona EUR. Francija meni, da je navedeni znesek veliko višji od zneska lastnih prispevkov, potrebnega za odobritev pomoči za prestrukturiranje, ki v končni fazi znaša 15,81 milijona EUR, saj preostali ukrepi niso državna pomoč. |
| --- | --- |

(198)

Francija v zvezi z omejitvijo pomoči na najnižjo raven meni, da je stroške prestrukturiranja, potrebne za zagotovitev njegove izvedbe, omejila na najnižjo vsoto. Francoski organi navajajo, da je podjetje samo prispevalo dovolj k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov na podlagi prodaje sredstev v višini 30,2 milijona EUR, kot je Komisija priznala v svoji odločbi iz leta 2003. Ob upoštevanju drugih prodaj za 12,2 milijona EUR, ki jih je opravila družba SNCM, skupni znesek lastnega prispevka podjetja znaša 42,38 milijona EUR. Francija meni, da je navedeni znesek veliko višji od zneska lastnih prispevkov, potrebnega za odobritev pomoči za prestrukturiranje, ki v končni fazi znaša 15,81 milijona EUR, saj preostali ukrepi niso državna pomoč.

5.2.4   O pogojih, določenih z odločbo Komisije iz leta 2003, in morebitnih novih izravnalnih ukrepih

| (199) | Francoski organi v nasprotju s trditvami družb STIM in CFF trdijo, da so izpolnili vse pogoje, določene z odločbo iz leta 2003, ki so jih morali upoštevati do konca leta 2006, zlasti ohranitev ladjevja, sestavljenega iz enajstih ladij, in uporabo cen, nižjih od cen konkurentov. |
| --- | --- |

(199)

Francoski organi v nasprotju s trditvami družb STIM in CFF trdijo, da so izpolnili vse pogoje, določene z odločbo iz leta 2003, ki so jih morali upoštevati do konca leta 2006, zlasti ohranitev ladjevja, sestavljenega iz enajstih ladij, in uporabo cen, nižjih od cen konkurentov.

| (200) | Francija dejansko meni, da je treba v okviru nove končne odločbe raven izravnalnih ukrepov, ki se bodo uporabili za družbo SNCM, prilagoditi, ker znesek pomoči za prestrukturiranje odslej znaša 15,81 milijona EUR namesto 69,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(200)

Francija dejansko meni, da je treba v okviru nove končne odločbe raven izravnalnih ukrepov, ki se bodo uporabili za družbo SNCM, prilagoditi, ker znesek pomoči za prestrukturiranje odslej znaša 15,81 milijona EUR namesto 69,3 milijona EUR.

| (201) | Francija v zvezi s tem izpodbija pripombe družbe STIM glede možnosti, da Komisija družbi SNCM kot izravnalni ukrep naloži prodajo njenega deleža v družbi CMN. Francija izpodbija trditev družbe STIM, da je v smernicah iz leta 2004 izražen dvom glede opredelitve strateških sredstev iz smernic iz leta 1999. |
| --- | --- |

(201)

Francija v zvezi s tem izpodbija pripombe družbe STIM glede možnosti, da Komisija družbi SNCM kot izravnalni ukrep naloži prodajo njenega deleža v družbi CMN. Francija izpodbija trditev družbe STIM, da je v smernicah iz leta 2004 izražen dvom glede opredelitve strateških sredstev iz smernic iz leta 1999.

| (202) | Francoski organi v zvezi z ukrepi, ki jih je navedla družba CFF in katerih cilj je zmanjšati vlogo družbe SNCM na trgu, opozarjajo, da na zadevnih trgih (Francija – Korzika in Magreb) ni presežne zmogljivosti in da bi preoblikovanje linij za povezave s Korziko v okviru prenosa pooblastil javne službe in zunaj njega ogrozilo sposobnost preživetja podjetja, kot je ugotovila tudi Komisija v svoji odločbi iz leta 2003 (uvodna izjava 87). |
| --- | --- |

(202)

Francoski organi v zvezi z ukrepi, ki jih je navedla družba CFF in katerih cilj je zmanjšati vlogo družbe SNCM na trgu, opozarjajo, da na zadevnih trgih (Francija – Korzika in Magreb) ni presežne zmogljivosti in da bi preoblikovanje linij za povezave s Korziko v okviru prenosa pooblastil javne službe in zunaj njega ogrozilo sposobnost preživetja podjetja, kot je ugotovila tudi Komisija v svoji odločbi iz leta 2003 (uvodna izjava 87).

| (203) | Francoski organi v zvezi s trditvijo družbe CFF, da izvedba zgoraj opisanih ukrepov v korist družbe SNCM vključuje resno tveganje izločitve družbe CFF, glavne konkurentke družbe SNCM na trgu povezav med celinsko Francijo in Korziko, navajajo, da je glede na sedanjo strukturo trga, na katerem CFF prevladuje, ohranitev konkurenčne strukture odvisna od odobritve načrta prestrukturiranja družbe SNCM in njene vloge na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(203)

Francoski organi v zvezi s trditvijo družbe CFF, da izvedba zgoraj opisanih ukrepov v korist družbe SNCM vključuje resno tveganje izločitve družbe CFF, glavne konkurentke družbe SNCM na trgu povezav med celinsko Francijo in Korziko, navajajo, da je glede na sedanjo strukturo trga, na katerem CFF prevladuje, ohranitev konkurenčne strukture odvisna od odobritve načrta prestrukturiranja družbe SNCM in njene vloge na zadevnem trgu.

VI.   ANALIZA UKREPOV

6.1   OBSTOJ POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (204) | Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(204)

Člen 107(1) PDEU določa: „Razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

| (205) | Za opredelitev nacionalnega ukrepa kot državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) zadevni ukrep zagotavlja selektivno gospodarsko prednost, (2) navedena prednost se financira iz državnih sredstev, (3) navedena prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in, nazadnje, (4) navedena prednost vpliva na trgovino med državami članicami (105). |
| --- | --- |

(205)

Za opredelitev nacionalnega ukrepa kot državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) zadevni ukrep zagotavlja selektivno gospodarsko prednost, (2) navedena prednost se financira iz državnih sredstev, (3) navedena prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in, nazadnje, (4) navedena prednost vpliva na trgovino med državami članicami (105).

| (206) | Komisija ugotavlja, da je družba SNCM prejela državna sredstva v skupnem znesku 274,54 milijona EUR (106) prek družbe CGMF, ki je v stoodstotni lasti države. |
| --- | --- |

(206)

Komisija ugotavlja, da je družba SNCM prejela državna sredstva v skupnem znesku 274,54 milijona EUR (106) prek družbe CGMF, ki je v stoodstotni lasti države.

| (207) | Ker družba SNCM deluje v sektorju pomorskega prevoza, ki je odprt konkurenci v Evropi, lahko morebitna gospodarska prednost, ki jo je bila deležna, izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(207)

Ker družba SNCM deluje v sektorju pomorskega prevoza, ki je odprt konkurenci v Evropi, lahko morebitna gospodarska prednost, ki jo je bila deležna, izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (208) | Dejstvo, da je bil trg kabotaže z otoki Sredozemlja do 1. januarja 1999 začasno izvzet iz uporabe Uredbe (EGS) št. 3577/92, ne pomeni, da se lahko a priori izključi, da so lahko subvencije, dodeljene za opravljanje kabotažnih povezav z otoki Sredozemlja na podlagi prenosa pooblastil javne službe, vplivale na trgovino med državami članicami in izkrivljale konkurenco. |
| --- | --- |

(208)

Dejstvo, da je bil trg kabotaže z otoki Sredozemlja do 1. januarja 1999 začasno izvzet iz uporabe Uredbe (EGS) št. 3577/92, ne pomeni, da se lahko a priori izključi, da so lahko subvencije, dodeljene za opravljanje kabotažnih povezav z otoki Sredozemlja na podlagi prenosa pooblastil javne službe, vplivale na trgovino med državami članicami in izkrivljale konkurenco.

| (209) | Tudi če subvencije, dodeljene za opravljanje kabotažnih povezav, ne bi mogle vplivati na trgovino med državami članicami ali izkrivljati konkurence pred 1. januarjem 1999, se je položaj po navedenem datumu spremenil, saj so dejavnosti kabotaže v skladu z Uredbo (ES) št. 3577/92 od tedaj bile na voljo vsem prevoznikom v Evropski uniji. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da družba SNCM ne izvaja samo kabotažnega prevoza, ampak opravlja tudi dejavnosti na mednarodnem trgu pomorskega prometa, ki je bil liberaliziran z Uredbo Sveta (EGS) št. 4055/86 (107). |
| --- | --- |

(209)

Tudi če subvencije, dodeljene za opravljanje kabotažnih povezav, ne bi mogle vplivati na trgovino med državami članicami ali izkrivljati konkurence pred 1. januarjem 1999, se je položaj po navedenem datumu spremenil, saj so dejavnosti kabotaže v skladu z Uredbo (ES) št. 3577/92 od tedaj bile na voljo vsem prevoznikom v Evropski uniji. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da družba SNCM ne izvaja samo kabotažnega prevoza, ampak opravlja tudi dejavnosti na mednarodnem trgu pomorskega prometa, ki je bil liberaliziran z Uredbo Sveta (EGS) št. 4055/86 (107).

| (210) | V skladu s tem Komisija meni, da so v obravnavanem primeru zadnja tri merila iz člena 107(1) PDEU, navedena v uvodni izjavi 205 tega sklepa, izpolnjena. Zato mora za vsak ukrep preučiti obstoj selektivne gospodarske prednosti v skladu s sodbo Splošnega sodišča z dne 11. septembra 2012. |
| --- | --- |

(210)

V skladu s tem Komisija meni, da so v obravnavanem primeru zadnja tri merila iz člena 107(1) PDEU, navedena v uvodni izjavi 205 tega sklepa, izpolnjena. Zato mora za vsak ukrep preučiti obstoj selektivne gospodarske prednosti v skladu s sodbo Splošnega sodišča z dne 11. septembra 2012.

6.1.1   Ustrezno obdobje, uporabljeno za namen ocene

| (211) | Komisija mora v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (108) po razveljavitvi ene izmed lastnih odločb svojo novo presojo opraviti samo na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo na datum sprejetja razveljavljene odločbe, v obravnavanem primeru je to 8. julija 2008. |
| --- | --- |

(211)

Komisija mora v skladu s sodno prakso Splošnega sodišča (108) po razveljavitvi ene izmed lastnih odločb svojo novo presojo opraviti samo na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo na datum sprejetja razveljavljene odločbe, v obravnavanem primeru je to 8. julija 2008.

| (212) | Dogodki po 8. juliju 2008 se zato ne smejo upoštevati. Morebitne spremembe, ki so se zgodile na trgu ali v zvezi s položajem upravičenca do pomoči, je treba izključiti iz analize. Komisija tudi ne upošteva obdobja izvajanja načrta prestrukturiranja po juliju 2008 (109). |
| --- | --- |

(212)

Dogodki po 8. juliju 2008 se zato ne smejo upoštevati. Morebitne spremembe, ki so se zgodile na trgu ali v zvezi s položajem upravičenca do pomoči, je treba izključiti iz analize. Komisija tudi ne upošteva obdobja izvajanja načrta prestrukturiranja po juliju 2008 (109).

| (213) | Komisija tudi ni dolžna znova začeti preiskave zadeve ali je dopolniti z novim tehničnim znanjem in izkušnjami (110). Razglasitev ničnosti akta, ki pomeni konec večfaznega upravnega postopka, ne povzroči nujno ničnosti celotnega postopka. Če je, tako kot v obravnavanem primeru, analiza Komisije kljub preiskovalnim ukrepom, ki omogočajo izčrpno analizo združljivosti pomoči, nepopolna in tako povzroči nezakonitost odločbe, je mogoče postopek za nadomestitev navedene odločbe nadaljevati na navedeni točki in na podlagi nove analize že izvedenih preiskovalnih ukrepov (111). |
| --- | --- |

(213)

Komisija tudi ni dolžna znova začeti preiskave zadeve ali je dopolniti z novim tehničnim znanjem in izkušnjami (110). Razglasitev ničnosti akta, ki pomeni konec večfaznega upravnega postopka, ne povzroči nujno ničnosti celotnega postopka. Če je, tako kot v obravnavanem primeru, analiza Komisije kljub preiskovalnim ukrepom, ki omogočajo izčrpno analizo združljivosti pomoči, nepopolna in tako povzroči nezakonitost odločbe, je mogoče postopek za nadomestitev navedene odločbe nadaljevati na navedeni točki in na podlagi nove analize že izvedenih preiskovalnih ukrepov (111).

| (214) | Ker mora nova analiza Komisije temeljiti izključno na informacijah, ki jih je imela na voljo julija 2008 in v zvezi s katerimi so se francoski organi in družba SNCM že opredelili, se z njimi ni treba znova posvetovati (112). Nazadnje, pravica tretjih zadevnih strani, da predložijo svoje pripombe (113), je bila zagotovljena z objavo odločbe o začetku postopka v Uradnem listu, nobena določba Uredbe (ES) št. 659/1999 pa ne določa, da jim je treba navedeno možnost dati znova, če se izvirni načrt prestrukturiranja spremeni med postopkom preiskave (114). |
| --- | --- |

(214)

Ker mora nova analiza Komisije temeljiti izključno na informacijah, ki jih je imela na voljo julija 2008 in v zvezi s katerimi so se francoski organi in družba SNCM že opredelili, se z njimi ni treba znova posvetovati (112). Nazadnje, pravica tretjih zadevnih strani, da predložijo svoje pripombe (113), je bila zagotovljena z objavo odločbe o začetku postopka v Uradnem listu, nobena določba Uredbe (ES) št. 659/1999 pa ne določa, da jim je treba navedeno možnost dati znova, če se izvirni načrt prestrukturiranja spremeni med postopkom preiskave (114).

| (215) | Ta sklep zato temelji izključno na informacijah, ki so bile na voljo 8. julija 2008. Vendar bo Komisija v alternativnem primeru dokazala, da svojih sklepov ne bi spremenila, če bi se upoštevalo obvestilo francoskih organov z dne 16. maja 2013 v zvezi z dejstvi, upoštevanimi pred 8. julijem 2008, in informacije, ki jih je družba SNCM predložila 27. avgusta 2013. |
| --- | --- |

(215)

Ta sklep zato temelji izključno na informacijah, ki so bile na voljo 8. julija 2008. Vendar bo Komisija v alternativnem primeru dokazala, da svojih sklepov ne bi spremenila, če bi se upoštevalo obvestilo francoskih organov z dne 16. maja 2013 v zvezi z dejstvi, upoštevanimi pred 8. julijem 2008, in informacije, ki jih je družba SNCM predložila 27. avgusta 2013.

6.1.2   Prodaja družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR

| (216) | Komisija mora v obravnavanem primeru preučiti, ali kapitalski vložek države v višini 158 milijonov EUR pred prodajo družbe SNCM zasebnim kupcem, to je, v končni fazi, „negativna prodajna cena“ podjetja v popolnoma enakem znesku, ne vsebuje elementov državne pomoči. |
| --- | --- |

(216)

Komisija mora v obravnavanem primeru preučiti, ali kapitalski vložek države v višini 158 milijonov EUR pred prodajo družbe SNCM zasebnim kupcem, to je, v končni fazi, „negativna prodajna cena“ podjetja v popolnoma enakem znesku, ne vsebuje elementov državne pomoči.

| (217) | Odprt, pregleden in nediskriminacijski javni postopek izbire, po koncu katerega država proda podjetje po predhodni dokapitalizaciji (v znesku, višjem od prodajne cene), ne pomeni nujno izključitve prisotnosti pomoči, ki bi lahko koristila privatiziranemu podjetju in njegovemu kupcu (115). |
| --- | --- |

(217)

Odprt, pregleden in nediskriminacijski javni postopek izbire, po koncu katerega država proda podjetje po predhodni dokapitalizaciji (v znesku, višjem od prodajne cene), ne pomeni nujno izključitve prisotnosti pomoči, ki bi lahko koristila privatiziranemu podjetju in njegovemu kupcu (115).

| (218) | Da bi ugotovila, ali je kapitalski vložek države podjetju zagotovil gospodarsko prednost, Komisija načeloma uporabi načelo „zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ (v nadaljnjem besedilu: načelo zasebnega vlagatelja), če upravičenec ni odgovoren za povračilo drugih oblik državne pomoči in če je vložek predmet analize, pri kateri se upošteva navedeno načelo. Načelo zasebnega vlagatelja je izraz načela enake obravnave javnih in zasebnih sektorjev v skladu s členom 345 PDEU. V skladu z navedenim načelom kapitala, ki ga podjetju neposredno ali posredno zagotovi država v okoliščinah, ki izražajo običajne tržne razmere, ni mogoče opredeliti kot državno pomoč (116). |
| --- | --- |

(218)

Da bi ugotovila, ali je kapitalski vložek države podjetju zagotovil gospodarsko prednost, Komisija načeloma uporabi načelo „zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ (v nadaljnjem besedilu: načelo zasebnega vlagatelja), če upravičenec ni odgovoren za povračilo drugih oblik državne pomoči in če je vložek predmet analize, pri kateri se upošteva navedeno načelo. Načelo zasebnega vlagatelja je izraz načela enake obravnave javnih in zasebnih sektorjev v skladu s členom 345 PDEU. V skladu z navedenim načelom kapitala, ki ga podjetju neposredno ali posredno zagotovi država v okoliščinah, ki izražajo običajne tržne razmere, ni mogoče opredeliti kot državno pomoč (116).

| (219) | V ta namen lahko Komisija med drugim preuči, ali je tisti, ki je zagotovil sredstva, ravnal kot zasebni vlagatelj, ki sledi splošni ali sektorski strukturni politiki in ga vodijo dolgoročne možnosti pozitivnega donosa vloženega kapitala. Veljavnost tega pristopa so v številnih zadevah (117) priznala sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(219)

V ta namen lahko Komisija med drugim preuči, ali je tisti, ki je zagotovil sredstva, ravnal kot zasebni vlagatelj, ki sledi splošni ali sektorski strukturni politiki in ga vodijo dolgoročne možnosti pozitivnega donosa vloženega kapitala. Veljavnost tega pristopa so v številnih zadevah (117) priznala sodišča Evropske unije.

| (220) | V skladu z ustaljeno sodno prakso kapitalski vložek javnega vlagatelja brez kakršne koli možnosti dobička, niti na dolgi rok, pomeni državno pomoč (118). |
| --- | --- |

(220)

V skladu z ustaljeno sodno prakso kapitalski vložek javnega vlagatelja brez kakršne koli možnosti dobička, niti na dolgi rok, pomeni državno pomoč (118).

| (221) | Sodišča Evropske unije so tudi odločila, da si zasebni vlagatelj, ki sledi splošni ali sektorski strukturni politiki in ga vodijo možnosti donosnosti na dolgi rok, ne more razumno dovoliti, da po več letih stalnih izgub zagotovi kapitalski vložek, ki je z ekonomskega stališča ne samo dražji od prodaje sredstev, ampak tudi povezan s prodajo podjetja, ki dejansko izključi vse možnosti dobička, tudi na dolgi rok (119). |
| --- | --- |

(221)

Sodišča Evropske unije so tudi odločila, da si zasebni vlagatelj, ki sledi splošni ali sektorski strukturni politiki in ga vodijo možnosti donosnosti na dolgi rok, ne more razumno dovoliti, da po več letih stalnih izgub zagotovi kapitalski vložek, ki je z ekonomskega stališča ne samo dražji od prodaje sredstev, ampak tudi povezan s prodajo podjetja, ki dejansko izključi vse možnosti dobička, tudi na dolgi rok (119).

| (222) | Sodišče je zlasti v svoji sodbi v zadevi Gröditzer odločilo, da je treba za to, da se ugotovi, ali privatizacija podjetja za negativno prodajno ceno vključuje elemente državne pomoči, „presoditi, ali bi bilo mogoče v podobnih okoliščinah prepričati zasebnega vlagatelja, čigar razsežnost je mogoče primerjati z razsežnostjo organov, ki upravljajo javni sektor, da zagotovi kapitalske vložke enakih velikosti v zvezi s prodajo navedenega podjetja ali pa bi se vlagatelj odločil za likvidacijski postopek“ (120). |
| --- | --- |

(222)

Sodišče je zlasti v svoji sodbi v zadevi Gröditzer odločilo, da je treba za to, da se ugotovi, ali privatizacija podjetja za negativno prodajno ceno vključuje elemente državne pomoči, „presoditi, ali bi bilo mogoče v podobnih okoliščinah prepričati zasebnega vlagatelja, čigar razsežnost je mogoče primerjati z razsežnostjo organov, ki upravljajo javni sektor, da zagotovi kapitalske vložke enakih velikosti v zvezi s prodajo navedenega podjetja ali pa bi se vlagatelj odločil za likvidacijski postopek“ (120).

| (223) | Glede na navedeno mora Komisija za to, da določi, ali zadevni ukrep pomeni pomoč, „preučiti, ali je rešitev, ki jo je izbrala država, absolutno in v primerjavi s katero koli drugo rešitvijo, vključno z neposredovanjem, najcenejša, kar bi, če bi to držalo, privedlo do ugotovitve, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj“ (121). |
| --- | --- |

(223)

Glede na navedeno mora Komisija za to, da določi, ali zadevni ukrep pomeni pomoč, „preučiti, ali je rešitev, ki jo je izbrala država, absolutno in v primerjavi s katero koli drugo rešitvijo, vključno z neposredovanjem, najcenejša, kar bi, če bi to držalo, privedlo do ugotovitve, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj“ (121).

| (224) | Z drugimi besedami, Komisija mora preveriti, ali je odločitev, da se zagotovi tako velik kapitalski vložek, dejansko cenejša od likvidacije. |
| --- | --- |

(224)

Z drugimi besedami, Komisija mora preveriti, ali je odločitev, da se zagotovi tako velik kapitalski vložek, dejansko cenejša od likvidacije.

6.1.2.1   O oceni stroškov likvidacije

(a)   O upoštevanju učinka dodatnih odpravnin

| (225) | Francoski organi v zvezi s količinsko opredelitvijo stroškov likvidacije za delničarja menijo, da velike skupine podjetij dandanes ne morejo zanemariti socialnih posledic svojih odločitev, da zaprejo obrate ali likvidirajo hčerinske družbe. V skladu s tem običajno izvajajo socialne načrte, ki lahko vključujejo ukrepe za prekvalificiranje osebja, pomoč pri iskanju nove zaposlitve, odpravnine in ukrepe za lokalni razvoj, ki presegajo zahteve iz zakonskih določb in kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

(225)

Francoski organi v zvezi s količinsko opredelitvijo stroškov likvidacije za delničarja menijo, da velike skupine podjetij dandanes ne morejo zanemariti socialnih posledic svojih odločitev, da zaprejo obrate ali likvidirajo hčerinske družbe. V skladu s tem običajno izvajajo socialne načrte, ki lahko vključujejo ukrepe za prekvalificiranje osebja, pomoč pri iskanju nove zaposlitve, odpravnine in ukrepe za lokalni razvoj, ki presegajo zahteve iz zakonskih določb in kolektivnih pogodb.

| (226) | Francoski organi v zvezi s tem menijo, da je treba na podlagi socialnega načrta iz leta 2005, ki temelji na socialnem načrtu iz leta 2002, uporabiti razpon od [90 000–100 000] (60) do [120 000–130 000] na zaposlenega, kar skupaj znaša med [200–210] (60) milijonov EUR in [250–260] (60) milijonov EUR. Francoski organi poudarjajo, da je pri spodnjem pragu navedenega razpona upoštevano, da so stroški referenčnega socialnega načrta narasli zaradi velikega deleža zaposlenih, ki se bližajo upokojitveni starosti in odhajajo pod posebej ugodnimi pogoji. Poleg tega so upoštevane tudi okoliščine (likvidacija družbe in odpuščanje celotnega osebja), ki nikakor niso primerljive z zmanjšanjem števila zaposlenih, ki podjetju omogoča nadaljevanje dejavnosti, kar je predpostavka, na kateri temelji referenčni socialni načrt. |
| --- | --- |

(226)

Francoski organi v zvezi s tem menijo, da je treba na podlagi socialnega načrta iz leta 2005, ki temelji na socialnem načrtu iz leta 2002, uporabiti razpon od [90 000–100 000] (60) do [120 000–130 000] na zaposlenega, kar skupaj znaša med [200–210] (60) milijonov EUR in [250–260] (60) milijonov EUR. Francoski organi poudarjajo, da je pri spodnjem pragu navedenega razpona upoštevano, da so stroški referenčnega socialnega načrta narasli zaradi velikega deleža zaposlenih, ki se bližajo upokojitveni starosti in odhajajo pod posebej ugodnimi pogoji. Poleg tega so upoštevane tudi okoliščine (likvidacija družbe in odpuščanje celotnega osebja), ki nikakor niso primerljive z zmanjšanjem števila zaposlenih, ki podjetju omogoča nadaljevanje dejavnosti, kar je predpostavka, na kateri temelji referenčni socialni načrt.

| (227) | Nazadnje, francoski organi menijo, da prenos nadzora nad družbo SNCM za negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR tudi na podlagi shematske analize, ki jo je določilo Splošno sodišče s svojo sodbo z dne 15. septembra 2012, ne vključuje elementov državne pomoči. Trdijo, da ima Komisija na voljo vse potrebne informacije, da se odzove na kritiko Sodišča. |
| --- | --- |

(227)

Nazadnje, francoski organi menijo, da prenos nadzora nad družbo SNCM za negativno prodajno ceno 158 milijonov EUR tudi na podlagi shematske analize, ki jo je določilo Splošno sodišče s svojo sodbo z dne 15. septembra 2012, ne vključuje elementov državne pomoči. Trdijo, da ima Komisija na voljo vse potrebne informacije, da se odzove na kritiko Sodišča.

| (228) | Komisija se s tem ne strinja. |
| --- | --- |

(228)

Komisija se s tem ne strinja.

| (229) | V skladu s sodbo Splošnega sodišča (122) lahko izplačilo dodatnih odpravnin načeloma glede na okoliščine primera pomeni legitimno in primerno prakso, s ciljem spodbujanja mirnega socialnega dialoga in ohranitve ugleda družbe ali skupine družb. V skladu z načelom enakega obravnavanja zasebnega in javnega sektorja imajo države članice tako možnost izplačevanja dodatnih odpravnin v primeru likvidacije javnega podjetja, čeprav njihove obveznosti načeloma ne smejo presegati zakonskega in pogodbenega minimuma. Vendar Sodišče navaja, da „prevzem dodatnih stroškov zaradi legitimnih perečih vprašanj ne sme slediti izključno socialnemu oziroma političnemu cilju, saj bi se sicer prestopil okvir preizkusa zasebnega vlagatelja [...] Če ni nobene – niti dolgoročne – gospodarske racionalnosti, je treba upoštevanje stroškov, ki presegajo stroge zakonske in pogodbene obveznosti, šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES“ (123). |
| --- | --- |

(229)

V skladu s sodbo Splošnega sodišča (122) lahko izplačilo dodatnih odpravnin načeloma glede na okoliščine primera pomeni legitimno in primerno prakso, s ciljem spodbujanja mirnega socialnega dialoga in ohranitve ugleda družbe ali skupine družb. V skladu z načelom enakega obravnavanja zasebnega in javnega sektorja imajo države članice tako možnost izplačevanja dodatnih odpravnin v primeru likvidacije javnega podjetja, čeprav njihove obveznosti načeloma ne smejo presegati zakonskega in pogodbenega minimuma. Vendar Sodišče navaja, da „prevzem dodatnih stroškov zaradi legitimnih perečih vprašanj ne sme slediti izključno socialnemu oziroma političnemu cilju, saj bi se sicer prestopil okvir preizkusa zasebnega vlagatelja [...] Če ni nobene – niti dolgoročne – gospodarske racionalnosti, je treba upoštevanje stroškov, ki presegajo stroge zakonske in pogodbene obveznosti, šteti za državno pomoč v smislu člena 87(1) ES“ (123).

| (230) | Sodišče v zvezi s trditvijo francoskih organov o varstvu ugleda države meni, da „varstvo ugleda države članice kot globalnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ne sme pomeniti – če ne gre za posebne okoliščine in brez posebno prepričljive obrazložitve – zadostne upravičitve za izkaz dolgoročne gospodarske racionalnosti prevzema dodatnih stroškov, kakršni so dodatne odpravnine“ (124). V tej zadevi ni takšnih posebnih okoliščin. |
| --- | --- |

(230)

Sodišče v zvezi s trditvijo francoskih organov o varstvu ugleda države meni, da „varstvo ugleda države članice kot globalnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu ne sme pomeniti – če ne gre za posebne okoliščine in brez posebno prepričljive obrazložitve – zadostne upravičitve za izkaz dolgoročne gospodarske racionalnosti prevzema dodatnih stroškov, kakršni so dodatne odpravnine“ (124). V tej zadevi ni takšnih posebnih okoliščin.

| (231) | Komisija ugotavlja, da francoski organi po začetku postopka niso opredelili gospodarskih dejavnosti francoske države, zlasti na geografski in sektorski ravni. Opraviti je treba analizo dolgoročne ekonomske utemeljitve zadevnih ukrepov, čeprav so francoski organi v svojem dopisu z dne 16. maja 2013 nazadnje le navedli, da bi bilo treba ukrepe države primerjati z ukrepi holdinga z raznovrstno dejavnostjo, ki si prizadeva zagotoviti čim večje dobičke in zaščititi svoj ugled kot globalno podjetje, zlasti kar zadeva kadrovsko vodenje. |
| --- | --- |

(231)

Komisija ugotavlja, da francoski organi po začetku postopka niso opredelili gospodarskih dejavnosti francoske države, zlasti na geografski in sektorski ravni. Opraviti je treba analizo dolgoročne ekonomske utemeljitve zadevnih ukrepov, čeprav so francoski organi v svojem dopisu z dne 16. maja 2013 nazadnje le navedli, da bi bilo treba ukrepe države primerjati z ukrepi holdinga z raznovrstno dejavnostjo, ki si prizadeva zagotoviti čim večje dobičke in zaščititi svoj ugled kot globalno podjetje, zlasti kar zadeva kadrovsko vodenje.

| (232) | Komisija v zvezi z ugledom družbe CGMF navaja, da razen družbe SNCM ni imela drugih sredstev v sektorju pomorskega prevoza. Zato tega argumenta zanjo ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(232)

Komisija v zvezi z ugledom družbe CGMF navaja, da razen družbe SNCM ni imela drugih sredstev v sektorju pomorskega prevoza. Zato tega argumenta zanjo ni mogoče uporabiti.

| (233) | Francoski organi so v zvezi z ugledom države kot delničarke trdili, da je v podjetjih pod državnim nadzorom veliko tveganje socialnih nemirov, ki lahko prizadenejo ne samo navedena podjetja, ki so v bližini obratov družbe SNCM, ampak vse sektorje, zlasti prometni sektor. Komisija meni, da francoski organi niso dokazali, da obstaja resnično tveganje širitve na vsa javna podjetja, in da niso dokazali, da je plačilo dodatnih nadomestil prispevalo k preprečitvi nadaljnjih stavk. Nazadnje, Komisija meni, da trditev države, da je bilo plačilo dodatnih nadomestil izvršeno le zaradi socialnih razlogov, ne zadostuje za izključitev prisotnosti državne pomoči. |
| --- | --- |

(233)

Francoski organi so v zvezi z ugledom države kot delničarke trdili, da je v podjetjih pod državnim nadzorom veliko tveganje socialnih nemirov, ki lahko prizadenejo ne samo navedena podjetja, ki so v bližini obratov družbe SNCM, ampak vse sektorje, zlasti prometni sektor. Komisija meni, da francoski organi niso dokazali, da obstaja resnično tveganje širitve na vsa javna podjetja, in da niso dokazali, da je plačilo dodatnih nadomestil prispevalo k preprečitvi nadaljnjih stavk. Nazadnje, Komisija meni, da trditev države, da je bilo plačilo dodatnih nadomestil izvršeno le zaradi socialnih razlogov, ne zadostuje za izključitev prisotnosti državne pomoči.

| (234) | Komisija še meni, da francoski organi niso predložili dovolj objektivnih in preverljivih podatkov, ki bi lahko pokazali, da je izplačilo dodatnih odpravnin v podobnih okoliščinah ustaljena praksa med zasebnimi podjetniki. Komisija navaja, da preprosto sklicevanje na omejeno število socialnih načrtov ni dovolj, da se dokaže obstoj ustrezno ustaljene prakse v primerih, ki so primerljivi obravnavanemu, da se sheme za presežne delavce, na katere se sklicujejo francoski organi, nanašajo na načrte prestrukturiranja in ne na načrte likvidacije ter da se veliko število teh nanaša na sektorje, ki na prvi pogled nimajo nič skupnega s prometno infrastrukturo (npr. kozmetična industrija (Yves Saint-Laurent Haute couture), živilskopredelovalna industrija (Danone) in industrija elektronike (Hewlett Packard)). Poleg tega tabela, ki so jo predložili francoski organi v dopisu z dne 16. maja 2013 in ki vsebuje seznam socialnih načrtov, podrobno predstavlja šest načrtov, ki so se začeli izvajati po privatizaciji družbe SNCM in zato ne morejo utemeljiti upoštevanja dodatnih odpravnin. |
| --- | --- |

(234)

Komisija še meni, da francoski organi niso predložili dovolj objektivnih in preverljivih podatkov, ki bi lahko pokazali, da je izplačilo dodatnih odpravnin v podobnih okoliščinah ustaljena praksa med zasebnimi podjetniki. Komisija navaja, da preprosto sklicevanje na omejeno število socialnih načrtov ni dovolj, da se dokaže obstoj ustrezno ustaljene prakse v primerih, ki so primerljivi obravnavanemu, da se sheme za presežne delavce, na katere se sklicujejo francoski organi, nanašajo na načrte prestrukturiranja in ne na načrte likvidacije ter da se veliko število teh nanaša na sektorje, ki na prvi pogled nimajo nič skupnega s prometno infrastrukturo (npr. kozmetična industrija (Yves Saint-Laurent Haute couture), živilskopredelovalna industrija (Danone) in industrija elektronike (Hewlett Packard)). Poleg tega tabela, ki so jo predložili francoski organi v dopisu z dne 16. maja 2013 in ki vsebuje seznam socialnih načrtov, podrobno predstavlja šest načrtov, ki so se začeli izvajati po privatizaciji družbe SNCM in zato ne morejo utemeljiti upoštevanja dodatnih odpravnin.

| (235) | Družba SNCM je v dopisu z dne 27. avgusta 2013 predložila nov seznam petih socialnih načrtov. Komisija meni, da ta seznam ne dokazuje, da je izplačilo dodatnih odpravnin v podobnih okoliščinah ustaljena praksa med zasebnimi podjetniki. Komisija navaja, da se dva od petih zadevnih načrtov nanašata na družbo SNCM, eden izmed njiju pa je predmet tega sklepa. Teh dveh načrtov ni mogoče uporabiti za objektivne primerjave zaradi dveh razlogov: prvič, pretekle prakse družbe SNCM na tem področju ne pomenijo zadostne osnove za utemeljitev ustaljenega značaja prakse in, drugič, socialni načrt iz leta 2002 se nanaša na obdobje, ko je bila SNCM še pod javnim nadzorom, medtem ko je Splošno sodišče kot merilo za primerjavo določilo zasebna podjetja, ki opravljajo dejavnosti na istem področju. Glede na to Komisija navaja, da socialnega načrta za pristanišče Marseille ni mogoče upoštevati, ker je bilo leta 2004 v javni lasti in ne zasebni. Poleg tega Komisija v zvezi z zadnjima navedenima socialnima načrtoma, to sta socialna načrta za Air Lib in Eurostar, ugotavlja, da sta to načrta za prestrukturiranje, in ne za likvidacijo. Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je povprečna dodatna odpravnina, predvidena v teh dveh načrtih, za več kot 50 % nižja od povprečne dodatne odpravnine, ki jo je plačala družba SNCM. |
| --- | --- |

(235)

Družba SNCM je v dopisu z dne 27. avgusta 2013 predložila nov seznam petih socialnih načrtov. Komisija meni, da ta seznam ne dokazuje, da je izplačilo dodatnih odpravnin v podobnih okoliščinah ustaljena praksa med zasebnimi podjetniki. Komisija navaja, da se dva od petih zadevnih načrtov nanašata na družbo SNCM, eden izmed njiju pa je predmet tega sklepa. Teh dveh načrtov ni mogoče uporabiti za objektivne primerjave zaradi dveh razlogov: prvič, pretekle prakse družbe SNCM na tem področju ne pomenijo zadostne osnove za utemeljitev ustaljenega značaja prakse in, drugič, socialni načrt iz leta 2002 se nanaša na obdobje, ko je bila SNCM še pod javnim nadzorom, medtem ko je Splošno sodišče kot merilo za primerjavo določilo zasebna podjetja, ki opravljajo dejavnosti na istem področju. Glede na to Komisija navaja, da socialnega načrta za pristanišče Marseille ni mogoče upoštevati, ker je bilo leta 2004 v javni lasti in ne zasebni. Poleg tega Komisija v zvezi z zadnjima navedenima socialnima načrtoma, to sta socialna načrta za Air Lib in Eurostar, ugotavlja, da sta to načrta za prestrukturiranje, in ne za likvidacijo. Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je povprečna dodatna odpravnina, predvidena v teh dveh načrtih, za več kot 50 % nižja od povprečne dodatne odpravnine, ki jo je plačala družba SNCM.

| (236) | Končno, Komisija navaja, da francoski organi niso dokazali, da je bilo ravnanje francoske države motivirano z razumno verjetnostjo, da bo s preprečitvijo zaostritve socialnih nemirov v družbi imela posredno materialno korist, čeprav dolgoročno, glede na to, da bi družba propadla v primeru likvidacije. Ni dovolj dokazov, ki bi podprli domnevo, da so zaposleni v drugih javnih podjetjih prejeli višja izplačila. To stališče hkrati podpira dejstvo, da tudi z vidika globalnega vlagatelja, kot predpostavljajo francoski organi, velja, da bo izplačilo zelo visokih odpravnin zaposlenim v podjetju verjetno otežilo vsako prihodnje prestrukturiranje drugih podjetij, ki so v lasti zadevnega vlagatelja. Francoski organi tudi niso količinsko opredelili pomembne narave morebitnih socialnih stroškov, na katere se sklicujejo pri utemeljitvi odobritve dodatnih odpravnin. |
| --- | --- |

(236)

Končno, Komisija navaja, da francoski organi niso dokazali, da je bilo ravnanje francoske države motivirano z razumno verjetnostjo, da bo s preprečitvijo zaostritve socialnih nemirov v družbi imela posredno materialno korist, čeprav dolgoročno, glede na to, da bi družba propadla v primeru likvidacije. Ni dovolj dokazov, ki bi podprli domnevo, da so zaposleni v drugih javnih podjetjih prejeli višja izplačila. To stališče hkrati podpira dejstvo, da tudi z vidika globalnega vlagatelja, kot predpostavljajo francoski organi, velja, da bo izplačilo zelo visokih odpravnin zaposlenim v podjetju verjetno otežilo vsako prihodnje prestrukturiranje drugih podjetij, ki so v lasti zadevnega vlagatelja. Francoski organi tudi niso količinsko opredelili pomembne narave morebitnih socialnih stroškov, na katere se sklicujejo pri utemeljitvi odobritve dodatnih odpravnin.

| (237) | Francoski organi so trdili, da bi bil postopek likvidacije daljši in morebiti bolj tvegan za državo delničarko kot prodaja družbe SNCM po negativni ceni. Komisija ugotavlja, da francoski organi niso zagotovili dokazov za to tveganje niti niso pojasnili, zakaj bi zasebni delničar upošteval trajanje likvidacijskega postopka. Zadeve Frucona Košice
   (125), na katero se sklicujejo francoski organi, ni mogoče prenesti na obravnavani primer, saj se nanaša na merilo zasebnega upnika. Trajanje likvidacijskega postopka je pomembno pri ugotavljanju, ali si je država kot upnica družbe Frucona Košice zagotovila čim večjo izterjavo svojih dolgov s tem, ko je privolila v takojšnje delno vračilo, ali pa bi bilo bolje, da bi počakala na izid likvidacije podjetja. V obravnavanem primeru so okoliščine drugačne, saj je država delničarka družbe SNCM, in ne zasebna upnica. Glede na to, da v primeru likvidacije družbe SNCM očitno ne bi bilo na voljo dovolj sredstev, da bi se pokrile vse obveznosti, država ne bi mogla izterjati svojega vložka. Trajanje likvidacijskega postopka zato ni pomembno v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(237)

Francoski organi so trdili, da bi bil postopek likvidacije daljši in morebiti bolj tvegan za državo delničarko kot prodaja družbe SNCM po negativni ceni. Komisija ugotavlja, da francoski organi niso zagotovili dokazov za to tveganje niti niso pojasnili, zakaj bi zasebni delničar upošteval trajanje likvidacijskega postopka. Zadeve Frucona Košice
   (125), na katero se sklicujejo francoski organi, ni mogoče prenesti na obravnavani primer, saj se nanaša na merilo zasebnega upnika. Trajanje likvidacijskega postopka je pomembno pri ugotavljanju, ali si je država kot upnica družbe Frucona Košice zagotovila čim večjo izterjavo svojih dolgov s tem, ko je privolila v takojšnje delno vračilo, ali pa bi bilo bolje, da bi počakala na izid likvidacije podjetja. V obravnavanem primeru so okoliščine drugačne, saj je država delničarka družbe SNCM, in ne zasebna upnica. Glede na to, da v primeru likvidacije družbe SNCM očitno ne bi bilo na voljo dovolj sredstev, da bi se pokrile vse obveznosti, država ne bi mogla izterjati svojega vložka. Trajanje likvidacijskega postopka zato ni pomembno v obravnavanem primeru.

| (238) | Francoski organi torej niso utemeljili, zakaj je država v vlogi zasebnega vlagatelja v okviru likvidacije prevzela stroške teh dodatnih odpravnin. |
| --- | --- |

(238)

Francoski organi torej niso utemeljili, zakaj je država v vlogi zasebnega vlagatelja v okviru likvidacije prevzela stroške teh dodatnih odpravnin.

| (239) | Na tej stopnji analize mora Komisija določiti likvidacijsko vrednost družbe SNCM brez dodatnih odpravnin. |
| --- | --- |

(239)

Na tej stopnji analize mora Komisija določiti likvidacijsko vrednost družbe SNCM brez dodatnih odpravnin.

(b)   O likvidacijski vrednosti družbe SNCM

| (240) | V skladu z metodo čiste vrednosti premoženja se primanjkljaj sredstev ugotovi, ko ekonomska vrednost dejanskih sredstev (na splošno višja od neto knjigovodske vrednosti) ne pokrije ekonomske vrednosti dejanskih dolgov. |
| --- | --- |

(240)

V skladu z metodo čiste vrednosti premoženja se primanjkljaj sredstev ugotovi, ko ekonomska vrednost dejanskih sredstev (na splošno višja od neto knjigovodske vrednosti) ne pokrije ekonomske vrednosti dejanskih dolgov.

| (241) | Da bi ugotovila primanjkljaj sredstev v obravnavanem primeru, je Komisija ob pomoči svojega strokovnjaka (126) potrdila, kot je pojasnjeno zgoraj, da na dan 30. septembra 2005 vrednost sredstev družbe SNCM ni zadostovala za poplačilo prednostnih in neprednostnih upnikov. |
| --- | --- |

(241)

Da bi ugotovila primanjkljaj sredstev v obravnavanem primeru, je Komisija ob pomoči svojega strokovnjaka (126) potrdila, kot je pojasnjeno zgoraj, da na dan 30. septembra 2005 vrednost sredstev družbe SNCM ni zadostovala za poplačilo prednostnih in neprednostnih upnikov.

| (242) | Komisija meni, da se metoda ocene čiste vrednosti premoženja pogosto uporablja za podjetja iz sektorja pomorskega prometa. Poleg tega meni, da je zadevna metoda še posebej ustrezna za primer družbe SNCM, saj je edina alternativa prodaji, ki jo ima referenčni delničar, likvidacija družbe. |
| --- | --- |

(242)

Komisija meni, da se metoda ocene čiste vrednosti premoženja pogosto uporablja za podjetja iz sektorja pomorskega prometa. Poleg tega meni, da je zadevna metoda še posebej ustrezna za primer družbe SNCM, saj je edina alternativa prodaji, ki jo ima referenčni delničar, likvidacija družbe.

| (243) | Kar zadeva druge metode ocen, zlasti metodo „sedanje vrednosti prostih denarnih tokov“, Komisija meni, da navedena metoda v obravnavanem primeru ni uporabna, ker se z njo oceni družba, ki redno posluje, kar ne bi držalo za družbo SNCM v primeru njene likvidacije. |
| --- | --- |

(243)

Kar zadeva druge metode ocen, zlasti metodo „sedanje vrednosti prostih denarnih tokov“, Komisija meni, da navedena metoda v obravnavanem primeru ni uporabna, ker se z njo oceni družba, ki redno posluje, kar ne bi držalo za družbo SNCM v primeru njene likvidacije.

| (244) | Komisija je kot referenčni datum za oceno družbe SNCM izbrala 30. september 2005, saj je bila na navedeni datum sprejeta odločitev glede izbire med sprejetjem ponudbe za prevzem ali likvidacijo družbe, odločitev o izbiri družbe BCP pa je bila sprejeta 27. septembra 2005. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je kot referenčni datum za oceno družbe SNCM izbrala 30. september 2005, saj je bila na navedeni datum sprejeta odločitev glede izbire med sprejetjem ponudbe za prevzem ali likvidacijo družbe, odločitev o izbiri družbe BCP pa je bila sprejeta 27. septembra 2005.

(i)   O vrednosti sredstev družbe SNCM

| (245) | Komisija navaja zlasti, da je delničar družbe SNCM v sodelovanju z družbo Ernst & Young izračunal stroške likvidacije podjetja (glej zgoraj navedeno poročilo CGMF) na dan 30. septembra 2005, pri čemer sta dopolnilno strokovno mnenje izdali družba Oddo Corporate Finance in odvetniška pisarna Paul Hastings. Komisija navaja, da so bila v zgoraj navedenem poročilu Oddo-Hastings sredstva družbe SNCM ovrednotena na 190,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(245)

Komisija navaja zlasti, da je delničar družbe SNCM v sodelovanju z družbo Ernst & Young izračunal stroške likvidacije podjetja (glej zgoraj navedeno poročilo CGMF) na dan 30. septembra 2005, pri čemer sta dopolnilno strokovno mnenje izdali družba Oddo Corporate Finance in odvetniška pisarna Paul Hastings. Komisija navaja, da so bila v zgoraj navedenem poročilu Oddo-Hastings sredstva družbe SNCM ovrednotena na 190,3 milijona EUR.

| (246) | Kar zadeva vrednotenje ladjevja v lasti družbe (127), je specializirani posrednik BRS bruto tržno vrednost ladij družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 ocenil na 224 milijonov EUR, v poročilu Oddo pa je bila vrednost ladjevja ocenjena na 150,7 milijona EUR po popustu (128), posredniški proviziji (129) in ob upoštevanju pravne negotovosti (130).

  Tabela 3


  Scenariji vrednotenja sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 | Vrednost sredstev
  v poročilu Oddo
  (v milijonih EUR) | Vrednost sredstev
  strokovnjaka Komisije
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Neopredmetena sredstva | — | — |
| Opredmetena sredstva | | |
| Ladjevje v lasti družbe | 150,7 | 151,7 |
| Zgradbe

   (131) | 11,2 | 11,2 |
| Naložbe

   (132) | 32,7 | 38,3 |
| Osnovna sredstva | 194,6 | 201,2 |
| Zaloge | — | — |
| Predujmi in predplačila | — | — |
| Terjatve | 0,8 | 0,8 |
| Druge terjatve

   (133) | 9,4 | 9,4 |
| Čisti finančni tok | –14,5 | — |
| Aktivne časovne razmejitve | — | — |
| Druga sredstva | –4,3 | 10,20 |
| Sredstva skupaj | 190,3 | 211,4 |
| Vira: | Poročilo Oddo-Hastings in poročilo strokovnjaka Komisije. |

(246)

Kar zadeva vrednotenje ladjevja v lasti družbe (127), je specializirani posrednik BRS bruto tržno vrednost ladij družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 ocenil na 224 milijonov EUR, v poročilu Oddo pa je bila vrednost ladjevja ocenjena na 150,7 milijona EUR po popustu (128), posredniški proviziji (129) in ob upoštevanju pravne negotovosti (130).

Tabela 3

Scenariji vrednotenja sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005

Vrednost sredstev

v poročilu Oddo

(v milijonih EUR)

Vrednost sredstev

strokovnjaka Komisije

(v milijonih EUR)

Neopredmetena sredstva

—

—

Opredmetena sredstva

Ladjevje v lasti družbe

150,7

151,7

Zgradbe

   (131)

11,2

11,2

Naložbe

   (132)

32,7

38,3

Osnovna sredstva

194,6

201,2

Zaloge

—

—

Predujmi in predplačila

—

—

Terjatve

0,8

0,8

Druge terjatve

   (133)

9,4

9,4

Čisti finančni tok

–14,5

—

Aktivne časovne razmejitve

—

—

Druga sredstva

–4,3

10,20

Sredstva skupaj

190,3

211,4

Vira:

Poročilo Oddo-Hastings in poročilo strokovnjaka Komisije.

| (247) | Glede na zgornjo tabelo Komisija sklepa, da je ladjevje očitno glavni element pri vrednotenju podjetja. V zvezi s tem je strokovnjak Komisije po izvedbi primerjalne analize, kadar je to bilo mogoče, sklenil, da so bili popust, uporabljen za bruto tržno vrednost ladij, in previdnostni ukrepi v zvezi s pravno negotovostjo logični. Na podlagi tega je sklenil, da ni nobene utemeljitve za zavrnitev vrednosti ladjevja, kot jo je ocenila francoska vlada. |
| --- | --- |

(247)

Glede na zgornjo tabelo Komisija sklepa, da je ladjevje očitno glavni element pri vrednotenju podjetja. V zvezi s tem je strokovnjak Komisije po izvedbi primerjalne analize, kadar je to bilo mogoče, sklenil, da so bili popust, uporabljen za bruto tržno vrednost ladij, in previdnostni ukrepi v zvezi s pravno negotovostjo logični. Na podlagi tega je sklenil, da ni nobene utemeljitve za zavrnitev vrednosti ladjevja, kot jo je ocenila francoska vlada.

| (248) | Komisija v zvezi s popustom meni, da je njegova stopnja skladna s popusti, ki se uporabljajo pri prodajah ladij v primeru prisilne likvidacije. Strokovnjak je za primer navedel družbo Régie des Transports Maritimes (nacionalno belgijsko družbo, ki opravlja storitve na liniji Ostende–Ramsgate), ki je leta 1997 prodala dva trajekta s popustom, ocenjenim med 35–45 %. Nedavno je družba Festival Cruises prodala tri križarke s povprečnim popustom v višini 20 %. Popusti, uporabljeni v podobnih primerih, so torej na ravni popustov, ki so jih francoski organi uporabili v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(248)

Komisija v zvezi s popustom meni, da je njegova stopnja skladna s popusti, ki se uporabljajo pri prodajah ladij v primeru prisilne likvidacije. Strokovnjak je za primer navedel družbo Régie des Transports Maritimes (nacionalno belgijsko družbo, ki opravlja storitve na liniji Ostende–Ramsgate), ki je leta 1997 prodala dva trajekta s popustom, ocenjenim med 35–45 %. Nedavno je družba Festival Cruises prodala tri križarke s povprečnim popustom v višini 20 %. Popusti, uporabljeni v podobnih primerih, so torej na ravni popustov, ki so jih francoski organi uporabili v obravnavanem primeru.

| (249) | V zvezi s pravno negotovostjo Komisija meni, da ker na trgu ni bilo nobene primerljive transakcije, so trditve, s katerimi se upravičuje uporaba pravne negotovosti, utemeljene glede na omejen trg za ladje določenega tipa, zasnovane za dokaj posebno uporabo. |
| --- | --- |

(249)

V zvezi s pravno negotovostjo Komisija meni, da ker na trgu ni bilo nobene primerljive transakcije, so trditve, s katerimi se upravičuje uporaba pravne negotovosti, utemeljene glede na omejen trg za ladje določenega tipa, zasnovane za dokaj posebno uporabo.

| (250) | Komisija še navaja, da je njen neodvisni strokovnjak popravil vrednost naložb navzgor, zlasti vrednost deleža družbe SNCM v družbi CMN (z 21,8 milijona EUR na 28 milijonov EUR). Ob upoštevanju ponudbe skupine Stef-TFE, da odkupi ta delež za 35,2 milijona EUR, o čemer je bila Komisija obveščena v okviru obravnavane preiskave, Komisija meni, da je ocenjena vrednost deleža družbe SNCM v družbi CMN v višini 28 milijonov EUR razumna v okviru likvidacije družbe. |
| --- | --- |

(250)

Komisija še navaja, da je njen neodvisni strokovnjak popravil vrednost naložb navzgor, zlasti vrednost deleža družbe SNCM v družbi CMN (z 21,8 milijona EUR na 28 milijonov EUR). Ob upoštevanju ponudbe skupine Stef-TFE, da odkupi ta delež za 35,2 milijona EUR, o čemer je bila Komisija obveščena v okviru obravnavane preiskave, Komisija meni, da je ocenjena vrednost deleža družbe SNCM v družbi CMN v višini 28 milijonov EUR razumna v okviru likvidacije družbe.

| (251) | Strokovnjak Komisije ni izrazil posebnega nasprotovanja v zvezi z vrednotenjem ostalih sredstev. Vendar ni sprejel postavke „čisti finančni tok“, ker je ta v primanjkljaju. Komisija zato meni, da je treba to postavko uvrstiti med obveznosti družbe SNCM. |
| --- | --- |

(251)

Strokovnjak Komisije ni izrazil posebnega nasprotovanja v zvezi z vrednotenjem ostalih sredstev. Vendar ni sprejel postavke „čisti finančni tok“, ker je ta v primanjkljaju. Komisija zato meni, da je treba to postavko uvrstiti med obveznosti družbe SNCM.

| (252) | Po ocenah Komisije je bila vrednost sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 211,4 milijona EUR, ob upoštevanju raznih prilagoditev. |
| --- | --- |

(252)

Po ocenah Komisije je bila vrednost sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 211,4 milijona EUR, ob upoštevanju raznih prilagoditev.

(ii)   O vrednotenju obveznosti družbe SNCM

| (253) | Komisija ugotavlja, da je znesek prednostnih dolgov po ocenah francoskih organov 153,8 milijona EUR, znesek neprednostnih dolgov pa 170,9 milijona EUR (brez dodatnih odpravnin). |
| --- | --- |

(253)

Komisija ugotavlja, da je znesek prednostnih dolgov po ocenah francoskih organov 153,8 milijona EUR, znesek neprednostnih dolgov pa 170,9 milijona EUR (brez dodatnih odpravnin).

| (254) | Kar zadeva zlasti socialne obveznosti, so francoski organi stroške socialnega načrta iz kolektivne pogodbe ocenili na [70–80] (60) milijonov EUR. Stroški, povezani z navedenim načrtom, so bili določeni na individualni podlagi ob upoštevanju vrste pogodbe (pogodba za nedoločen čas ali pogodba za določen čas), veljavnih statutov in kolektivnih pogodb (posadka, pisarniško osebje in častniki), delovne dobe, položaja in plače. Ta znesek vključuje nadomestila namesto odpovednega roka ([20–30] (60) milijonov EUR), nadomestila za plačani dopust po odpovedi ([0–10] (60) milijonov EUR), pogodbene odpravnine ([30–40] (60) milijonov EUR) in prispevek Delalande ([0–10] milijonov EUR) (134). |
| --- | --- |

(254)

Kar zadeva zlasti socialne obveznosti, so francoski organi stroške socialnega načrta iz kolektivne pogodbe ocenili na [70–80] (60) milijonov EUR. Stroški, povezani z navedenim načrtom, so bili določeni na individualni podlagi ob upoštevanju vrste pogodbe (pogodba za nedoločen čas ali pogodba za določen čas), veljavnih statutov in kolektivnih pogodb (posadka, pisarniško osebje in častniki), delovne dobe, položaja in plače. Ta znesek vključuje nadomestila namesto odpovednega roka ([20–30] (60) milijonov EUR), nadomestila za plačani dopust po odpovedi ([0–10] (60) milijonov EUR), pogodbene odpravnine ([30–40] (60) milijonov EUR) in prispevek Delalande ([0–10] milijonov EUR) (134).

| (255) | Po ocenah francoskih organov so stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo, [30–40] (60) milijonov EUR. Ta načrt združuje vse spremne ukrepe, povezane z zakonskimi in regulativnimi obveznostmi glede odpuščanja (135), ter posredne stroške socialnega načrta iz kolektivne pogodbe (136). |
| --- | --- |

(255)

Po ocenah francoskih organov so stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo, [30–40] (60) milijonov EUR. Ta načrt združuje vse spremne ukrepe, povezane z zakonskimi in regulativnimi obveznostmi glede odpuščanja (135), ter posredne stroške socialnega načrta iz kolektivne pogodbe (136).

| (256) | Stroški prekinitve glavnih pogodb o poslovanju se nanašajo predvsem na unovčenje bančnega jamstva v znesku 7,4 milijona EUR, položenega kot jamstvo, da bo družba SNCM ustrezno izvajala svoje obveznosti javne službe, ki se mu prišteje kazen, določena v navedeni pogodbi, v višini 2 % referenčnega finančnega nadomestila v vrednosti 63 milijonov EUR za leto 2005, to je približno 1,2 milijona EUR v primeru neizpolnitve obveznosti pooblaščenca. |
| --- | --- |

(256)

Stroški prekinitve glavnih pogodb o poslovanju se nanašajo predvsem na unovčenje bančnega jamstva v znesku 7,4 milijona EUR, položenega kot jamstvo, da bo družba SNCM ustrezno izvajala svoje obveznosti javne službe, ki se mu prišteje kazen, določena v navedeni pogodbi, v višini 2 % referenčnega finančnega nadomestila v vrednosti 63 milijonov EUR za leto 2005, to je približno 1,2 milijona EUR v primeru neizpolnitve obveznosti pooblaščenca.

| (257) | Francoski organi v zvezi z neto obveznostmi, povezanimi s prodajo ladij v zakupu (137), poudarjajo, da je specializirani posrednik BRS na podlagi nekaterih predpostavk (138) ovrednotil neto prihodek od prodaje na 144,8 milijona EUR na dan 30. septembra 2005 po popustu, posredniški proviziji in finančnih stroških prevoza. Ker prihranki od davčnih in bančnih dolgov znašajo 193,5 milijona EUR, neporavnani preostanek bančnih dolgov v zvezi z ladjami v zakupu znaša 48,7 milijona EUR.

  Tabela 4


  Scenariji za vrednotenje obveznosti družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 | Vrednost obveznosti
  v poročilu Oddo
  (v milijonih EUR) | Vrednost obveznosti
  strokovnjaka Komisije
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dolg, ki se plačuje prednostno in vključuje: | | |
| socialne in davčne dolgove | [20–30]* | [20–30]* |
| finančne dolgove, zajamčene s sredstvi

   (139) | 15,9 | 15,9 |
| Stroški socialnega načrta iz kolektivne pogodbe | [70–80]* | [70–80]* |
| Stroški zdravstvenega zavarovanja upokojencev

   (140) | 10,2 | 10,2 |
| Stroški likvidacijskega postopka | 4,7 | 4,7 |
| Vmesne izgube iz poslovanja

   (141) | 26,5 | 26,5 |
| Plačila prednostnim upnikom | 153,8 | 153,8 |
| Nezavarovani dolgovi

   (142) | 69,7 | 84,2 |
| Stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo | [30–40]* | [30–40]* |
| Stroški prekinitve glavnih pogodb o poslovanju | [10–20]* | [10–20]* |
| Dodatni stroški, povezani s prodajo ladij v zakupu | 48,7 | 48,7 |
| Plačila nezavarovanim upnikom | 170,9 | 181,1 |
| Viri: | Poročilo Oddo-Hastings in poročilo strokovnjaka Komisije. |

(257)

Francoski organi v zvezi z neto obveznostmi, povezanimi s prodajo ladij v zakupu (137), poudarjajo, da je specializirani posrednik BRS na podlagi nekaterih predpostavk (138) ovrednotil neto prihodek od prodaje na 144,8 milijona EUR na dan 30. septembra 2005 po popustu, posredniški proviziji in finančnih stroških prevoza. Ker prihranki od davčnih in bančnih dolgov znašajo 193,5 milijona EUR, neporavnani preostanek bančnih dolgov v zvezi z ladjami v zakupu znaša 48,7 milijona EUR.

Tabela 4

Scenariji za vrednotenje obveznosti družbe SNCM na dan 30. septembra 2005

Vrednost obveznosti

v poročilu Oddo

(v milijonih EUR)

Vrednost obveznosti

strokovnjaka Komisije

(v milijonih EUR)

Dolg, ki se plačuje prednostno in vključuje:

socialne in davčne dolgove

[20–30]*

[20–30]*

finančne dolgove, zajamčene s sredstvi

   (139)

15,9

15,9

Stroški socialnega načrta iz kolektivne pogodbe

[70–80]*

[70–80]*

Stroški zdravstvenega zavarovanja upokojencev

   (140)

10,2

10,2

Stroški likvidacijskega postopka

4,7

4,7

Vmesne izgube iz poslovanja

   (141)

26,5

26,5

Plačila prednostnim upnikom

153,8

153,8

Nezavarovani dolgovi

   (142)

69,7

84,2

Stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo

[30–40]*

[30–40]*

Stroški prekinitve glavnih pogodb o poslovanju

[10–20]*

[10–20]*

Dodatni stroški, povezani s prodajo ladij v zakupu

48,7

48,7

Plačila nezavarovanim upnikom

170,9

181,1

Viri:

Poročilo Oddo-Hastings in poročilo strokovnjaka Komisije.

| (258) | Komisija ugotavlja, da socialne obveznosti tvorijo večino obveznosti družbe SNCM. Kar zadeva prednostne socialne obveznosti, tj. stroške socialnega načrta, je strokovnjak Komisije preveril formule za izračun vseh sestavnih delov načrta na podlagi raziskav in ni odkril nobenih anomalij ali napak. Glede na to Komisija meni, da je znesek v višini [70–80] (60) milijonov EUR, ki so ga predložili francoski organi za socialni načrt iz kolektivne pogodbe, razumen. |
| --- | --- |

(258)

Komisija ugotavlja, da socialne obveznosti tvorijo večino obveznosti družbe SNCM. Kar zadeva prednostne socialne obveznosti, tj. stroške socialnega načrta, je strokovnjak Komisije preveril formule za izračun vseh sestavnih delov načrta na podlagi raziskav in ni odkril nobenih anomalij ali napak. Glede na to Komisija meni, da je znesek v višini [70–80] (60) milijonov EUR, ki so ga predložili francoski organi za socialni načrt iz kolektivne pogodbe, razumen.

| (259) | Komisija v zvezi z vmesnimi izgubami iz poslovanja meni, da je ocena preudarna glede na zakonodajo, zlasti člen L.622-10 francoskega trgovinskega zakonika (Code du commerce) in člen 119-2 odloka št. 85-1388 z dne 27. decembra 1985, na podlagi katerih lahko pristojno trgovinsko sodišče odloči, da mora SNCM nadaljevati svoje poslovanje še dva meseca, kar se lahko na zahtevo organa, pristojnega za pregon, obnovi na podlagi obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(259)

Komisija v zvezi z vmesnimi izgubami iz poslovanja meni, da je ocena preudarna glede na zakonodajo, zlasti člen L.622-10 francoskega trgovinskega zakonika (Code du commerce) in člen 119-2 odloka št. 85-1388 z dne 27. decembra 1985, na podlagi katerih lahko pristojno trgovinsko sodišče odloči, da mora SNCM nadaljevati svoje poslovanje še dva meseca, kar se lahko na zahtevo organa, pristojnega za pregon, obnovi na podlagi obveznosti javne službe.

| (260) | Strokovnjak Komisije ni izrazil posebnega nasprotovanja v zvezi z nezavarovanimi dolgovi. Vendar je povečal znesek postavke „čisti finančni tok“ s prvotnih 14,5 milijona EUR na 69,7 milijona EUR. Komisija meni, da je popravljena številka skladna s spremembami pri vrednotenju sredstev družbe SNCM. |
| --- | --- |

(260)

Strokovnjak Komisije ni izrazil posebnega nasprotovanja v zvezi z nezavarovanimi dolgovi. Vendar je povečal znesek postavke „čisti finančni tok“ s prvotnih 14,5 milijona EUR na 69,7 milijona EUR. Komisija meni, da je popravljena številka skladna s spremembami pri vrednotenju sredstev družbe SNCM.

| (261) | Strokovnjak Komisije v zvezi s stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo (brez upoštevanja dodatnih odpravnin), meni, da je treba oceno stroškov sodnih postopkov zmanjšati z [0–10] (60) milijonov EUR, kolikor so navedli francoski organi, na [0–5] (60) milijona EUR. Čeprav je Komisija v zvezi s tem prepričana, da bi sindikalne organizacije zahtevale spremembo pogodb za določen čas v pogodbe za nedoločen čas (143), vseeno meni, da bi morala številka temeljiti samo na zaposlenih s pogodbo za nedoločen čas, katerih položaj je očitno negotov (takšnih pogodb je 150). Glede na bruto mesečno plačo v višini [2 000–2 500] (60) EUR ter nadomestilo v višini devetih mesečnih plač za prvih [100–120] (60) pogodb za nedoločen čas in šestih mesečnih plač za naslednjih [50–70] (60) pogodb, je ta znesek [0–10] (60) milijonov EUR. |
| --- | --- |

(261)

Strokovnjak Komisije v zvezi s stroški socialnega načrta, ki ni določen s kolektivno pogodbo (brez upoštevanja dodatnih odpravnin), meni, da je treba oceno stroškov sodnih postopkov zmanjšati z [0–10] (60) milijonov EUR, kolikor so navedli francoski organi, na [0–5] (60) milijona EUR. Čeprav je Komisija v zvezi s tem prepričana, da bi sindikalne organizacije zahtevale spremembo pogodb za določen čas v pogodbe za nedoločen čas (143), vseeno meni, da bi morala številka temeljiti samo na zaposlenih s pogodbo za nedoločen čas, katerih položaj je očitno negotov (takšnih pogodb je 150). Glede na bruto mesečno plačo v višini [2 000–2 500] (60) EUR ter nadomestilo v višini devetih mesečnih plač za prvih [100–120] (60) pogodb za nedoločen čas in šestih mesečnih plač za naslednjih [50–70] (60) pogodb, je ta znesek [0–10] (60) milijonov EUR.

| (262) | Glede neto obveznosti, povezanih s prodajo ladij v zakupu, Komisija meni, da so predpostavke, na katerih temelji izračun, upravičene, predvsem zaradi tega, ker GIZ pretirano slonijo na pogodbenih formalnostih, kar omejuje kakršno koli nadomestitev družbe SNCM s tretjo stranko in davčne ugodnosti pogojuje z upravljanjem ladij pod francosko zastavo. Poleg tega ni razloga za uporabo pravne negotovosti v povezavi z ladjami v zakupu, saj so jih prodale banke upnice GIZ. Po mnenju Komisije je v teh okoliščinah razumno, da se upoštevajo finančni stroški prevoza, nastali med 30. septembrom 2005 in datumom dejanske prodaje ladje. |
| --- | --- |

(262)

Glede neto obveznosti, povezanih s prodajo ladij v zakupu, Komisija meni, da so predpostavke, na katerih temelji izračun, upravičene, predvsem zaradi tega, ker GIZ pretirano slonijo na pogodbenih formalnostih, kar omejuje kakršno koli nadomestitev družbe SNCM s tretjo stranko in davčne ugodnosti pogojuje z upravljanjem ladij pod francosko zastavo. Poleg tega ni razloga za uporabo pravne negotovosti v povezavi z ladjami v zakupu, saj so jih prodale banke upnice GIZ. Po mnenju Komisije je v teh okoliščinah razumno, da se upoštevajo finančni stroški prevoza, nastali med 30. septembrom 2005 in datumom dejanske prodaje ladje.

| (263) | Glede na navedeno Komisija meni, da so prednostne obveznosti družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 znašale 153,8 milijona EUR, neprednostne pa 181,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(263)

Glede na navedeno Komisija meni, da so prednostne obveznosti družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 znašale 153,8 milijona EUR, neprednostne pa 181,1 milijona EUR.

(iii)   O ugotovitvi primanjkljaja sredstev

| (264) | Glede na navedeno Komisija meni, da je bila vrednost sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 (tj. 211,4 milijona EUR) premajhna, da bi se poravnali dolgovi do prednostnih upnikov (153,8 milijona EUR) in neprednostnih upnikov (181,1 milijona EUR), ki so skupaj znašali 334,9 milijona EUR. Primanjkljaj sredstev zato znaša približno 123,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(264)

Glede na navedeno Komisija meni, da je bila vrednost sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 (tj. 211,4 milijona EUR) premajhna, da bi se poravnali dolgovi do prednostnih upnikov (153,8 milijona EUR) in neprednostnih upnikov (181,1 milijona EUR), ki so skupaj znašali 334,9 milijona EUR. Primanjkljaj sredstev zato znaša približno 123,5 milijona EUR.

(c)   O upoštevanju tožbe za poravnavo dolgov

| (265) | Komisija je preučila tudi trditev francoskih organov, da bi lahko bila država kot večinska delničarka v primeru likvidacije podjetja pozvana k poravnavi dolgov (glej spodaj). Ena izmed zainteresiranih strani (družba CFF) je izpodbijala uporabo nacionalne sodne prakse, na katero so se v obravnavanem primeru sklicevali francoski organi. Družba CFF v zvezi s sodno prakso pritožbenega sodišča v Rouenu v zadevi Aspocom Group Oyj meni, da je sodišče finski matični družbi naložilo plačilo nadomestila zaposlenim v svoji likvidirani francoski hčerinski družbi, ker je bilo to nadomestilo določeno v socialnem načrtu na podlagi sporazuma na ravni podjetja, ki ga je potrdila matična družba. Nadomestilo na koncu ni bilo izplačano. |
| --- | --- |

(265)

Komisija je preučila tudi trditev francoskih organov, da bi lahko bila država kot večinska delničarka v primeru likvidacije podjetja pozvana k poravnavi dolgov (glej spodaj). Ena izmed zainteresiranih strani (družba CFF) je izpodbijala uporabo nacionalne sodne prakse, na katero so se v obravnavanem primeru sklicevali francoski organi. Družba CFF v zvezi s sodno prakso pritožbenega sodišča v Rouenu v zadevi Aspocom Group Oyj meni, da je sodišče finski matični družbi naložilo plačilo nadomestila zaposlenim v svoji likvidirani francoski hčerinski družbi, ker je bilo to nadomestilo določeno v socialnem načrtu na podlagi sporazuma na ravni podjetja, ki ga je potrdila matična družba. Nadomestilo na koncu ni bilo izplačano.

| (266) | Francoski organi menijo, da so na dan 30. septembra 2005 skupni dejanski stroška države kot delničarke preko družbe CGMF znašali med 312,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR. Pri tej oceni se upošteva zlasti tveganje, da bi morala država poravnati dolgove, če bi jo sodišče spoznalo za dejanskega upravitelja družbe SNCM, in tveganje, da bi bilo državi naloženo izplačilo dodatnih odpravnin odpuščenemu osebju. Francoski organi menijo, da je treba navedeni tveganji upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM. |
| --- | --- |

(266)

Francoski organi menijo, da so na dan 30. septembra 2005 skupni dejanski stroška države kot delničarke preko družbe CGMF znašali med 312,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR. Pri tej oceni se upošteva zlasti tveganje, da bi morala država poravnati dolgove, če bi jo sodišče spoznalo za dejanskega upravitelja družbe SNCM, in tveganje, da bi bilo državi naloženo izplačilo dodatnih odpravnin odpuščenemu osebju. Francoski organi menijo, da je treba navedeni tveganji upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM.

| (267) | Ugotoviti je treba oceno skupnih stroškov, ki bi jih v primeru prisilne likvidacije družbe SNCM verjetno morala prevzeti Francija kot delničarka, da se ugotovi, ali bi dobro obveščeni vlagatelj ob upoštevanju tveganja, da bo moral prevzeti te stroške, in glede na zneske, vključene v zadevni primer, raje prodal svojo hčerinsko družbo neposredno po negativni ceni 158 milijonov EUR, namesto da bi sprejel navedeno tveganje. |
| --- | --- |

(267)

Ugotoviti je treba oceno skupnih stroškov, ki bi jih v primeru prisilne likvidacije družbe SNCM verjetno morala prevzeti Francija kot delničarka, da se ugotovi, ali bi dobro obveščeni vlagatelj ob upoštevanju tveganja, da bo moral prevzeti te stroške, in glede na zneske, vključene v zadevni primer, raje prodal svojo hčerinsko družbo neposredno po negativni ceni 158 milijonov EUR, namesto da bi sprejel navedeno tveganje.

| (268) | V skladu s francoskim pravom je likvidacijski upravitelj družbe v likvidacijskem postopku pooblaščen, da vloži tožbo za odškodnino, imenovano „tožba za poravnavo dolgov“, zoper nekdanje upravitelje družbe v primeru odpovedi sanacijskega načrta ali stečaja ali prisilne likvidacije (144). |
| --- | --- |

(268)

V skladu s francoskim pravom je likvidacijski upravitelj družbe v likvidacijskem postopku pooblaščen, da vloži tožbo za odškodnino, imenovano „tožba za poravnavo dolgov“, zoper nekdanje upravitelje družbe v primeru odpovedi sanacijskega načrta ali stečaja ali prisilne likvidacije (144).

| (269) | Tožba za poravnavo dolgov se vloži zoper nekdanje upravitelje plačilno nesposobnega podjetja zaradi potrebe po obnovitvi premoženja družbe, kar je ena izmed nalog likvidacijskega upravitelja. |
| --- | --- |

(269)

Tožba za poravnavo dolgov se vloži zoper nekdanje upravitelje plačilno nesposobnega podjetja zaradi potrebe po obnovitvi premoženja družbe, kar je ena izmed nalog likvidacijskega upravitelja.

| (270) | Tako so francoski organi v več dopisih Komisiji trdili, da je predpostavka, da bo nacionalno sodišče državi naložilo poravnavo dolgov podjetja, ki ga vodi, več kot verjeten scenarij in da jo je treba upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM. |
| --- | --- |

(270)

Tako so francoski organi v več dopisih Komisiji trdili, da je predpostavka, da bo nacionalno sodišče državi naložilo poravnavo dolgov podjetja, ki ga vodi, več kot verjeten scenarij in da jo je treba upoštevati pri izračunu dejanskih stroškov morebitne likvidacije družbe SNCM.

| (271) | Družba SNCM je v svojem dopisu z dne 28. februarja 2008 predložila poročilo družbe Baker & McKenzie, v katerem so ocenjene posledice tožbe za poravnavo dolgov, vložene zoper francosko državo. V navedenem poročilu je ugotovljeno, da bi trgovinsko sodišče, ki bi obravnavalo to zadevo, zelo verjetno ugotovilo odgovornost države v zvezi s tem in ji naložilo plačilo vseh socialnih dolgov družbe SNCM. |
| --- | --- |

(271)

Družba SNCM je v svojem dopisu z dne 28. februarja 2008 predložila poročilo družbe Baker & McKenzie, v katerem so ocenjene posledice tožbe za poravnavo dolgov, vložene zoper francosko državo. V navedenem poročilu je ugotovljeno, da bi trgovinsko sodišče, ki bi obravnavalo to zadevo, zelo verjetno ugotovilo odgovornost države v zvezi s tem in ji naložilo plačilo vseh socialnih dolgov družbe SNCM.

| (272) | Zadevna zakonodaja določa, da se lahko socialni dolgovi družbe v likvidaciji prenesejo v breme njenih nekdanjih pravnih ali dejanskih upraviteljev, če so izpolnjeni vsi štirje pogoji. |
| --- | --- |

(272)

Zadevna zakonodaja določa, da se lahko socialni dolgovi družbe v likvidaciji prenesejo v breme njenih nekdanjih pravnih ali dejanskih upraviteljev, če so izpolnjeni vsi štirje pogoji.

(i)   Spoznanje države kot pravnega ali dejanskega upravitelja podjetja v prisilni likvidaciji

| (273) | Poročilo družbe Baker & McKenzie, ki ga je predložila družba SNCM, je Komisiji zagotovilo analizo, na podlagi katere je bilo ugotovljeno, da [...] (60). Navedeno strokovno poročilo v skladu z zadevno sodno prakso (145) dokazuje, da je država večkrat [...] (60). V poročilu je navedeno zlasti, da je država sprejela [...] (60) odločitve. Poleg tega se zdi, da so vodstveni organi [...] (60) podjetje. Nazadnje, država [...] (60). |
| --- | --- |

(273)

Poročilo družbe Baker & McKenzie, ki ga je predložila družba SNCM, je Komisiji zagotovilo analizo, na podlagi katere je bilo ugotovljeno, da [...] (60). Navedeno strokovno poročilo v skladu z zadevno sodno prakso (145) dokazuje, da je država večkrat [...] (60). V poročilu je navedeno zlasti, da je država sprejela [...] (60) odločitve. Poleg tega se zdi, da so vodstveni organi [...] (60) podjetje. Nazadnje, država [...] (60).

| (274) | Komisija navaja, da francoski organi v dopisu z dne 28. marca 2008 niso izrazili nobenih zadržkov [...] (60). Francoski organi v svojem dopisu z dne 20. novembra 2006 sami navajajo, da je sodišče [...] (60) podjetje. |
| --- | --- |

(274)

Komisija navaja, da francoski organi v dopisu z dne 28. marca 2008 niso izrazili nobenih zadržkov [...] (60). Francoski organi v svojem dopisu z dne 20. novembra 2006 sami navajajo, da je sodišče [...] (60) podjetje.

| (275) | Vendar Komisija meni, da izjava francoskih organov z dne 20. novembra 2006 v zvezi s postopkom, povezanim z državno pomočjo, sama po sebi ne more zadostovati, da se v skladu s pravnim standardom dokaže, da bi sodišče spoznalo nacionalne organe kot dejanske upravitelje podjetja, deležnega zadevnih ukrepov, ali zlasti stopnja verjetnosti take možnosti. |
| --- | --- |

(275)

Vendar Komisija meni, da izjava francoskih organov z dne 20. novembra 2006 v zvezi s postopkom, povezanim z državno pomočjo, sama po sebi ne more zadostovati, da se v skladu s pravnim standardom dokaže, da bi sodišče spoznalo nacionalne organe kot dejanske upravitelje podjetja, deležnega zadevnih ukrepov, ali zlasti stopnja verjetnosti take možnosti.

| (276) | Zlasti v zvezi z obravnavanimi odločitvami še zdaleč ni dokazano, da končna odločitev države pomembno odstopa od prakse, ki jo država upošteva pri upravljanju svojih deležev. Tudi poročilo družbe Baker & McKenzie poudarja, da se vedno znova ponavljajo nesoglasja glede zaželenega obsega državne intervencije pri upravljanju svojih deležev, in navaja pomembno vlogo, ki jo na splošno ima [...] (60). |
| --- | --- |

(276)

Zlasti v zvezi z obravnavanimi odločitvami še zdaleč ni dokazano, da končna odločitev države pomembno odstopa od prakse, ki jo država upošteva pri upravljanju svojih deležev. Tudi poročilo družbe Baker & McKenzie poudarja, da se vedno znova ponavljajo nesoglasja glede zaželenega obsega državne intervencije pri upravljanju svojih deležev, in navaja pomembno vlogo, ki jo na splošno ima [...] (60).

| (277) | Primeri domače sodne prakse, ki jih navajata država in družba SNCM, niso neposredno uporabni v zadevnih okoliščinah. Glavni navedeni primeri se nanašajo na lokalne organe, sodba z dne 6. februarja 2001 v zadevi BRGM pa se nanaša na javno industrijsko in komercialno ustanovo. |
| --- | --- |

(277)

Primeri domače sodne prakse, ki jih navajata država in družba SNCM, niso neposredno uporabni v zadevnih okoliščinah. Glavni navedeni primeri se nanašajo na lokalne organe, sodba z dne 6. februarja 2001 v zadevi BRGM pa se nanaša na javno industrijsko in komercialno ustanovo.

| (278) | Ne glede na to še zdaleč ni dokazano, da bi bila država kot javni organ spoznana za dejanskega upravitelja. |
| --- | --- |

(278)

Ne glede na to še zdaleč ni dokazano, da bi bila država kot javni organ spoznana za dejanskega upravitelja.

(ii)   Obstoj ene ali več napak pri upravljanju, ki jih je storila država kot dejanski upravitelj podjetja v prisilni likvidaciji

| (279) | V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da strokovno poročilo družbe SNCM na podlagi neizčrpnega seznama dejanskih elementov navaja niz dejavnikov, ki dokazujejo, da je država [...] (60) storila napake pri upravljanju. |
| --- | --- |

(279)

V zadevnem primeru Komisija ugotavlja, da strokovno poročilo družbe SNCM na podlagi neizčrpnega seznama dejanskih elementov navaja niz dejavnikov, ki dokazujejo, da je država [...] (60) storila napake pri upravljanju.

| (280) | Navedeno je zlasti, da je francoska država storila napake v zvezi z naložbami, povezanimi z [...] (60) SNCM. Država naj bi storila tudi številne napake pri upravljanju v zvezi z zmogljivostjo [...] (60) SNCM. |
| --- | --- |

(280)

Navedeno je zlasti, da je francoska država storila napake v zvezi z naložbami, povezanimi z [...] (60) SNCM. Država naj bi storila tudi številne napake pri upravljanju v zvezi z zmogljivostjo [...] (60) SNCM.

| (281) | Francoski organi so v svojem dopisu z dne 30. aprila 2007 tveganje, da bo država morala plačati odškodnino, ocenili kot zelo visoko ob upoštevanju meril za opredelitev napak pri upravljanju v smislu člena L. 651-2 trgovinskega zakonika. |
| --- | --- |

(281)

Francoski organi so v svojem dopisu z dne 30. aprila 2007 tveganje, da bo država morala plačati odškodnino, ocenili kot zelo visoko ob upoštevanju meril za opredelitev napak pri upravljanju v smislu člena L. 651-2 trgovinskega zakonika.

| (282) | Tudi glede tega Komisija meni, da ta izjava z dne 30. aprila 2007 v zvezi s postopkom, povezanim z državno pomočjo, sama po sebi ne more zadostovati, da se v skladu s pravnim standardom dokaže, da bi sodišče odločilo, da so nacionalni organi storili domnevne napake, ali zlasti stopnja verjetnosti take možnosti. To še posebej velja, ker francoski organi zanikajo obstoj napak pri upravljanju, ki pa so nujni pogoj za to, da se lahko vloži tožba za poravnavo dolgov. |
| --- | --- |

(282)

Tudi glede tega Komisija meni, da ta izjava z dne 30. aprila 2007 v zvezi s postopkom, povezanim z državno pomočjo, sama po sebi ne more zadostovati, da se v skladu s pravnim standardom dokaže, da bi sodišče odločilo, da so nacionalni organi storili domnevne napake, ali zlasti stopnja verjetnosti take možnosti. To še posebej velja, ker francoski organi zanikajo obstoj napak pri upravljanju, ki pa so nujni pogoj za to, da se lahko vloži tožba za poravnavo dolgov.

| (283) | Tako kot francoski organi se tudi družba SNCM močno zanaša na zelo stare vodstvene odločitve. Zato se poročilo družbe Baker & McKenzie osredotoča na [...] (60), izvedene do leta 2000. Sklicuje se tudi na poročila Računskega sodišča za poslovna leta 1993–1999. Glavne napake pri upravljanju naj bi bile storjene približno sredi devetdesetih let. Upniki družbe SNCM so bili obveščeni o teh vodstvenih praksah, ko so podaljšali kredit. Torej je bilo tveganje, povezano s takšnim načinom vodenja, vsaj implicitno sprejeto. Nič ne kaže na to, da je lahko država v takšnih razmerah spoznana za odgovorno za poravnavo dolgov. |
| --- | --- |

(283)

Tako kot francoski organi se tudi družba SNCM močno zanaša na zelo stare vodstvene odločitve. Zato se poročilo družbe Baker & McKenzie osredotoča na [...] (60), izvedene do leta 2000. Sklicuje se tudi na poročila Računskega sodišča za poslovna leta 1993–1999. Glavne napake pri upravljanju naj bi bile storjene približno sredi devetdesetih let. Upniki družbe SNCM so bili obveščeni o teh vodstvenih praksah, ko so podaljšali kredit. Torej je bilo tveganje, povezano s takšnim načinom vodenja, vsaj implicitno sprejeto. Nič ne kaže na to, da je lahko država v takšnih razmerah spoznana za odgovorno za poravnavo dolgov.

| (284) | Poleg tega je mogoče te domnevne napake pri upravljanju pojasniti s političnimi odločitvami, ki so jih sprejeli javni organi, nobenih dokazov pa ni, da je mogoče te politične odločitve opredeliti kot napake pri upravljanju v smislu sodne prakse v zvezi s poravnavo dolgov. |
| --- | --- |

(284)

Poleg tega je mogoče te domnevne napake pri upravljanju pojasniti s političnimi odločitvami, ki so jih sprejeli javni organi, nobenih dokazov pa ni, da je mogoče te politične odločitve opredeliti kot napake pri upravljanju v smislu sodne prakse v zvezi s poravnavo dolgov.

| (285) | Nazadnje, poročilo družbe Baker & McKenzie je premalo verodostojno, zlasti v zvezi s trditvami, da je bilo mogoče položaj družbe SNCM pripisati zunanjim komunikacijskim napakam, ki jih je država naredila v zvezi z navedenim položajem. Na podlagi poročila je razvidno samo, da je država omenila razmere, ki so že bile javno znane. Zato ravnanje države nima nič skupnega z napakami pri upravljanju. |
| --- | --- |

(285)

Nazadnje, poročilo družbe Baker & McKenzie je premalo verodostojno, zlasti v zvezi s trditvami, da je bilo mogoče položaj družbe SNCM pripisati zunanjim komunikacijskim napakam, ki jih je država naredila v zvezi z navedenim položajem. Na podlagi poročila je razvidno samo, da je država omenila razmere, ki so že bile javno znane. Zato ravnanje države nima nič skupnega z napakami pri upravljanju.

(iii)   Ugotovitev primanjkljaja sredstev

| (286) | Komisija v zvezi z obravnavanim primerom navaja, da je v poročilu Oddo-Hastings naveden primanjkljaj sredstev v višini 134,4 milijona EUR na dan 30. septembra 2005, ki je bil izračunan kot razlika med vrednostjo sredstev družbe SNCM (190,3 milijona EUR) in vrednostjo obveznosti podjetja (prednostni dolgovi, ocenjeni na 153,8 milijona EUR, in neprednostni dolgovi, ocenjeni na 170,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

(286)

Komisija v zvezi z obravnavanim primerom navaja, da je v poročilu Oddo-Hastings naveden primanjkljaj sredstev v višini 134,4 milijona EUR na dan 30. septembra 2005, ki je bil izračunan kot razlika med vrednostjo sredstev družbe SNCM (190,3 milijona EUR) in vrednostjo obveznosti podjetja (prednostni dolgovi, ocenjeni na 153,8 milijona EUR, in neprednostni dolgovi, ocenjeni na 170,9 milijona EUR).

| (287) | Pred tem je Komisija ocenila primanjkljaj sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 na 123,5 milijona EUR (glej uvodno izjavo 264). |
| --- | --- |

(287)

Pred tem je Komisija ocenila primanjkljaj sredstev družbe SNCM na dan 30. septembra 2005 na 123,5 milijona EUR (glej uvodno izjavo 264).

(iv)   Obstoj vzročne zveze med napakami pri upravljanju in ugotovljenim primanjkljajem sredstev

| (288) | Po mnenju francoskih organov je lahko upravitelj pravne osebe v skladu s členom L.624-3 trgovinskega zakonika spoznan za odgovornega, tudi če je njegova napaka pri upravljanju samo eden izmed razlogov za primanjkljaj sredstev, pri čemer mu je lahko naloženo plačilo dela ali vseh socialnih dolgov, tudi če so njegove napake pri upravljanju povzročile samo del navedenih dolgov (146). Po mnenju francoskih organov bi francoska država morala prevzeti delež, ocenjen na 85–100 % ugotovljenega primanjkljaja sredstev, tj. med 114,3 milijona EUR in 134,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(288)

Po mnenju francoskih organov je lahko upravitelj pravne osebe v skladu s členom L.624-3 trgovinskega zakonika spoznan za odgovornega, tudi če je njegova napaka pri upravljanju samo eden izmed razlogov za primanjkljaj sredstev, pri čemer mu je lahko naloženo plačilo dela ali vseh socialnih dolgov, tudi če so njegove napake pri upravljanju povzročile samo del navedenih dolgov (146). Po mnenju francoskih organov bi francoska država morala prevzeti delež, ocenjen na 85–100 % ugotovljenega primanjkljaja sredstev, tj. med 114,3 milijona EUR in 134,4 milijona EUR.

| (289) | Za to analizo ni nobene osnove. Če so domnevne napake pri upravljanju temeljile na odločitvah, sprejetih sredi devetdesetih let, ki so nemudoma povzročile dodatne stroške za družbo SNCM, je zelo težko pripisati težavo primanjkljaju sredstev leta 2005, zlasti ker se je med datumoma veliko zgodilo. |
| --- | --- |

(289)

Za to analizo ni nobene osnove. Če so domnevne napake pri upravljanju temeljile na odločitvah, sprejetih sredi devetdesetih let, ki so nemudoma povzročile dodatne stroške za družbo SNCM, je zelo težko pripisati težavo primanjkljaju sredstev leta 2005, zlasti ker se je med datumoma veliko zgodilo.

| (290) | Poleg tega, če se zdi, da ni samodejne povezave med zneskom nadomestil, dodeljenim za poravnavo dolgov, in zneskom, za katerega so se povečale obveznosti zaradi napak upraviteljev (če so ugotovljene), to pomeni tudi, da lahko sodišča določijo nižji znesek, ki ga mora plačati upravitelj, kot je ugotovljeni primanjkljaj sredstev (147). |
| --- | --- |

(290)

Poleg tega, če se zdi, da ni samodejne povezave med zneskom nadomestil, dodeljenim za poravnavo dolgov, in zneskom, za katerega so se povečale obveznosti zaradi napak upraviteljev (če so ugotovljene), to pomeni tudi, da lahko sodišča določijo nižji znesek, ki ga mora plačati upravitelj, kot je ugotovljeni primanjkljaj sredstev (147).

| (291) | V nasprotju z mnenjem francoskih organov (in družbe SNCM) nič ne kaže na to, da bi sodišča, ki bi obravnavala zadevo, štela zadevne odločitve za dovolj resne, da bi javnim organom naložila poravnavo velikega dela dolgov. Glede na preiskovane domneve so bile odločitve sprejete zaradi protekcionizma v okviru politike (poleg tega jih je večina bila sprejetih deset let prej), medtem ko so bile bolj nedavne odločitve sprejete, da zaposlenim ne bi bilo treba povečati produktivnosti ali v okviru prizadevanj za izboljšanje odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

(291)

V nasprotju z mnenjem francoskih organov (in družbe SNCM) nič ne kaže na to, da bi sodišča, ki bi obravnavala zadevo, štela zadevne odločitve za dovolj resne, da bi javnim organom naložila poravnavo velikega dela dolgov. Glede na preiskovane domneve so bile odločitve sprejete zaradi protekcionizma v okviru politike (poleg tega jih je večina bila sprejetih deset let prej), medtem ko so bile bolj nedavne odločitve sprejete, da zaposlenim ne bi bilo treba povečati produktivnosti ali v okviru prizadevanj za izboljšanje odnosov med delodajalci in delojemalci.

(v)   Morebitno plačilo dodatnih odpravnin v primeru prisilne likvidacije družbe SNCM

| (292) | Glede na zadevno sodno prakso (148) bi po mnenju francoskih organov sodišče francoski državi poleg poravnave dolgov zagotovo naložilo tudi plačilo dodatnih odpravnin (med [200–210] (60) milijonov EUR in [250–260] (60) milijonov EUR). Francoski organi menijo, da dejanski stroški, ki bi jih morala kriti država kot delničarka, znašajo približno med 212,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(292)

Glede na zadevno sodno prakso (148) bi po mnenju francoskih organov sodišče francoski državi poleg poravnave dolgov zagotovo naložilo tudi plačilo dodatnih odpravnin (med [200–210] (60) milijonov EUR in [250–260] (60) milijonov EUR). Francoski organi menijo, da dejanski stroški, ki bi jih morala kriti država kot delničarka, znašajo približno med 212,1 milijona EUR in 361 milijonov EUR.

| (293) | Francoski organi opozarjajo, da so francoska sodišča v nedavnih sodbah dejanskemu ali pravnemu upravitelju naložile, da poleg dolgov prevzame tudi dodatne odpravnine, izračunane na podlagi socialnega načrta, ki ga je podjetje izdelalo pred likvidacijo. |
| --- | --- |

(293)

Francoski organi opozarjajo, da so francoska sodišča v nedavnih sodbah dejanskemu ali pravnemu upravitelju naložile, da poleg dolgov prevzame tudi dodatne odpravnine, izračunane na podlagi socialnega načrta, ki ga je podjetje izdelalo pred likvidacijo.

| (294) | Francoski organi navajajo zlasti, da je v zadevi Aspocomp francoska družba Aspocomp SAS, ki je hčerinska družba v 99-odstotni lasti finske družbe Aspocomp Group Oy, 18. januarja 2002 podpisala podjetniški sporazum, v katerem so bili opisani pogoji nadomestila na podlagi socialnega načrta v zvezi z 210 od skupaj 550 zaposlenih. V tem sporazumu so bili opisani zlasti znesek nadomestnih in dodatnih odškodnin ter pomoči za prostovoljni odhod. Vendar se je po spremembi strategije skupine matična družba Aspocomp Group Oyj 21. februarja 2002 odločila, da ne bo več financirala svoje hčerinske družbe Aspocomp SAS, pri čemer je bila ta prisiljena v prostovoljno likvidacijo. Navedena odločitev je hčerinski družbi preprečila izpolnitev obveznosti iz podjetniškega sporazuma in jo prisilila v odpustitev vseh njenih preostalih zaposlenih. |
| --- | --- |

(294)

Francoski organi navajajo zlasti, da je v zadevi Aspocomp francoska družba Aspocomp SAS, ki je hčerinska družba v 99-odstotni lasti finske družbe Aspocomp Group Oy, 18. januarja 2002 podpisala podjetniški sporazum, v katerem so bili opisani pogoji nadomestila na podlagi socialnega načrta v zvezi z 210 od skupaj 550 zaposlenih. V tem sporazumu so bili opisani zlasti znesek nadomestnih in dodatnih odškodnin ter pomoči za prostovoljni odhod. Vendar se je po spremembi strategije skupine matična družba Aspocomp Group Oyj 21. februarja 2002 odločila, da ne bo več financirala svoje hčerinske družbe Aspocomp SAS, pri čemer je bila ta prisiljena v prostovoljno likvidacijo. Navedena odločitev je hčerinski družbi preprečila izpolnitev obveznosti iz podjetniškega sporazuma in jo prisilila v odpustitev vseh njenih preostalih zaposlenih.

| (295) | V tem okviru je bila s sodbo pritožbenega sodišča v Rouenu potrjena sodba delovnega sodišča v Evreuxu, družbi Aspocomp Group Oyj, ki je nadzirala 99 % svoje hčerinske družbe, pa je bilo naloženo, naj izplača: (i) zaposlenim, na katere se nanaša podjetniški sporazum, vse nadomestne in dodatne odškodnine, določene v navedenem sporazumu, ter odškodnine za odpust brez upravičenega in utemeljenega vzroka in (ii) zaposlenim, odpuščenim v okviru prostovoljne likvidacije družbe Aspocomp, enakovredne odškodnine, ker je matična družba s tem, ko ni izpolnila sprejetih obveznosti, ravnala nepošteno in krivdno ter brez potrebne skrbnosti. |
| --- | --- |

(295)

V tem okviru je bila s sodbo pritožbenega sodišča v Rouenu potrjena sodba delovnega sodišča v Evreuxu, družbi Aspocomp Group Oyj, ki je nadzirala 99 % svoje hčerinske družbe, pa je bilo naloženo, naj izplača: (i) zaposlenim, na katere se nanaša podjetniški sporazum, vse nadomestne in dodatne odškodnine, določene v navedenem sporazumu, ter odškodnine za odpust brez upravičenega in utemeljenega vzroka in (ii) zaposlenim, odpuščenim v okviru prostovoljne likvidacije družbe Aspocomp, enakovredne odškodnine, ker je matična družba s tem, ko ni izpolnila sprejetih obveznosti, ravnala nepošteno in krivdno ter brez potrebne skrbnosti.

| (296) | Francija se za podporo svojim trditvam sklicuje tudi na sodbo gospodarskega senata kasacijskega sodišča z dne 19. aprila 2005 (149), vendar Komisija ni ugotovila nobenih ključnih elementov navedene sodbe, ki bi se lahko uporabili v obravnavanem primeru. Edina pomembna ugotovitev kasacijskega sodišča je, da pritožbeno sodišče ni določilo ustreznih pravnih razlogov, da bi odpravilo nejasnost glede lastništva med matično družbo in njeno hčerinsko družbo. Ne glede na to Komisija ugotavlja, da dejstva v zadevi Aspocomp niso primerljiva z dejstvi v obravnavanem primeru. V obravnavanem primeru je družba CGMF izpolnila svoje obveznosti glede dodatnih odpravnin. |
| --- | --- |

(296)

Francija se za podporo svojim trditvam sklicuje tudi na sodbo gospodarskega senata kasacijskega sodišča z dne 19. aprila 2005 (149), vendar Komisija ni ugotovila nobenih ključnih elementov navedene sodbe, ki bi se lahko uporabili v obravnavanem primeru. Edina pomembna ugotovitev kasacijskega sodišča je, da pritožbeno sodišče ni določilo ustreznih pravnih razlogov, da bi odpravilo nejasnost glede lastništva med matično družbo in njeno hčerinsko družbo. Ne glede na to Komisija ugotavlja, da dejstva v zadevi Aspocomp niso primerljiva z dejstvi v obravnavanem primeru. V obravnavanem primeru je družba CGMF izpolnila svoje obveznosti glede dodatnih odpravnin.

| (297) | Opozoriti je treba, da se zdi, da je po mnenju družbe SNCM in francoskih organov dejstvo, da socialni načrt [...] (60), pomembno. Izjemno dvomljivo je, da je mogoče [...] (60) šteti za napako pri upravljanju, na podlagi katere bi lahko bila država spoznana za odgovorno v odnosu do zaposlenih [...] (60). Tudi če bi [...] (60) država bila spoznana za odgovorno v odnosu do zaposlenih in bi jim morala izplačati nadomestila (150), kar je malo verjetno, bi podelitev takšne pravice sama po sebi pomenila prednost, zagotovljeno družbi SNCM, in torej državno pomoč na podlagi razlogov, podobnih tistim, ki so določeni spodaj v zvezi s pomočjo osebam v skupnem znesku 38,5 milijona EUR, saj je bilo s tem ukrepom mogoče nekoliko izboljšati odnose med delodajalci in delojemalci v podjetju. |
| --- | --- |

(297)

Opozoriti je treba, da se zdi, da je po mnenju družbe SNCM in francoskih organov dejstvo, da socialni načrt [...] (60), pomembno. Izjemno dvomljivo je, da je mogoče [...] (60) šteti za napako pri upravljanju, na podlagi katere bi lahko bila država spoznana za odgovorno v odnosu do zaposlenih [...] (60). Tudi če bi [...] (60) država bila spoznana za odgovorno v odnosu do zaposlenih in bi jim morala izplačati nadomestila (150), kar je malo verjetno, bi podelitev takšne pravice sama po sebi pomenila prednost, zagotovljeno družbi SNCM, in torej državno pomoč na podlagi razlogov, podobnih tistim, ki so določeni spodaj v zvezi s pomočjo osebam v skupnem znesku 38,5 milijona EUR, saj je bilo s tem ukrepom mogoče nekoliko izboljšati odnose med delodajalci in delojemalci v podjetju.

(vi)   Sklepi o upoštevanju tožbe za poravnavo dolgov

| (298) | Ustrezna stopnja verjetnosti, da bi nacionalno sodišče francoskim organom naložilo plačilo odškodnin za poravnavo dolgov, ni bila dokazana v skladu z zahtevanim pravnim standardom, prav tako pa ni bilo dokazano, da bi zneski, ki bi jih bilo treba plačati, presegali negativno ceno, po kateri je bila družba SNCM prodana. |
| --- | --- |

(298)

Ustrezna stopnja verjetnosti, da bi nacionalno sodišče francoskim organom naložilo plačilo odškodnin za poravnavo dolgov, ni bila dokazana v skladu z zahtevanim pravnim standardom, prav tako pa ni bilo dokazano, da bi zneski, ki bi jih bilo treba plačati, presegali negativno ceno, po kateri je bila družba SNCM prodana.

| (299) | Upoštevati je treba tudi, da so bila ravnanja države ob predpostavki, da je dejansko storila napake pri upravljanju, namenjena varovanju nacionalnih industrij in storitev, vključno z družbo SNCM in njenimi zaposlenimi, zlasti s preprečitvijo nastanka razmerij, ki bi lahko izzvale socialne nemire. Tudi če je mogoče v nekaterih okoliščinah javne organe, vključno z državo, šteti za dejanske upravitelje podjetja, nič ne kaže, da je mogoče uporabiti tožbo za poravnavo dolgov za pridobivanje vpogleda v odločitve države o politiki, zlasti v takšnih okoliščinah. Okoliščine v zadevi Aspocomp so tako povsem drugačne, saj se takšna vprašanja v navedeni zadevi niso obravnavala. |
| --- | --- |

(299)

Upoštevati je treba tudi, da so bila ravnanja države ob predpostavki, da je dejansko storila napake pri upravljanju, namenjena varovanju nacionalnih industrij in storitev, vključno z družbo SNCM in njenimi zaposlenimi, zlasti s preprečitvijo nastanka razmerij, ki bi lahko izzvale socialne nemire. Tudi če je mogoče v nekaterih okoliščinah javne organe, vključno z državo, šteti za dejanske upravitelje podjetja, nič ne kaže, da je mogoče uporabiti tožbo za poravnavo dolgov za pridobivanje vpogleda v odločitve države o politiki, zlasti v takšnih okoliščinah. Okoliščine v zadevi Aspocomp so tako povsem drugačne, saj se takšna vprašanja v navedeni zadevi niso obravnavala.

| (300) | Komisija ne glede na to meni, da francoski organi zdaj ne morejo uporabiti preteklih političnih odločitev, da bi upravičili javno intervencijo, katere namen je bil popraviti učinke navedenih preteklih odločitev. Po mnenju Komisije je treba oba primera intervencije, torej preteklo vmešavanje in poznejšo javno intervencijo, obravnavati kot kumulativno izkrivljanje konkurence. Sprejetje odgovornosti države za poravnavo dolgov bi bilo enako, kot če bi se državi omogočilo, da prizna napake pri upravljanju podjetja, zato da lahko zagotovi finančni prispevek, ne da bi bil ta opredeljen kot državna pomoč, pri čemer bi povzročila novo izkrivljanje konkurence. Tako bi država dejansko „uporabila“ svoje lastne napake pri upravljanju kot utemeljitev za dodelitev dodatnega finančnega prispevka v nasprotju s splošnim načelom „nemo auditur propriam turpitudinem allegans“ (151). |
| --- | --- |

(300)

Komisija ne glede na to meni, da francoski organi zdaj ne morejo uporabiti preteklih političnih odločitev, da bi upravičili javno intervencijo, katere namen je bil popraviti učinke navedenih preteklih odločitev. Po mnenju Komisije je treba oba primera intervencije, torej preteklo vmešavanje in poznejšo javno intervencijo, obravnavati kot kumulativno izkrivljanje konkurence. Sprejetje odgovornosti države za poravnavo dolgov bi bilo enako, kot če bi se državi omogočilo, da prizna napake pri upravljanju podjetja, zato da lahko zagotovi finančni prispevek, ne da bi bil ta opredeljen kot državna pomoč, pri čemer bi povzročila novo izkrivljanje konkurence. Tako bi država dejansko „uporabila“ svoje lastne napake pri upravljanju kot utemeljitev za dodelitev dodatnega finančnega prispevka v nasprotju s splošnim načelom „nemo auditur propriam turpitudinem allegans“ (151).

| (301) | Povsem nesmiselno bi bilo predstaviti državo hkrati kot rešitelja in krivca, torej kot „slabega upravitelja“ (ob predpostavki, da je to dokazano), ki ukrepa, da reši podjetje, ki ga je slabo upravljal. Napake pri upravljanju niso skladne z običajnim ravnanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Skladno s tem velja, da mehanizmi reševanja za popravo takšnih napak prav tako ne pomenijo običajnega ravnanja. |
| --- | --- |

(301)

Povsem nesmiselno bi bilo predstaviti državo hkrati kot rešitelja in krivca, torej kot „slabega upravitelja“ (ob predpostavki, da je to dokazano), ki ukrepa, da reši podjetje, ki ga je slabo upravljal. Napake pri upravljanju niso skladne z običajnim ravnanjem preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Skladno s tem velja, da mehanizmi reševanja za popravo takšnih napak prav tako ne pomenijo običajnega ravnanja.

| (302) | Sprejetje teorije, ki jo zagovarjajo francoski organi in družba SNCM, bi državi omogočilo, da podjetjem zagotovi jamstva z zavestnim „delanjem napak pri upravljanju“. Z vidika discipline na področju pomoči je to nesprejemljivo. |
| --- | --- |

(302)

Sprejetje teorije, ki jo zagovarjajo francoski organi in družba SNCM, bi državi omogočilo, da podjetjem zagotovi jamstva z zavestnim „delanjem napak pri upravljanju“. Z vidika discipline na področju pomoči je to nesprejemljivo.

| (303) | V tem primeru bi ravnanje, ki bi v skladu s teorijo družbe SNCM in francoskih organov povzročilo uveljavljanje odgovornosti države, dejansko veljalo samo za ukrepe države kot javnega organa, in ne kot delničarke. Glede na to, da preudaren zasebni vlagatelj ne bi sprejemal odločitev na podlagi teh političnih in javnih vprašanj, je tveganje, da bi moral poravnati dolgove, nastale zaradi takšnih odločitev, nepomembno v okviru preizkusa „preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ (152). |
| --- | --- |

(303)

V tem primeru bi ravnanje, ki bi v skladu s teorijo družbe SNCM in francoskih organov povzročilo uveljavljanje odgovornosti države, dejansko veljalo samo za ukrepe države kot javnega organa, in ne kot delničarke. Glede na to, da preudaren zasebni vlagatelj ne bi sprejemal odločitev na podlagi teh političnih in javnih vprašanj, je tveganje, da bi moral poravnati dolgove, nastale zaradi takšnih odločitev, nepomembno v okviru preizkusa „preudarnega zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ (152).

| (304) | Francoski organi poudarjajo, da je bila Komisija v svoji odločbi ABX z dne 7. decembra 2005 pripravljena upoštevati, da „v nekaterih izjemnih primerih nekatere nacionalne zakonodaje predvidevajo možnost, da se tretje osebe obrnejo proti delničarjem likvidirane družbe, zlasti če se lahko te delničarje šteje kot [črtano v izvirnem besedilu] in/ali da so zagrešili napake pri upravljanju“ (153). |
| --- | --- |

(304)

Francoski organi poudarjajo, da je bila Komisija v svoji odločbi ABX z dne 7. decembra 2005 pripravljena upoštevati, da „v nekaterih izjemnih primerih nekatere nacionalne zakonodaje predvidevajo možnost, da se tretje osebe obrnejo proti delničarjem likvidirane družbe, zlasti če se lahko te delničarje šteje kot [črtano v izvirnem besedilu] in/ali da so zagrešili napake pri upravljanju“ (153).

| (305) | Vendar Komisija poudarja, da je treba pojem pomoči oceniti objektivno, in navaja, da je bilo v odločbi o začetku postopka v navedenem primeru določeno, da „tudi v malo verjetnem primeru, da bi bili vsi ti pogoji, ki jih določa nacionalno pravo za določitev odgovornosti [...] izpolnjeni, se s tem še ne bi izključila prisotnost državne pomoči v okviru ukrepov v korist hčerinske družbe“ (154). |
| --- | --- |

(305)

Vendar Komisija poudarja, da je treba pojem pomoči oceniti objektivno, in navaja, da je bilo v odločbi o začetku postopka v navedenem primeru določeno, da „tudi v malo verjetnem primeru, da bi bili vsi ti pogoji, ki jih določa nacionalno pravo za določitev odgovornosti [...] izpolnjeni, se s tem še ne bi izključila prisotnost državne pomoči v okviru ukrepov v korist hčerinske družbe“ (154).

| (306) | Komisija v obravnavanem primeru meni, da francoski organi niso zadostno odpravili dvomov Komisije o trditvi, da je bil delničar družbe SNCM dokaj zanesljivo izpostavljen uveljavljanju odgovornosti. |
| --- | --- |

(306)

Komisija v obravnavanem primeru meni, da francoski organi niso zadostno odpravili dvomov Komisije o trditvi, da je bil delničar družbe SNCM dokaj zanesljivo izpostavljen uveljavljanju odgovornosti.

| (307) | Glede na te okoliščine in zavrnitev upoštevanja dodatnih odpravnin (glej uvodno izjavo 225 in naslednje) Komisija sklepa, da likvidacija družbe SNCM državi ne bi povzročila nobenih stroškov. Komisija meni, da državi kot delničarki ni mogoče naložiti plačila stroškov likvidacije, saj je izpostavljenost delničarjev povezana z njihovimi kapitalskimi vložki v podjetje. |
| --- | --- |

(307)

Glede na te okoliščine in zavrnitev upoštevanja dodatnih odpravnin (glej uvodno izjavo 225 in naslednje) Komisija sklepa, da likvidacija družbe SNCM državi ne bi povzročila nobenih stroškov. Komisija meni, da državi kot delničarki ni mogoče naložiti plačila stroškov likvidacije, saj je izpostavljenost delničarjev povezana z njihovimi kapitalskimi vložki v podjetje.

6.1.2.2   Sklep

| (308) | Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj dal prednost cenejši rešitvi, torej likvidaciji družbe SNCM. Zato sklepa, da negativna prodajna cena v višini 158 milijonov EUR pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(308)

Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj dal prednost cenejši rešitvi, torej likvidaciji družbe SNCM. Zato sklepa, da negativna prodajna cena v višini 158 milijonov EUR pomeni državno pomoč.

6.1.3   Kapitalski vložek družbe CGMF v višini 8,75 milijona EUR

| (309) | Francoski organi v svojih pripombah, predloženih Komisiji po odločbi o začetku postopka, navajajo, da je bila dokapitalizacija v višini 8,75 milijona EUR, ki jo je zagotovila država, izvedena sočasno s kapitalskimi injekcijami zasebnih vlagateljev in da je država prevzela manjšinski delež, večino sredstev pa je zagotovil trg. Poleg tega menijo, da stopnja donosa vložka države, to je [...] (60) % na leto, pomeni ustrezno dolgoročno donosnost vloženega kapitala za zasebnega vlagatelja. V svojem dopisu z dne 16. maja 2013 navajajo še, da se tveganja, povezana z razvezno klavzulo, ublažijo z možnostjo odkupa, ki jo imajo na voljo zasebni delničarji. |
| --- | --- |

(309)

Francoski organi v svojih pripombah, predloženih Komisiji po odločbi o začetku postopka, navajajo, da je bila dokapitalizacija v višini 8,75 milijona EUR, ki jo je zagotovila država, izvedena sočasno s kapitalskimi injekcijami zasebnih vlagateljev in da je država prevzela manjšinski delež, večino sredstev pa je zagotovil trg. Poleg tega menijo, da stopnja donosa vložka države, to je [...] (60) % na leto, pomeni ustrezno dolgoročno donosnost vloženega kapitala za zasebnega vlagatelja. V svojem dopisu z dne 16. maja 2013 navajajo še, da se tveganja, povezana z razvezno klavzulo, ublažijo z možnostjo odkupa, ki jo imajo na voljo zasebni delničarji.

| (310) | Vložek države je zdaj treba primerjati s prispevkom zasebnih vlagateljev, tj. 26,25 milijona EUR. Vložek države znaša 158 milijonov EUR (glej oddelek 6.1.2), pri čemer je treba prišteti še 38,5 milijona EUR za pomoč osebam in 15,81 milijona EUR, izplačanega v okviru načrta iz leta 2002 (glej oddelka 6.1.4 in 6.1.5). |
| --- | --- |

(310)

Vložek države je zdaj treba primerjati s prispevkom zasebnih vlagateljev, tj. 26,25 milijona EUR. Vložek države znaša 158 milijonov EUR (glej oddelek 6.1.2), pri čemer je treba prišteti še 38,5 milijona EUR za pomoč osebam in 15,81 milijona EUR, izplačanega v okviru načrta iz leta 2002 (glej oddelka 6.1.4 in 6.1.5).

| (311) | Vsi ukrepi iz leta 2006 so določeni v memorandumu o soglasju, v okviru katerega so vse strani (družbe CGMF, BCP in VT) soglašale s kapitalskim vložkom v znesku 158 milijonov EUR, predplačilom na tekoči račun v znesku 38,5 milijona EUR in povečanjem kapitala za 8,75 milijona EUR. Ti trije ukrepi tvorijo en ukrep za privatizacijo družbe SNCM. Kot navaja Splošno sodišče v odstavku 125 sodbe z dne 11. septembra 2012, „[ta] kapitalski vložek [8,75 milijona EUR] namreč poteka v okviru globalnega protokola o odprodaji, do katerega pride na podlagi posebnih pogajanj, v katerih so vložki kupcev zamena za velike zaveze – v različnih oblikah – francoske države“. Zadevni trije ukrepi se zato obravnavajo kot sveženj, to kapitalsko injekcijo, ki jo je država zagotovila družbi SNCM, pa je treba primerjati z vložkom zasebnih vlagateljev, da se preuči pomen intervencije. |
| --- | --- |

(311)

Vsi ukrepi iz leta 2006 so določeni v memorandumu o soglasju, v okviru katerega so vse strani (družbe CGMF, BCP in VT) soglašale s kapitalskim vložkom v znesku 158 milijonov EUR, predplačilom na tekoči račun v znesku 38,5 milijona EUR in povečanjem kapitala za 8,75 milijona EUR. Ti trije ukrepi tvorijo en ukrep za privatizacijo družbe SNCM. Kot navaja Splošno sodišče v odstavku 125 sodbe z dne 11. septembra 2012, „[ta] kapitalski vložek [8,75 milijona EUR] namreč poteka v okviru globalnega protokola o odprodaji, do katerega pride na podlagi posebnih pogajanj, v katerih so vložki kupcev zamena za velike zaveze – v različnih oblikah – francoske države“. Zadevni trije ukrepi se zato obravnavajo kot sveženj, to kapitalsko injekcijo, ki jo je država zagotovila družbi SNCM, pa je treba primerjati z vložkom zasebnih vlagateljev, da se preuči pomen intervencije.

| (312) | Glede na navedeno Komisija sklepa, da prispevka zasebnih delničarjev, to je 10,6 % skupnega prispevka, ni mogoče šteti za pomembnega. |
| --- | --- |

(312)

Glede na navedeno Komisija sklepa, da prispevka zasebnih delničarjev, to je 10,6 % skupnega prispevka, ni mogoče šteti za pomembnega.

| (313) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 311, zadevni trije ukrepi tvorijo en ukrep za privatizacijo. Komisija zato meni, da je treba javni in zasebni kapitalski vložek opredeliti kot sočasna. |
| --- | --- |

(313)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 311, zadevni trije ukrepi tvorijo en ukrep za privatizacijo. Komisija zato meni, da je treba javni in zasebni kapitalski vložek opredeliti kot sočasna.

| (314) | Komisija v zvezi z merilom prispevkov, zagotovljenih pod primerljivimi pogoji, navaja, da sta zainteresirani strani, to je družbi CFF in STIM, izrazili dvome o pomembnem značaju zasebne intervencije, zlasti o obstoju primerljivih pogojev med javno naložbo in zasebnimi vlagatelji, glede na vlogo razvezne klavzule. |
| --- | --- |

(314)

Komisija v zvezi z merilom prispevkov, zagotovljenih pod primerljivimi pogoji, navaja, da sta zainteresirani strani, to je družbi CFF in STIM, izrazili dvome o pomembnem značaju zasebne intervencije, zlasti o obstoju primerljivih pogojev med javno naložbo in zasebnimi vlagatelji, glede na vlogo razvezne klavzule.

| (315) | Komisija meni, da okoliščine tega povečanja kapitala dokazujejo, da se zasebni in javni vlagatelji niso srečali z istimi tveganji. Vloga razvezne klavzule in pogoji, povezani z njo, dovolj jasno kažejo, da izid v smislu tveganja ne bi bil enak za zasebne vlagatelje in javnega vlagatelja, če bi bili izpolnjeni pogoji iz klavzule. Zasebni vlagatelji imajo v skladu z memorandumom o soglasju možnost, da v primeru negativne odločitve Komisije, Splošnega sodišča ali Sodišča umaknejo in izterjajo svojo naložbo ali zavrnejo obnovitev prenosa pooblastil javne službe. Ta zadnji del razvezne klavzule je še posebej škodljiv za državo, saj se nanaša na temeljno dejavnost družbe SNCM. Družba SNCM je prvotni prevoznik na povezavi med Korziko in celinsko Francijo. Na splošno se dve tretjini njenih dejavnosti izvajata med Marseillem in Korziko na podlagi prenosa pooblastil javne službe. Razvezna klavzula tako varuje zasebne vlagatelje pred poslovnim tveganjem, povezanim z večino dejavnosti družbe SNCM. Temu tveganju je izpostavljena samo država. |
| --- | --- |

(315)

Komisija meni, da okoliščine tega povečanja kapitala dokazujejo, da se zasebni in javni vlagatelji niso srečali z istimi tveganji. Vloga razvezne klavzule in pogoji, povezani z njo, dovolj jasno kažejo, da izid v smislu tveganja ne bi bil enak za zasebne vlagatelje in javnega vlagatelja, če bi bili izpolnjeni pogoji iz klavzule. Zasebni vlagatelji imajo v skladu z memorandumom o soglasju možnost, da v primeru negativne odločitve Komisije, Splošnega sodišča ali Sodišča umaknejo in izterjajo svojo naložbo ali zavrnejo obnovitev prenosa pooblastil javne službe. Ta zadnji del razvezne klavzule je še posebej škodljiv za državo, saj se nanaša na temeljno dejavnost družbe SNCM. Družba SNCM je prvotni prevoznik na povezavi med Korziko in celinsko Francijo. Na splošno se dve tretjini njenih dejavnosti izvajata med Marseillem in Korziko na podlagi prenosa pooblastil javne službe. Razvezna klavzula tako varuje zasebne vlagatelje pred poslovnim tveganjem, povezanim z večino dejavnosti družbe SNCM. Temu tveganju je izpostavljena samo država.

| (316) | Na podlagi sklicevanja na navedeno razvezno klavzulo bi nastala obveznost družbe SNCM, da povrne vse kapitalske vložke kupcev tem zasebnim vlagateljem. Družba CGMF bi tako znova imela v lasti 100 % kapitala družbe SNCM v trenutku, ko je tveganje likvidacije in posledične izgube pomembnega dela javne naložbe precej večje. |
| --- | --- |

(316)

Na podlagi sklicevanja na navedeno razvezno klavzulo bi nastala obveznost družbe SNCM, da povrne vse kapitalske vložke kupcev tem zasebnim vlagateljem. Družba CGMF bi tako znova imela v lasti 100 % kapitala družbe SNCM v trenutku, ko je tveganje likvidacije in posledične izgube pomembnega dela javne naložbe precej večje.

| (317) | V primeru stečaja ali likvidacije družbe SNCM se družba CGMF ne bi mogla sklicevati na obljubo zasebnih delničarjev o nakupu. To potrjuje, da se v primeru težav ni mogoče sklicevati na to možnost, zato je tveganju v bistvu izpostavljena družba CGMF in prek nje država. Komisija zato meni, da te obljube o nakupu ni mogoče obravnavati kot zamene za razvezno klavzulo. |
| --- | --- |

(317)

V primeru stečaja ali likvidacije družbe SNCM se družba CGMF ne bi mogla sklicevati na obljubo zasebnih delničarjev o nakupu. To potrjuje, da se v primeru težav ni mogoče sklicevati na to možnost, zato je tveganju v bistvu izpostavljena družba CGMF in prek nje država. Komisija zato meni, da te obljube o nakupu ni mogoče obravnavati kot zamene za razvezno klavzulo.

| (318) | Poleg tega Komisija ne more sprejeti trditve francoskih organov, da je memorandum o soglasju vseboval več jamstev za varovanje naložbe države. Obveznosti, naložene kupcem, ne pomenijo dodatnih tveganj ali omejitev za kupce, ki bi jih postavile v položaj, primerljiv s položajem družbe CGMF. Njihov izključni namen je preprečiti zasebnim kupcem, da bi v obdobju, v katerem se lahko sklicujejo na razvezno klavzulo, uvedli kakršne koli zakonodajne spremembe družbe SNCM, ter zagotoviti, da bodo izvedli samo ukrepe, ki so potrebni za izvedbo poslovnega in socialnega načrta. |
| --- | --- |

(318)

Poleg tega Komisija ne more sprejeti trditve francoskih organov, da je memorandum o soglasju vseboval več jamstev za varovanje naložbe države. Obveznosti, naložene kupcem, ne pomenijo dodatnih tveganj ali omejitev za kupce, ki bi jih postavile v položaj, primerljiv s položajem družbe CGMF. Njihov izključni namen je preprečiti zasebnim kupcem, da bi v obdobju, v katerem se lahko sklicujejo na razvezno klavzulo, uvedli kakršne koli zakonodajne spremembe družbe SNCM, ter zagotoviti, da bodo izvedli samo ukrepe, ki so potrebni za izvedbo poslovnega in socialnega načrta.

| (319) | Kot poudarja Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 11. septembra 2012, analiza pričakovanega donosa sama po sebi ne utemeljuje sklepa, da je država opravila naložbo pod tržnimi pogoji, saj tveganje ni pravično razdeljeno med javne in zasebne delničarje. |
| --- | --- |

(319)

Kot poudarja Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 11. septembra 2012, analiza pričakovanega donosa sama po sebi ne utemeljuje sklepa, da je država opravila naložbo pod tržnimi pogoji, saj tveganje ni pravično razdeljeno med javne in zasebne delničarje.

| (320) | Tudi če pogoj za „naložbe, opravljene pod enakimi pogoji“ (pari passu) ni izpolnjen, je lahko ukrep še vedno skladen z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V takih primerih je treba dokazati, da je država ravnala enako, kot bi v podobnem položaju ravnal preudarni zasebni vlagatelj, na primer z izvedbo predhodne analize donosnosti naložbe. Vendar francoski organi niso predložili dokazov o takšni predhodni analizi. V svojih pripombah so samo naknadno preučili, da bi fiksna stopnja donosa v višini [...] (60) % ustrezala zasebnemu vlagatelju na podlagi primerjave s stopnjo donosa OAT (Obligation Assimilable du Trésor), ki jo je izdala država in katere stopnja donosa je bila takrat med 3,72 % in 3,95 %. Vendar niso predložili analize, ki bi pokazala, da bi bila 10-odstotna stopnja sprejemljiva za zasebnega vlagatelja glede na tveganja, ki jim je bila izpostavljena država, npr. tveganja v zvezi s klavzulo o prenehanju in tveganja v zvezi s položajem podjetja. |
| --- | --- |

(320)

Tudi če pogoj za „naložbe, opravljene pod enakimi pogoji“ (pari passu) ni izpolnjen, je lahko ukrep še vedno skladen z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V takih primerih je treba dokazati, da je država ravnala enako, kot bi v podobnem položaju ravnal preudarni zasebni vlagatelj, na primer z izvedbo predhodne analize donosnosti naložbe. Vendar francoski organi niso predložili dokazov o takšni predhodni analizi. V svojih pripombah so samo naknadno preučili, da bi fiksna stopnja donosa v višini [...] (60) % ustrezala zasebnemu vlagatelju na podlagi primerjave s stopnjo donosa OAT (Obligation Assimilable du Trésor), ki jo je izdala država in katere stopnja donosa je bila takrat med 3,72 % in 3,95 %. Vendar niso predložili analize, ki bi pokazala, da bi bila 10-odstotna stopnja sprejemljiva za zasebnega vlagatelja glede na tveganja, ki jim je bila izpostavljena država, npr. tveganja v zvezi s klavzulo o prenehanju in tveganja v zvezi s položajem podjetja.

| (321) | Stopnja v višini [...] (60) % velja samo za kapitalski vložek v znesku 8,75 milijona EUR, vendar bi bilo treba pri analizi upoštevati celotni vložek države, ki je bil sprejet na podlagi memoranduma. Glede na to, da negativna prodajna cena v višini 158 milijonov EUR in predplačilo na tekoči račun v znesku 38,5 milijona EUR nista povezana z donosom, bi bila stopnja donosa celotne naložbe, ki jo je država zagotovila družbi SNCM, v času privatizacije leta 2006 precej nižja od stopnje donosa OAT. Glede na tveganja ta stopnja ne bi bila sprejemljiva za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(321)

Stopnja v višini [...] (60) % velja samo za kapitalski vložek v znesku 8,75 milijona EUR, vendar bi bilo treba pri analizi upoštevati celotni vložek države, ki je bil sprejet na podlagi memoranduma. Glede na to, da negativna prodajna cena v višini 158 milijonov EUR in predplačilo na tekoči račun v znesku 38,5 milijona EUR nista povezana z donosom, bi bila stopnja donosa celotne naložbe, ki jo je država zagotovila družbi SNCM, v času privatizacije leta 2006 precej nižja od stopnje donosa OAT. Glede na tveganja ta stopnja ne bi bila sprejemljiva za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (322) | Glede na navedeno Komisija meni, da merila, določena s sodno prakso za takojšnjo izključitev narave pomoči zadevnega ukrepa, niso izpolnjena. Zato meni, da kapitalski vložek države v višini 8,75 milijona EUR zagotavlja prednost družbi SNCM, ker je bil navedeni vložek zagotovljen vzporedno z vložkom zasebnega kapitala pod pogoji, ki niso primerljivi v smislu sodne prakse Unije. Zato zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(322)

Glede na navedeno Komisija meni, da merila, določena s sodno prakso za takojšnjo izključitev narave pomoči zadevnega ukrepa, niso izpolnjena. Zato meni, da kapitalski vložek države v višini 8,75 milijona EUR zagotavlja prednost družbi SNCM, ker je bil navedeni vložek zagotovljen vzporedno z vložkom zasebnega kapitala pod pogoji, ki niso primerljivi v smislu sodne prakse Unije. Zato zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

6.1.4   Ukrepi pomoči za osebe (38,5 milijona EUR)

| (323) | Francoski organi menijo, da ta sredstva pomenijo pomoč osebam, ki podjetju ne koristi in zato ni državna pomoč. Kot zainteresirani strani sta družbi CFF in STIM izpodbijali opredelitev tega ukrepa kot pomoči osebam, ker sta menili, da bi ukrep lahko zagotovil posredne pozitivne učinke družbi SNCM. |
| --- | --- |

(323)

Francoski organi menijo, da ta sredstva pomenijo pomoč osebam, ki podjetju ne koristi in zato ni državna pomoč. Kot zainteresirani strani sta družbi CFF in STIM izpodbijali opredelitev tega ukrepa kot pomoči osebam, ker sta menili, da bi ukrep lahko zagotovil posredne pozitivne učinke družbi SNCM.

| (324) | Po mnenju Komisije dejstvo, da so neposredni upravičenci pomoči osebam zaposleni, ne zadostuje za to, da se dokaže odsotnost pomoči v korist njihovemu delodajalcu. Splošno sodišče je odločilo, da „to, da so neposredni upravičenci pomoči za osebe zaposleni, ne more zadoščati za izkaz neobstoja pomoči v korist njihovega delodajalca“ (155). |
| --- | --- |

(324)

Po mnenju Komisije dejstvo, da so neposredni upravičenci pomoči osebam zaposleni, ne zadostuje za to, da se dokaže odsotnost pomoči v korist njihovemu delodajalcu. Splošno sodišče je odločilo, da „to, da so neposredni upravičenci pomoči za osebe zaposleni, ne more zadoščati za izkaz neobstoja pomoči v korist njihovega delodajalca“ (155).

| (325) | Kot navaja Splošno sodišče v točki 138 sodbe z dne 11. septembra 2012, je za „preučitev, ali te pomoči za osebe pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) ES, [...] treba torej ugotoviti, ali družba SNCM prejema posredno gospodarsko prednost, ki ji omogoča, da ji ni treba nositi stroškov, ki bi morali običajno bremeniti njena lastna finančna sredstva, in torej preprečuje, da bi tržne sile povzročile svoje običajne posledice“. |
| --- | --- |

(325)

Kot navaja Splošno sodišče v točki 138 sodbe z dne 11. septembra 2012, je za „preučitev, ali te pomoči za osebe pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) ES, [...] treba torej ugotoviti, ali družba SNCM prejema posredno gospodarsko prednost, ki ji omogoča, da ji ni treba nositi stroškov, ki bi morali običajno bremeniti njena lastna finančna sredstva, in torej preprečuje, da bi tržne sile povzročile svoje običajne posledice“.

| (326) | Komisija še ugotavlja, da ta ukrep v skladu z memorandumom o soglasju pomeni zavezo države do zasebnih partnerjev o financiranju „dela stroškov morebitnih prostovoljnih odhodov ali prekinitev pogodb o zaposlitvi (ne glede na njihovo naravo), ki bi nastali poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati“. Kot ugotavlja Splošno sodišče v točki 145 sodbe z dne 11. septembra 2012, vključitev teh pomoči za osebe v sporazum o prodaji kaže na to, da te pomoči ustvarjajo prednost. Strani so se lahko k temu zatekle, ker so lahko od tega pridobile neko korist. |
| --- | --- |

(326)

Komisija še ugotavlja, da ta ukrep v skladu z memorandumom o soglasju pomeni zavezo države do zasebnih partnerjev o financiranju „dela stroškov morebitnih prostovoljnih odhodov ali prekinitev pogodb o zaposlitvi (ne glede na njihovo naravo), ki bi nastali poleg kakršnih koli zneskov, ki jih mora delodajalec plačati“. Kot ugotavlja Splošno sodišče v točki 145 sodbe z dne 11. septembra 2012, vključitev teh pomoči za osebe v sporazum o prodaji kaže na to, da te pomoči ustvarjajo prednost. Strani so se lahko k temu zatekle, ker so lahko od tega pridobile neko korist.

| (327) | Ta pomoč zato lahko družbi SNCM zagotovi gospodarsko prednost, saj ji ni treba nositi vseh stroškov, povezanih z morebitnimi prihodnjimi odhodi nekaterih zaposlenih. Če država podjetje razbremeni teh stroškov, to dejansko pomeni, da mu je bila zagotovljena prednost. Komisija poudarja, da so ti dopolnilni socialni ukrepi namenjeni za olajševanje izvajanja načrtov glede odpuščanja, potrebnih za doseganje ciljev podjetja, in da niso zakonsko predpisani. V tem primeru pogosti delavski spori v družbi SNCM kažejo, da izvedba socialnega načrta v podjetju skoraj zagotavlja pojav stavk in drugih delavskih sporov. Nobenega dvoma ni, da ti dodatni socialni ukrepi pomenijo prednost za družbo SNCM. |
| --- | --- |

(327)

Ta pomoč zato lahko družbi SNCM zagotovi gospodarsko prednost, saj ji ni treba nositi vseh stroškov, povezanih z morebitnimi prihodnjimi odhodi nekaterih zaposlenih. Če država podjetje razbremeni teh stroškov, to dejansko pomeni, da mu je bila zagotovljena prednost. Komisija poudarja, da so ti dopolnilni socialni ukrepi namenjeni za olajševanje izvajanja načrtov glede odpuščanja, potrebnih za doseganje ciljev podjetja, in da niso zakonsko predpisani. V tem primeru pogosti delavski spori v družbi SNCM kažejo, da izvedba socialnega načrta v podjetju skoraj zagotavlja pojav stavk in drugih delavskih sporov. Nobenega dvoma ni, da ti dodatni socialni ukrepi pomenijo prednost za družbo SNCM.

| (328) | Komisija zato meni, da ta ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(328)

Komisija zato meni, da ta ukrep pomeni pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

6.1.5   Preostanek v višini 15,81 milijona EUR, dodeljen kot pomoč za prestrukturiranje leta 2002

| (329) | Ukrepi iz leta 2006 močno povečajo znesek pomoči za prestrukturiranje v višini 69,29 milijona EUR, ki je bil preučen v okviru načrta iz leta 2002, in se lahko obravnavajo kot sprememba načrta prestrukturiranja in njegovih stroškov. Ko je bila privatizacija predvidena, je bil načrt prestrukturiranja še v fazi priprave. Vendar družba SNCM ni dosegla obnove sposobnosti preživetja. Splošno sodišče je v zvezi s tem poudarilo, „da je odločba iz leta 2006 jasna glede dejstva, da morajo biti elementi pomoči za prestrukturiranje, če so prisotni v načrtu za leto 2006, analizirani skupaj s pomočjo za prestrukturiranje iz načrta za leto 2002 [...]“ (156). Splošno sodišče poudarja, da je bila za to analizo uporabljena „dobra podlaga“. Znesek v višini 69,29 milijona EUR obsega 66 milijonov EUR, dodeljenih leta 2002 kot prvi obrok načrta za prestrukturiranje, in 3,29 milijona EUR pomoči, dodeljene kot drugi obrok leta 2005. |
| --- | --- |

(329)

Ukrepi iz leta 2006 močno povečajo znesek pomoči za prestrukturiranje v višini 69,29 milijona EUR, ki je bil preučen v okviru načrta iz leta 2002, in se lahko obravnavajo kot sprememba načrta prestrukturiranja in njegovih stroškov. Ko je bila privatizacija predvidena, je bil načrt prestrukturiranja še v fazi priprave. Vendar družba SNCM ni dosegla obnove sposobnosti preživetja. Splošno sodišče je v zvezi s tem poudarilo, „da je odločba iz leta 2006 jasna glede dejstva, da morajo biti elementi pomoči za prestrukturiranje, če so prisotni v načrtu za leto 2006, analizirani skupaj s pomočjo za prestrukturiranje iz načrta za leto 2002 [...]“ (156). Splošno sodišče poudarja, da je bila za to analizo uporabljena „dobra podlaga“. Znesek v višini 69,29 milijona EUR obsega 66 milijonov EUR, dodeljenih leta 2002 kot prvi obrok načrta za prestrukturiranje, in 3,29 milijona EUR pomoči, dodeljene kot drugi obrok leta 2005.

| (330) | Od tega zneska pomoči, dodeljenega v okviru načrta prestrukturiranja iz leta 2002, se 53,4 milijona EUR v resnici nanaša na prenos pooblastil javne službe. Ker je Splošno sodišče s svojo sodbo z dne 11. septembra 2012 potrdilo zakonitost te pomoči, mora Komisija skupaj preučiti združljivost dejanske pomoči za prestrukturiranje, tj. znesek v višini 15,81 milijona EUR, dodeljen med prestrukturiranjem leta 2002, in združljivost vseh ukrepov iz leta 2006 v smislu smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(330)

Od tega zneska pomoči, dodeljenega v okviru načrta prestrukturiranja iz leta 2002, se 53,4 milijona EUR v resnici nanaša na prenos pooblastil javne službe. Ker je Splošno sodišče s svojo sodbo z dne 11. septembra 2012 potrdilo zakonitost te pomoči, mora Komisija skupaj preučiti združljivost dejanske pomoči za prestrukturiranje, tj. znesek v višini 15,81 milijona EUR, dodeljen med prestrukturiranjem leta 2002, in združljivost vseh ukrepov iz leta 2006 v smislu smernic iz leta 2004.

6.2   PREUČITEV ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA PRESTRUKTURIRANJE, IZPLAČANE LETA 2002 IN 2006

6.2.1   Upoštevane smernice

| (331) | Komisija ugotavlja, da je bil načrt prestrukturiranja iz leta 2002 preučen v smislu smernic iz leta 1999. Navaja še, da so novi ukrepi iz leta 2006 vključili načrt iz leta 2002 po datumu začetka veljavnosti novih smernic iz leta 2004 in da so bili izvedeni, preden jih je Komisija potrdila. |
| --- | --- |

(331)

Komisija ugotavlja, da je bil načrt prestrukturiranja iz leta 2002 preučen v smislu smernic iz leta 1999. Navaja še, da so novi ukrepi iz leta 2006 vključili načrt iz leta 2002 po datumu začetka veljavnosti novih smernic iz leta 2004 in da so bili izvedeni, preden jih je Komisija potrdila.

| (332) | V skladu s prehodnimi pravili iz smernic iz leta 2004 (157) je treba v zvezi s pomočjo uporabiti te smernice, če je pomoč nezakonita in je bil del pomoči dodeljen po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(332)

V skladu s prehodnimi pravili iz smernic iz leta 2004 (157) je treba v zvezi s pomočjo uporabiti te smernice, če je pomoč nezakonita in je bil del pomoči dodeljen po začetku njihove veljavnosti.

| (333) | Ker ukrepi iz leta 2006 pomenijo pomoč, jih je treba obravnavati kot sestavni del ukrepov prestrukturiranja, ki so se začeli izvajati leta 2002, in analizirati vzporedno. Združljivost celotne pomoči bo zato analizirana v okviru smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(333)

Ker ukrepi iz leta 2006 pomenijo pomoč, jih je treba obravnavati kot sestavni del ukrepov prestrukturiranja, ki so se začeli izvajati leta 2002, in analizirati vzporedno. Združljivost celotne pomoči bo zato analizirana v okviru smernic iz leta 2004.

6.2.2   „Podjetje v težavah“

| (334) | Da bi bilo podjetje upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu smernic. |
| --- | --- |

(334)

Da bi bilo podjetje upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, mora izpolnjevati pogoje za podjetje v težavah v smislu smernic.

| (335) | V obravnavanem primeru Komisija navaja, da je izpolnjevanje tega pogoja ugotovila v svoji odločbi z dne 17. julija 2002 o pomoči za reševanje za družbo SNCM (158) in v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z načrtom dokapitalizacije na podlagi letnih računovodskih izkazov družbe SNCM za leto 2001. |
| --- | --- |

(335)

V obravnavanem primeru Komisija navaja, da je izpolnjevanje tega pogoja ugotovila v svoji odločbi z dne 17. julija 2002 o pomoči za reševanje za družbo SNCM (158) in v svoji odločbi z dne 19. avgusta 2002 o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi z načrtom dokapitalizacije na podlagi letnih računovodskih izkazov družbe SNCM za leto 2001.

| (336) | Za namene tega sklepa je Komisija s preučitvijo letnih računovodskih izkazov družbe SNCM za leto 2002 preverila, ali je družba izpolnila navedeni pogoj. Kapital družbe (brez predpisanih rezervacij) (159) je bil še vedno negativen: –26,5 milijona EUR leta 2002 v primerjavi z –30,7 milijona EUR leta 2001. Navedena raven kaže na izgubo več kot polovice osnovnega kapitala podjetja, več kot četrtina katerega je bila izgubljena v 12 mesecih po obvestilu, s čimer je izpolnjen pogoj iz točke 5(a) smernic. |
| --- | --- |

(336)

Za namene tega sklepa je Komisija s preučitvijo letnih računovodskih izkazov družbe SNCM za leto 2002 preverila, ali je družba izpolnila navedeni pogoj. Kapital družbe (brez predpisanih rezervacij) (159) je bil še vedno negativen: –26,5 milijona EUR leta 2002 v primerjavi z –30,7 milijona EUR leta 2001. Navedena raven kaže na izgubo več kot polovice osnovnega kapitala podjetja, več kot četrtina katerega je bila izgubljena v 12 mesecih po obvestilu, s čimer je izpolnjen pogoj iz točke 5(a) smernic.

| (337) | Komisija poleg navedenega gibanja osnovnega kapitala ugotavlja še, da:






  — | so se med letoma 2001 in 2002 izgube pred obdavčitvijo povečale z –5,1 milijona EUR leta 2001 na –5,8 milijona EUR leta 2002, pri čemer so se neto izgube leta 2002 zmanjšale samo zaradi prodaje nekaterih ladij, |
| --- | --- | --- |

(337)

Komisija poleg navedenega gibanja osnovnega kapitala ugotavlja še, da:

—

so se med letoma 2001 in 2002 izgube pred obdavčitvijo povečale z –5,1 milijona EUR leta 2001 na –5,8 milijona EUR leta 2002, pri čemer so se neto izgube leta 2002 zmanjšale samo zaradi prodaje nekaterih ladij,

| — | se je denarni tok družbe SNCM zmanjšal z 39,2 milijona EUR na koncu leta 2001 na 35,7 milijona EUR na koncu leta 2002, |
| --- | --- |

—

se je denarni tok družbe SNCM zmanjšal z 39,2 milijona EUR na koncu leta 2001 na 35,7 milijona EUR na koncu leta 2002,

| — | se je neto finančni dolg brez upoštevanja zakupov povečal s 135,8 milijona EUR leta 2000 na 144,8 milijona EUR leta 2002, |
| --- | --- |

—

se je neto finančni dolg brez upoštevanja zakupov povečal s 135,8 milijona EUR leta 2000 na 144,8 milijona EUR leta 2002,

| — | so se finančne dajatve (obresti in podobne dajatve) povečale s 7 milijonov EUR leta 2000 na 9,503 milijona EUR leta 2002. |
| --- | --- |

—

so se finančne dajatve (obresti in podobne dajatve) povečale s 7 milijonov EUR leta 2000 na 9,503 milijona EUR leta 2002.

| (338) | Francoski organi so poleg tega Komisiji potrdili, da banke družbi odslej zavračajo posojilo denarja zaradi njene zadolženosti, čeprav je SNCM kot jamstvo predlagala svoje najnovejše ladje, ki niso obremenjene s hipoteko ali predmet drugih podobnih služnosti. |
| --- | --- |

(338)

Francoski organi so poleg tega Komisiji potrdili, da banke družbi odslej zavračajo posojilo denarja zaradi njene zadolženosti, čeprav je SNCM kot jamstvo predlagala svoje najnovejše ladje, ki niso obremenjene s hipoteko ali predmet drugih podobnih služnosti.

| (339) | Pogodba o prenosu pooblastil javne službe ni spremenila te analize. Čeprav je ta pogodba skupaj z uspehom načrta prestrukturiranja družbi SNCM nedvomno omogočila dosego pozitivnih rezultatov poslovanja, je kljub temu mogoče pričakovati, da bo podjetje zaradi hudega pomanjkanja lastnih sredstev, čedalje večje zadolženosti in stroškov operativnih ukrepov iz načrta prestrukturiranja v nekem času prenehalo poslovati. |
| --- | --- |

(339)

Pogodba o prenosu pooblastil javne službe ni spremenila te analize. Čeprav je ta pogodba skupaj z uspehom načrta prestrukturiranja družbi SNCM nedvomno omogočila dosego pozitivnih rezultatov poslovanja, je kljub temu mogoče pričakovati, da bo podjetje zaradi hudega pomanjkanja lastnih sredstev, čedalje večje zadolženosti in stroškov operativnih ukrepov iz načrta prestrukturiranja v nekem času prenehalo poslovati.

| (340) | Ker je obdobje prestrukturiranja trajalo od leta 2002 do leta 2006, je treba preveriti, ali je družba SNCM izpolnjevala navedeni pogoj v navedenem obdobju in zlasti v času, ko je bila sprejeta odločitev o zagotovitvi novih javnih sredstev. |
| --- | --- |

(340)

Ker je obdobje prestrukturiranja trajalo od leta 2002 do leta 2006, je treba preveriti, ali je družba SNCM izpolnjevala navedeni pogoj v navedenem obdobju in zlasti v času, ko je bila sprejeta odločitev o zagotovitvi novih javnih sredstev.

| (341) | V odločbi iz leta 2003 je navedeno, da je družba SNCM izpolnila ta pogoj v poslovnih letih 2001 in 2002 (160). |
| --- | --- |

(341)

V odločbi iz leta 2003 je navedeno, da je družba SNCM izpolnila ta pogoj v poslovnih letih 2001 in 2002 (160).

| (342) | Zdaj je treba preveriti, ali je družba SNCM še naprej izpolnjevala pogoj v poslovnih letih 2003–2005, to je v zadnjih popolnih računovodskih letih pred izvedbo novih ukrepov iz leta 2006 v zvezi s privatizacijo družbe SNCM. |
| --- | --- |

(342)

Zdaj je treba preveriti, ali je družba SNCM še naprej izpolnjevala pogoj v poslovnih letih 2003–2005, to je v zadnjih popolnih računovodskih letih pred izvedbo novih ukrepov iz leta 2006 v zvezi s privatizacijo družbe SNCM.

| (343) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 73 in naslednjih, se je položaj družbe SNCM zelo poslabšal med letoma 2004 in 2005. Dobički družbe pred obdavčitvijo so bili leta 2004 –32,6 milijona EUR, leta 2005 pa –25,8 milijona EUR. Neto dobiček je bil leta 2004 –29,7 milijona EUR, leta 2005 pa –28,8 milijona EUR. Lastniški kapital delničarjev se je leta 2005 (–1,7 milijona EUR) v primerjavi z letom 2004 zmanjšal za 25,5 milijona EUR. Pri tem se je izgubila več kot polovica osnovnega kapitala družbe, več kot četrtina od navedenega kapitala pa v 12 mesecih pred tem, zato je bilo merilo iz točke 10(a) smernic iz leta 2004 izpolnjeno. |
| --- | --- |

(343)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 73 in naslednjih, se je položaj družbe SNCM zelo poslabšal med letoma 2004 in 2005. Dobički družbe pred obdavčitvijo so bili leta 2004 –32,6 milijona EUR, leta 2005 pa –25,8 milijona EUR. Neto dobiček je bil leta 2004 –29,7 milijona EUR, leta 2005 pa –28,8 milijona EUR. Lastniški kapital delničarjev se je leta 2005 (–1,7 milijona EUR) v primerjavi z letom 2004 zmanjšal za 25,5 milijona EUR. Pri tem se je izgubila več kot polovica osnovnega kapitala družbe, več kot četrtina od navedenega kapitala pa v 12 mesecih pred tem, zato je bilo merilo iz točke 10(a) smernic iz leta 2004 izpolnjeno.

| (344) | Glede na navedeno Komisija meni, da se družba SNCM lahko šteje za podjetje v težavah v smislu smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(344)

Glede na navedeno Komisija meni, da se družba SNCM lahko šteje za podjetje v težavah v smislu smernic iz leta 2004.

6.2.2.1   Lastni prispevek

| (345) | V skladu s točko 43 smernic morata biti „[k]oličina in intenzivnost pomoči [...] omejeni na najnižjo vsoto stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, v katero podjetje spada. Pri takšni oceni se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja pri tržnih pogojih. Takšen prispevek kaže, da trgi verjamejo, da lahko podjetje znova postane sposobno preživeti. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji“. |
| --- | --- |

(345)

V skladu s točko 43 smernic morata biti „[k]oličina in intenzivnost pomoči [...] omejeni na najnižjo vsoto stroškov, potrebnih za prestrukturiranje, ob upoštevanju obstoječih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, v katero podjetje spada. Pri takšni oceni se upošteva kakršna koli predhodno dodeljena pomoč za reševanje. Upravičenci do pomoči bodo morali prispevati pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje iz lastnih virov, tudi prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja pri tržnih pogojih. Takšen prispevek kaže, da trgi verjamejo, da lahko podjetje znova postane sposobno preživeti. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in mora biti čim višji“.

| (346) | V točki 44 smernic je določeno, da „Komisija običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, in vsaj 40 % v primeru srednjih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav, ki jih mora država članica dokazati, lahko Komisija sprejme nižji prispevek“. |
| --- | --- |

(346)

V točki 44 smernic je določeno, da „Komisija običajno šteje za ustrezne naslednje prispevke k prestrukturiranju: vsaj 25 % v primeru majhnih podjetij, in vsaj 40 % v primeru srednjih podjetij in vsaj 50 % za velika podjetja. V izjemnih okoliščinah in v primerih posebnih težav, ki jih mora država članica dokazati, lahko Komisija sprejme nižji prispevek“.

| (347) | V točki 7 smernic je navedeno tudi, da „je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta [pomemben prispevek upravičenca k prestrukturiranju] realen in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v primernem časovnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja in se hkrati omejitev izkrivljanja konkurence“. |
| --- | --- |

(347)

V točki 7 smernic je navedeno tudi, da „je primerno ponovno še jasneje poudariti načelo, da mora biti ta [pomemben prispevek upravičenca k prestrukturiranju] realen in v njem ne sme biti všteta nobena pomoč. Prispevek upravičenca ima dvojni namen: po eni strani pokaže zaupanje trgov (lastnikov, upnikov) v to, da lahko podjetje v primernem časovnem obdobju obnovi sposobnost preživetja. Po drugi strani pa zagotavlja, da se pomoč za prestrukturiranje omeji na najnižjo vsoto, ki je potrebna za obnovo sposobnosti preživetja in se hkrati omejitev izkrivljanja konkurence“.

| (348) | Tudi sodna praksa poudarja, da mora lastni prispevek kazati, da trgi verjamejo, da lahko podjetje obnovi sposobnost preživetja (161). Komisija poudarja, da je ta zahteva še posebej pomembna v zvezi z družbo SNCM glede na položaj družbe od leta 2002. Komisija opozarja, da prvi ukrepi prestrukturiranja iz leta 2002 niso zagotovili želenih ciljev. Nekateri med njimi niso bili upoštevani ali doseženi (glej uvodno izjavo 351). Ker družba SNCM ni mogla v celoti izvesti prvih ukrepov prestrukturiranja, se je njen gospodarski in finančni položaj od leta 2004 še naprej poslabševal (glej uvodne izjave 73–75). |
| --- | --- |

(348)

Tudi sodna praksa poudarja, da mora lastni prispevek kazati, da trgi verjamejo, da lahko podjetje obnovi sposobnost preživetja (161). Komisija poudarja, da je ta zahteva še posebej pomembna v zvezi z družbo SNCM glede na položaj družbe od leta 2002. Komisija opozarja, da prvi ukrepi prestrukturiranja iz leta 2002 niso zagotovili želenih ciljev. Nekateri med njimi niso bili upoštevani ali doseženi (glej uvodno izjavo 351). Ker družba SNCM ni mogla v celoti izvesti prvih ukrepov prestrukturiranja, se je njen gospodarski in finančni položaj od leta 2004 še naprej poslabševal (glej uvodne izjave 73–75).

| (349) | Stroški prestrukturiranja so leta 2002 znašali 46 milijonov EUR. Komisija v zvezi z ukrepi iz leta 2006 meni, da se je znesek stroškov prestrukturiranja ujemal z zneskom pomoči (162), tj. 202,5 milijona EUR, plus kapitalski vložek zasebnih partnerjev v višini 26,25 milijona EUR, kar skupaj znaša 274,8 milijona EUR. Lastni prispevek obsega 42,385 milijona EUR od prodaje neto sredstev in povečanje kapitala za 26,25 milijona EUR, ki so ga zagotovili zasebni partnerji, kar skupaj znaša 68,635 milijona EUR. Tako je ob upoštevanju novih ukrepov iz leta 2006 lastni prispevek pomenil 25-odstotni delež, medtem ko je v smernicah določeno, da mora biti ta delež najmanj 50-odstoten. Komisija navaja, da se francoski organi niso sklicevali na izjemne okoliščine in posebne težave, kar bi Komisiji omogočilo, da sprejme manjši prispevek. Ne glede na to Komisija meni, da v obravnavanem primeru ni bilo izjemnih okoliščin, ki bi upravičile zmanjšanje stopnje lastnega prispevka v skladu z zahtevami smernic iz leta 2004. |
| --- | --- |

(349)

Stroški prestrukturiranja so leta 2002 znašali 46 milijonov EUR. Komisija v zvezi z ukrepi iz leta 2006 meni, da se je znesek stroškov prestrukturiranja ujemal z zneskom pomoči (162), tj. 202,5 milijona EUR, plus kapitalski vložek zasebnih partnerjev v višini 26,25 milijona EUR, kar skupaj znaša 274,8 milijona EUR. Lastni prispevek obsega 42,385 milijona EUR od prodaje neto sredstev in povečanje kapitala za 26,25 milijona EUR, ki so ga zagotovili zasebni partnerji, kar skupaj znaša 68,635 milijona EUR. Tako je ob upoštevanju novih ukrepov iz leta 2006 lastni prispevek pomenil 25-odstotni delež, medtem ko je v smernicah določeno, da mora biti ta delež najmanj 50-odstoten. Komisija navaja, da se francoski organi niso sklicevali na izjemne okoliščine in posebne težave, kar bi Komisiji omogočilo, da sprejme manjši prispevek. Ne glede na to Komisija meni, da v obravnavanem primeru ni bilo izjemnih okoliščin, ki bi upravičile zmanjšanje stopnje lastnega prispevka v skladu z zahtevami smernic iz leta 2004.

| (350) | Komisija zato meni, da je lastni prispevek družbe SCNM k prestrukturiranju še vedno nezadosten glede na določbe iz smernic. |
| --- | --- |

(350)

Komisija zato meni, da je lastni prispevek družbe SCNM k prestrukturiranju še vedno nezadosten glede na določbe iz smernic.

6.2.2.2   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (351) | Komisija je v svoji odločbi o začetku postopka izrazila dvome o dolgoročni sposobnosti preživetja družbe SNCM, zlasti glede na to, da:






  — | družba SNCM ni načrtovala prenehanja vseh deficitnih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(351)

Komisija je v svoji odločbi o začetku postopka izrazila dvome o dolgoročni sposobnosti preživetja družbe SNCM, zlasti glede na to, da:

—

družba SNCM ni načrtovala prenehanja vseh deficitnih dejavnosti,

| — | je bil uspeh načrta prestrukturiranja tesno povezan z dodelitvijo prenosa pooblastil javne službe na povezavi Marseille–Korzika za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

je bil uspeh načrta prestrukturiranja tesno povezan z dodelitvijo prenosa pooblastil javne službe na povezavi Marseille–Korzika za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2012,

| — | napovedana zmanjšanja števila članov posadke iz načrta iz leta 2002 niso bila upoštevana, poleg tega ni bilo doseženo povečanje produktivnosti za 10 %, |
| --- | --- |

—

napovedana zmanjšanja števila članov posadke iz načrta iz leta 2002 niso bila upoštevana, poleg tega ni bilo doseženo povečanje produktivnosti za 10 %,

| — | ukinitev 400 delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa in ukrepi za produktivnost, predvideni v načrtu iz leta 2006, niso bili zadostni zaradi spodrsljajev v zvezi z načrtom iz leta 2002. |
| --- | --- |

—

ukinitev 400 delovnih mest v ekvivalentu polnega delovnega časa in ukrepi za produktivnost, predvideni v načrtu iz leta 2006, niso bili zadostni zaradi spodrsljajev v zvezi z načrtom iz leta 2002.

| (352) | Francoski organi so odgovorili, da bosta sprememba delničarjev in izvedba treh ukrepov iz načrta privatizacije družbi SNCM omogočili, da razvije svojo dejavnost na dobri podlagi, in da deficitna narava nekaterih delov poslovne dejavnosti zato ni nepreklicna. |
| --- | --- |

(352)

Francoski organi so odgovorili, da bosta sprememba delničarjev in izvedba treh ukrepov iz načrta privatizacije družbi SNCM omogočili, da razvije svojo dejavnost na dobri podlagi, in da deficitna narava nekaterih delov poslovne dejavnosti zato ni nepreklicna.

| (353) | Komisija ugotavlja, da ukrepov iz načrta prestrukturiranja iz leta 2002 ni bilo mogoče izvesti in da je to povzročilo pomembno poslabšanje rezultatov podjetja v letih 2004 in 2005. Povečanje prometa za 20 milijonov EUR in povečanje nadomestila za opravljanje javne službe za 9 milijonov EUR leta 2006 nista zadostovali za obnovitev dobička iz poslovanja, saj so se stroški goriva in stroški poslovanja zvišali bolj, kot je bilo pričakovano. Strokovnjak Komisije je navedel, da so izvedbo poslovnega načrta kupcev zelo ovirali številni incidenti (163), in sklenil, da bodo kumulativne izgube verjetno veliko večje, kot je bilo prvotno predvideno za leto 2007. |
| --- | --- |

(353)

Komisija ugotavlja, da ukrepov iz načrta prestrukturiranja iz leta 2002 ni bilo mogoče izvesti in da je to povzročilo pomembno poslabšanje rezultatov podjetja v letih 2004 in 2005. Povečanje prometa za 20 milijonov EUR in povečanje nadomestila za opravljanje javne službe za 9 milijonov EUR leta 2006 nista zadostovali za obnovitev dobička iz poslovanja, saj so se stroški goriva in stroški poslovanja zvišali bolj, kot je bilo pričakovano. Strokovnjak Komisije je navedel, da so izvedbo poslovnega načrta kupcev zelo ovirali številni incidenti (163), in sklenil, da bodo kumulativne izgube verjetno veliko večje, kot je bilo prvotno predvideno za leto 2007.

| (354) | Zato Komisija meni, da odgovori francoskih organov niso odpravili vseh njenih dvomov. Povezovanje obnove sposobnosti preživetja z dodelitvijo prenosa pooblastil javne službe za obdobje 2007–2013 in izvedbo treh ukrepov iz načrta privatizacije, ki niso bili potrjeni kot zakoniti in združljivi z notranjim trgom, se zdi tvegano. Za verodostojnost dolgoročnega načrta za obnovo sposobnosti preživetja podjetja je treba vsaj zagotoviti, da so temeljne predpostavke realne. Vendar je uspeh načrta v tem primeru skoraj v celoti odvisen od dveh domnevnih dogodkov, nad katerima družba SNCM nima nobenega nadzora. Glede na takratni finančni položaj družbe SNCM Komisija dvomi tudi o zmožnosti družbe, da bi financirala potrebno obnovitev nekaterih svojih ladij. Vendar francoski organi to obnovitev predstavljajo kot dejavnik, ki jim omogoča, da dosežejo svoj cilj, tj. obnovitev sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(354)

Zato Komisija meni, da odgovori francoskih organov niso odpravili vseh njenih dvomov. Povezovanje obnove sposobnosti preživetja z dodelitvijo prenosa pooblastil javne službe za obdobje 2007–2013 in izvedbo treh ukrepov iz načrta privatizacije, ki niso bili potrjeni kot zakoniti in združljivi z notranjim trgom, se zdi tvegano. Za verodostojnost dolgoročnega načrta za obnovo sposobnosti preživetja podjetja je treba vsaj zagotoviti, da so temeljne predpostavke realne. Vendar je uspeh načrta v tem primeru skoraj v celoti odvisen od dveh domnevnih dogodkov, nad katerima družba SNCM nima nobenega nadzora. Glede na takratni finančni položaj družbe SNCM Komisija dvomi tudi o zmožnosti družbe, da bi financirala potrebno obnovitev nekaterih svojih ladij. Vendar francoski organi to obnovitev predstavljajo kot dejavnik, ki jim omogoča, da dosežejo svoj cilj, tj. obnovitev sposobnosti preživetja.

| (355) | Komisija zato meni, da pogoj v zvezi z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja, ki ga določajo smernice, ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(355)

Komisija zato meni, da pogoj v zvezi z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja, ki ga določajo smernice, ni izpolnjen.

6.2.2.3   Izogibanje neupravičenemu izkrivljanju konkurence (izravnalni ukrepi)

| (356) | V razveljavljeni odločbi iz leta 2008 so navedeni štirje izravnalni ukrepi:






  — | zaprtje hčerinske družbe Corsica Marittima (82 000 potnikov leta 2000), ki je skrbela za povezave med Italijo in Korziko, in torej umik skupine SNCM s trga te povezave, |
| --- | --- | --- |

(356)

V razveljavljeni odločbi iz leta 2008 so navedeni štirje izravnalni ukrepi:

—

zaprtje hčerinske družbe Corsica Marittima (82 000 potnikov leta 2000), ki je skrbela za povezave med Italijo in Korziko, in torej umik skupine SNCM s trga te povezave,

| — | skoraj popolni umik družbe SNCM iz povezav med Toulonom in Korziko, s trga, ki je leta 2002 zajemal kar 460 000 potnikov, |
| --- | --- |

—

skoraj popolni umik družbe SNCM iz povezav med Toulonom in Korziko, s trga, ki je leta 2002 zajemal kar 460 000 potnikov,

| — | omejitev skupnega števila razpoložljivih mest in števila povratnih voženj, ki jih vsako leto od leta 2003 opravi družba SNCM, zlasti med Nico in Korziko, |
| --- | --- |

—

omejitev skupnega števila razpoložljivih mest in števila povratnih voženj, ki jih vsako leto od leta 2003 opravi družba SNCM, zlasti med Nico in Korziko,

| — | prodaja štirih ladij. |
| --- | --- |

—

prodaja štirih ladij.

| (357) | Komisija opozarja, da so francoski organi predlagali te ukrepe v zvezi s pomočjo v znesku 15,81 milijona EUR, torej s pomočjo za prestrukturiranje, dodeljeno leta 2002. |
| --- | --- |

(357)

Komisija opozarja, da so francoski organi predlagali te ukrepe v zvezi s pomočjo v znesku 15,81 milijona EUR, torej s pomočjo za prestrukturiranje, dodeljeno leta 2002.

| (358) | Na podlagi razveljavitve odločbe iz leta 2008 s sodbo z dne 11. septembra 2012 je skupni znesek pomoči zdaj več kot 210 milijonov EUR. Komisija meni, da njeni dvomi niso bili odpravljeni zaradi naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(358)

Na podlagi razveljavitve odločbe iz leta 2008 s sodbo z dne 11. septembra 2012 je skupni znesek pomoči zdaj več kot 210 milijonov EUR. Komisija meni, da njeni dvomi niso bili odpravljeni zaradi naslednjih razlogov.

| (359) | Komisija v zvezi s prodajo štirih ladij v okviru ukrepov prestrukturiranja iz leta 2002 ugotavlja, da so se te prodaje deloma izravnale z dostavo ladje Danielle Casanova junija 2002 ter ladij za kombinirani prevoz Paglia Orba in Pascal Paoli leta 2003. |
| --- | --- |

(359)

Komisija v zvezi s prodajo štirih ladij v okviru ukrepov prestrukturiranja iz leta 2002 ugotavlja, da so se te prodaje deloma izravnale z dostavo ladje Danielle Casanova junija 2002 ter ladij za kombinirani prevoz Paglia Orba in Pascal Paoli leta 2003.

| (360) | V zvezi z zaprtjem hčerinske družbe Corsica Marittima je v točki 40 smernic med drugim navedeno, da „[o]dpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov“. Zato se zaprtje hčerinske družbe Corsica Marittima, ki je ustvarjala izgubo od ustanovitve leta 1990, ne more obravnavati kot izravnalni ukrep, ampak kot ukrep za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(360)

V zvezi z zaprtjem hčerinske družbe Corsica Marittima je v točki 40 smernic med drugim navedeno, da „[o]dpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocenitve izravnalnih ukrepov“. Zato se zaprtje hčerinske družbe Corsica Marittima, ki je ustvarjala izgubo od ustanovitve leta 1990, ne more obravnavati kot izravnalni ukrep, ampak kot ukrep za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (361) | Enako sklepanje velja za povezavo med Korziko in Nico. Komisija navaja, da ima družba SNCM manjšinski tržni delež, pri čemer ima družba Corsica Ferries 70-odstotni tržni delež (164). Glede na poročilo Stephensa obstaja veliko povpraševanje po prevozih iz Nice, zlasti med poletjem. Tudi zunaj poletne sezone obstaja povpraševanje po teh prevozih. Kljub temu je ta linija med letoma 2004 in 2007 ustvarjala izgubo. Zato tega ukrepa ni mogoče obravnavati kot izravnalni ukrep, ampak kot ukrep za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(361)

Enako sklepanje velja za povezavo med Korziko in Nico. Komisija navaja, da ima družba SNCM manjšinski tržni delež, pri čemer ima družba Corsica Ferries 70-odstotni tržni delež (164). Glede na poročilo Stephensa obstaja veliko povpraševanje po prevozih iz Nice, zlasti med poletjem. Tudi zunaj poletne sezone obstaja povpraševanje po teh prevozih. Kljub temu je ta linija med letoma 2004 in 2007 ustvarjala izgubo. Zato tega ukrepa ni mogoče obravnavati kot izravnalni ukrep, ampak kot ukrep za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (362) | Komisija še navaja, da se je potniški promet na povezavi med Korziko in pristaniščem Toulon zelo povečal, in sicer z manj kot 200 000 potnikov na leto na več kot en milijon med letoma 1999 in 2007 (165). Zato bi se lahko skoraj popolni umik družbe SNCM iz te povezave lahko obravnaval kot izravnalni ukrep. Vendar Komisija ugotavlja, da je povezava Toulon–Korzika najmanj pomembna za družbo SNCM v smislu števila potnikov. |
| --- | --- |

(362)

Komisija še navaja, da se je potniški promet na povezavi med Korziko in pristaniščem Toulon zelo povečal, in sicer z manj kot 200 000 potnikov na leto na več kot en milijon med letoma 1999 in 2007 (165). Zato bi se lahko skoraj popolni umik družbe SNCM iz te povezave lahko obravnaval kot izravnalni ukrep. Vendar Komisija ugotavlja, da je povezava Toulon–Korzika najmanj pomembna za družbo SNCM v smislu števila potnikov.

| (363) | Ne glede na to Komisija meni, da tudi opredelitev tega ukrepa kot izravnalnega ukrepa še zdaleč ne bi zadostovala. V točki 40 smernic je navedeno, da morajo ukrepi „biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči [...]“. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 341 in 342, Komisija navaja, da so francoski organi predlagali te ukrepe v zvezi s pomočjo v znesku 15,81 milijona EUR, ki je ustrezal pomoči za prestrukturiranje, dodeljeni leta 2002. Glede na to, da skupni znesek pomoči zdaj znaša približno 218 milijonov EUR, Komisija meni, da predlagani ukrepi niso zadostni v primerjavi z izkrivljanjem konkurence, nastalim zaradi dodelitve te pomoči. |
| --- | --- |

(363)

Ne glede na to Komisija meni, da tudi opredelitev tega ukrepa kot izravnalnega ukrepa še zdaleč ne bi zadostovala. V točki 40 smernic je navedeno, da morajo ukrepi „biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči [...]“. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 341 in 342, Komisija navaja, da so francoski organi predlagali te ukrepe v zvezi s pomočjo v znesku 15,81 milijona EUR, ki je ustrezal pomoči za prestrukturiranje, dodeljeni leta 2002. Glede na to, da skupni znesek pomoči zdaj znaša približno 218 milijonov EUR, Komisija meni, da predlagani ukrepi niso zadostni v primerjavi z izkrivljanjem konkurence, nastalim zaradi dodelitve te pomoči.

| (364) | Komisija zato sklepa, da njeni dvomi glede opredelitve teh ukrepov kot izravnalne ukrepe ali ukrepe za obnovo sposobnosti preživetja niso bili odpravljeni. Ne glede na to predlagani ukrepi še zdaleč niso zadostni. |
| --- | --- |

(364)

Komisija zato sklepa, da njeni dvomi glede opredelitve teh ukrepov kot izravnalne ukrepe ali ukrepe za obnovo sposobnosti preživetja niso bili odpravljeni. Ne glede na to predlagani ukrepi še zdaleč niso zadostni.

| (365) | Francoski organi so opozorili na tveganje, da bi družba CFF dobila monopol, če bi družba SNCM izginila. Komisija meni, da francoski organi niso ustrezno dokazali obstoja in pomena tega tveganja. Trg prevoza potnikov in tovora med celinsko Francijo in Korziko je odprt in konkurenčen trg za vse prevoznike, ki opravljajo dejavnosti v Sredozemlju. Za ta trg je značilna tudi odsotnost ovir za vstop. Ne glede na to položaj družbe Corsica Ferries ne more utemeljiti izkrivljanja konkurence na podlagi izpodbijanih ukrepov. |
| --- | --- |

(365)

Francoski organi so opozorili na tveganje, da bi družba CFF dobila monopol, če bi družba SNCM izginila. Komisija meni, da francoski organi niso ustrezno dokazali obstoja in pomena tega tveganja. Trg prevoza potnikov in tovora med celinsko Francijo in Korziko je odprt in konkurenčen trg za vse prevoznike, ki opravljajo dejavnosti v Sredozemlju. Za ta trg je značilna tudi odsotnost ovir za vstop. Ne glede na to položaj družbe Corsica Ferries ne more utemeljiti izkrivljanja konkurence na podlagi izpodbijanih ukrepov.

| (366) | Glede na navedeno Komisija sklepa, da predlagani ukrepi ne izpolnjujejo meril iz točk 38–42 smernic. |
| --- | --- |

(366)

Glede na navedeno Komisija sklepa, da predlagani ukrepi ne izpolnjujejo meril iz točk 38–42 smernic.

VII.   SKLEP

7.1   NEZDRUŽLJIVOST IN VRAČILO KAPITALSKEGA VLOŽKA, KI SO GA FRANCOSKI ORGANI SPOROČILI LETA 2002, TER TREH NOVIH UKREPOV, KI SO JIH FRANCOSKI ORGANI IZVEDLI LETA 2006

| (367) | Kapitalski vložek v višini 15,81 milijona EUR, ki so ga francoski organi sporočili leta 2002, ter trije novi ukrepi, ki so jih francoski organi izvedli leta 2006, tj. prodaja 75-odstotnega deleža družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR, povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala družba CGMF, in gotovinsko predplačilo v višini 38,5 milijona EUR v korist zaposlenim družbe SCNM, pomenijo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(367)

Kapitalski vložek v višini 15,81 milijona EUR, ki so ga francoski organi sporočili leta 2002, ter trije novi ukrepi, ki so jih francoski organi izvedli leta 2006, tj. prodaja 75-odstotnega deleža družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR, povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala družba CGMF, in gotovinsko predplačilo v višini 38,5 milijona EUR v korist zaposlenim družbe SCNM, pomenijo pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom.

| (368) | Komisija opozarja, da mora upravičenec v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 vrniti vse nezakonite pomoči, ki niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(368)

Komisija opozarja, da mora upravičenec v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 vrniti vse nezakonite pomoči, ki niso združljive z notranjim trgom.

| (369) | Za namen takšnega vračila morajo francoski organi k znesku pomoči prišteti še obresti, ki se plačajo za obdobje od datuma, ko je zadevna pomoč dana na voljo podjetju, do datuma vračila (166) v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (167). |
| --- | --- |

(369)

Za namen takšnega vračila morajo francoski organi k znesku pomoči prišteti še obresti, ki se plačajo za obdobje od datuma, ko je zadevna pomoč dana na voljo podjetju, do datuma vračila (166) v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (167).

7.2   NEZDRUŽLJIVOST IN VRAČILO POMOČI ZA REŠEVANJE

| (370) | Če ukrepi, opredeljeni v obvestilu kot pomoč za prestrukturiranje, ne izpolnjujejo pogojev za združljivost, določenih v smernicah, se morajo posledice te nezdružljivosti nanašati na pomoč za reševanje, ki so jo francoski organi dodelili družbi SNCM in je predmet odločbe Komisije z dne 17. julija 2002, ter začeti postopek vračila. |
| --- | --- |

(370)

Če ukrepi, opredeljeni v obvestilu kot pomoč za prestrukturiranje, ne izpolnjujejo pogojev za združljivost, določenih v smernicah, se morajo posledice te nezdružljivosti nanašati na pomoč za reševanje, ki so jo francoski organi dodelili družbi SNCM in je predmet odločbe Komisije z dne 17. julija 2002, ter začeti postopek vračila.

| (371) | Francoski organi so 19. novembra 2002 Komisij poslali kopijo sporazumov o gotovinskem predplačilu, sklenjenih med družbama SNCM in CGMF, ter dokazilo o vračilu predplačila družbe CGMF družbi SNCM z dvema bančnima nakaziloma z dne 13. maja in 14. junija 2002 – |
| --- | --- |

(371)

Francoski organi so 19. novembra 2002 Komisij poslali kopijo sporazumov o gotovinskem predplačilu, sklenjenih med družbama SNCM in CGMF, ter dokazilo o vračilu predplačila družbe CGMF družbi SNCM z dvema bančnima nakaziloma z dne 13. maja in 14. junija 2002 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kapitalski vložek v višini 15,81 milijona EUR ter trije novi ukrepi, ki so jih francoski organi izvedli leta 2006, tj. prodaja 75-odstotnega deleža družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR, povečanje kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala družba CGMF, ter gotovinsko predplačilo v višini 38,5 milijona EUR v korist zaposlenim družbe SCNM, ki ga je zagotovila Francija v korist družbe SNCM v nasprotju s členom 108(3) PDEU, pomenijo nezakonito državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Francija od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

2.   Za zneske, ki jih je treba vrniti, začnejo teči zamudne obresti od dneva, ko so bili dani na voljo upravičencu, do dneva njihovega vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (168) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Francija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njem uradno obveščena.

Člen 4

1.   V dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu Francija pošlje Komisiji naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti prejemnik pomoči; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti prejemnik pomoči;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom, |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom,

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je upravičencu bilo naloženo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je upravičencu bilo naloženo vračilo pomoči.

2.   Francija redno obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa do celotne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Predloži tudi podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih, ki so bili od upravičenca že izterjani.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 20. novembra 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije („PDEU“). Člena sta vsebinsko enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma člen 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je besedo „Skupnost“ na primer nadomestila beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“„notranji trg“, besedno zvezo „Sodišče prve stopnje“ pa „Splošno sodišče“. V tem sklepu se uporablja terminologija PDEU.

1

(2)  UL C 303, 13.12.2006, str. 53.

2

(3)  Evidentirano pod številko TREN A/61846.

3

(4)  CGMF je finančni holding v stoodstotni lasti francoske države in v njenem imenu opravlja vse dejavnosti v zvezi s pomorskim prevozom, opremljanjem ali zakupom ladij v Sredozemlju.

4

(5)  UL C 148, 25.6.2003, str. 7.

5

(6)  UL C 308, 11.12.2002, str. 29.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1). Ker so francoski organi 11. septembra 2002 zahtevali popravek nekaterih stvarnih napak v odločbi z dne 19. avgusta 2002, je Komisija 27. novembra 2002 sprejela odločbo o spremembi odločbe z dne 19. avgusta 2002 (objavljena v UL C 308, 11.12.2002. str. 29). Zainteresirane strani so bile pozvane, naj od navedenega datuma predložijo pripombe o načrtovani pomoči.

7

(8)  Francoski organi so 11. septembra 2002 zaprosili za dodaten rok za predložitev pripomb na odločbo z dne 19. avgusta 2002. Komisija je rok odobrila 17. septembra 2002.

8

(9)  Evidentirana pod številko SG(2002) A/10050.

9

(10)  Evidentirano 15. januarja 2003 pod številko DG TREN A/10962.

10

(11)  Evidentirana pod številko SG(2003) A/1691.

11

(12)  Evidentirano pod številko TREN A/21531.

12

(13)  Evidentirana pod številko SG(2003) A/1546.

13

(14)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

14

(15)  Evidentirano pod številko TREN A/21701.

15

(16)  Odločba Komisije 2004/166/ES z dne 9. julija 2003 o pomoči za prestrukturiranje, ki jo bo Francija namenila družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) (UL L 61, 27.2.2004, str. 13).

16

(17)  Odločba Komisije 2005/36/ES z dne 8. septembra 2004 o spremembi Sklepa 2004/166/ES o pomoči za prestrukturiranje, ki jo bo Francija namenila družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) (UL L 19, 21.1.2005, str. 70).

17

(18)  UL C 16, 21.1.2006, str. 20.

18

(19)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 15. junija 2005 v zadevi T-349/03, Corsica Ferries France SAS proti Komisiji, ZOdl. 2005, str. II-2197.

19

Corsica Ferries France SAS proti Komisiji

(20)  Evidentirano pod številko TREN A/27546.

20

(21)  Evidentirano pod številko TREN A/30842.

21

(22)  Dodatne informacije so bile po pošti poslane 30. novembra 2005 (SG(2005) A/10782), 14. decembra 2005 (SG(2005) A/11122) in 30. decembra 2005 (TREN A/10016).

22

(23)  Evidentirano pod številko TREN A/16904.

23

(24)  Evidentirano pod številko TREN A/19105.

24

(25)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00 Altmark Trans GmbH proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ZOdl. 2003, str. 7747.

25

Altmark Trans GmbH proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(26)  Veolia Transport je bila hčerinska družba v stoodstotni lasti družbe Veolia Entertainment. Dejavnosti je opravljala pod imenom Connex des services de transport de voyageurs pour le compte de collectivités publiques (sistemi primestnega, medmestnega in regionalnega javnega prevoza) in je v tem smislu upravljala cestna in železniška omrežja ter v manjši meri storitve pomorskega prevoza.

26

Connex des services de transport de voyageurs pour le compte de collectivités publiques

(27)  UL C 103, 29.4.2006, str. 28.

27

(28)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

28

(29)  UL C 148, 24.6.2006, str. 42.

29

(30)  Evidentirano pod številko TREN A/25295.

30

(31)  Evidentirano pod številko TREN A/24111.

31

(32)  Glej opombo 2.

32

(33)  Evidentirano pod številko TREN A/37907.

33

(34)  Skupina STEF-TFE 28. decembra 2007 (A/20313) in Corsica Ferries 27. decembra 2006 (A/20056).

34

(35)  Dopisa z dne 4. januarja 2007, poslana skupini STEF-TFE (D 2007 300067) in skupini Corsica Ferries (D 2007 3000689).

35

(36)  11. januarja, 16. januarja in 9. februarja 2007, evidentirane pod številkami TREN/A/21142, A/21669 in A/23798.

36

(37)  13. februarja 2007, evidentirane pod številkama TREN/A/24473 in TREN/A/23981.

37

(38)  Komisija jih je evidentirala pod številko TREN/A/30979. Francoski organi so z dopisoma z dne 15. marca 2007 in 19. aprila 2007, evidentiranima pod številkama TREN/A/27002 in A/29928, zaprosili za dva dodatna enomesečna roka za predložitev pripomb, ki sta jim bila odobrena.

38

(39)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 11. septembra 2012 v zadevi T-565/08, Corsica Ferries France SAS proti Komisiji, še neobjavljena (v nadaljnjem besedilu: sodba z dne 11. septembra 2012).

39

Corsica Ferries France SAS proti Komisiji

(40)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 9. julija 2008 v zadevi T-301/01, Alitalia proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-01753, zlasti točki 137 in 146.

40

Alitalia proti Komisiji

(41)  Glej tudi sodbo Sodišča z dne 5. junija 2012 v zadevi C-124/10 P, Komisija proti EDF, še neobjavljena, točke 83–85 in 104–105 v zvezi z informacijami, ki jih je treba upoštevati pri ugotavljanju, ali je država ravnala kot preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

41

Komisija proti EDF

(42)  SNCM ima v družbi CMN 45-odstotni neposredni manjšinski delež in posredni manjšinski delež prek Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) v višini 24,1 %. Skupina STEF-TFE ima dejanski nadzor od leta 1992 na podlagi svojega 49-odstotnega deleža v družbi Compagnie Méridionale de Participations (CMP). Družbi SNCM in CMN sta bili partnerici v okviru prenosa pooblastil javne službe za obdobje 2001–2006 in sta skupaj dobili novo pogodbo o prenosu pooblastil javne službe za obdobje 2007–2012/2013.

42

(43)  CGTH je finančni holding v stoodstotni lasti družbe SNCM.

43

(44)  Aliso Voyage je distribucijski kanal v lasti družbe SNCM. Družba, ki jo sestavlja 17 agencij, razpršenih po vsej Franciji, vodi prodajo vozovnic za pomorski prevoz, katere 49,9-odstotni delež se izvaja v prodajnih enotah družbe SNCM.

44

(45)  Ob sprejetju odločbe iz leta 2003 je imela SNCM skupaj s skupino za prevoz Delmas enakovreden delež v francoski pomorski družbi za prevoz blaga Sud-Cargos, specializirani za povezave z Marokom. Kot je razvidno iz naložbenega načrta za leto 2005, ki so ga francoski organi predložili 28. marca 2006, je navedeni delež prodala na koncu leta 2005 za 3,3 milijona EUR.

45

(46)  SNCM je stoodstotna lastnica navedene družbe, ki zagotavlja oskrbo ladij družbe SNCM.

46

(47)  Partnerstvo Ferrytour opravlja dejavnosti v zvezi z organizacijo potovanj in je v stoodstotni lasti družbe SNCM. Ponuja potovanja po morju na Korziko, Sardinijo in v Tunizijo ter lete v več krajev. Poleg tega ponuja mini križarjenja in storitve poslovnih potovanj.

47

(48)  Comptoirs du Sud je hčerinska družba v stoodstotni lasti družbe SNCM, ustanovljena leta 1996, ki upravlja vse trgovinice na ladjah.

48

(49)  Glej opombo 16.

49

(50)  Napoléon Bonaparte (zmogljivost 2 150 potnikov in 708 avtomobilov, moč 43 MW, hitrost 23,8 vozla), velik trajekt visokega standarda, novi Danielle Casanova, dobavljen maja 2002 (zmogljivost 2 204 potnikov in 700 avtomobilov, moč 37,8 MW, hitrost 23,8 vozla), prav tako velik trajekt visokega standarda, Ile de Beauté (zmogljivost 1 554 potnikov in 520 avtomobilov, moč 37,8 MW, hitrost 21,5 vozla), začel delovati leta 1979, obnovljen leta 1989/1990, Méditerranée (zmogljivost 2 254 potnikov in 800 avtomobilov, moč 35,8 MW, hitrost 24 vozlov) in Corse (zmogljivost 2 150 potnikov in 600 avtomobilov, moč 27,56 MW, hitrost 23,5 vozla).

50

Napoléon Bonaparte

Danielle Casanova

Ile de Beauté

Méditerranée

Corse

(51)  Paglia Orba (zmogljivost 500 potnikov, 2 000 linearnih metrov za tovor in 120 avtomobilov, moč 19,7 MW, hitrost 19 vozlov), Monte d’Oro (zmogljivost 508 potnikov, 1 615 metrov za tovor in 130 avtomobilov, moč 14,8 MW, hitrost 19,5 vozla), Monte Cinto (zmogljivost 111 potnikov, 1 200 metrov za tovor, moč 8,8 MW, hitrost 18 vozlov), od maja 2003 Pascal Paoli (zmogljivost 594 potnikov, 2 300 metrov za tovor in 130 avtomobilov, moč 37,8 MW, hitrost 23 vozlov).

51

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cinto

Pascal Paoli

(52)  Visokohitrostna ladja Liamone (zmogljivost 1 116 potnikov in 250 avtomobilov, moč 65 MW, hitrost 42 vozlov), ki opravlja prevoze iz Toulona.

52

Liamone

(53)  Vse so v zakupu, razen ladij Danielle Casanova, Pascal Paoli in Liamone.

53

Danielle Casanova, Pascal Paoli

Liamone.

(54)  Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

54

(55)  UL S 2001/10 – 007-005.

55

(56)  Organ, ki od leta 1991 podeljuje koncesije za obveznosti javne službe na podlagi francoskega zakona št. 91-428 z dne 13. maja 1991.

56

(57)  UL 2006/S 100-107350.

57

(58)  Državna pomoč N 781/2001, odobrena z odločbo Komisije z dne 2. julija 2002 (UL C 186, 6.8.2002, str. 3).

58

(59)  Državna pomoč N 13/2007, odobrena z odločbo Komisije z dne 24. aprila 2007, objavljeno na spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports_2007.htm

59

(60)  Zaupen podatek.

60

(61)  Voznik spremlja tovornjak s prikolico med prevozom. V nekaterih primerih en voznik naloži vozilo pred odhodom, ob prihodu pa ga raztovori drug voznik. To se vknjiži kot promet s spremstvom v nasprotju s prevozom ro-ro, pri katerem prikolica potuje brez vlečnega vozila.

61

(62)  Glej opombo 5.

62

(63)  Navedeni znesek je vključeval: 20,4 milijona EUR za načrt prestrukturiranja, 1,8 milijona EUR za stroške razpreme ladij v prodaji, 14,8 milijona EUR za amortizacijo ladje Liamone in 9 milijonov EUR za stroške prerazporeditve povezav z Magrebom.

63

Liamone

(64)  Upravni odbor družbe SNCM je načrt sprejel 17. decembra 2001.

64

(65)  Število zaposlenih se zmanjšuje na podlagi naravnih prekinitev delovnih razmerij in predčasnih upokojitev v skladu s starostnimi merili (predčasno prenehanje dela), dopustov za mobilnost in nenadomestitev pogodb za določen čas. Vendar za družbo SNCM zmanjšanje pomeni strošek, ki po ocenah znaša 20,4 milijona EUR.

65

(66)  Kot so promet, predvidena rast bruto domačega proizvoda (1,5 %), posojilna obrestna mera (5,5 %), stopnja donosa finančnih produktov (4,5 %) in stopnja kratkoročnih dolgov (5 %).

66

(67)  Glej spodaj.

67

(68)  SNCM ni našla kupca za svoj delež v družbi CCM.

68

(69)  Notranji postopek družbe SNCM v zvezi z izvedbo dokapitalizacije in privatizacije se je uradno začel 12. aprila 2006 in končal 31. maja 2006. Poudariti je treba, da 27. novembra 2007 uvedba udeležbe zaposlenih v kapitalu ni bila izvedena.

69

(70)  Ta klavzula, ki ima sama po sebi poglavitno vrednost, bo analizirana v okviru preučitve povečanja kapitala.

70

(71)  Zadeva T-565/08, Corsica Ferries France SAS proti Evropski komisiji, še neobjavljena.

71

Corsica Ferries France SAS proti Evropski komisiji

(72)  Sklep C(2013) 1926 final z dne 2. maja 2013.

72

(73)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

73

(74)  Glej tabelo 2.

74

(75)  Francoski organi so leta 2002 zagovarjali strateško naravo deleža družbe SNCM v družbi Sud-Cargos. Razvoj blagovnega prometa (razvoj zabojnikov v škodo prometa ro-ro), odkup družbe Delmas, druge delničarke družbe Sud-Cargos, ki ga je opravila skupina CMA CGM, in gospodarske težave družbe Sud-Cargos so dejavniki, ki pojasnjujejo, zakaj ta delež ni več veljal za strateškega in ga je družba SNCM leta 2005 lahko prodala.

75

(76)  Zadeva C-334/99, Zvezna republika Nemčija proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-1139.

76

Zvezna republika Nemčija proti Komisiji

(77)  Odločba Komisije z dne 7. decembra 2005 o državni pomoči Belgije za ABX Logistics (št. C 53/2003 (ex NN 62/2003)) (UL L 383, 28.12.2006, str. 21).

77

(78)  Odločba Komisije z dne 8. julija 1999 o državni pomoči Nemčije za Gröditzer Stahlwerke GmbH in njeno hčerinsko družbo Walzwerk Burg GmbH (UL L 292, 13.11.1999, str. 27).

78

(79)  Družba CGMF je poročilo, ki je bilo Komisiji poslano marca 2006, pripravila ob pomoči družbe Ernst & Young, zakonitega revizorja družbe SNCM (v nadaljnjem besedilu: poročilo CGMF).

79

(80)  Poročilo, ki sta ga 29. marca 2006 pripravili družba Oddo Corporate Finance in odvetniška pisarna Paul Hastings (v nadaljnjem besedilu: poročilo Oddo-Hastings), je bilo Komisiji poslano 7. aprila 2006. V skladu z zahtevami APE vsebuje kritičen pregled poročil CGMF in pristop, temelječ na stroških likvidacije, ki veljajo za sprejemljive na ravni Skupnosti.

80

(81)  Ob upoštevanju opredmetenih osnovnih sredstev (161,9 milijona EUR) in naložb (32,7 milijona EUR), terjatev (0,8 milijona EUR), drugih dolžnikov (9,4 milijona EUR) in denarnega primanjkljaja v višini 14,5 milijona EUR. Francija je navedla, da je ob upoštevanju poznejših finančnih informacij navedena vrednost bolj realistično ocenjena na 330 milijonov EUR.

81

(82)  Sodba Sodišča z dne 14. septembra 1994 v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103.

82

Španija proti Komisiji

(83)  Sodba kasacijskega sodišča št. 98-15129 z dne 6. februarja 2001. Navedena zadeva se nanaša na javno ustanovo BRGM (Bureau de Recherches Géologiques et Minières), ki ji je bilo naloženo plačilo celotnih dolgov njene hčerinske družbe Mines de Salsignes, ker je BRGM, dejanska upraviteljica, kljub seznanjenosti z vse slabšimi razmerami v dejavnosti in opozorilom ravnala krivdno, ko je pustila, da se dejavnost nadaljuje.

83

(84)  Zadeva Aspocomp Group Oyj, sodba pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005.

84

Aspocomp Group Oyj

(85)  Za primerjavo, stopnja donosa francoskih državnih obveznic (Obligation Assimilable du Trésor – OAT) z zapadlostjo 30 let, deset let, pet let in dve leti je bila na dan 31. oktobra 2006 3,95 %, 3,82 %, 3,75 % oziroma 3,72 %.

85

Obligation Assimilable du Trésor

(86)  Odločba Komisije z dne 17. julija 2002, Société Française de Production, C(2002) 2593 final (UL C 71, 25.3.2003, str. 3).

86

Société Française de Production

(87)  Glede na neodvisno tržno študijo, ki jo je v zvezi s tem poslala Francija, ima družba CFF zdaj skoraj 60-odstotni delež trga potnikov, medtem ko je družba SNCM prešla z 82-odstotnega tržnega deleža leta 2000 na 33-odstotni tržni delež leta 2005 in doživela veliko rast na trgu tovora, na katerem je družba SNCM zaradi svojega deleža v družbi CMN še vedno glavni prevoznik.

87

(88)  CFF opozarja, da se s pogodbo o prenosu pooblastil javne službe družbi dodeli javna pomoč v višini povprečno 64,3 milijona EUR na leto, kar skupaj znaša v petih letih 321,5 milijona EUR. Po njenem mnenju se s členom 5 pogodbe o prenosu pooblastil javne službe družbi SNCM zagotavlja denarni tok v višini 72,8 milijona EUR. Poudarja še, da se od 40,6 milijona EUR izgub, ki jih je leta 2001 evidentirala družba SNCM, 15 milijonov EUR nanaša na amortizacijo v zvezi z visokohitrostno ladjo Liamone.

88

Liamone

(89)  V odločbi o začetku postopka je bilo navedeno, da je v načrtu za prestrukturiranje med drugim predvideno „zaprtje linije Bastia–Livorno z namensko opremo“.

89

(90)  Kritika družbe CFF se nanaša na naslednje točke: odsotnost dejanskega zmanjšanja števila zaposlenih, odsotnost prodaje deležev družbe SNCM za prestrukturiranje, neupoštevanje dobičkov od ladij.

90

(91)  Trdi, da znesek v višini 76 milijonov EUR ustreza 500 milijonom francoskih frankov (FRF), ki bi jih družba morala izgubiti pri svoji subvenciji za ozemeljsko kontinuiteto za novo obdobje 2002–2006.

91

(92)  V primerjavi z razmerji, ki jih je sama ugotovila na podlagi raziskave vzorčne skupine desetih pomorskih družb. Ta razmerja se gibljejo med 23,69 % (za Moby Lines), 49,7 % za CMN in 55,09 % (za Grimaldi).

92

(93)  CFF navaja 50-odstotni delež v pomorski družbi Sud-Cargos, 13-odstotni delež v podjetju Amadeus, ki je specializirano za sisteme rezervacij zračnega prevoza, delež v družbi CMN in nepremičninsko premoženje družbe CGTH.

93

(94)  CFF v zvezi s tem opozarja, da se je v drugi polovici leta 2005 začel nujni postopek pred trgovinskim sodiščem v Marseillu in da bi bilo mogoče že jeseni leta 2005 predvideti prostovoljno likvidacijo zaradi izgub, ki so bile leta 2005 ocenjene na 30 milijonov EUR.

94

(95)  CFF v zvezi s tem meni, da bi se morala dejanska vrednost ladij, kot jo je navedla družba SNCM, ko je predložila svojo ponudbo v okviru prenosa pooblastil javne službe, upoštevati pri oceni sredstev SNCM iz poročil Oddo-Hastings in CGMF.

95

(96)  Po navedbah družbe CFF Francija poudarja poglavitno naravo vseh povezav z Nico, ohranitev ladjevja na sedanji ravni in domnevno strateško naravo deleža družbe SNCM v skupini CMN.

96

(97)  S pridobitvijo ladje Superfast X1. januarja 2007.

97

Superfast X

(98)  CFF predlaga, naj se zmogljivosti, ki so na voljo na vsakem od konkurenčnih trgov (Nica, Tunizija in Alžirija), omejijo na ravni iz leta 2005, naj se ne odpre nobena nova linija in naj se povezava Marseille–Korzika preoblikuje v povezavo za mešani tovor, da se znižajo stroški.

98

(99)  Združeni zadevi C-328/99 in C-399/00, Italija in SIM 2 Multimedia SpA proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-4035.

99

Italija in SIM 2 Multimedia SpA proti Komisiji

(100)  Med dejstvi, na katerih temelji navedeno poročilo, se zdi, da uprava družbe SNCM [...] () svoja pooblastila za predhodna dovoljenja.

100

(101)  Poročilo se na podlagi poročila Računskega sodišča med drugim sklicuje na dejstvo, da je država odločila [...] () lahko o tem razpravljajo.

(102)  Med dejstvi, na katerih temelji navedeno poročilo, se zdi, da država [...]* industrijski projekt.

(103)  Država na primer [...] () upravitelji družbe SNCM.

103

(104)  Regionalni svet Provence-Alpes-Côte d’Azur je v svojem dopisu z dne 9. januarja 2003 navedel tržno študijo, ki je bila Komisiji poslana v zvezi z obvestilom, katerega kopijo je očitno imel, pri čemer je poudaril naslednjo ugotovitev: „Ponudba [glede povezave med Korziko in francosko celino] je preobsežna glede na povpraševanje. Povprečni faktor zasedenosti ladij je od 20 % pozimi do 50 % poleti.“

(105)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze, ZOdl. 2006, str. I-289, točka 129.

105

Ministero dell’Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze

(106)  Ta znesek ustreza dodatnemu kapitalskemu vložku v višini 15,81 milijona EUR, ki je bil sporočen leta 2002, znesku prenosa pooblastil javne službe, tj. 53,48 milijona EUR, in trem novim ukrepom, ki so jih izvedli francoski organi leta 2006, in sicer prodaji 100 % družbe SNCM po negativni ceni 158 milijonov EUR, povečanju kapitala za 8,75 milijona EUR, ki ga je vpisala družba CGMF, in predplačilu na tekoči račun v znesku 38,5 milijona EUR v korist zaposlenih družbe SNCM.

106

(107)  Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).

107

(108)  Alitalia proti Komisiji, glej opombo 40 zgoraj.

108

Alitalia proti Komisiji

(109)  Alitalia proti Komisiji, navedeno zgoraj, točka 137.

109

Alitalia proti Komisiji

(110)  Alitalia proti Komisiji, navedeno zgoraj, točki 144 in 159.

110

Alitalia proti Komisiji

(111)  Alitalia proti Komisiji, navedeno zgoraj, točke 99–101 in 142.

111

Alitalia proti Komisiji

(112)  Alitalia proti Komisiji, navedeno zgoraj, točka 174.

112

Alitalia proti Komisiji

(113)  Glej opombo 29.

113

(114)  Glej opombo 110.

114

(115)  Zadeva C-334/99, Komisija proti Nemčiji, Recueil 2003, str. I-1139, točka 142.

115

Komisija proti Nemčiji

(116)  Sporočilo Komisije državam članicam: uporaba členov 92 in 93 Pogodbe EGS ter člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13.11.1993, str. 3, točka 11). Čeprav to sporočilo obravnava proizvodni sektor, se lahko načelo enako uporabi za vse druge sektorje.

116

(117)  Glej zlasti združeni zadevi T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

117

Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji

(118)  Združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH in Lech-Stahlwerke GmbH proti Evropski komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 116.

118

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH in Lech-Stahlwerke GmbH proti Evropski komisiji

(119)  Glej opombo 80.

119

(120)  Glej opombo 113.

120

(121)  Odločba Komisije 98/204/ES z dne 30. julija 1997 o pogojni odobritvi pomoči, ki jih je Francija dodelila skupini GAN (UL L 78, 16.3.1998, str. 6).

121

(122)  Corsica Ferries France SAS proti Komisiji, navedeno v opombi 39, točke 81–83.

122

Corsica Ferries France SAS proti Komisiji

(123)  Točka 84 zgoraj navedene sodbe.

123

(124)  Točka 85 zgoraj navedene sodbe.

124

(125)  Zadeva C-73/11 P, Frucona Košice proti Evropski komisiji.

125

Frucona Košice proti Evropski komisiji

(126)  Komisija je po javnem razpisu sklenila pogodbo z neodvisnim strokovnjakom Moorom Stephensenom iz podjetja Chartered Accountants, ki je svoje zadnje poročilo izdalo 25. januarja 2008.

126

(127)  Ladjevje vključuje naslednjih sedem ladij: Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro in Monte Cino.

127

Corse

Ile de Beauté

Méditerranée

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cino

(128)  Navedeni popust v višini 52,2 milijona EUR (tj. povprečno 25–30 % bruto tržne vrednosti) temelji med drugim na posebni naravi ladij družbe SNCM (te so prilagojene storitvam, ki jih opravlja podjetje), stanju ladij in okoliščinah prodaje celotnega ladjevja (zlasti na šibkem položaju prodajalca). Vrednotenje BRS temelji predvsem na predpostavki o prodaji ladij, ki so povsem sodobne, dobro vzdrževane in v dobrem stanju, pod običajnimi tržnimi pogoji.

128

(129)  Ocenjena na 4,6 milijona EUR.

129

(130)  Pravna negotovost je posledica verjetnosti, da bo moral likvidacijski upravitelj zelo hitro prodati ladje, in prenasičenosti trga zaradi njegove omejene absorpcijske sposobnosti.

130

(131)  Francoski organi v zvezi z zgradbami (vključno s sedežem družbe SNCM) poudarjajo, da predložena likvidacijska vrednost temelji na oceni nepremičninskega strokovnjaka, opravljeni novembra 2003, ki je bila pozneje zvišana za 20 % ob upoštevanju inflacije.

131

(132)  Naložbe se nanašajo predvsem na lastniške vrednostne papirje, ki jih ima družba SNCM v družbah Sudcargos, Aliso, CGTH, CMN in Ferrytour.

132

(133)  Ta postavka se nanaša predvsem na terjatve do države, vključno z nadomestilom iz naslova obveznosti javne službe iz septembra 2005 in povračilom prispevkov delodajalcev za socialno varnost, ki ga je združenje Assedic opravilo za poslovno leto 2004.

133

(134)  To je obveznost, ki je bila uvedena s členom L.321-13 delovnega zakonika in ki določa, da mora delodajalec izplačati odpravnino delavcem, starim nad 50 let, ki postanejo presežni.

134

(135)  Stroški ukrepov za ustvarjanje novih delovnih mest ([0–10]* milijonov EUR), stroški pogodb o prerazporeditvi ([10–20]* milijonov EUR), stroški enote za podporo in pomoč pri prerazporeditvi, imenovani „mobilnost“ ([0–10]* milijonov EUR).

135

(136)  Stroški odpuščanja osebja s pogodbo z družbo SNCM, napotenega v povezane družbe, in osebja likvidiranih hčerinskih družb ([0–5]* milijona EUR) ter stroški sodnih postopkov, povezanih s kršitvijo pogodb o zaposlitvi ter zahtevami za spremembo pogodbe o zaposlitvi ([0–10]* milijonov EUR).

136

(137)  Družba SNCM je 30. septembra 2005 upravljala tri ladje v zakupu: visokohitrostno ladjo Liamone (ki je bila v lasti gospodarskega interesnega združenja (GIZ) Véronique Bail), Danielle Casanova (GIZ Joliette Bail) in Pascal Paoli (GIZ Castellane Bail).

137

Liamone

Danielle Casanova

Pascal Paoli

(138)  Predpostavke, na katerih temelji vrednotenje, so:

138

| — | družba SNCM konča svoje pogodbe o zakupu z možnostjo nakupa 30. septembra 2005, kar pomeni, da se ladje vrnejo zadevnim lastnikom (GIZ) in se ne plačuje zakupnina, |
| --- | --- |

—

družba SNCM konča svoje pogodbe o zakupu z možnostjo nakupa 30. septembra 2005, kar pomeni, da se ladje vrnejo zadevnim lastnikom (GIZ) in se ne plačuje zakupnina,

| — | možnosti nakupa ni mogoče uveljaviti, |
| --- | --- |

—

možnosti nakupa ni mogoče uveljaviti,

| — | bančni upniki GIZ 30. septembra 2005 izvedejo prodajo ladij, čisti prihodki od prodaje ladij se namenijo najprej za poravnavo bančnih in davčnih dolgov. |
| --- | --- |

—

bančni upniki GIZ 30. septembra 2005 izvedejo prodajo ladij, čisti prihodki od prodaje ladij se namenijo najprej za poravnavo bančnih in davčnih dolgov.

(139)  Ladji Napoléon Bonaparte in Paglia Orba pomenita jamstvo za znesek posojil na področju ladijskega prometa, s katerimi sta se financirali.

139

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

(140)  Ta postavka izhaja iz prakse, pri kateri se družba SNCM obvezuje, da bo prevzela del stroškov dodatnega zdravstvenega zavarovanja v korist svojih upokojencev.

140

(141)  Do konca likvidacije. Pri vmesnih izgubah se za osnovo uporablja izplačilo plač v enem mesecu. Poleg tega vključujejo stroške razgradnje ladij v lasti družbe, ki niso odšteti od vrednosti sredstev. Ti stroški ustrezajo stroškom mirovanja ladij ob obali v pričakovanju njihove prodaje.

141

(142)  Nezavarovani dolgovi so razčlenjeni na naslednji način: rezervacije za tveganja in stroške (3,3 milijona EUR), razporejeni dolgovi/deleži (0,1 milijona EUR), poslovni dobavitelji (28,6 milijona EUR), splošno zastopstvo (23 milijonov EUR), dolgovi skupine in pridruženih podjetij (7,8 milijona EUR), pasivne časovne razmejitve (6,9 milijona EUR).

142

(143)  Glede na to, da je družba SNCM obsežno in redno uporabljala pogodbe za nedoločen čas.

143

(144)  Zakon št. 85-98 z dne 25. januarja 1985 o stečaju in prisilni likvidaciji podjetij, kodificiran v trgovinskem zakoniku v členu L. 620-1 in naslednjih; zakon št. 2005-845 z dne 26. julija 2005 o ohranitvi, stečaju in likvidaciji podjetij, kodificiran v členih od 620-1 do 670-8 trgovinskega zakonika.

144

(145)  V skladu s francosko sodno prakso mora dejanski upravitelj redno izvajati pozitivne ukrepe vodstvenega značaja.

145

(146)  Sodba kasacijskega sodišča z dne 30. novembra 1993, št. 91-20.554, Bull.civ. IV, št. 440, str. 319.

146

(147)  Glej strani 46–48 poročila družbe Baker & McKenzie.

147

(148)  Glej med drugim dve sodbi pritožbenega sodišča v Rouenu z dne 22. marca 2005, in sicer sodbo št. RG 04/02549 Aspocomp Group Oyj in sodbo št. RG 01/02667-04/02675.

148

Aspocomp Group Oyj

(149)  Cass. com., 19. april 2005, Métaleurop.

149

(150)  Ali da se je v tem primeru zavezala, da bo zagotovila nadomestila v primeru prihodnje izgube zaposlitve.

150

(151)  Odločba 98/204/ES, točka 3.3.

151

(152)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 28. januarja 2003 v zadevi C-334/99, Nemčija proti Komisiji (zadeva Gröditzer), Recueil 2003, str. I-1139, točke 133–141, in sodbo Splošnega sodišča z dne 28. februarja 2012 v združenih zadevah T-268/08 in T-281/08, Land Burgenland in drugi proti Komisiji, še neobjavljena, točke 152–159.

152

Nemčija proti Komisiji

Gröditzer

Land Burgenland in drugi proti Komisiji

(153)  Uvodna izjava 208 odločbe.

153

(154)  UL C 142, 11.6.2005, str. 2, točka 63.

154

(155)  Točka 137 sodbe z dne 11. septembra 2012.

155

(156)  Točka 150 sodbe z dne 11. septembra 2012.

156

(157)  Točke 102–104 smernic iz leta 2004.

157

(158)  Glej opombo 5.

158

(159)  Predpisane rezervacije so stroški, vključeni v računovodske izkaze v skladu s francoskimi davčnimi pravili.

159

(160)  Točke 209–297.

160

(161)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 7. decembra 2010 v zadevi T-11/07, Frucona Košice proti Komisiji, še neobjavljeno, točki 244 in 245.

161

Frucona Košice proti Komisiji

(162)  Ukrepi iz leta 2006 so se nanašali na privatizacijo družbe SNCM.

162

(163)  Glej poročilo Stephensa, raziskava prestrukturiranja pomorske družbe SNCM, str. 85, odstavek 3: izvedba prenosa pooblastil javne službe julija 2007 namesto januarja; številni spori z družbo CFF.

163

(164)  Glej poročilo Stephensa, raziskava prestrukturiranja pomorske družbe SNCM, str. 96.

164

(165)  Glej francoski organ za konkurenco (Autorité de la Concurrence), Mnenje št. 12-A-05 z dne 17. februarja 2012, točki 124 in 125.

165

(166)  Glej člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

166

(167)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

167

(168)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

168

---

PRILOGA

INFORMACIJE O PREJETIH ZNESKIH POMOČI IN ZNESKIH, KI JIH JE ŠE TREBA VRNITI OZIROMA SO ŽE BILI VRNJENI

| Identiteta upravičenca | Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1) | Skupni znesek pomoč, ki ga je treba vrniti (1)

  (glavnica) | Skupni znesek že vrnjene pomoči (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Skupni znesek pomoči, prejete v okviru sheme (1)

Skupni znesek pomoč, ki ga je treba vrniti (1)

(glavnica)

Skupni znesek že vrnjene pomoči (1)

Glavnica

Obresti

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 357/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 357/51

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 11. februarja 2014

o ukrepu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN in ex 12/N) – Poljska – Vzpostavitev letališča Gdynia-Kosakowo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 759)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/883/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Poljska je z dopisom z dne 7. septembra 2012 zaradi pravne varnosti uradno obvestila Komisijo o načrtih za financiranje preureditve vojaškega letališča blizu Gdynie na severu Poljske v civilno letališče. Ta ukrep je bil evidentiran kot zadeva v zvezi z državno pomočjo pod številko SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

Poljska je z dopisom z dne 7. septembra 2012 zaradi pravne varnosti uradno obvestila Komisijo o načrtih za financiranje preureditve vojaškega letališča blizu Gdynie na severu Poljske v civilno letališče. Ta ukrep je bil evidentiran kot zadeva v zvezi z državno pomočjo pod številko SA.35388.

| (2) | Komisija je z dopisoma z dne 7. novembra 2012 in 6. februarja 2013 zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu. Poljska je 7. decembra 2012 in 15. marca 2013 predložila dodatne informacije. Komisija in Poljska sta se sestali 17. aprila 2013. Na tem sestanku je Poljska potrdila, da je priglašeno financiranje že nepreklicno odobreno. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisoma z dne 7. novembra 2012 in 6. februarja 2013 zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu. Poljska je 7. decembra 2012 in 15. marca 2013 predložila dodatne informacije. Komisija in Poljska sta se sestali 17. aprila 2013. Na tem sestanku je Poljska potrdila, da je priglašeno financiranje že nepreklicno odobreno.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 15. maja 2013 Poljsko obvestila, da je zadevo prenesla v register nepriglašenih zadev (zadeva NN), ker je bilo celotno financiranje, priglašeno Komisiji, že nepreklicno odobreno. Poljska je z dopisom z dne 16. maja 2013 predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 15. maja 2013 Poljsko obvestila, da je zadevo prenesla v register nepriglašenih zadev (zadeva NN), ker je bilo celotno financiranje, priglašeno Komisiji, že nepreklicno odobreno. Poljska je z dopisom z dne 16. maja 2013 predložila dodatne informacije.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2013 Poljsko obvestila o svojem sklepu o začetku postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi s financiranjem, ki sta ga družbi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (v nadaljnjem besedilu: Gdynia-Kosakowo Airport Ltd) odobrila mesto Gdynia (v nadaljnjem besedilu Gdynia) in občina Kosakowo (v nadaljnjem besedilu: Kosakowo). Poljska je 6. avgusta 2013 predložila svoje pripombe o sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2013 Poljsko obvestila o svojem sklepu o začetku postopka na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi s financiranjem, ki sta ga družbi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (v nadaljnjem besedilu: Gdynia-Kosakowo Airport Ltd) odobrila mesto Gdynia (v nadaljnjem besedilu Gdynia) in občina Kosakowo (v nadaljnjem besedilu: Kosakowo). Poljska je 6. avgusta 2013 predložila svoje pripombe o sklepu o začetku postopka.

| (5) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od dneva objave predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od dneva objave predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (6) | Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. Poljska je bila o tem obveščena z dopisom z dne 9. oktobra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. Poljska je bila o tem obveščena z dopisom z dne 9. oktobra 2013.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2013 zahtevala dodatne informacije. Poljska je z dopisoma z dne 4. novembra 2013 in 15. novembra 2013 predložila dodatne informacije. Komisija in Poljska sta se sestali 26. novembra 2013. Poljska je z dopisoma z dne 3. decembra 2013 in 2. januarja 2014 predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 30. oktobra 2013 zahtevala dodatne informacije. Poljska je z dopisoma z dne 4. novembra 2013 in 15. novembra 2013 predložila dodatne informacije. Komisija in Poljska sta se sestali 26. novembra 2013. Poljska je z dopisoma z dne 3. decembra 2013 in 2. januarja 2014 predložila dodatne informacije.

2.   OPIS UKREPOV IN RAZLOGOV ZA ZAČETEK POSTOPKA

2.1   OZADJE PREISKAVE

| (8) | Zadeva se nanaša na financiranje novega civilnega letališča v Pomorjanski (Pomorjanskem vojvodstvu) na meji med mestom Gdyinia in občino Kosakowo, 25 kilometrov od letališča Gdansk (4). Družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (v nadaljnjem besedilu tudi: upravljavec letališča ali letališče Gdynia) je lastnica novega letališča in ga bo tudi upravljala. Upravljavec letališča je v celoti v lasti občin Gdynia in Kosakowo. |
| --- | --- |

(8)

Zadeva se nanaša na financiranje novega civilnega letališča v Pomorjanski (Pomorjanskem vojvodstvu) na meji med mestom Gdyinia in občino Kosakowo, 25 kilometrov od letališča Gdansk (4). Družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (v nadaljnjem besedilu tudi: upravljavec letališča ali letališče Gdynia) je lastnica novega letališča in ga bo tudi upravljala. Upravljavec letališča je v celoti v lasti občin Gdynia in Kosakowo.

| (9) | Cilj naložbenega projekta je vzpostaviti drugo letališče v Pomorjanski na podlagi infrastrukture vojaškega letališča v Kosakowem (5). Novo letališče naj bi se uporabljalo zlasti za splošni letalski promet (npr. zasebna reaktivna letala, jadralna/lahka športna letala), nizkocenovne prevoznike in čarterske lete. Ob priglasitvi je bilo predvideno, da bo letališče začelo delovati na začetku leta 2014. V poročilu družbe PricewaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: PWC) iz leta 2012 je bila naslednja napoved potniškega prometa v prvih letih delovanja: približno [...] leta 2014, [...] leta 2017, [...] leta 2020 in približno [...] leta 2028. |
| --- | --- |

(9)

Cilj naložbenega projekta je vzpostaviti drugo letališče v Pomorjanski na podlagi infrastrukture vojaškega letališča v Kosakowem (5). Novo letališče naj bi se uporabljalo zlasti za splošni letalski promet (npr. zasebna reaktivna letala, jadralna/lahka športna letala), nizkocenovne prevoznike in čarterske lete. Ob priglasitvi je bilo predvideno, da bo letališče začelo delovati na začetku leta 2014. V poročilu družbe PricewaterhouseCoopers (v nadaljnjem besedilu: PWC) iz leta 2012 je bila naslednja napoved potniškega prometa v prvih letih delovanja: približno [...] leta 2014, [...] leta 2017, [...] leta 2020 in približno [...] leta 2028.

| (10) | Projekt je bil zasnovan aprila 2005, ko so različni regionalni organi, ministrstvo za obrambo in predstavniki letališča Gdansk (6) podpisali pismo o nameri za vzpostavitev novega letališča v Pomorjanski na podlagi infrastrukture vojaškega letališča v Kosakowem. Julija 2007 so lokalni organi v Gdynii in Kosakowem ustanovili družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Decembra 2009 sta občini Gdynia in Kosakowo pridobili soglasje ministrstva za promet, da bo družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd odtlej odgovorna za novo letališče. Na podlagi tega je poljska vlada v skladu s pogodbo z dne 9. septembra 2010 za 30 let prenesla 254 hektarov vojaškega letališča na Kosakowo; Kosakowo je nato dalo to zemljišče v zakup družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd za enako obdobje. |
| --- | --- |

(10)

Projekt je bil zasnovan aprila 2005, ko so različni regionalni organi, ministrstvo za obrambo in predstavniki letališča Gdansk (6) podpisali pismo o nameri za vzpostavitev novega letališča v Pomorjanski na podlagi infrastrukture vojaškega letališča v Kosakowem. Julija 2007 so lokalni organi v Gdynii in Kosakowem ustanovili družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Decembra 2009 sta občini Gdynia in Kosakowo pridobili soglasje ministrstva za promet, da bo družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd odtlej odgovorna za novo letališče. Na podlagi tega je poljska vlada v skladu s pogodbo z dne 9. septembra 2010 za 30 let prenesla 254 hektarov vojaškega letališča na Kosakowo; Kosakowo je nato dalo to zemljišče v zakup družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd za enako obdobje.

Naložbeni projekt

| (11) | Ker se je sedanje letališče Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) prvotno uporabljalo izključno za vojaške namene, bi upravljavec novega letališča lahko uporabil obstoječo infrastrukturo (na primer vzletno-pristajalno stezo, dolgo 2 500 metrov, vozne steze, letališko ploščad, navigacijsko opremo itd.). Skupni stroški naložbe v projekt preureditve so nominalno ocenjeni na 164,9 milijona PLN (41,2 milijona EUR (7)), realno pa na 148,4 milijona PLN (37,1 milijona EUR). V spodnji preglednici je prikazan pregled postopnega razvoja letališča, ki je razdeljen na štiri faze. Po mnenju Poljske skupni stroški naložbe vključujejo tudi naložbe, ki so povezane z opravljanjem nalog s področja javne politike (8) in znašajo skupaj približno [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (za vse štiri faze).

  Preglednica 1


  Skupni nominalni stroški naložbe v letališče Gdynia-Kosakowo v obdobju 2007–2030









  Naložbeni projekt |
| --- | --- |
| | Stroški (v milijonih PLN) | Stroški (v milijonih EUR) |
| Faza I: 2007 - 2011 | [...] | [...] |
| pripravljalna dela (npr. čiščenje terena, odstranitev starih zgradb in dreves), študije izvedljivosti, načrtovanje | | |
| Faza II: 2012 - 2013 | [...] | [...] |
| — | terminal (ki naj bi bil končan junija 2013 in se sprva uporabljal za splošni letalski promet) |

(11)

Ker se je sedanje letališče Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) prvotno uporabljalo izključno za vojaške namene, bi upravljavec novega letališča lahko uporabil obstoječo infrastrukturo (na primer vzletno-pristajalno stezo, dolgo 2 500 metrov, vozne steze, letališko ploščad, navigacijsko opremo itd.). Skupni stroški naložbe v projekt preureditve so nominalno ocenjeni na 164,9 milijona PLN (41,2 milijona EUR (7)), realno pa na 148,4 milijona PLN (37,1 milijona EUR). V spodnji preglednici je prikazan pregled postopnega razvoja letališča, ki je razdeljen na štiri faze. Po mnenju Poljske skupni stroški naložbe vključujejo tudi naložbe, ki so povezane z opravljanjem nalog s področja javne politike (8) in znašajo skupaj približno [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (za vse štiri faze).

Preglednica 1

Skupni nominalni stroški naložbe v letališče Gdynia-Kosakowo v obdobju 2007–2030

Naložbeni projekt

Stroški (v milijonih PLN)

Stroški (v milijonih EUR)

Faza I: 2007 - 2011

[...]

[...]

pripravljalna dela (npr. čiščenje terena, odstranitev starih zgradb in dreves), študije izvedljivosti, načrtovanje

Faza II: 2012 - 2013

[...]

[...]

—

terminal (ki naj bi bil končan junija 2013 in se sprva uporabljal za splošni letalski promet)

| — | zgradba za letališko upravo in gasilske enote |
| --- | --- |

—

zgradba za letališko upravo in gasilske enote

| — | prenova letališke ploščadi |
| --- | --- |

—

prenova letališke ploščadi

| — | energetska infrastruktura, navigacijske luči in letališka ograja |
| --- | --- |

—

energetska infrastruktura, navigacijske luči in letališka ograja

| — | vzdrževanje letališča in varnostna oprema |
| --- | --- |

—

vzdrževanje letališča in varnostna oprema

| — | prilagoditev navigacijske opreme |
| --- | --- |

—

prilagoditev navigacijske opreme

| — | dovozne poti, bencinska črpalka in parkirišče |
| --- | --- |

—

dovozne poti, bencinska črpalka in parkirišče

Faza III: 2014 - 2019

[...]

[...]

| — | potrebne naložbe za večja letala (npr. Boeing 737 ali Airbus A320), na primer razširitev vozne steze, letališke ploščadi in letališke opreme |
| --- | --- |

—

potrebne naložbe za večja letala (npr. Boeing 737 ali Airbus A320), na primer razširitev vozne steze, letališke ploščadi in letališke opreme

| — | druge naložbe, namenjene storitvam za potnike (npr. razširitev parkirišča) |
| --- | --- |

—

druge naložbe, namenjene storitvam za potnike (npr. razširitev parkirišča)

Faza IV: 2020 - 2030

[...]

[...]

| — | razširitev terminala |
| --- | --- |

—

razširitev terminala

| — | razširitev zgradbe za letališko upravo in gasilske enote |
| --- | --- |

—

razširitev zgradbe za letališko upravo in gasilske enote

| — | razširitev letaliških ploščadi, voznih stez in parkirišč |
| --- | --- |

—

razširitev letaliških ploščadi, voznih stez in parkirišč

Skupni naložbeni stroški

164,90

41,02

| Vir: | Informacije je zagotovila Poljska. |
| --- | --- |

Vir:

Informacije je zagotovila Poljska.

Financiranje naložbenega projekta

| (12) | Naložbeni projekt financirata javna delničarja (tj. Gdynia in Kosakowo) z dokapitalizacijami. Dokapitalizacije naj bi pokrile naložbene stroške in stroške poslovanja letališča v začetni fazi delovanja (tj. v obdobju do konca leta 2019). Javna delničarja pričakujeta, da bo upravitelj letališča leta 2020 začel ustvarjati dobiček in bo tako lahko financiral vse svoje dejavnosti iz lastnih prihodkov. |
| --- | --- |

(12)

Naložbeni projekt financirata javna delničarja (tj. Gdynia in Kosakowo) z dokapitalizacijami. Dokapitalizacije naj bi pokrile naložbene stroške in stroške poslovanja letališča v začetni fazi delovanja (tj. v obdobju do konca leta 2019). Javna delničarja pričakujeta, da bo upravitelj letališča leta 2020 začel ustvarjati dobiček in bo tako lahko financiral vse svoje dejavnosti iz lastnih prihodkov.

| (13) | Pred priglasitvijo projekta Komisiji (tj. pred 7. septembrom 2012) sta se javna delničarja letališča Gdynia dogovorila, da bosta skupaj prispevala približno 207,48 milijona PLN (9) (približno 51,87 milijona EUR) za izvedbo naložbenega projekta in kritje izgub letališča v prvih letih delovanja. Gdynia naj bi v letih 2007–2019 prispevala 142,48 milijona PLN (približno 35,62 milijona EUR) denarnih sredstev. Kosakowo je ob ustanovitvi družbe prispevalo denarna sredstva v višini 0,1 milijona PLN (25 000 EUR). V letih 2011–2040 naj bi Kosakowo zagotovilo tudi stvarni vložek v višini 64,9 milijona PLN (približno 16,2 milijona EUR) z zamenjavo dela letne najemnine, ki jo mora plačati letališče Gdynia za zakup, za delnice letališča (glej preglednico 2 spodaj).

  Preglednica 2


  Financiranje naložbenega projekta z dokapitalizacijami | (v milijonih PLN) | (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pred 18. junijem 2012 |
| Denarne dokapitalizacije Gdynie | 60,73 | 15,18 |
| Denarne dokapitalizacije Kosakowega | 0,10 | 0,03 |
| Zamenjava dolga za lastniški kapital Kosakowega | 3,98 | 1,00 |
| Skupni znesek prispevkov do 18. junija 2012 | 64,81 | 16,20 |
| Predvidoma po 18. juniju 2012 |
| Denarne dokapitalizacije Gdynie: | 81,75 | 20,44 |
| od tega: | | |
| leta 2013 | 29,90 | 7,48 |
| leta 2015 | [...] | [...] |
| leta 2016 | [...] | [...] |
| leta 2017 | [...] | [...] |
| leta 2018 | [...] | [...] |
| leta 2019 | [...] | [...] |
| Zamenjava dolga za lastniški kapital Kosakowega: | 60,92 | 15,23 |
| od tega: | | |
| v obdobju 2013-2039 (27* [...] PLN) | [...] | [...] |
| leta 2040 | [...] | [...] |
| Skupni znesek prispevkov, predvidenih po 18. juniju 2012 | 142,67 | 35,67 |
| Predvideni skupni kapital družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd | 207,48 | 51,87 |
| Vir: | Na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska. |

(13)

Pred priglasitvijo projekta Komisiji (tj. pred 7. septembrom 2012) sta se javna delničarja letališča Gdynia dogovorila, da bosta skupaj prispevala približno 207,48 milijona PLN (9) (približno 51,87 milijona EUR) za izvedbo naložbenega projekta in kritje izgub letališča v prvih letih delovanja. Gdynia naj bi v letih 2007–2019 prispevala 142,48 milijona PLN (približno 35,62 milijona EUR) denarnih sredstev. Kosakowo je ob ustanovitvi družbe prispevalo denarna sredstva v višini 0,1 milijona PLN (25 000 EUR). V letih 2011–2040 naj bi Kosakowo zagotovilo tudi stvarni vložek v višini 64,9 milijona PLN (približno 16,2 milijona EUR) z zamenjavo dela letne najemnine, ki jo mora plačati letališče Gdynia za zakup, za delnice letališča (glej preglednico 2 spodaj).

Preglednica 2

Financiranje naložbenega projekta z dokapitalizacijami

(v milijonih PLN)

(v milijonih EUR)

Pred 18. junijem 2012

Denarne dokapitalizacije Gdynie

60,73

15,18

Denarne dokapitalizacije Kosakowega

0,10

0,03

Zamenjava dolga za lastniški kapital Kosakowega

3,98

1,00

Skupni znesek prispevkov do 18. junija 2012

64,81

16,20

Predvidoma po 18. juniju 2012

Denarne dokapitalizacije Gdynie:

81,75

20,44

od tega:

leta 2013

29,90

7,48

leta 2015

[...]

[...]

leta 2016

[...]

[...]

leta 2017

[...]

[...]

leta 2018

[...]

[...]

leta 2019

[...]

[...]

Zamenjava dolga za lastniški kapital Kosakowega:

60,92

15,23

od tega:

v obdobju 2013-2039 (27* [...] PLN)

[...]

[...]

leta 2040

[...]

[...]

Skupni znesek prispevkov, predvidenih po 18. juniju 2012

142,67

35,67

Predvideni skupni kapital družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd

207,48

51,87

Vir:

Na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska.

2.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN PRVOTNA OCENA

| (14) | Sklep o začetku postopka je vseboval naslednji vprašanji:






  — | prvič, ali je javno financiranje naložbenega projekta v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji (v nadaljnjem besedilu: načelo VPTP), zlasti kar zadeva (i) pravočasno uporabo načela VPTP, metodologijo uporabe načela VPTP in (ii) ali analiza načela VPTP, ki so jo opravili poljski organi in katere rezultat je pozitivna neto sedanja vrednost (10), temelji na realističnih in zanesljivih predpostavkah, |
| --- | --- | --- |

(14)

Sklep o začetku postopka je vseboval naslednji vprašanji:

—

prvič, ali je javno financiranje naložbenega projekta v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji (v nadaljnjem besedilu: načelo VPTP), zlasti kar zadeva (i) pravočasno uporabo načela VPTP, metodologijo uporabe načela VPTP in (ii) ali analiza načela VPTP, ki so jo opravili poljski organi in katere rezultat je pozitivna neto sedanja vrednost (10), temelji na realističnih in zanesljivih predpostavkah,

| — | drugič, ali se pomoč letališču Gdynia za tekoče poslovanje in naložbe lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

—

drugič, ali se pomoč letališču Gdynia za tekoče poslovanje in naložbe lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.

Uporaba načela VPTP

| (15) | V zvezi s prvim vprašanjem je Komisija imela pomisleke, ali se študija načela VPTP, opravljena leta 2012, tj. po sprejetju nepreklicne odločitve javnih delničarjev o financiranju preureditve letališča, lahko uporabi za presojo obstoja državne pomoči. Komisija je zato imela pomisleke, ali je bil hipotetični scenarij, po katerem naj bi se naložbe končale leta 2012, ustrezen. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi s prvim vprašanjem je Komisija imela pomisleke, ali se študija načela VPTP, opravljena leta 2012, tj. po sprejetju nepreklicne odločitve javnih delničarjev o financiranju preureditve letališča, lahko uporabi za presojo obstoja državne pomoči. Komisija je zato imela pomisleke, ali je bil hipotetični scenarij, po katerem naj bi se naložbe končale leta 2012, ustrezen.

| (16) | Glede na to, da naj bi letališče Gdynia uporabljalo podoben poslovni model (osredotočanje na nizkocenovne prevoznike, čarterske lete in splošni letalski promet) kot letališče Gdansk, ki ima še vedno neizkoriščene zmogljivosti in načrte za nadaljnjo širitev ter je oddaljeno samo 25 kilometrov, je imela Komisija pomisleke, ali so predvideni prihodki za letališče Gdynia temeljili na realističnih predpostavkah, zlasti kar zadeva raven letaliških pristojbin in predvidenega potniškega prometa. Komisija je ugotovila, da je poslovni načrt za letališče Gdynia predvidel višje potniške pristojbine, kot veljajo na letališču Gdansk in drugih primerljivih regionalnih letališčih na Poljskem po odbitku popustov/rabatov. |
| --- | --- |

(16)

Glede na to, da naj bi letališče Gdynia uporabljalo podoben poslovni model (osredotočanje na nizkocenovne prevoznike, čarterske lete in splošni letalski promet) kot letališče Gdansk, ki ima še vedno neizkoriščene zmogljivosti in načrte za nadaljnjo širitev ter je oddaljeno samo 25 kilometrov, je imela Komisija pomisleke, ali so predvideni prihodki za letališče Gdynia temeljili na realističnih predpostavkah, zlasti kar zadeva raven letaliških pristojbin in predvidenega potniškega prometa. Komisija je ugotovila, da je poslovni načrt za letališče Gdynia predvidel višje potniške pristojbine, kot veljajo na letališču Gdansk in drugih primerljivih regionalnih letališčih na Poljskem po odbitku popustov/rabatov.

| (17) | Komisija je imela tudi pomisleke glede tega, ali so v poslovnem načrtu upoštevane vse načrtovane spodbude (kot so podpora za trženje, rabati ali kakršne koli druge spodbude za razvoj prog itd.), ki jih bodo letališče Gdynia, njegova delničarja ali drugi regionalni organi neposredno odobrili letalskim družbam, da jih spodbudijo k vzpostavitvi novih prog z letališča. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je imela tudi pomisleke glede tega, ali so v poslovnem načrtu upoštevane vse načrtovane spodbude (kot so podpora za trženje, rabati ali kakršne koli druge spodbude za razvoj prog itd.), ki jih bodo letališče Gdynia, njegova delničarja ali drugi regionalni organi neposredno odobrili letalskim družbam, da jih spodbudijo k vzpostavitvi novih prog z letališča.

| (18) | Ker stopnja rasti podjetja ponavadi ni višja od stopnje rasti gospodarstva, v katerem deluje (tj. v smislu rasti BDP), je imela Komisija pomisleke glede tega, ali je stopnja rasti prometa [...], uporabljena za izračun končne vrednosti, ustrezna (11). Ta pomislek neposredno vpliva na presojo donosnosti naložbenega projekta, saj vrednost lastniškega kapitala novega letališča postane pozitivna šele ob upoštevanju končne vrednosti projekta iz leta 2040 (kumulativni diskontirani denarni tokovi v obdobju napovedi 2010–2040 so negativni). |
| --- | --- |

(18)

Ker stopnja rasti podjetja ponavadi ni višja od stopnje rasti gospodarstva, v katerem deluje (tj. v smislu rasti BDP), je imela Komisija pomisleke glede tega, ali je stopnja rasti prometa [...], uporabljena za izračun končne vrednosti, ustrezna (11). Ta pomislek neposredno vpliva na presojo donosnosti naložbenega projekta, saj vrednost lastniškega kapitala novega letališča postane pozitivna šele ob upoštevanju končne vrednosti projekta iz leta 2040 (kumulativni diskontirani denarni tokovi v obdobju napovedi 2010–2040 so negativni).

| (19) | Komisija je zato menila, da ima zaradi javnega financiranja naložbenega projekta upravljavec letališča Gdynia selektivne gospodarske koristi. Javno financiranje je bilo odobreno tudi iz državnih sredstev in gre v breme države. Poleg tega izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in trgovino med državami članicami. Ker so bila izpolnjena vsa kumulativna merila za pojem pomoči, je Komisija menila, da javno financiranje pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je zato menila, da ima zaradi javnega financiranja naložbenega projekta upravljavec letališča Gdynia selektivne gospodarske koristi. Javno financiranje je bilo odobreno tudi iz državnih sredstev in gre v breme države. Poleg tega izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco in trgovino med državami članicami. Ker so bila izpolnjena vsa kumulativna merila za pojem pomoči, je Komisija menila, da javno financiranje pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Združljivost pomoči

| (20) | V zvezi z drugim vprašanjem je imela Komisija pomisleke glede tega, ali se lahko pomoč za naložbe in tekoče poslovanje za letališče Gdynia šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi z drugim vprašanjem je imela Komisija pomisleke glede tega, ali se lahko pomoč za naložbe in tekoče poslovanje za letališče Gdynia šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (21) | V zvezi s pomočjo za naložbe je imela Komisija pomisleke, ali so izpolnjena vsa merila združljivosti iz smernic za letalski sektor (12) iz leta 2005 za pomoč letališčem za naložbe. Komisija je imela predvsem pomisleke, ali zadevna naložba izpolnjuje jasno opredeljen cilj skupnega interesa, ali je infrastruktura potrebna in sorazmerna in ali zagotavlja zadovoljiva srednjeročna pričakovanja v zvezi z uporabo. Komisija je imela poleg tega pomisleke, ali je vpliv na razvoj trgovine združljiv s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s pomočjo za naložbe je imela Komisija pomisleke, ali so izpolnjena vsa merila združljivosti iz smernic za letalski sektor (12) iz leta 2005 za pomoč letališčem za naložbe. Komisija je imela predvsem pomisleke, ali zadevna naložba izpolnjuje jasno opredeljen cilj skupnega interesa, ali je infrastruktura potrebna in sorazmerna in ali zagotavlja zadovoljiva srednjeročna pričakovanja v zvezi z uporabo. Komisija je imela poleg tega pomisleke, ali je vpliv na razvoj trgovine združljiv s skupnim interesom.

| (22) | Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje v obliki financiranja izgub iz tekočega poslovanja družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd v prvih letih njenega poslovanja, je Komisija izrazila pomisleke, ali taka pomoč izpolnjuje pogoje za odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU. Komisija je imela zlasti pomisleke, ali se pomoč za tekoče poslovanje lahko šteje za združljivo v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (13). |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva pomoč za tekoče poslovanje v obliki financiranja izgub iz tekočega poslovanja družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd v prvih letih njenega poslovanja, je Komisija izrazila pomisleke, ali taka pomoč izpolnjuje pogoje za odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU. Komisija je imela zlasti pomisleke, ali se pomoč za tekoče poslovanje lahko šteje za združljivo v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (13).

3.   PRIPOMBE POLJSKE

3.1   UPORABA NAČELA VPTP IN OBSTOJ POMOČI

| (23) | Poljska zagovarja svoje stališče, da je javno financiranje naložbe v letališče Gdynia v skladu z načelom VPTP, zaradi česar ne pomeni državne pomoči. V zvezi s tem se sklicuje na študije načela VPTP, opravljene glede naložbe v letih 2010–2012. Poljska navaja, da so vse študije načela VPTP pokazale pozitivno neto sedanjo vrednost in višjo notranjo stopnjo donosa (14) od stroškov kapitala. |
| --- | --- |

(23)

Poljska zagovarja svoje stališče, da je javno financiranje naložbe v letališče Gdynia v skladu z načelom VPTP, zaradi česar ne pomeni državne pomoči. V zvezi s tem se sklicuje na študije načela VPTP, opravljene glede naložbe v letih 2010–2012. Poljska navaja, da so vse študije načela VPTP pokazale pozitivno neto sedanjo vrednost in višjo notranjo stopnjo donosa (14) od stroškov kapitala.

3.1.1   Postopek odločanja in metodološka zanesljivost študije načela VPTP

| (24) | Poljska pojasnjuje, da so se razprave in dejavnosti v zvezi s preureditvijo vojaškega letališča Gdynia/Kosakowo v civilno letališče začele leta 2005. Takrat so pri tem sodelovali tudi drugi partnerji (na primer letališče Gdansk). Poljska še pojasnjuje, da sta Gdynia in Kosakowo leta 2007 ustanovila družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, ki je od tedaj odgovorna za naložbo. |
| --- | --- |

(24)

Poljska pojasnjuje, da so se razprave in dejavnosti v zvezi s preureditvijo vojaškega letališča Gdynia/Kosakowo v civilno letališče začele leta 2005. Takrat so pri tem sodelovali tudi drugi partnerji (na primer letališče Gdansk). Poljska še pojasnjuje, da sta Gdynia in Kosakowo leta 2007 ustanovila družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, ki je od tedaj odgovorna za naložbo.

| (25) | Poljska je med postopkom predložila tri študije načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki jih je opravila družba PWC. Prva študija načela VPTP (z dne 16. julija 2010, v nadaljnjem besedilu: študija načela VPTP iz leta 2010) je bila opravljena julija 2010. Družba PWC je nato pripravila dve dopolnjeni študiji načela VPTP: prvo maja 2011 (z dne 13. maja 2011, v nadaljnjem besedilu: dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2011 ali študija načela VPTP iz leta 2011), drugo pa julija 2012 (z dne 13. julija 2012, v nadaljnjem besedilu: dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 ali študija načela VPTP iz leta 2012). Dopolnjeni študiji vključujeta nove napovedi potniškega prometa, spremembe obsega projekta, spremembe zneskov naložb in spremembe metodologije in osnovnih podatkov za izračun neto sedanje vrednosti (kot sta faktor beta in diskontna stopnja). Novembra 2013 je Poljska predložila dodatne informacije, ki so kazale, da naj bi novi viri prihodkov (tj. prodaja goriva in zagotavljanje navigacijskih storitev) povečali neto sedanjo vrednost projekta. Ob sprejetju sklepa o začetku postopka je Poljska predložila samo dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012. |
| --- | --- |

(25)

Poljska je med postopkom predložila tri študije načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki jih je opravila družba PWC. Prva študija načela VPTP (z dne 16. julija 2010, v nadaljnjem besedilu: študija načela VPTP iz leta 2010) je bila opravljena julija 2010. Družba PWC je nato pripravila dve dopolnjeni študiji načela VPTP: prvo maja 2011 (z dne 13. maja 2011, v nadaljnjem besedilu: dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2011 ali študija načela VPTP iz leta 2011), drugo pa julija 2012 (z dne 13. julija 2012, v nadaljnjem besedilu: dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 ali študija načela VPTP iz leta 2012). Dopolnjeni študiji vključujeta nove napovedi potniškega prometa, spremembe obsega projekta, spremembe zneskov naložb in spremembe metodologije in osnovnih podatkov za izračun neto sedanje vrednosti (kot sta faktor beta in diskontna stopnja). Novembra 2013 je Poljska predložila dodatne informacije, ki so kazale, da naj bi novi viri prihodkov (tj. prodaja goriva in zagotavljanje navigacijskih storitev) povečali neto sedanjo vrednost projekta. Ob sprejetju sklepa o začetku postopka je Poljska predložila samo dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012.

| (26) | Poljska pojasnjuje tudi časovni okvir projekta Gdynie in Kosakowega za vlaganje v letališče Gdynia. V zvezi s tem poudarja, da je postopek vlaganja mogoče razdeliti na dve fazi izvajanja projekta: |
| --- | --- |

(26)

Poljska pojasnjuje tudi časovni okvir projekta Gdynie in Kosakowega za vlaganje v letališče Gdynia. V zvezi s tem poudarja, da je postopek vlaganja mogoče razdeliti na dve fazi izvajanja projekta:

(i)   Prva faza (2007–2009) je vključevala pripravljalna dela in študije izvedljivosti za vzpostavitev novega letališča (to je povezano s prvo fazo, opisano v preglednici 1):

| (27) | Poljska pojasnjuje, da je v prvi fazi družba, ki sta jo ustanovila Gdynia in Kosakowo, izvedla pripravljalne naloge (npr. pripravila glavni načrt za naložbo, potrebne dokumente za pridobitev statusa upravljavca letališča, poročilo o vplivih naložbe na okolje, projektno dokumentacijo itd.). |
| --- | --- |

(27)

Poljska pojasnjuje, da je v prvi fazi družba, ki sta jo ustanovila Gdynia in Kosakowo, izvedla pripravljalne naloge (npr. pripravila glavni načrt za naložbo, potrebne dokumente za pridobitev statusa upravljavca letališča, poročilo o vplivih naložbe na okolje, projektno dokumentacijo itd.).

| (28) | Poljska trdi, da v prvi fazi ni bilo pomembnejših naložb kapitala in da so bila javna sredstva, dodeljena upravljavcu letališča, skladna s pravili o pomoči de minimis
   (15). Navaja še, da je bil do 26. junija 2009 skupni znesek dokapitalizacij družbe 1,691 milijona PLN (približno 423 000 EUR). |
| --- | --- |

(28)

Poljska trdi, da v prvi fazi ni bilo pomembnejših naložb kapitala in da so bila javna sredstva, dodeljena upravljavcu letališča, skladna s pravili o pomoči de minimis
   (15). Navaja še, da je bil do 26. junija 2009 skupni znesek dokapitalizacij družbe 1,691 milijona PLN (približno 423 000 EUR).

(ii)   Druga faza (od leta 2010) se je nanašala na dejansko preureditev letališča (to je povezano z drugo, tretjo in četrto fazo, kot so opisane v preglednici 1)

| (29) | Poljska pojasnjuje tudi, da se je prva, pripravljalna faza končala leta 2010, ko sta bila končana glavni načrt (16) in prva študija načela VPTP iz leta 2010 za letališče Gdynia. Poudarja, da je študija načela VPTP iz leta 2010 pokazala, da bi bila naložba lokalnih organov opravljena pod tržnimi pogoji (tj. ne bi pomenila državne pomoči), s čimer bi delničarja povečala delniški kapital družbe na 6,05 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

(29)

Poljska pojasnjuje tudi, da se je prva, pripravljalna faza končala leta 2010, ko sta bila končana glavni načrt (16) in prva študija načela VPTP iz leta 2010 za letališče Gdynia. Poudarja, da je študija načela VPTP iz leta 2010 pokazala, da bi bila naložba lokalnih organov opravljena pod tržnimi pogoji (tj. ne bi pomenila državne pomoči), s čimer bi delničarja povečala delniški kapital družbe na 6,05 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR).

| (30) | V študiji načela VPTP iz leta 2010 je bila neto sedanja vrednost naložbenega projekta izračunana z metodo prostega denarnega toka podjetja (FCFF) (17). Ta izračun neto sedanje vrednosti temelji na predpostavki, da bi bile vse dokapitalizacije, predvidene v naložbenem načrtu, opravljene za izvedbo naložbenega projekta (18). Ta metoda vrednotenja se uporablja za izračun denarnega toka za vse lastnike kapitala v podjetju (delničarje in imetnike obveznic) v obdobju napovedi. Od napovedi denarnega toka se nato odštejejo povprečni tehtani stroški kapitala (19) (WACC), da se pridobi diskontirani denarni tok (DCF) v obdobju napovedi. Potem se izračuna končna vrednost po metodi neprekinjene rasti (ki predvideva stabilno rast na podlagi prostega denarnega toka podjetja v najbolj nedavnem obdobju napovedi). Neto sedanja vrednost temelji na vsoti diskontiranega denarnega toka v obdobju napovedi in končne vrednosti. V tem primeru so bili v študiji načela VPTP iz leta 2010 za oceno denarnega toka za obdobje 2010–2040 uporabljeni povprečni tehtani stroški kapitala v višini [...] % (20). Na podlagi teh osnovnih podatkov sta bila v študiji izračunana diskontirani denarni tok v vrednosti minus [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) za obdobje 2010–2040 in (diskontirana) končna vrednost približno [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (21). Neto sedanja vrednost celotnega projekta je bila tako ocenjena na [...] milijonov PLN (ali [...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(30)

V študiji načela VPTP iz leta 2010 je bila neto sedanja vrednost naložbenega projekta izračunana z metodo prostega denarnega toka podjetja (FCFF) (17). Ta izračun neto sedanje vrednosti temelji na predpostavki, da bi bile vse dokapitalizacije, predvidene v naložbenem načrtu, opravljene za izvedbo naložbenega projekta (18). Ta metoda vrednotenja se uporablja za izračun denarnega toka za vse lastnike kapitala v podjetju (delničarje in imetnike obveznic) v obdobju napovedi. Od napovedi denarnega toka se nato odštejejo povprečni tehtani stroški kapitala (19) (WACC), da se pridobi diskontirani denarni tok (DCF) v obdobju napovedi. Potem se izračuna končna vrednost po metodi neprekinjene rasti (ki predvideva stabilno rast na podlagi prostega denarnega toka podjetja v najbolj nedavnem obdobju napovedi). Neto sedanja vrednost temelji na vsoti diskontiranega denarnega toka v obdobju napovedi in končne vrednosti. V tem primeru so bili v študiji načela VPTP iz leta 2010 za oceno denarnega toka za obdobje 2010–2040 uporabljeni povprečni tehtani stroški kapitala v višini [...] % (20). Na podlagi teh osnovnih podatkov sta bila v študiji izračunana diskontirani denarni tok v vrednosti minus [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) za obdobje 2010–2040 in (diskontirana) končna vrednost približno [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (21). Neto sedanja vrednost celotnega projekta je bila tako ocenjena na [...] milijonov PLN (ali [...] milijonov EUR).

| (31) | Naslednja številka (glej sliko 1) izraža predvideni kumulativni diskontirani denarni tok za obdobje napovedi 2010–2040, izračunan v študiji načela VPTP iz leta 2010.

  Slika 1


  Kumulativni (realni) diskontirani denarni tok (v PLN)

  [...] |
| --- | --- |

(31)

Naslednja številka (glej sliko 1) izraža predvideni kumulativni diskontirani denarni tok za obdobje napovedi 2010–2040, izračunan v študiji načela VPTP iz leta 2010.

Slika 1

Kumulativni (realni) diskontirani denarni tok (v PLN)

[...]

| (32) | Poljska pojasnjuje, da se je lastniški kapital (lastni kapital) družbe 29. julija 2010 povečal na 6,052 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR). Hkrati dodaja, da sta delničarja, čeprav je študija načela VPTP pokazala, da naložba ne pomeni državne pomoči, za Komisijo začela pripravljati priglasitev, ki naj bi jo predložila samo zaradi pravne varnosti. |
| --- | --- |

(32)

Poljska pojasnjuje, da se je lastniški kapital (lastni kapital) družbe 29. julija 2010 povečal na 6,052 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR). Hkrati dodaja, da sta delničarja, čeprav je študija načela VPTP pokazala, da naložba ne pomeni državne pomoči, za Komisijo začela pripravljati priglasitev, ki naj bi jo predložila samo zaradi pravne varnosti.

| (33) | Poljska pojasnjuje tudi, da je bila maja 2011 opravljena nova študija načela VPTP. Navaja, da je ta študija načela VPTP dopolnila študijo načela VPTP iz leta 2010, ki je bila opravljena zaradi napredovanja priprav in razpoložljivosti natančnejših podatkov o naložbenem načrtu, njegovem časovnem okviru in financiranju. Poljska pojasnjuje, da sta med pripravo študije načela VPTP iz leta 2010 in študije načela VPTP iz leta 2011:






  — | delničarja 11. marca 2011 podpisala sporazum, ki je določal pogoje financiranja za naložbo v začetek poslovanja civilnega letališča. V tem sporazumu se je Gdynia zavezala, da bo v obdobju 2011–2013 vložila skupaj 59 milijonov PLN. Kosakowo pa se je zavezalo, da bo v obdobju 2011–2040 zagotovilo stvarni vložek v obliki zamenjave dolga za lastniški kapital (kot je opisano v preglednici 2), |
| --- | --- | --- |

(33)

Poljska pojasnjuje tudi, da je bila maja 2011 opravljena nova študija načela VPTP. Navaja, da je ta študija načela VPTP dopolnila študijo načela VPTP iz leta 2010, ki je bila opravljena zaradi napredovanja priprav in razpoložljivosti natančnejših podatkov o naložbenem načrtu, njegovem časovnem okviru in financiranju. Poljska pojasnjuje, da sta med pripravo študije načela VPTP iz leta 2010 in študije načela VPTP iz leta 2011:

—

delničarja 11. marca 2011 podpisala sporazum, ki je določal pogoje financiranja za naložbo v začetek poslovanja civilnega letališča. V tem sporazumu se je Gdynia zavezala, da bo v obdobju 2011–2013 vložila skupaj 59 milijonov PLN. Kosakowo pa se je zavezalo, da bo v obdobju 2011–2040 zagotovilo stvarni vložek v obliki zamenjave dolga za lastniški kapital (kot je opisano v preglednici 2),

| — | istega dne, 11. marca 2011, je družba, odgovorna za vzpostavitev letališča Gdynia, s Kosakowim sklenila zakupno pogodbo za zemljišče (v kateri so bili določeni obseg zakupljenega zemljišča, pogoji za plačila po zakupu, davčne zadeve itd.), |
| --- | --- |

—

istega dne, 11. marca 2011, je družba, odgovorna za vzpostavitev letališča Gdynia, s Kosakowim sklenila zakupno pogodbo za zemljišče (v kateri so bili določeni obseg zakupljenega zemljišča, pogoji za plačila po zakupu, davčne zadeve itd.),

| — | naložbeni stroški, vključeni v naložbeni načrt, so bili opredeljeni in posodobljeni. |
| --- | --- |

—

naložbeni stroški, vključeni v naložbeni načrt, so bili opredeljeni in posodobljeni.

| (34) | Poljska pojasnjuje, da je tudi študija načela VPTP iz leta 2011 pokazala pozitivno neto sedanjo vrednost. Poleg tega navaja, da sta javna delničarja družbe, ki upravlja letališče, na podlagi tega opravila nadaljnje dokapitalizacije. Poljska poudarja, da se je lastniški kapital (lastni kapital) družbe julija 2011 povečal na 33,801 milijona PLN (8,45 milijona EUR), aprila 2013 pa na 64,810 milijona PLN (16,20 milijona EUR). |
| --- | --- |

(34)

Poljska pojasnjuje, da je tudi študija načela VPTP iz leta 2011 pokazala pozitivno neto sedanjo vrednost. Poleg tega navaja, da sta javna delničarja družbe, ki upravlja letališče, na podlagi tega opravila nadaljnje dokapitalizacije. Poljska poudarja, da se je lastniški kapital (lastni kapital) družbe julija 2011 povečal na 33,801 milijona PLN (8,45 milijona EUR), aprila 2013 pa na 64,810 milijona PLN (16,20 milijona EUR).

| (35) | V študiji načela VPTP iz leta 2011 je bil diskontirani denarni tok izračunan na podlagi diskontiranega denarnega toka za obdobje napovedi 2011–2040. Posodobljena vrednost diskontiranega denarni toka je znašala –[...] milijonov PLN (–[...] milijonov EUR), kar je pomenilo večje izgube, medtem ko se je končna vrednost zmanjšala na [...] milijonov PLN (približno [...] milijonov EUR). Neto sedanja vrednost se je tako zmanjšala na [...] milijonov PLN (ali manj kot [...] milijonov EUR). Povprečni tehtani stroški kapitala so se zmanjšali na [...] % (22), stopnja stabilne rasti za izračun končne vrednosti pa se je zmanjšala z [...] % na [...] %. |
| --- | --- |

(35)

V študiji načela VPTP iz leta 2011 je bil diskontirani denarni tok izračunan na podlagi diskontiranega denarnega toka za obdobje napovedi 2011–2040. Posodobljena vrednost diskontiranega denarni toka je znašala –[...] milijonov PLN (–[...] milijonov EUR), kar je pomenilo večje izgube, medtem ko se je končna vrednost zmanjšala na [...] milijonov PLN (približno [...] milijonov EUR). Neto sedanja vrednost se je tako zmanjšala na [...] milijonov PLN (ali manj kot [...] milijonov EUR). Povprečni tehtani stroški kapitala so se zmanjšali na [...] % (22), stopnja stabilne rasti za izračun končne vrednosti pa se je zmanjšala z [...] % na [...] %.

| (36) | Poljska navaja, da je bil zaradi makroekonomskih razmer (finančna kriza in gospodarska upočasnitev) projekt leta 2012 znova ocenjen, pri čemer je bila opravljena nova študija načela VPTP (in sicer študija načela VPTP iz leta 2012). Navaja še, da so bile v študiji načela VPTP iz leta 2012 opravljene naslednje spremembe predpostavk iz predhodnih študij načela VPTP:






  — | napoved potniškega prometa za letališče Gdynia se je zmanjšala, |
| --- | --- | --- |

(36)

Poljska navaja, da je bil zaradi makroekonomskih razmer (finančna kriza in gospodarska upočasnitev) projekt leta 2012 znova ocenjen, pri čemer je bila opravljena nova študija načela VPTP (in sicer študija načela VPTP iz leta 2012). Navaja še, da so bile v študiji načela VPTP iz leta 2012 opravljene naslednje spremembe predpostavk iz predhodnih študij načela VPTP:

—

napoved potniškega prometa za letališče Gdynia se je zmanjšala,

| — | zmanjšal se je obseg naložbe, pri čemer so se naložbeni stroški zmanjšali za [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR), |
| --- | --- |

—

zmanjšal se je obseg naložbe, pri čemer so se naložbeni stroški zmanjšali za [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR),

| — | zamisel o gradnji glavnega terminala je bila opuščena (skupaj s povezanim razvojem cestne infrastrukture in parkirišč). Namesto tega je bila sprejeta odločitev o širitvi zmogljivosti terminala za splošni letalski promet za [...] % v drugi fazi naložbe, |
| --- | --- |

—

zamisel o gradnji glavnega terminala je bila opuščena (skupaj s povezanim razvojem cestne infrastrukture in parkirišč). Namesto tega je bila sprejeta odločitev o širitvi zmogljivosti terminala za splošni letalski promet za [...] % v drugi fazi naložbe,

| — | po preverjanju razmer na trgu je bilo treba povečati naložbene stroške v zvezi z varnostjo za [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR), |
| --- | --- |

—

po preverjanju razmer na trgu je bilo treba povečati naložbene stroške v zvezi z varnostjo za [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR),

| — | zaradi zmanjšanja naložbe se je skrajšal čas vračanja naložbe (nominalno za [...] let, z [...] let in [...] mesecev na [...] let in [...] mesecev). |
| --- | --- |

—

zaradi zmanjšanja naložbe se je skrajšal čas vračanja naložbe (nominalno za [...] let, z [...] let in [...] mesecev na [...] let in [...] mesecev).

| (37) | Poljska navaja še, da je bila metodologija, uporabljena v prejšnjih študijah načela VPTP, v študiji načela VPTP iz leta 2012 spremenjena:






  — | za boljši prikaz strukture financiranja in stroškov odplačevanja dolga je bila metoda prostega denarnega toka podjetja (FCFF) nadomeščena z metodo prostega denarnega toka lastniškega kapitala (FCFE) (23), |
| --- | --- | --- |

(37)

Poljska navaja še, da je bila metodologija, uporabljena v prejšnjih študijah načela VPTP, v študiji načela VPTP iz leta 2012 spremenjena:

—

za boljši prikaz strukture financiranja in stroškov odplačevanja dolga je bila metoda prostega denarnega toka podjetja (FCFF) nadomeščena z metodo prostega denarnega toka lastniškega kapitala (FCFE) (23),

| — | po spremembah na finančnem trgu (trgu vrednostnih papirjev) sta bila posodobljena netvegana obrestna mera in faktor beta. Poleg tega so bile iz primerjalne analize odstranjene družbe zunaj Evrope. Posledica tega je bila nova diskonta stopnja, |
| --- | --- |

—

po spremembah na finančnem trgu (trgu vrednostnih papirjev) sta bila posodobljena netvegana obrestna mera in faktor beta. Poleg tega so bile iz primerjalne analize odstranjene družbe zunaj Evrope. Posledica tega je bila nova diskonta stopnja,

| — | diskontna stopnja za izračun neto sedanje vrednosti je bila določena na podlagi analize primerljivih družb, vključno z letališkimi družbami in družbami, ki zagotavljajo storitve na letališčih (katerih finančni rezultati so tesno povezani z uspešnostjo letaliških družb) (24), |
| --- | --- |

—

diskontna stopnja za izračun neto sedanje vrednosti je bila določena na podlagi analize primerljivih družb, vključno z letališkimi družbami in družbami, ki zagotavljajo storitve na letališčih (katerih finančni rezultati so tesno povezani z uspešnostjo letaliških družb) (24),

| — | predpostavilo se je, da se bo projekt na prvem mestu financiral iz sredstev delničarjev in šele nato iz zunanjih virov (posojila za obratna sredstva) ter prihodkov iz rednega poslovanja. |
| --- | --- |

—

predpostavilo se je, da se bo projekt na prvem mestu financiral iz sredstev delničarjev in šele nato iz zunanjih virov (posojila za obratna sredstva) ter prihodkov iz rednega poslovanja.

| (38) | V študiji načela VPTP iz leta 2012 je bil diskontirani denarni tok izračunan na podlagi diskontiranega denarnega toka za obdobje napovedi 2012–2030 (tj. obdobje napovedi iz predhodne študije je bilo skrajšano za 10 let). Posodobljeni diskontirani denarni tok je znašal –[...] milijonov PLN (približno –[...] milijonov EUR), končna vrednost pa se je precej povečala, in sicer na [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Potem se je odštela kapitalizirana vrednost že opravljenih naložb ([...] milijonov PLN). Neto sedanja vrednost je bila po posodobitvi iz leta 2012 [...] milijonov PLN (ali [...] milijonov EUR). Za izračun neto sedanje vrednosti so bili uporabljeni stroški lastniškega kapitala v višini [...] % (25), stopnja stabilne rasti za izračun končne vrednosti pa se je zmanjšala z [...] % na [...] %. |
| --- | --- |

(38)

V študiji načela VPTP iz leta 2012 je bil diskontirani denarni tok izračunan na podlagi diskontiranega denarnega toka za obdobje napovedi 2012–2030 (tj. obdobje napovedi iz predhodne študije je bilo skrajšano za 10 let). Posodobljeni diskontirani denarni tok je znašal –[...] milijonov PLN (približno –[...] milijonov EUR), končna vrednost pa se je precej povečala, in sicer na [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Potem se je odštela kapitalizirana vrednost že opravljenih naložb ([...] milijonov PLN). Neto sedanja vrednost je bila po posodobitvi iz leta 2012 [...] milijonov PLN (ali [...] milijonov EUR). Za izračun neto sedanje vrednosti so bili uporabljeni stroški lastniškega kapitala v višini [...] % (25), stopnja stabilne rasti za izračun končne vrednosti pa se je zmanjšala z [...] % na [...] %.

| (39) | Poljska poudarja, da so bili rezultati študije načela VPTP iz leta 2012 še vedno pozitivni, delničarja pa sta na podlagi teh rezultatov opravila dodatne dokapitalizacije. Poljska je navedla, da se je kapital družbe do aprila 2013 povečal na 91,310 milijona PLN (22,8 milijona EUR) in se v letu 2013 ni več spreminjal, kot je prikazano v preglednici 3.

  Preglednica 3


  Dokapitalizacije upravljavca letališča Gdynia, ki sta jih opravila Gdynia in Kosakowo












  Datum sklepa o vpisu v nacionalni sodni register | Datum sklepa o povečanju kapitala | Ime delničarja | Predmet sklepa | Vrednost delnic | Delniški kapital | Skupni delež vs e h dokapitalizacij do konca leta 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (v milijonih PLN) | (v milijonih PLN) |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Gdynia | izdaja novih delnic | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Kosakowo | izdaja novih delnic | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Gdynia | izdaja novih delnic | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Kosakowo | izdaja novih delnic | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 11.9.2008 | 21.7.2008 | Gdynia | izdaja novih delnic | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | 404 delnice v lasti občine Gdynia je bilo izbrisanih brez nadomestila delničarju | –0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | izdaja novih delnic | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 8.12.2010 | 29.7.2010 | Gdynia | izdaja novih delnic | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 8.7.2011 | 7.6.2011 | Gdynia | izdaja novih delnic | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 1.9.2011 | 26.7.2011 | Kosakowo | izdaja novih delnic | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Gdynia | izdaja novih delnic | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Kosakowo | izdaja novih delnic | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Gdynia | izdaja novih delnic | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Kosakowo | izdaja novih delnic | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 17.6.2013 | 25.4.2013 | Gdynia | izdaja novih delnic | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Vir: | Informacije je zagotovila Poljska. |

(39)

Poljska poudarja, da so bili rezultati študije načela VPTP iz leta 2012 še vedno pozitivni, delničarja pa sta na podlagi teh rezultatov opravila dodatne dokapitalizacije. Poljska je navedla, da se je kapital družbe do aprila 2013 povečal na 91,310 milijona PLN (22,8 milijona EUR) in se v letu 2013 ni več spreminjal, kot je prikazano v preglednici 3.

Preglednica 3

Dokapitalizacije upravljavca letališča Gdynia, ki sta jih opravila Gdynia in Kosakowo

Datum sklepa o vpisu v nacionalni sodni register

Datum sklepa o povečanju kapitala

Ime delničarja

Predmet sklepa

Vrednost delnic

Delniški kapital

Skupni delež vs e h dokapitalizacij do konca leta 2013

(v milijonih PLN)

(v milijonih PLN)

28.8.2007

23.7.2007

Gdynia

izdaja novih delnic

0,030

0,030

0,03 %

28.8.2007

23.7.2007

Kosakowo

izdaja novih delnic

0,020

0,050

0,05 %

4.3.2008

6.12.2007

Gdynia

izdaja novih delnic

0,120

0,170

0,19 %

4.3.2008

6.12.2007

Kosakowo

izdaja novih delnic

0,080

0,250

0,27 %

11.9.2008

21.7.2008

Gdynia

izdaja novih delnic

0,500

0,750

0,82 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

404 delnice v lasti občine Gdynia je bilo izbrisanih brez nadomestila delničarju

–0,404

0,346

0,38 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

izdaja novih delnic

1,345

1,691

1,85 %

8.12.2010

29.7.2010

Gdynia

izdaja novih delnic

4,361

6,052

6,63 %

8.7.2011

7.6.2011

Gdynia

izdaja novih delnic

25,970

32,022

35,07 %

1.9.2011

26.7.2011

Kosakowo

izdaja novih delnic

1,779

33,801

37,02 %

25.4.2012

5.4.2012

Gdynia

izdaja novih delnic

28,809

62,610

68,57 %

25.4.2012

5.4.2012

Kosakowo

izdaja novih delnic

2,200

64,810

70,98 %

27.5.2013

8.4.2013

Gdynia

izdaja novih delnic

4,269

69,079

75,65 %

27.5.2013

8.4.2013

Kosakowo

izdaja novih delnic

2,200

71,279

78,06 %

17.6.2013

25.4.2013

Gdynia

izdaja novih delnic

20,031

91,310

100,00 %

Vir:

Informacije je zagotovila Poljska.

| (40) | Poljska povzema, da so lokalni organi prve korake za vzpostavitev letališča Gdynia naredili že leta 2005, vendar je projekt dobil končno obliko šele s pripravo glavnega načrta in prvo študijo načela VPTP, torej leta 2010. Pojasnjuje, da so se začetne predpostavke pomembno spremenile zaradi sprememb zunanjih okoliščin. Trdi še, da sta javna delničarja sprejela končno odločitev o izvedbi in končni obliki projekta leta 2012. Poljska še poudarja, da so vse tri različice študije načela VPTP potrdile izvedljivost projekta in pokazale, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji izvedel ta projekt. |
| --- | --- |

(40)

Poljska povzema, da so lokalni organi prve korake za vzpostavitev letališča Gdynia naredili že leta 2005, vendar je projekt dobil končno obliko šele s pripravo glavnega načrta in prvo študijo načela VPTP, torej leta 2010. Pojasnjuje, da so se začetne predpostavke pomembno spremenile zaradi sprememb zunanjih okoliščin. Trdi še, da sta javna delničarja sprejela končno odločitev o izvedbi in končni obliki projekta leta 2012. Poljska še poudarja, da so vse tri različice študije načela VPTP potrdile izvedljivost projekta in pokazale, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji izvedel ta projekt.

| (41) | V zvezi s hipotetičnim scenarijem Poljska trdi, da je imelo Kosakowo po nacionalni zakonodaji pravico, da lahko zemljišče, na katerem je letališče Gdynia, uporabi samo za vzpostavitev novega civilnega letališča. V zvezi s tem pojasnjuje, da je bilo letališče Kosakowu dano v zakup za 30 let. Navaja še, da mora Kosakowo v skladu z zakupno pogodbo dati zemljišče v zakup izključno subjektu, odgovornemu za vzpostavitev in/ali upravljanje civilnega letališča. Po trditvah Poljske, bi lahko država to zemljišče odvzela, če ga Kosakowo v šestih mesecih ne bi dalo v zakup za vzpostavitev civilnega letališča, če bi se zemljišče uporabilo za druge namene ali če letališče ne bi začelo delovati v treh letih. Ker scenarij, po katerem se zemljišče letališča Gdynia uporabi/da v zakup za druge namene kot letalstvo, ni bil mogoč, zemljišča ni bilo mogoče uporabiti za opredelitev hipotetičnega scenarija. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi s hipotetičnim scenarijem Poljska trdi, da je imelo Kosakowo po nacionalni zakonodaji pravico, da lahko zemljišče, na katerem je letališče Gdynia, uporabi samo za vzpostavitev novega civilnega letališča. V zvezi s tem pojasnjuje, da je bilo letališče Kosakowu dano v zakup za 30 let. Navaja še, da mora Kosakowo v skladu z zakupno pogodbo dati zemljišče v zakup izključno subjektu, odgovornemu za vzpostavitev in/ali upravljanje civilnega letališča. Po trditvah Poljske, bi lahko država to zemljišče odvzela, če ga Kosakowo v šestih mesecih ne bi dalo v zakup za vzpostavitev civilnega letališča, če bi se zemljišče uporabilo za druge namene ali če letališče ne bi začelo delovati v treh letih. Ker scenarij, po katerem se zemljišče letališča Gdynia uporabi/da v zakup za druge namene kot letalstvo, ni bil mogoč, zemljišča ni bilo mogoče uporabiti za opredelitev hipotetičnega scenarija.

3.1.2   Zanesljivost ključnih predpostavk za študijo načela VPTP iz leta 2012

Napovedi prometa in prihodkov

| (42) | Poljska pojasnjuje, da so načrtovane letališke pristojbine temeljile na javno dostopnih tarifah, ki jih uporabljajo druga letališča, da ne bi povzročile motenj na sedanjem trgu, hkrati pa zagotovile ustrezno raven donosnosti projekta na podlagi predvidene količine potniškega prometa. Po mnenju Poljske se pristojbine ne razlikujejo pomembno od standardnih pristojbin, ki jih zaračunavajo mala letališča. Zlasti dve novo odprti regionalni letališči v Modlinu in Lublinu uporabljata podobne standardne letališke pristojbine, kot so bile predvidene v študiji načela VPTP za letališče Gdynia. |
| --- | --- |

(42)

Poljska pojasnjuje, da so načrtovane letališke pristojbine temeljile na javno dostopnih tarifah, ki jih uporabljajo druga letališča, da ne bi povzročile motenj na sedanjem trgu, hkrati pa zagotovile ustrezno raven donosnosti projekta na podlagi predvidene količine potniškega prometa. Po mnenju Poljske se pristojbine ne razlikujejo pomembno od standardnih pristojbin, ki jih zaračunavajo mala letališča. Zlasti dve novo odprti regionalni letališči v Modlinu in Lublinu uporabljata podobne standardne letališke pristojbine, kot so bile predvidene v študiji načela VPTP za letališče Gdynia.

| (43) | V odgovor na pripombo Komisije, da so predvidene pristojbine na odhajajočega potnika za letališče Gdynia, ki naj bi bile v prvih dveh letih 25 PLN (5,25 EUR), pozneje pa 40 PLN (10 EUR), višje od znižanih pristojbin, ki se na odhajajočega potnika uporabljajo na letališču Gdansk za zrakoplove nizkocenovnih prevoznikov na mednarodnih progah z vsaj dvema letoma na teden in znašajo 24 PLN (5 EUR) oziroma 12,5 PLN (3,1 EUR) za notranje lete, Poljska navaja, da raven pristojbin v poslovnem načrtu pomeni povprečje za celotno obdobje napovedi (2014–2030), ob upoštevanju dejstva, da se bodo pristojbine na letališču Gdansk dolgoročno povišale z izboljšanjem standarda storitev na letališču. |
| --- | --- |

(43)

V odgovor na pripombo Komisije, da so predvidene pristojbine na odhajajočega potnika za letališče Gdynia, ki naj bi bile v prvih dveh letih 25 PLN (5,25 EUR), pozneje pa 40 PLN (10 EUR), višje od znižanih pristojbin, ki se na odhajajočega potnika uporabljajo na letališču Gdansk za zrakoplove nizkocenovnih prevoznikov na mednarodnih progah z vsaj dvema letoma na teden in znašajo 24 PLN (5 EUR) oziroma 12,5 PLN (3,1 EUR) za notranje lete, Poljska navaja, da raven pristojbin v poslovnem načrtu pomeni povprečje za celotno obdobje napovedi (2014–2030), ob upoštevanju dejstva, da se bodo pristojbine na letališču Gdansk dolgoročno povišale z izboljšanjem standarda storitev na letališču.

| (44) | Poljska poleg tega poudarja, da stopnja dobička tega projekta, popravljena (malo večja) napoved zračnega prometa in delitev nekaterih stroškov poslovanja z vojsko pomenijo, da bi letališče Gdynia lahko ohranilo znižane potniške pristojbine dlje časa (znižane pristojbine bi se lahko uporabljale do konca leta 2021), pri tem pa vseeno ohranilo pozitivno neto sedanjo vrednost za javna delničarja. |
| --- | --- |

(44)

Poljska poleg tega poudarja, da stopnja dobička tega projekta, popravljena (malo večja) napoved zračnega prometa in delitev nekaterih stroškov poslovanja z vojsko pomenijo, da bi letališče Gdynia lahko ohranilo znižane potniške pristojbine dlje časa (znižane pristojbine bi se lahko uporabljale do konca leta 2021), pri tem pa vseeno ohranilo pozitivno neto sedanjo vrednost za javna delničarja.

| (45) | Poljska trdi še, da posodobljena napoved prometa za Pomorjansko (iz marca 2013) predvideva večji promet kot študija načela VPTP iz leta 2012. Najnovejše številke kažejo, da naj bi letališče Gdynia leta 2030 imelo 1 149 978 potnikov, in ne 1 083 746. Za celotno Pomorjansko naj bi se število potnikov leta 2030 po napovedih povečalo s 7,8 na 9 milijonov potnikov. |
| --- | --- |

(45)

Poljska trdi še, da posodobljena napoved prometa za Pomorjansko (iz marca 2013) predvideva večji promet kot študija načela VPTP iz leta 2012. Najnovejše številke kažejo, da naj bi letališče Gdynia leta 2030 imelo 1 149 978 potnikov, in ne 1 083 746. Za celotno Pomorjansko naj bi se število potnikov leta 2030 po napovedih povečalo s 7,8 na 9 milijonov potnikov.

| (46) | Po mnenju Poljske te številke potrjujejo, da lahko letališči Gdansk in Gdynia uspešno soobstajata in skupaj poslujeta na pomorjanskem trgu. Poljska meni, da je kljub širitvi letališča Gdansk na načrtovano zmogljivost sedem milijonov potnikov na razvijajočem se letalskem trgu Pomorjanske prostor za še eno malo regionalno letališče (z zmogljivostjo milijon potnikov), ki bi dopolnjevalo storitve letališča Gdansk.

  Preglednica 4


  Primerjava napovedi prometa iz študije načela VPTP iz leta 2012 in posodobljenih napovedi prometa (marec 2013) za letališče Gdynia












  Leto | Komercialni promet | Komercialni promet | Splošno letalstvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Potnikov (v tisočih) | Letalske operacije | Letalske operacije |
| | Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012 | Posodobljena napoved | Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012 | Posodobljena napoved | Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012 | Posodobljena napoved |
| | Skupaj | Skupaj | Skupaj | Skupaj | Skupaj | Skupaj |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2015 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2016 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2017 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2018 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2019 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2020 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2021 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2022 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2023 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2024 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2025 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2026 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2027 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2028 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2029 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vir: | Na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska. |

(46)

Po mnenju Poljske te številke potrjujejo, da lahko letališči Gdansk in Gdynia uspešno soobstajata in skupaj poslujeta na pomorjanskem trgu. Poljska meni, da je kljub širitvi letališča Gdansk na načrtovano zmogljivost sedem milijonov potnikov na razvijajočem se letalskem trgu Pomorjanske prostor za še eno malo regionalno letališče (z zmogljivostjo milijon potnikov), ki bi dopolnjevalo storitve letališča Gdansk.

Preglednica 4

Primerjava napovedi prometa iz študije načela VPTP iz leta 2012 in posodobljenih napovedi prometa (marec 2013) za letališče Gdynia

Leto

Komercialni promet

Komercialni promet

Splošno letalstvo

Potnikov (v tisočih)

Letalske operacije

Letalske operacije

Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012

Posodobljena napoved

Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012

Posodobljena napoved

Napoved iz študije načela VPTP iz leta 2012

Posodobljena napoved

Skupaj

Skupaj

Skupaj

Skupaj

Skupaj

Skupaj

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2019

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2020

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2021

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2022

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2023

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2024

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2025

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2026

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2027

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2028

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2029

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2030

1 083 746

1 149 978

[...]

[...]

[...]

[...]

Vir:

Na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska.

Stroški poslovanja (spodbude za letalske družbe, stroški, povezani z vojaškimi operacijami na letališču)

| (47) | Poljska pojasnjuje, da se v študiji načela VPTP upoštevajo ukrepi za trženje in promocijo letališča pri izračunu:






  (i) | stroškov poslovanja, ki so ocenjeni na podlagi finančnih poročil, ki so na voljo za vsa večja poljska letališča; |
| --- | --- | --- |

(47)

Poljska pojasnjuje, da se v študiji načela VPTP upoštevajo ukrepi za trženje in promocijo letališča pri izračunu:

(i)

stroškov poslovanja, ki so ocenjeni na podlagi finančnih poročil, ki so na voljo za vsa večja poljska letališča;

| (ii) | drugih stroškov po posameznih vrstah, ki so za letališče Gdynia predvideni na previdno visoki ravni, tudi ob upoštevanju ustreznih stroškov na drugih letališčih. |
| --- | --- |

(ii)

drugih stroškov po posameznih vrstah, ki so za letališče Gdynia predvideni na previdno visoki ravni, tudi ob upoštevanju ustreznih stroškov na drugih letališčih.

| (48) | Poljska navaja še, da je bilo v študiji načela VPTP predvideno, da bo vse stroške poslovanja kril vlagatelj, zaradi česar ni bilo upoštevano, da se bodo stroški poslovanja delili z vojaškim uporabnikom letališča. Trdi, da je bilo predvideno, da bo delitev stroškov poslovanja za skupno infrastrukturo znašala [...] za določeno število civilnih in vojaških letov. Pojasnjuje, da bodo stroški prenove in popravil znašali [...]. Ob tem poudarja, da se bodo zaradi sprejetja pravil o skupni uporabi letališča (ki še niso formalno dogovorjena z vojaškim uporabnikom letališča), stroški v zvezi s storitvami tretjih oseb in plačami zmanjšali za vsaj [...]. Po trditvah Poljske bi se zaradi vključitve tega dejavnika v študije načela VPTP povečala predvidena donosnost projekta. |
| --- | --- |

(48)

Poljska navaja še, da je bilo v študiji načela VPTP predvideno, da bo vse stroške poslovanja kril vlagatelj, zaradi česar ni bilo upoštevano, da se bodo stroški poslovanja delili z vojaškim uporabnikom letališča. Trdi, da je bilo predvideno, da bo delitev stroškov poslovanja za skupno infrastrukturo znašala [...] za določeno število civilnih in vojaških letov. Pojasnjuje, da bodo stroški prenove in popravil znašali [...]. Ob tem poudarja, da se bodo zaradi sprejetja pravil o skupni uporabi letališča (ki še niso formalno dogovorjena z vojaškim uporabnikom letališča), stroški v zvezi s storitvami tretjih oseb in plačami zmanjšali za vsaj [...]. Po trditvah Poljske bi se zaradi vključitve tega dejavnika v študije načela VPTP povečala predvidena donosnost projekta.

Dolgoročna stopnja rasti

| (49) | Poljska pojasnjuje, da se stopnja rasti v višini [...] %, sprejeta v študiji načela VPTP, nominalno nanaša na končno vrednost. |
| --- | --- |

(49)

Poljska pojasnjuje, da se stopnja rasti v višini [...] %, sprejeta v študiji načela VPTP, nominalno nanaša na končno vrednost.

| (50) | Poljska še navaja, da je stopnja rasti v višini [...] % enaka ciljni inflaciji, ki jo je za Poljsko določil Svet za denarno politiko (organ odločanja Narodne banke Poljske). Poljska ugotavlja, da bo po najnovejših napovedih Mednarodnega denarnega sklada iz julija 2013 stopnja rasti poljskega BDP 2,2 % v letu 2014, 3 % v letu 2015, 3,3 % v letu 2017 in 3,8 % v letu 2018. |
| --- | --- |

(50)

Poljska še navaja, da je stopnja rasti v višini [...] % enaka ciljni inflaciji, ki jo je za Poljsko določil Svet za denarno politiko (organ odločanja Narodne banke Poljske). Poljska ugotavlja, da bo po najnovejših napovedih Mednarodnega denarnega sklada iz julija 2013 stopnja rasti poljskega BDP 2,2 % v letu 2014, 3 % v letu 2015, 3,3 % v letu 2017 in 3,8 % v letu 2018.

Posodobitev podatkov iz novembra 2013

| (51) | Poljska je novembra 2013 poročala, da je upravljavec letališča prejel upravni odločbi carinskega urada in urada za upravljanje energije, s katerima je dobil pooblastilo za neposredno prodajo goriva zrakoplovom. Upravljavec letališča bi s prodaja goriva pridobil dodaten vir prihodkov in izboljšal finančne rezultate poslovnega načrta. |
| --- | --- |

(51)

Poljska je novembra 2013 poročala, da je upravljavec letališča prejel upravni odločbi carinskega urada in urada za upravljanje energije, s katerima je dobil pooblastilo za neposredno prodajo goriva zrakoplovom. Upravljavec letališča bi s prodaja goriva pridobil dodaten vir prihodkov in izboljšal finančne rezultate poslovnega načrta.

| (52) | Po mnenju Poljske je bila v vseh doslej opravljenih študijah načela VPTP predvidena prodaja goriva prek zunanjega izvajalca dejavnosti. Če bi gorivo prodajal upravljavec letališča, bi se stopnja dobička družbe v zvezi s to dejavnostjo zvišala s [...] PLN ([...] EUR) na liter (kadar gorivo prodaja zunanji izvajalec dejavnosti) na [...] PLN ([...] EUR) (kadar gorivo prodaja neposredno upravljavec letališča). |
| --- | --- |

(52)

Po mnenju Poljske je bila v vseh doslej opravljenih študijah načela VPTP predvidena prodaja goriva prek zunanjega izvajalca dejavnosti. Če bi gorivo prodajal upravljavec letališča, bi se stopnja dobička družbe v zvezi s to dejavnostjo zvišala s [...] PLN ([...] EUR) na liter (kadar gorivo prodaja zunanji izvajalec dejavnosti) na [...] PLN ([...] EUR) (kadar gorivo prodaja neposredno upravljavec letališča).

| (53) | Po mnenju Poljske bi se zaradi tega dodatnega prihodka izboljšali rezultati dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012. Poudarja, da naj bi se neto sedanja vrednost projekta po pričakovanjih tako zvišala z [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) na [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Ob tem še pojasnjuje, da naj bi se notranja stopnja donosa povečala z [...] % na [...] %. |
| --- | --- |

(53)

Po mnenju Poljske bi se zaradi tega dodatnega prihodka izboljšali rezultati dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012. Poudarja, da naj bi se neto sedanja vrednost projekta po pričakovanjih tako zvišala z [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) na [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR). Ob tem še pojasnjuje, da naj bi se notranja stopnja donosa povečala z [...] % na [...] %.

| (54) | Poljska trdi, da bi dodatni prihodki po drugi strani omogočili, da se letališke pristojbine za letalske družbe dolgoročno ohranijo na nizki ravni. |
| --- | --- |

(54)

Poljska trdi, da bi dodatni prihodki po drugi strani omogočili, da se letališke pristojbine za letalske družbe dolgoročno ohranijo na nizki ravni.

| (55) | Poljska je potrdila, da se možnost, da bi letališče imelo svojo prodajo goriva, zaradi previdnostnega pristopa ni vključila v študije načela VPTP. V času opravljanja teh študij, upravljavec letališča ni imel potrebnih dovoljenj in nobenega zagotovila, da jih bo lahko pridobil. |
| --- | --- |

(55)

Poljska je potrdila, da se možnost, da bi letališče imelo svojo prodajo goriva, zaradi previdnostnega pristopa ni vključila v študije načela VPTP. V času opravljanja teh študij, upravljavec letališča ni imel potrebnih dovoljenj in nobenega zagotovila, da jih bo lahko pridobil.

| (56) | Poljska je poleg tega navedla, da namerava družba letalskim družbam zagotavljati navigacijske storitve (namesto poljske agencije za navigacijske storitve zračnega prometa). Poudarja, da bi to omogočilo znižanje terminalske pristojbine, ki jo plačujejo letalske družbe (trenutno jo plačujejo agenciji), zaradi česar bi postalo letališče Gdynia privlačnejše za letalske družbe. Upravljavec letališča bi tako lahko letalskim družbam ponudil konkurenčnejše letališče pristojbine od sosednjih letališč. |
| --- | --- |

(56)

Poljska je poleg tega navedla, da namerava družba letalskim družbam zagotavljati navigacijske storitve (namesto poljske agencije za navigacijske storitve zračnega prometa). Poudarja, da bi to omogočilo znižanje terminalske pristojbine, ki jo plačujejo letalske družbe (trenutno jo plačujejo agenciji), zaradi česar bi postalo letališče Gdynia privlačnejše za letalske družbe. Upravljavec letališča bi tako lahko letalskim družbam ponudil konkurenčnejše letališče pristojbine od sosednjih letališč.

3.2   PRESOJA ZDRUŽLJIVOSTI

3.2.1   Pomoč za naložbe

| (57) | Po mnenju Poljske so izpolnjena vsa pravila združljivosti, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 glede pomoči za naložbe letališčem. |
| --- | --- |

(57)

Po mnenju Poljske so izpolnjena vsa pravila združljivosti, določena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005 glede pomoči za naložbe letališčem.

Izpolnjevanje jasno opredeljenega cilja skupnega interesa

| (58) | Poljska trdi, da bi vzpostavitev letališča Gdynia kot sestavnega dela pomorjanskega prevoznega sistema optimizirala uporabo razpoložljive infrastrukture in pozitivno vplivala na regionalni razvoj, predvsem zaradi večjega števila delovnih mest na letališču, prihodkov iz oskrbovalne verige letalskega trga in razvoja turizma. |
| --- | --- |

(58)

Poljska trdi, da bi vzpostavitev letališča Gdynia kot sestavnega dela pomorjanskega prevoznega sistema optimizirala uporabo razpoložljive infrastrukture in pozitivno vplivala na regionalni razvoj, predvsem zaradi večjega števila delovnih mest na letališču, prihodkov iz oskrbovalne verige letalskega trga in razvoja turizma.

| (59) | Poljska se sklicuje na „Regionalno strategijo prometnega razvoja v Pomorjanski za obdobje 2007–2020“, ki temelji na napovedih zračnega prometa za to regijo in v kateri je prepoznana potreba po gradnji vozlišča letališč, ki bi tesno sodelovala pri izpolnjevanju potreb prebivalstva tromestja (26). |
| --- | --- |

(59)

Poljska se sklicuje na „Regionalno strategijo prometnega razvoja v Pomorjanski za obdobje 2007–2020“, ki temelji na napovedih zračnega prometa za to regijo in v kateri je prepoznana potreba po gradnji vozlišča letališč, ki bi tesno sodelovala pri izpolnjevanju potreb prebivalstva tromestja (26).

| (60) | Po mnenju Poljske so glavni argumenti za gradnjo vozlišča letališč na območju tromestja: povečevanje zračnega prometa na Poljskem, pomanjkanje možnosti za povečanje zmogljivosti letališča Gdansk in razprostiranje strnjenega naselja čez skoraj 60 kilometrov (ali več kot 100 kilometrov, če se vključita še mesti Tczew in Wejherowo). Poljska trdi, da bi lahko po nekaterih napovedih zračnega prometa leta 2035 potniški promet na letališču Gdansk morda presegel šest milijonov potnikov, čeprav je trenutna zmogljivost tega letališča približno pet milijonov potnikov. Na eni strani je Poljska v svojih pripombah trdila, da okoljske omejitve in razvoj naselij v bližini letališča Gdansk omejujejo možnosti njegove nadaljnje širitve. Po drugi strani pa se je v svojih pripombah s 6. decembra 2012 sklicevala na glavni načrt za letališče Gdansk, ko je trdila, da ni nobenih omejitev v zvezi s širitvijo letališča Gdansk. |
| --- | --- |

(60)

Po mnenju Poljske so glavni argumenti za gradnjo vozlišča letališč na območju tromestja: povečevanje zračnega prometa na Poljskem, pomanjkanje možnosti za povečanje zmogljivosti letališča Gdansk in razprostiranje strnjenega naselja čez skoraj 60 kilometrov (ali več kot 100 kilometrov, če se vključita še mesti Tczew in Wejherowo). Poljska trdi, da bi lahko po nekaterih napovedih zračnega prometa leta 2035 potniški promet na letališču Gdansk morda presegel šest milijonov potnikov, čeprav je trenutna zmogljivost tega letališča približno pet milijonov potnikov. Na eni strani je Poljska v svojih pripombah trdila, da okoljske omejitve in razvoj naselij v bližini letališča Gdansk omejujejo možnosti njegove nadaljnje širitve. Po drugi strani pa se je v svojih pripombah s 6. decembra 2012 sklicevala na glavni načrt za letališče Gdansk, ko je trdila, da ni nobenih omejitev v zvezi s širitvijo letališča Gdansk.

| (61) | Poljska navaja, da je gradnja vozlišča letališč na območju tromestja upravičena tudi zaradi varnosti zračnega prometa, saj bi se letališče Gdynia uporabljalo kot nadomestno letališče v nujnih primerih (na letališču Gdynia je mogoče pristati v približno 80 % primerov, ko zaradi baze oblakov in vidljivosti ni mogoč pristanek na letališču Gdansk). |
| --- | --- |

(61)

Poljska navaja, da je gradnja vozlišča letališč na območju tromestja upravičena tudi zaradi varnosti zračnega prometa, saj bi se letališče Gdynia uporabljalo kot nadomestno letališče v nujnih primerih (na letališču Gdynia je mogoče pristati v približno 80 % primerov, ko zaradi baze oblakov in vidljivosti ni mogoč pristanek na letališču Gdansk).

| (62) | Nazadnje Poljska trdi, da je razvoj letališča Gdynia skladen s cilji nacionalnih in regionalnih strateških dokumentov glede razvoja letalske infrastrukture na Poljskem. Pojasnjuje, da naj bi imel razvoj letališča Gdynia po pričakovanjih pozitiven učinek na razvoj Pomorjanske in uporabo sedanje vojaške infrastrukture ter dopolnjuje letališče Gdansk. |
| --- | --- |

(62)

Nazadnje Poljska trdi, da je razvoj letališča Gdynia skladen s cilji nacionalnih in regionalnih strateških dokumentov glede razvoja letalske infrastrukture na Poljskem. Pojasnjuje, da naj bi imel razvoj letališča Gdynia po pričakovanjih pozitiven učinek na razvoj Pomorjanske in uporabo sedanje vojaške infrastrukture ter dopolnjuje letališče Gdansk.

Nujnost in sorazmernost infrastrukture

| (63) | Poljska trdi, da je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem zaradi majhnega obsega dejavnosti tega letališča (1,55-odstotni delež na poljskem letalskem trgu leta 2030), napovedi količine potniškega prometa, ki presegajo širitvene zmogljivosti letališča Gdansk, privlačnosti regije za turizem in predvidene stopnje razvoja Pomorjanske. |
| --- | --- |

(63)

Poljska trdi, da je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem zaradi majhnega obsega dejavnosti tega letališča (1,55-odstotni delež na poljskem letalskem trgu leta 2030), napovedi količine potniškega prometa, ki presegajo širitvene zmogljivosti letališča Gdansk, privlačnosti regije za turizem in predvidene stopnje razvoja Pomorjanske.

| (64) | Poljska poudarja strateško vlogo vojaškega letališča Gdynia v regiji in ugotavlja, da se z uporabo obstoječe infrastrukture zmanjšajo naložbeni stroški ter poveča pozitivni vpliv na regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(64)

Poljska poudarja strateško vlogo vojaškega letališča Gdynia v regiji in ugotavlja, da se z uporabo obstoječe infrastrukture zmanjšajo naložbeni stroški ter poveča pozitivni vpliv na regionalni razvoj.

| (65) | Poljska poudarja še, da so se z uporabo tehničnih rešitev, kot so na primer gradnja terminala za splošni letalski promet, namenjenega splošnemu letalskemu in potniškemu prometu, nastanitev večine letaliških služb (mejna policija, carinski uradi, policija, gasilci, uprava) v eni zgradbi in preureditev drugih obstoječih zgradb za optimizacijo njihove uporabe, stroški zmanjšali, učinkovitost naložbe pa povečala. Poleg tega se bodo stroški poslovanja v zvezi z infrastrukturo delili z vojsko. |
| --- | --- |

(65)

Poljska poudarja še, da so se z uporabo tehničnih rešitev, kot so na primer gradnja terminala za splošni letalski promet, namenjenega splošnemu letalskemu in potniškemu prometu, nastanitev večine letaliških služb (mejna policija, carinski uradi, policija, gasilci, uprava) v eni zgradbi in preureditev drugih obstoječih zgradb za optimizacijo njihove uporabe, stroški zmanjšali, učinkovitost naložbe pa povečala. Poleg tega se bodo stroški poslovanja v zvezi z infrastrukturo delili z vojsko.

Zadovoljiva srednjeročna pričakovanja v zvezi z uporabo

| (66) | Poljska poudarja, da so srednjeročna pričakovanja v zvezi z uporabo letališča Gdynia zadovoljiva zaradi rasti PDB v Pomorjanski, rast naj bi namreč presegla povprečno rast na Poljskem in v EU, privlačnosti regije za turiste, njenega statusa središča za tuje naložbe in napovedane rasti zračnega prometa. |
| --- | --- |

(66)

Poljska poudarja, da so srednjeročna pričakovanja v zvezi z uporabo letališča Gdynia zadovoljiva zaradi rasti PDB v Pomorjanski, rast naj bi namreč presegla povprečno rast na Poljskem in v EU, privlačnosti regije za turiste, njenega statusa središča za tuje naložbe in napovedane rasti zračnega prometa.

| (67) | Poljska poudarja, da načrtovano sodelovanje z letališčem Gdansk in dopolnjevanje storitev, ki jih zagotavljata letališči (letališče Gdynia bo namenjeno predvsem splošnemu letalskemu prometu) dodatno izboljšuje srednjeročna in dolgoročna pričakovanja v zvezi z letališčem Gdynia. |
| --- | --- |

(67)

Poljska poudarja, da načrtovano sodelovanje z letališčem Gdansk in dopolnjevanje storitev, ki jih zagotavljata letališči (letališče Gdynia bo namenjeno predvsem splošnemu letalskemu prometu) dodatno izboljšuje srednjeročna in dolgoročna pričakovanja v zvezi z letališčem Gdynia.

| (68) | Poljska še pojasnjuje, da letališče načrtuje tudi razvoj posebnih dejavnosti, povezanih z letalstvom, na območju letališča, kot so proizvodnja preprostih servisnih delov, popravilo delov zrakoplovov ali proizvodnja drugih komponent/proizvodov, ki se dobavijo v zadnjem trenutku. |
| --- | --- |

(68)

Poljska še pojasnjuje, da letališče načrtuje tudi razvoj posebnih dejavnosti, povezanih z letalstvom, na območju letališča, kot so proizvodnja preprostih servisnih delov, popravilo delov zrakoplovov ali proizvodnja drugih komponent/proizvodov, ki se dobavijo v zadnjem trenutku.

| (69) | Poljska opozarja na pismo o nameri, ki ga je podpisala poslovna banka in v njem izrazila svojo pripravljenost začeti pogajanja o financiranju naložbe v letališče Gdynia, kot dodaten dokaz o privlačnosti tega projekta. |
| --- | --- |

(69)

Poljska opozarja na pismo o nameri, ki ga je podpisala poslovna banka in v njem izrazila svojo pripravljenost začeti pogajanja o financiranju naložbe v letališče Gdynia, kot dodaten dokaz o privlačnosti tega projekta.

Vpliv na razvoj trgovine, ki je v nasprotju s skupnim interesom

| (70) | Ker bo letališče Gdynia imelo majhen tržni delež (z manj kot milijonom potnikov na leto), se Poljski ne zdi, da bi bil vpliv projekta na trgovino v nasprotju s skupnim interesom. Glede na predvideno rast zračnega prometa pričakuje, da bosta letališči Gdansk in Gdynia vzpostavili skupno letalsko vozlišče, ki bo namenjeno pomorjanskemu območju tromestja in zagotavljalo dopolnjujoče se storitve. |
| --- | --- |

(70)

Ker bo letališče Gdynia imelo majhen tržni delež (z manj kot milijonom potnikov na leto), se Poljski ne zdi, da bi bil vpliv projekta na trgovino v nasprotju s skupnim interesom. Glede na predvideno rast zračnega prometa pričakuje, da bosta letališči Gdansk in Gdynia vzpostavili skupno letalsko vozlišče, ki bo namenjeno pomorjanskemu območju tromestja in zagotavljalo dopolnjujoče se storitve.

| (71) | Poljska poudarja, da letališče Gdynia ne bo tekmec letališča Gdansk, saj se bo osredotočilo na zagotavljanje storitev za sektor splošnega letalstva (storitve vzdrževanja, popravila in remonta, letalska akademija) in sodelovalo z morskim pristaniščem Gdynia. |
| --- | --- |

(71)

Poljska poudarja, da letališče Gdynia ne bo tekmec letališča Gdansk, saj se bo osredotočilo na zagotavljanje storitev za sektor splošnega letalstva (storitve vzdrževanja, popravila in remonta, letalska akademija) in sodelovalo z morskim pristaniščem Gdynia.

| (72) | Poljska še trdi, da čarterski in nizkocenovni promet na letališču Gdynia ne bo oškodoval letališča Gdansk, ampak bo posledica splošnega povečanja blagostanja in mobilnosti. Poudarja, da bo letališče Gdansk ob taki stopnji rasti, kot jo ima, in vrsti letalskih operacij, za katere se uporablja, prej ali slej moralo omejiti število letov. Poljska navaja še, da so te sklepne ugotovitve predstavljene v oceni vpliva na okolje za projekt „Širitev letališča Lecha Wałęsae Gdansk“. |
| --- | --- |

(72)

Poljska še trdi, da čarterski in nizkocenovni promet na letališču Gdynia ne bo oškodoval letališča Gdansk, ampak bo posledica splošnega povečanja blagostanja in mobilnosti. Poudarja, da bo letališče Gdansk ob taki stopnji rasti, kot jo ima, in vrsti letalskih operacij, za katere se uporablja, prej ali slej moralo omejiti število letov. Poljska navaja še, da so te sklepne ugotovitve predstavljene v oceni vpliva na okolje za projekt „Širitev letališča Lecha Wałęsae Gdansk“.

| (73) | Poljska pojasnjuje, da lahko naložba v letališče Gdynia omeji finančne in družbene stroške kakršnih koli omejitev dejavnosti na letališču Gdansk. Poudarja, da bi se s preselitvijo dela zračnega prometa z letališča Gdansk na letališče Gdynia izboljšala uporaba zmogljivosti na obeh letališčih. |
| --- | --- |

(73)

Poljska pojasnjuje, da lahko naložba v letališče Gdynia omeji finančne in družbene stroške kakršnih koli omejitev dejavnosti na letališču Gdansk. Poudarja, da bi se s preselitvijo dela zračnega prometa z letališča Gdansk na letališče Gdynia izboljšala uporaba zmogljivosti na obeh letališčih.

Nujnost pomoči in spodbujevalni učinek

| (74) | Poljska trdi, da družba ne bi izvedla projekta brez javnega financiranja. Navaja, da je bil znesek pomoči minimalen in da so se stroški projekta zmanjšali in optimizirali z uporabo obstoječe vojaške infrastrukture. |
| --- | --- |

(74)

Poljska trdi, da družba ne bi izvedla projekta brez javnega financiranja. Navaja, da je bil znesek pomoči minimalen in da so se stroški projekta zmanjšali in optimizirali z uporabo obstoječe vojaške infrastrukture.

| (75) | Po mnenju Poljske so dokapitalizacije letališča Gdynia nujne in omejene na najmanjši možni znesek, kar potrjujejo:






  (i) | notranja stopnja donosa projekta, ki znaša [...] % in je le malo višja od diskontne stopnje (stroškov lastniškega kapitala), ki znaša [...] % (na podlagi študije načela VPTP iz leta 2012); |
| --- | --- | --- |

(75)

Po mnenju Poljske so dokapitalizacije letališča Gdynia nujne in omejene na najmanjši možni znesek, kar potrjujejo:

(i)

notranja stopnja donosa projekta, ki znaša [...] % in je le malo višja od diskontne stopnje (stroškov lastniškega kapitala), ki znaša [...] % (na podlagi študije načela VPTP iz leta 2012);

| (ii) | v finančnih napovedih predvidena potreba po posojilu za obratna sredstva za financiranje dejavnosti letališča, saj bi družba drugače lahko izgubila likvidnost; |
| --- | --- |

(ii)

v finančnih napovedih predvidena potreba po posojilu za obratna sredstva za financiranje dejavnosti letališča, saj bi družba drugače lahko izgubila likvidnost;

| (iii) | dejstvo, da je skupno financiranje iz lastniškega kapitala nižje od skupnih naložb v osnovna sredstva (financiranje iz lastniškega kapitala znaša manj kot [...] skupnih denarnih stroškov v obdobju napovedi, vključno s skupnimi naložbami v osnovna sredstva. |
| --- | --- |

(iii)

dejstvo, da je skupno financiranje iz lastniškega kapitala nižje od skupnih naložb v osnovna sredstva (financiranje iz lastniškega kapitala znaša manj kot [...] skupnih denarnih stroškov v obdobju napovedi, vključno s skupnimi naložbami v osnovna sredstva.

| (76) | Poljska ob tem pojasnjuje sorazmernost ukrepa pomoči, tako da primerja svoje javno financiranje (realno približno 148 milijonov PLN) s financiranjem naložbe v popolnoma novo letališče (letališče Lublin-Świdnik, katerega stroški gradnje so bili približno 420 milijonov PLN) in naložbo na podlagi vojaškega letališča (letališče Warsaw-Modlin, katerega gradnja je doslej stala skoraj 454 milijonov PLN). |
| --- | --- |

(76)

Poljska ob tem pojasnjuje sorazmernost ukrepa pomoči, tako da primerja svoje javno financiranje (realno približno 148 milijonov PLN) s financiranjem naložbe v popolnoma novo letališče (letališče Lublin-Świdnik, katerega stroški gradnje so bili približno 420 milijonov PLN) in naložbo na podlagi vojaškega letališča (letališče Warsaw-Modlin, katerega gradnja je doslej stala skoraj 454 milijonov PLN).

3.2.2   Pomoč za tekoče poslovanje

| (77) | Poljska trdi, da projekt izpolnjuje merila združljivosti, določena v Smernicah o državni regionalni pomoči za tekoče poslovanje v regijah iz člena 107(3)(a) PDEU. Po mnenju Poljske je pomoč projektu za tekoče poslovanje:






  (i) | namenjena financiranju predhodno opredeljenega niza izdatkov; |
| --- | --- | --- |

(77)

Poljska trdi, da projekt izpolnjuje merila združljivosti, določena v Smernicah o državni regionalni pomoči za tekoče poslovanje v regijah iz člena 107(3)(a) PDEU. Po mnenju Poljske je pomoč projektu za tekoče poslovanje:

(i)

namenjena financiranju predhodno opredeljenega niza izdatkov;

| (ii) | omejena na nujni najnižji znesek in dodeljena začasno (pomoč za stroške poslovanja je dodeljena v tolikšnem znesku in za tako obdobje, kot je potrebno za začetek delovanja letališča, tj. do konca leta 2018); |
| --- | --- |

(ii)

omejena na nujni najnižji znesek in dodeljena začasno (pomoč za stroške poslovanja je dodeljena v tolikšnem znesku in za tako obdobje, kot je potrebno za začetek delovanja letališča, tj. do konca leta 2018);

| (iii) | je degresivna in se postopno zmanjšuje z [...] % naložb v osnovna sredstva v letu 2013 na [...] % v letu 2018; |
| --- | --- |

(iii)

je degresivna in se postopno zmanjšuje z [...] % naložb v osnovna sredstva v letu 2013 na [...] % v letu 2018;

| (iv) | je namenjena doseganju ciljev projekta v zvezi z regionalnim razvojem in odpravljanju sedanjih omejitev. Glede na razmerje med zneskom pomoči in njenim koristnim vplivom na razvoj Pomorjanske Poljska trdi, da je treba pomoč šteti za sorazmerno. |
| --- | --- |

(iv)

je namenjena doseganju ciljev projekta v zvezi z regionalnim razvojem in odpravljanju sedanjih omejitev. Glede na razmerje med zneskom pomoči in njenim koristnim vplivom na razvoj Pomorjanske Poljska trdi, da je treba pomoč šteti za sorazmerno.

| (78) | Poljska še poudarja, da je pomoč namenjena malemu letališču z največjo zmogljivost milijona potnikov na leto, kar pomeni, da je tveganje, da bi izkrivljala konkurenco in imela učinek, ki je v nasprotju s skupnim interesom, zelo majhno, zlasti glede na načrtovano sodelovanje med letališčema Gdynia in Gdansk in dopolnjevanje njunih dejavnosti. |
| --- | --- |

(78)

Poljska še poudarja, da je pomoč namenjena malemu letališču z največjo zmogljivost milijona potnikov na leto, kar pomeni, da je tveganje, da bi izkrivljala konkurenco in imela učinek, ki je v nasprotju s skupnim interesom, zelo majhno, zlasti glede na načrtovano sodelovanje med letališčema Gdynia in Gdansk in dopolnjevanje njunih dejavnosti.

| (79) | Poljska prav tako poudarja, da se bodo zaradi sodelovanja, v zvezi s katerim trenutno potekajo pogajanja z vojaškim uporabnikom letališča, in udeležbe tega uporabnika pri stroških poslovanja letališča zmanjšali izgube in stroški poslovanja družbe. |
| --- | --- |

(79)

Poljska prav tako poudarja, da se bodo zaradi sodelovanja, v zvezi s katerim trenutno potekajo pogajanja z vojaškim uporabnikom letališča, in udeležbe tega uporabnika pri stroških poslovanja letališča zmanjšali izgube in stroški poslovanja družbe.

4.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (80) | Komisija po objavi sklepa o začetku postopka na podlagi člena 108(2) PDEU ni prejela pripomb zainteresiranih strani v zvezi s financiranjem, ki sta ga družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd dodelila Gdynia in Kosakowo. |
| --- | --- |

(80)

Komisija po objavi sklepa o začetku postopka na podlagi člena 108(2) PDEU ni prejela pripomb zainteresiranih strani v zvezi s financiranjem, ki sta ga družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd dodelila Gdynia in Kosakowo.

5.   ANALIZA

5.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (81) | Skladno s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(81)

Skladno s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (82) | Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. In sicer za finančno podporo velja, da:






  (i) | jo mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(82)

Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. In sicer za finančno podporo velja, da:

(i)

jo mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev;

| (ii) | mora dajati prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekega blaga; |
| --- | --- |

(ii)

mora dajati prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekega blaga;

| (iii) | mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco in |
| --- | --- |

(iii)

mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco in

| (iv) | mora vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(iv)

mora vplivati na trgovino med državami članicami.

5.1.1   Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

| (83) | V skladu z uveljavljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali je družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. Pojem „podjetje“ zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni položaj in način financiranja (27). Katera koli dejavnost ponudbe blaga in storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (28). |
| --- | --- |

(83)

V skladu z uveljavljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali je družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. Pojem „podjetje“ zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni položaj in način financiranja (27). Katera koli dejavnost ponudbe blaga in storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (28).

| (84) | Sodišča je v sodbi o „letališču Leipzig-Halle“ potrdilo, da upravljanje letališča za komercialni namen in gradnja letališče infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (29). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni položaj ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (30). |
| --- | --- |

(84)

Sodišča je v sodbi o „letališču Leipzig-Halle“ potrdilo, da upravljanje letališča za komercialni namen in gradnja letališče infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (29). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni položaj ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (30).

| (85) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da bo infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, upravljavec letališča, družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, upravljal za komercialni namen. Ker bodo morali uporabniki upravljavcu letališča plačati za uporabo te infrastrukture, jo je treba obravnavati, kot da se izkorišča v komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekt, ki izkorišča to infrastrukturo, pomeni podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(85)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da bo infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, upravljavec letališča, družba Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, upravljal za komercialni namen. Ker bodo morali uporabniki upravljavcu letališča plačati za uporabo te infrastrukture, jo je treba obravnavati, kot da se izkorišča v komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekt, ki izkorišča to infrastrukturo, pomeni podjetje v smislu člena 107(1) PDEU.

| (86) | Vendar vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno gospodarske (31). |
| --- | --- |

(86)

Vendar vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno gospodarske (31).

| (87) | Sodišče (32) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (33). |
| --- | --- |

(87)

Sodišče (32) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (33).

| (88) | Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (34). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (35). |
| --- | --- |

(88)

Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (34). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (35).

| (89) | Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. Dejansko je v skladu z uveljavljeno sodno prakso omogočanje prednosti dejanje, s katerim javni organi razbremenijo podjetja stroškov, ki so neločljivo povezane z gospodarskimi dejavnostmi teh podjetij (36). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalske družbe ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim družbam ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko zadnjenavedeni prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalske družbe kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(89)

Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi družbami in upravljavci letališča. Dejansko je v skladu z uveljavljeno sodno prakso omogočanje prednosti dejanje, s katerim javni organi razbremenijo podjetja stroškov, ki so neločljivo povezane z gospodarskimi dejavnostmi teh podjetij (36). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalske družbe ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim družbam ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko zadnjenavedeni prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalske družbe kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti.

| (90) | Čeprav se dejavnosti iz uvodne izjave 88 lahko štejejo za negospodarske, Komisija ugotavlja, da morajo v skladu s poljsko zakonodajo (37) upravljavci letališča financirati objekte in opremo, ki so potrebni za izvajanje teh dejavnosti, iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(90)

Čeprav se dejavnosti iz uvodne izjave 88 lahko štejejo za negospodarske, Komisija ugotavlja, da morajo v skladu s poljsko zakonodajo (37) upravljavci letališča financirati objekte in opremo, ki so potrebni za izvajanje teh dejavnosti, iz lastnih sredstev.

| (91) | Komisija zato meni, da javno financiranje, zagotovljeno upravljavcu letališča Gdynia za zgoraj navedene objekte in opremo, tega upravljavca razbremeni stroškov, ki so neločljivo povezani z njegovo gospodarsko dejavnostjo (glej oddelek 5.1.3). Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba kapital, dodeljen za te objekte in opremo, vključiti v izračun donosnosti zadevne naložbe. Pri tem Komisija uporablja pristop, ki ga je Poljska pravilno upoštevala v študijah načela VPTP. |
| --- | --- |

(91)

Komisija zato meni, da javno financiranje, zagotovljeno upravljavcu letališča Gdynia za zgoraj navedene objekte in opremo, tega upravljavca razbremeni stroškov, ki so neločljivo povezani z njegovo gospodarsko dejavnostjo (glej oddelek 5.1.3). Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba kapital, dodeljen za te objekte in opremo, vključiti v izračun donosnosti zadevne naložbe. Pri tem Komisija uporablja pristop, ki ga je Poljska pravilno upoštevala v študijah načela VPTP.

5.1.2   Državna sredstva in pripisovanje državi

| (92) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (38). V smislu člena 107 PDEU so sredstva lokalnih organov državna sredstva (39). V tej zadevi so bile dokapitalizacije družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd opravljene iz proračuna dveh lokalnih organov, Gdynie in Kosakowega. Komisija zato meni, da so sredstva zadevnih občin državna sredstva. |
| --- | --- |

(92)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (38). V smislu člena 107 PDEU so sredstva lokalnih organov državna sredstva (39). V tej zadevi so bile dokapitalizacije družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd opravljene iz proračuna dveh lokalnih organov, Gdynie in Kosakowega. Komisija zato meni, da so sredstva zadevnih občin državna sredstva.

| (93) | Zato Komisija meni, da so se naložbe financirale iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(93)

Zato Komisija meni, da so se naložbe financirale iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi.

5.1.3   Gospodarska prednost

| (94) | Komisija ugotavlja, da Poljska po eni strani trdi, da so dokapitalizacije v skladu z načelom VPTP, vendar po drugi strani meni, da je pomoč združljiva, saj upravljavec letališča naložbe ne bi opravil brez javnega financiranja. |
| --- | --- |

(94)

Komisija ugotavlja, da Poljska po eni strani trdi, da so dokapitalizacije v skladu z načelom VPTP, vendar po drugi strani meni, da je pomoč združljiva, saj upravljavec letališča naložbe ne bi opravil brez javnega financiranja.

| (95) | Za ugotovitev, ali zadevni ukrep v tej zadevi omogoča družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobila, mora Komisija primerjati ravnanje javnih delničarjev družbe, ki upravlja letališče, z ravnanjem vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki upošteva dolgoročna pričakovanja v zvezi z donosnostjo (40). |
| --- | --- |

(95)

Za ugotovitev, ali zadevni ukrep v tej zadevi omogoča družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobila, mora Komisija primerjati ravnanje javnih delničarjev družbe, ki upravlja letališče, z ravnanjem vlagatelja pod tržnimi pogoji, ki upošteva dolgoročna pričakovanja v zvezi z donosnostjo (40).

| (96) | Pri presoji se ne smejo upoštevati pozitivni vplivi na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je pri uporabi študije načela VPTP pomembno vprašanje, „ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (41). |
| --- | --- |

(96)

Pri presoji se ne smejo upoštevati pozitivni vplivi na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je pri uporabi študije načela VPTP pomembno vprašanje, „ali bi v podobnih okoliščinah zasebni delničar ob upoštevanju predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (41).

| (97) | Poljska trdi, da zadevni ukrepi ne dajejo gospodarske prednosti upravljavcu letališča Gdynia, ker so skladni z načelom VPTP. Kot je opisano v oddelku 3.1, je Poljska to trditev podprla s predložitvijo treh študij načela VPTP, ki jih je opravila družba PWC (42). Novembra 2013 je Poljska dodatno trdila, da bodo novi viri prihodkov (tj. prodaja goriva in navigacijske storitve) povečali neto sedanjo vrednost projekta. V času sprejetju sklepa o začetku postopka je Poljska predložila samo dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012. |
| --- | --- |

(97)

Poljska trdi, da zadevni ukrepi ne dajejo gospodarske prednosti upravljavcu letališča Gdynia, ker so skladni z načelom VPTP. Kot je opisano v oddelku 3.1, je Poljska to trditev podprla s predložitvijo treh študij načela VPTP, ki jih je opravila družba PWC (42). Novembra 2013 je Poljska dodatno trdila, da bodo novi viri prihodkov (tj. prodaja goriva in navigacijske storitve) povečali neto sedanjo vrednost projekta. V času sprejetju sklepa o začetku postopka je Poljska predložila samo dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012.

| (98) | Čeprav morata v skladu z delničarskim sporazumom iz leta 2011 Gdynia in Kosakowo prispevati denarna sredstva in stvarne vložke za financiranje naložbenega projekta do leta 2040, Poljska trdi, da so za ugotovitev, ali so dokapitalizacije združljive z notranjim trgom, pomembne samo dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 in poznejše informacije o dodatnih tokovih prihodkov. |
| --- | --- |

(98)

Čeprav morata v skladu z delničarskim sporazumom iz leta 2011 Gdynia in Kosakowo prispevati denarna sredstva in stvarne vložke za financiranje naložbenega projekta do leta 2040, Poljska trdi, da so za ugotovitev, ali so dokapitalizacije združljive z notranjim trgom, pomembne samo dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 in poznejše informacije o dodatnih tokovih prihodkov.

| (99) | V sodbi Stardust Marine je Sodišče odločilo, da je „[...] za preučitev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se ugotovi gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli presoja na podlagi poznejših razmer“ (43). |
| --- | --- |

(99)

V sodbi Stardust Marine je Sodišče odločilo, da je „[...] za preučitev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se ugotovi gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli presoja na podlagi poznejših razmer“ (43).

| (100) | Polega tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali sočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (44). |
| --- | --- |

(100)

Polega tega je Sodišče v zadevi EDF razsodilo, da „[...] ekonomske ocene, izvedene po dodelitvi take prednosti, naknadna ugotovitev dejanskega donosa naložbe, ki jo izvede zadevna država članica, ali naknadne utemeljitve dejansko uporabljenega postopka ne morejo zadostovati za dokaz, da je ta država članica predhodno ali sočasno s to dodelitvijo tako odločitev sprejela kot delničarka“ (44).

| (101) | Da bi lahko uporabila načelo VPTP, mora Komisija upoštevati obdobje, v katerem so bile sprejete posamezne odločitve o preureditvi nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče. Komisija mora svojo presojo utemeljiti tudi z informacijami in predpostavkami, ki sta jih imela na voljo javna delničarja ob sprejetju odločitve glede financiranja naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(101)

Da bi lahko uporabila načelo VPTP, mora Komisija upoštevati obdobje, v katerem so bile sprejete posamezne odločitve o preureditvi nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče. Komisija mora svojo presojo utemeljiti tudi z informacijami in predpostavkami, ki sta jih imela na voljo javna delničarja ob sprejetju odločitve glede financiranja naložbenega projekta.

| (102) | Komisija meni, da je študija načela VPTP iz leta 2010 prva pomembna analiza za opredelitev, ali sta občini Gdynia in Kosakowo ravnali kot zasebni vlagatelj. Presojo, ali je državna intervencija skladna s tržnimi pogoji, je treba dejansko opraviti na podlagi predhodne analize ob upoštevanju informacij in podatkov, ki so bili na voljo ob sprejetju odločitve o naložbi. |
| --- | --- |

(102)

Komisija meni, da je študija načela VPTP iz leta 2010 prva pomembna analiza za opredelitev, ali sta občini Gdynia in Kosakowo ravnali kot zasebni vlagatelj. Presojo, ali je državna intervencija skladna s tržnimi pogoji, je treba dejansko opraviti na podlagi predhodne analize ob upoštevanju informacij in podatkov, ki so bili na voljo ob sprejetju odločitve o naložbi.

| (103) | Komisija ugotavlja, da so se študije in pripravljalna dela v zvezi z zadevnim naložbenim projektom opravljali do leta 2010. Vključevali so glavni načrt za naložbeni projekt, okoljsko poročilo, projektno dokumentacijo terminala za splošni letalski promet, projektno dokumentacijo za zgradbo uprave in zgradbo gasilskih enot, posebno letalsko dokumentacijo in druge študije. Ob koncu leta 2010 so bili stroški teh študij [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (45). Iz tega je razvidno, da so vlagatelji sprejeli odločitev o razvoju letališča Gdynia pred letom 2010. Gdynia in Kosakowo sta sprejela več predhodnih ukrepov za izvedbo projekta (glej uvodno izjavo 10) in za ta namen je bila naročena tudi izdelava posebnih študij. |
| --- | --- |

(103)

Komisija ugotavlja, da so se študije in pripravljalna dela v zvezi z zadevnim naložbenim projektom opravljali do leta 2010. Vključevali so glavni načrt za naložbeni projekt, okoljsko poročilo, projektno dokumentacijo terminala za splošni letalski promet, projektno dokumentacijo za zgradbo uprave in zgradbo gasilskih enot, posebno letalsko dokumentacijo in druge študije. Ob koncu leta 2010 so bili stroški teh študij [...] milijonov PLN ([...] milijonov EUR) (45). Iz tega je razvidno, da so vlagatelji sprejeli odločitev o razvoju letališča Gdynia pred letom 2010. Gdynia in Kosakowo sta sprejela več predhodnih ukrepov za izvedbo projekta (glej uvodno izjavo 10) in za ta namen je bila naročena tudi izdelava posebnih študij.

| (104) | Poleg tega sta po navedbah Poljske leta 2010 javna delničarja družbe, ki upravlja letališče, končala priprave za zadevni naložbeni projekt. Istega leta sta javna delničarja povečala delniški kapital družbe na 6,05 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR) za izvedbo naložbenega projekta. Glavne naložbe v osnovna sredstva (kot je gradnja terminala za splošni letalski promet) naj bi se po načrtih začele leta 2011, vendar so se v resnici začele leta 2012. Komisija meni, da bi vsak zasebni vlagatelj takrat preučil pričakovano donosnost projekta. Če naložbeni načrt ne bi pokazal sprejemljive stopnje donosa ali bi temeljil na vprašljivih predpostavkah, zasebni vlagatelj ne bi začel izvajati načrta in zanj ne bi zapravil dodatnih denarnih sredstev poleg tistih, ki jih je že porabil za pripravljalna dela, navedena v zgornji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega sta po navedbah Poljske leta 2010 javna delničarja družbe, ki upravlja letališče, končala priprave za zadevni naložbeni projekt. Istega leta sta javna delničarja povečala delniški kapital družbe na 6,05 milijona PLN (približno 1,5 milijona EUR) za izvedbo naložbenega projekta. Glavne naložbe v osnovna sredstva (kot je gradnja terminala za splošni letalski promet) naj bi se po načrtih začele leta 2011, vendar so se v resnici začele leta 2012. Komisija meni, da bi vsak zasebni vlagatelj takrat preučil pričakovano donosnost projekta. Če naložbeni načrt ne bi pokazal sprejemljive stopnje donosa ali bi temeljil na vprašljivih predpostavkah, zasebni vlagatelj ne bi začel izvajati načrta in zanj ne bi zapravil dodatnih denarnih sredstev poleg tistih, ki jih je že porabil za pripravljalna dela, navedena v zgornji uvodni izjavi.

(a)   Dokapitalizacije

| (105) | Komisija v zvezi z dokapitalizacijami ugotavlja, da je bila odločitev o prvi pomembni dokapitalizaciji v višini 4,4 milijona PLN sprejeta 29. julija 2010 (s katero se je kapital, ki je do takrat znašal 1,7 milijona PLN, skoraj početveril), takoj po zaključku študije načela VPTP z dne 16. julija 2010. Ob tem je bil marca 2011 podpisan sporazum o nadaljnjih dokapitalizacijah (do leta 2040) za financiranje projekta preureditve (naveden v uvodni izjavi 33) (celo pred zaključkom druge študije načela VPTP 13. maja 2011). Poleg tega sta bila hkrati sklenjena sporazum o poslovanju z vojaškim uporabnikom letališča (7. marca 2011) in zakupna pogodba za zemljišče družbe (11. marca 2011, navedena v uvodni izjavi 33 zgoraj). |
| --- | --- |

(105)

Komisija v zvezi z dokapitalizacijami ugotavlja, da je bila odločitev o prvi pomembni dokapitalizaciji v višini 4,4 milijona PLN sprejeta 29. julija 2010 (s katero se je kapital, ki je do takrat znašal 1,7 milijona PLN, skoraj početveril), takoj po zaključku študije načela VPTP z dne 16. julija 2010. Ob tem je bil marca 2011 podpisan sporazum o nadaljnjih dokapitalizacijah (do leta 2040) za financiranje projekta preureditve (naveden v uvodni izjavi 33) (celo pred zaključkom druge študije načela VPTP 13. maja 2011). Poleg tega sta bila hkrati sklenjena sporazum o poslovanju z vojaškim uporabnikom letališča (7. marca 2011) in zakupna pogodba za zemljišče družbe (11. marca 2011, navedena v uvodni izjavi 33 zgoraj).

| (106) | Komisija še poudarja, da je Poljska potrdila, da je dokapitalizacija, o kateri je bila odločitev sprejeta 29. julija 2010, temeljila na ekonomski oceni projekta iz študije načela VPTP iz leta 2010. Zato je jasno, da sta se javna delničarja v tej fazi odločila, da bosta sodelovala v zadevnem naložbenem projektu, ki naj bi se izvajal več kot 30 let. Čeprav je mogoče, da bi zasebni vlagatelj zaradi spremenjenih okoliščin med izvajanjem prilagodil naložbeni načrt, je jasno, da bi vsak zasebni vlagatelj preučil utemeljenost zadevnega naložbenega projekta leta 2010, preden bi začel vanj vlagati precejšnja sredstva. |
| --- | --- |

(106)

Komisija še poudarja, da je Poljska potrdila, da je dokapitalizacija, o kateri je bila odločitev sprejeta 29. julija 2010, temeljila na ekonomski oceni projekta iz študije načela VPTP iz leta 2010. Zato je jasno, da sta se javna delničarja v tej fazi odločila, da bosta sodelovala v zadevnem naložbenem projektu, ki naj bi se izvajal več kot 30 let. Čeprav je mogoče, da bi zasebni vlagatelj zaradi spremenjenih okoliščin med izvajanjem prilagodil naložbeni načrt, je jasno, da bi vsak zasebni vlagatelj preučil utemeljenost zadevnega naložbenega projekta leta 2010, preden bi začel vanj vlagati precejšnja sredstva.

| (107) | Preden je bila leta 2011 opravljena prva dopolnitev študije načela VPTP, sta javna delničarja v družbo že vložila 6,05 milijona PLN (glej preglednico 3). Družba je že dobila v zakup zemljišče za letališče od Kosakowega (zakupna pogodba med družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd in Kosakowim je bila podpisana 11. marca 2011) in je podpisala sporazum o poslovanju z vojaškim uporabnikom letališča (7. marca 2011). Polega tega sta 11. marca 2011 delničarja podpisala sporazum o povečanjih delniškega kapitala družbe do leta 2040 (46). Preden je bila julija 2012 končana druga dopolnitev študije načela VPTP, sta javna delničarja skupaj vložila 64,810 milijona PLN (tj. približno 70 % vsega vloženega kapitala). Komisija poudarja, da študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 nedvomno pomenita prilagoditev prvotnega naložbenega načrta, na podlagi katerega je bila sprejeta začetna odločitev o začetku projekta za preureditev vojaškega letališča. Čeprav so bile večje dokapitalizacije opravljene po prvi študiji načela VPTP iz leta2010, teh dokapitalizacij zato ni mogoče preučiti ločeno. |
| --- | --- |

(107)

Preden je bila leta 2011 opravljena prva dopolnitev študije načela VPTP, sta javna delničarja v družbo že vložila 6,05 milijona PLN (glej preglednico 3). Družba je že dobila v zakup zemljišče za letališče od Kosakowega (zakupna pogodba med družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd in Kosakowim je bila podpisana 11. marca 2011) in je podpisala sporazum o poslovanju z vojaškim uporabnikom letališča (7. marca 2011). Polega tega sta 11. marca 2011 delničarja podpisala sporazum o povečanjih delniškega kapitala družbe do leta 2040 (46). Preden je bila julija 2012 končana druga dopolnitev študije načela VPTP, sta javna delničarja skupaj vložila 64,810 milijona PLN (tj. približno 70 % vsega vloženega kapitala). Komisija poudarja, da študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 nedvomno pomenita prilagoditev prvotnega naložbenega načrta, na podlagi katerega je bila sprejeta začetna odločitev o začetku projekta za preureditev vojaškega letališča. Čeprav so bile večje dokapitalizacije opravljene po prvi študiji načela VPTP iz leta2010, teh dokapitalizacij zato ni mogoče preučiti ločeno.

(b)   Naložbe v osnovna sredstva

| (108) | V študiji načela VPTP iz leta 2012 so naložbe v osnovna sredstva razdeljene na štiri faze. Prva faza naložbenega projekta je zajemala načrtovanje in čiščenje območja (odstranjevanje dreves in grmovja, rušenje nekaterih hangarjev in izravnava terena). Ti stroški so nastali leta 2011, skupaj pa so znašali [...] milijonov PLN ([...] EUR). Druga faza projekta, ki je vključevala gradnjo terminala za splošni letalski promet, upravne zgradbe in zgradbe za gasilske enote, se je začela že leta 2012. Druga faza projekta je najpomembnejša v smislu naložb v osnovna sredstva, ki znašajo [...] % nominalne vrednosti naložb v osnovna sredstva v obdobju 2013–2013. Po informacijah, ki jih je predložila Poljska, so naložbe v osnovna sredstva v letu 2012 znašale [...] milijonov PLN (od česar je bila porabljena več kot polovica, preden se je dopolnilna študija načela VPTP sploh začela pripravljati). Spodnji grafični prikaz (slika 2) prikazuje (nominalno) vrednost naložb v osnovna sredstva, kot je bila predstavljena v študiji načela VPTP iz leta 2012.

  Slika 2


  Naložbe v osnovna sredstva po fazah (študija načela VPTP iz leta 2012)

  [...] |
| --- | --- |

(108)

V študiji načela VPTP iz leta 2012 so naložbe v osnovna sredstva razdeljene na štiri faze. Prva faza naložbenega projekta je zajemala načrtovanje in čiščenje območja (odstranjevanje dreves in grmovja, rušenje nekaterih hangarjev in izravnava terena). Ti stroški so nastali leta 2011, skupaj pa so znašali [...] milijonov PLN ([...] EUR). Druga faza projekta, ki je vključevala gradnjo terminala za splošni letalski promet, upravne zgradbe in zgradbe za gasilske enote, se je začela že leta 2012. Druga faza projekta je najpomembnejša v smislu naložb v osnovna sredstva, ki znašajo [...] % nominalne vrednosti naložb v osnovna sredstva v obdobju 2013–2013. Po informacijah, ki jih je predložila Poljska, so naložbe v osnovna sredstva v letu 2012 znašale [...] milijonov PLN (od česar je bila porabljena več kot polovica, preden se je dopolnilna študija načela VPTP sploh začela pripravljati). Spodnji grafični prikaz (slika 2) prikazuje (nominalno) vrednost naložb v osnovna sredstva, kot je bila predstavljena v študiji načela VPTP iz leta 2012.

Slika 2

Naložbe v osnovna sredstva po fazah (študija načela VPTP iz leta 2012)

[...]

| (109) | Komisija glede na uvodni izjavi 103 in 108 meni, da študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 nista bili opravljeni pravočasno in nista temeljili na informacijah, ki sta jih imela na voljo javna delničarja, ko je bila sprejeta glavna odločitev o financiranju projekta preureditve. Komisija poleg tega ne more retroaktivno upoštevati načrtovanih dodatnih virov prihodkov na podlagi informacij, predloženih novembra 2013, za utemeljitev odločitev, ki sta jih javna delničarja sprejela leta 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(109)

Komisija glede na uvodni izjavi 103 in 108 meni, da študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 nista bili opravljeni pravočasno in nista temeljili na informacijah, ki sta jih imela na voljo javna delničarja, ko je bila sprejeta glavna odločitev o financiranju projekta preureditve. Komisija poleg tega ne more retroaktivno upoštevati načrtovanih dodatnih virov prihodkov na podlagi informacij, predloženih novembra 2013, za utemeljitev odločitev, ki sta jih javna delničarja sprejela leta 2010 in 2011.

| (110) | Komisija zato meni, da mora za to, da bi preučila, ali sta Gdynia in Kosakowo ravnala kot preudaren zasebni vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, svojo presojo opreti predvsem na študijo načela VPTP iz leta 2010 in pri tem ne upoštevati nadaljnjega razvoja dogodkov in informacij, ki navedenima javnima delničarjema niso bile na voljo, ko sta sprejela odločitev o izvedbi zadevnega naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(110)

Komisija zato meni, da mora za to, da bi preučila, ali sta Gdynia in Kosakowo ravnala kot preudaren zasebni vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, svojo presojo opreti predvsem na študijo načela VPTP iz leta 2010 in pri tem ne upoštevati nadaljnjega razvoja dogodkov in informacij, ki navedenima javnima delničarjema niso bile na voljo, ko sta sprejela odločitev o izvedbi zadevnega naložbenega projekta.

| (111) | Po drugi strani so bile v študijah načela VPTP iz let 2011 in 2012 preučene samo spremembe začetne odločitve o začetku naložbenega projekta, sprejete leta 2010 na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010. Študija načela VPTP iz leta 2012 dejansko potrjuje, da je bilo nekaj naložb (kot so terminal za splošni letalski promet, upravna zgradba, električno omrežje) že v „napredni fazi izvedbe“. Poznejši študiji kažeta, da sta delničarja upoštevala razvoj trga in ustrezno prilagodila obseg projekta (tako da sta ga povečala ali pomanjšala, odvisno od vrste naložbe). Te spremembe so bile v primerjavi s skupno odločitvijo o preureditvi vojaškega oporišča v civilno letališče izjemno majhne. Spodnji grafični prikaz (slika 3) prikazuje naložbe v osnovna sredstva, kot so bile predstavljene v študijah načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 (v realni vrednosti iz leta 2010). Kot je razvidno, te spremembe niso bile pomembne v primerjavi s skupnim obsegom projekta, čeprav sta bila v letih 2011 in 2012 posodobljena časovni okvir in obseg naložb. Leta 2010 je bila realna vrednost naložb v osnovna sredstva ocenjena na približno [...] milijonov PLN, leta 2011 in 2012 pa se je ta znesek povečal na približno [...] milijonov PLN (tj. približno [...] % v naložbenem obdobju skoraj 20 let). |
| --- | --- |

(111)

Po drugi strani so bile v študijah načela VPTP iz let 2011 in 2012 preučene samo spremembe začetne odločitve o začetku naložbenega projekta, sprejete leta 2010 na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010. Študija načela VPTP iz leta 2012 dejansko potrjuje, da je bilo nekaj naložb (kot so terminal za splošni letalski promet, upravna zgradba, električno omrežje) že v „napredni fazi izvedbe“. Poznejši študiji kažeta, da sta delničarja upoštevala razvoj trga in ustrezno prilagodila obseg projekta (tako da sta ga povečala ali pomanjšala, odvisno od vrste naložbe). Te spremembe so bile v primerjavi s skupno odločitvijo o preureditvi vojaškega oporišča v civilno letališče izjemno majhne. Spodnji grafični prikaz (slika 3) prikazuje naložbe v osnovna sredstva, kot so bile predstavljene v študijah načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 (v realni vrednosti iz leta 2010). Kot je razvidno, te spremembe niso bile pomembne v primerjavi s skupnim obsegom projekta, čeprav sta bila v letih 2011 in 2012 posodobljena časovni okvir in obseg naložb. Leta 2010 je bila realna vrednost naložb v osnovna sredstva ocenjena na približno [...] milijonov PLN, leta 2011 in 2012 pa se je ta znesek povečal na približno [...] milijonov PLN (tj. približno [...] % v naložbenem obdobju skoraj 20 let).

| (112) | Komisija mora v tem primeru vsebinsko preučiti več naložbenih odločitev, ki sta jih zadevna delničarja sprejela v kratkem obdobju, za katero niso značilni nepredvideni dogodki, za izvedbo pravzaprav istega naložbenega projekta. Zato dopolnjeni študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 ne moreta preoblikovati odločitve o naložbi, ki ni bila skladna z načelom VPTP, ko je bila sprejeta, v smiselno odločitev o naložbi. Dopolnjeni študiji bi lahko dokazali, da so poljski organi ravnali kot zasebni vlagatelj samo, če bi pokazali, da bi projekt z naložbo dodatnih sredstev lahko dosegel donos, ki bi ustrezno poplačal kapital, ki je že bil vložen ali in bo še vložen (ali ki bi ustrezno poplačal ta kapital tudi ob upoštevanju tveganja, da bo treba vrniti kakršno koli nezakonito pomoč, prejeto v preteklosti).

  Slika 3


  Naložbe v osnovna sredstva (v tisočih PLN), napovedane v študijah načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 (v realni vrednosti iz leta 2010)

  [...] |
| --- | --- |

(112)

Komisija mora v tem primeru vsebinsko preučiti več naložbenih odločitev, ki sta jih zadevna delničarja sprejela v kratkem obdobju, za katero niso značilni nepredvideni dogodki, za izvedbo pravzaprav istega naložbenega projekta. Zato dopolnjeni študiji načela VPTP iz let 2011 in 2012 ne moreta preoblikovati odločitve o naložbi, ki ni bila skladna z načelom VPTP, ko je bila sprejeta, v smiselno odločitev o naložbi. Dopolnjeni študiji bi lahko dokazali, da so poljski organi ravnali kot zasebni vlagatelj samo, če bi pokazali, da bi projekt z naložbo dodatnih sredstev lahko dosegel donos, ki bi ustrezno poplačal kapital, ki je že bil vložen ali in bo še vložen (ali ki bi ustrezno poplačal ta kapital tudi ob upoštevanju tveganja, da bo treba vrniti kakršno koli nezakonito pomoč, prejeto v preteklosti).

Slika 3

Naložbe v osnovna sredstva (v tisočih PLN), napovedane v študijah načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 (v realni vrednosti iz leta 2010)

[...]

Uporaba načela VPTP na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010

| (113) | Študija načela VPTP iz leta 2010, ki jo je predložila Poljska, temelji na poslovnem načrtu, v katerem so predvideni prihodni denarni tokovi za vlagatelje kapitala v obdobju 2010–2040. Med izvajanjem študije načela VPTP je Poljska predvidevala, da se bo letališče začelo uporabljati za splošni letalski promet leta 2011, za čarterske lete leta 2013, za nizkocenovne prevoznike pa leta 2015. Na podlagi tega bi se število prepeljanih potnikov enakomerno povečevalo z [...] potnikov leta 2013 na skoraj [...] milijona leta 2024 in na 1,753 milijona leta 2040 (kot je prikazano v spodnji preglednici 5).

  Preglednica 5


  Napovedi prometa za letališče Gdynia, uporabljene v študiji načela VPTP iz leta 2010 (v tisočih)
















  Predvideni razvoj potniškega prometa (študija načela VPTP iz leta 2010) |
| --- | --- |
| Leto | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Število potnikov | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(113)

Študija načela VPTP iz leta 2010, ki jo je predložila Poljska, temelji na poslovnem načrtu, v katerem so predvideni prihodni denarni tokovi za vlagatelje kapitala v obdobju 2010–2040. Med izvajanjem študije načela VPTP je Poljska predvidevala, da se bo letališče začelo uporabljati za splošni letalski promet leta 2011, za čarterske lete leta 2013, za nizkocenovne prevoznike pa leta 2015. Na podlagi tega bi se število prepeljanih potnikov enakomerno povečevalo z [...] potnikov leta 2013 na skoraj [...] milijona leta 2024 in na 1,753 milijona leta 2040 (kot je prikazano v spodnji preglednici 5).

Preglednica 5

Napovedi prometa za letališče Gdynia, uporabljene v študiji načela VPTP iz leta 2010 (v tisočih)

Predvideni razvoj potniškega prometa (študija načela VPTP iz leta 2010)

Leto

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Število potnikov

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (114) | V skladu s študijo načela VPTP iz leta 2010 bi družba postala donosna na ravni dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo od leta 2018. Letni diskontirani denarni tok bi postal pozitiven od leta 2020, kot je prikazano na spodnji sliki (slika 4). Vendar je kumulativno (tj. po vsakoletnem prištetju denarnih tokov iz prejšnjega leta) skupni diskontirani denarni tok za celotno obdobje 2010–2040 po pričakovanjih negativen (kot je prikazano na sliki 1). Povedano drugače, pozitivni denarni tokovi, ki naj bi se po pričakovanjih začeli ustvarjati od leta 2018, niso dovolj visoki, da bi izravnali negativne denarne tokove iz predhodnih naložbenih obdobij.

  Slika 4


  Diskontirani denarni tok (v tisočih PLN) (študija načela VPTP iz leta 2010)

  [...]







  Vir: | Na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010. |
| --- | --- | --- |

(114)

V skladu s študijo načela VPTP iz leta 2010 bi družba postala donosna na ravni dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo od leta 2018. Letni diskontirani denarni tok bi postal pozitiven od leta 2020, kot je prikazano na spodnji sliki (slika 4). Vendar je kumulativno (tj. po vsakoletnem prištetju denarnih tokov iz prejšnjega leta) skupni diskontirani denarni tok za celotno obdobje 2010–2040 po pričakovanjih negativen (kot je prikazano na sliki 1). Povedano drugače, pozitivni denarni tokovi, ki naj bi se po pričakovanjih začeli ustvarjati od leta 2018, niso dovolj visoki, da bi izravnali negativne denarne tokove iz predhodnih naložbenih obdobij.

Slika 4

Diskontirani denarni tok (v tisočih PLN) (študija načela VPTP iz leta 2010)

[...]

Vir:

| (115) | Po letu 2040 naj bi imel upravljavec letališča po pričakovanjih [...]-odstotno stopnjo neskončne stabilne rasti prostega denarnega toka. Na podlagi te predpostavke je Poljska izračunala končno vrednost upravljavca letališča leta 2040. Diskontirana končna vrednost je [...] milijonov PLN. |
| --- | --- |

(115)

Po letu 2040 naj bi imel upravljavec letališča po pričakovanjih [...]-odstotno stopnjo neskončne stabilne rasti prostega denarnega toka. Na podlagi te predpostavke je Poljska izračunala končno vrednost upravljavca letališča leta 2040. Diskontirana končna vrednost je [...] milijonov PLN.

| (116) | Študija načela VPTP iz leta 2010 je prikazala pozitivno vrednost lastniškega kapitala (47) v višini [...] milijonov PLN (tj. približno [...] milijonov EUR). Poleg tega je notranja stopnja donosa naložbenega projekta, ki znaša [...] %, višja od predvidenih stroškov kapitala upravljavca letališča ([...] %). |
| --- | --- |

(116)

Študija načela VPTP iz leta 2010 je prikazala pozitivno vrednost lastniškega kapitala (47) v višini [...] milijonov PLN (tj. približno [...] milijonov EUR). Poleg tega je notranja stopnja donosa naložbenega projekta, ki znaša [...] %, višja od predvidenih stroškov kapitala upravljavca letališča ([...] %).

| (117) | Komisija ugotavlja, da so ključni dejavnik za ustvarjanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov upravljavca letališča Gdynia pričakovani prihodki, ki bodo odvisni od števila potnikov in ravni letaliških pristojbin, ki jih plačujejo letalske družbe. Prihodki od nizkocenovnih prevoznikov in čarterskih letov (potniške in pristajalne pristojbine ter parkirnina) v študiji načela VPTP iz leta 2010 zajemajo [80–90] % vseh prihodkov v letu 2040 in v povprečju [80–90] % vseh prihodkov v celotnem ocenjenem obdobju, torej od leta 2010 do leta 2040. Komisija ugotavlja, da je to dejstvo v nasprotju s trditvami Poljske, da bi dejavnosti letališča Gdynia dopolnjevale dejavnosti letališča Gdansk, ker bi se letališče Gdynia osredotočalo na dejavnosti splošnega letalskega prometa. Kot kažejo zgoraj predstavljeni podatki, so nizkocenovni prevozniki in čarterski leti pravzaprav glavni vir prihodkov v večini let, zajetih v napovedi. Vendar, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, tudi večina prihodkov letališča Gdansk temelji na nizkocenovnih prevoznikih in čarterskih letih (glej uvodno izjavo 121). |
| --- | --- |

(117)

Komisija ugotavlja, da so ključni dejavnik za ustvarjanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov upravljavca letališča Gdynia pričakovani prihodki, ki bodo odvisni od števila potnikov in ravni letaliških pristojbin, ki jih plačujejo letalske družbe. Prihodki od nizkocenovnih prevoznikov in čarterskih letov (potniške in pristajalne pristojbine ter parkirnina) v študiji načela VPTP iz leta 2010 zajemajo [80–90] % vseh prihodkov v letu 2040 in v povprečju [80–90] % vseh prihodkov v celotnem ocenjenem obdobju, torej od leta 2010 do leta 2040. Komisija ugotavlja, da je to dejstvo v nasprotju s trditvami Poljske, da bi dejavnosti letališča Gdynia dopolnjevale dejavnosti letališča Gdansk, ker bi se letališče Gdynia osredotočalo na dejavnosti splošnega letalskega prometa. Kot kažejo zgoraj predstavljeni podatki, so nizkocenovni prevozniki in čarterski leti pravzaprav glavni vir prihodkov v večini let, zajetih v napovedi. Vendar, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, tudi večina prihodkov letališča Gdansk temelji na nizkocenovnih prevoznikih in čarterskih letih (glej uvodno izjavo 121).

| (118) | Komisija v zvezi s povpraševanjem potnikov in letalskih prevoznikov ugotavlja, da bi imelo letališče Gdynia isto zaledje kot letališče Gdansk, ki je od njega oddaljeno samo približno 25 kilometrov. Zmogljivost letališča Gdansk je bila leta 2012 povečana na pet milijonov potnikov, leta 2015 pa se načrtuje nadaljnje povečanje zmogljivosti na sedem milijonov potnikov. Ta časovni načrt širitve je bil javno znan že leta 2010, tj. v času priprave študije načela VPTP iz leta 2010 (48). Poleg tega je bilo Komisiji 24. septembra 2008 kot zadeva v zvezi z državno pomočjo št. N472/08 priglašeno tudi javno financiranje širitve letališča Gdansk na zmogljivost pet milijonov potnikov, ki ga je Komisija odobrila 5. februarja 2009 (49). |
| --- | --- |

(118)

Komisija v zvezi s povpraševanjem potnikov in letalskih prevoznikov ugotavlja, da bi imelo letališče Gdynia isto zaledje kot letališče Gdansk, ki je od njega oddaljeno samo približno 25 kilometrov. Zmogljivost letališča Gdansk je bila leta 2012 povečana na pet milijonov potnikov, leta 2015 pa se načrtuje nadaljnje povečanje zmogljivosti na sedem milijonov potnikov. Ta časovni načrt širitve je bil javno znan že leta 2010, tj. v času priprave študije načela VPTP iz leta 2010 (48). Poleg tega je bilo Komisiji 24. septembra 2008 kot zadeva v zvezi z državno pomočjo št. N472/08 priglašeno tudi javno financiranje širitve letališča Gdansk na zmogljivost pet milijonov potnikov, ki ga je Komisija odobrila 5. februarja 2009 (49).

| (119) | Poljska je Komisijo obvestila, da je v glavnem načrtu za letališče Gdansk iz leta 2010 (50) predvidena širitev vzletno-pristajalne steze, letaliških ploščadi in druge letališke infrastrukture, s katero bi se zmogljivost letališča Gdansk v prihodnje povečala na več kot deset milijonov potnikov na leto. |
| --- | --- |

(119)

Poljska je Komisijo obvestila, da je v glavnem načrtu za letališče Gdansk iz leta 2010 (50) predvidena širitev vzletno-pristajalne steze, letaliških ploščadi in druge letališke infrastrukture, s katero bi se zmogljivost letališča Gdansk v prihodnje povečala na več kot deset milijonov potnikov na leto.

| (120) | Komisija ob tem ugotavlja, da je imelo letališče Gdansk leta 2010 2,2 milijona potnikov (tj. izkoriščenih je bilo 45 % njegovih zmogljivosti, vključno z zmogljivostmi v gradnji). Po napovedih za letališče Gdansk bo do leta 2020 izkoriščenih samo od 50 do 60 % razpoložljive zmogljivosti (51). V teh napovedih ni upoštevan začetek delovanja letališča Gdynia (tj. domneva se, da bo celotnemu povpraševanju v tem zaledju zadostilo letališče Gdansk). Komisija ugotavlja, da bo lahko letališče Gdansk dolgo zadoščalo povpraševanju v regiji, tj. vsaj do leta 2030, tudi ob predpostavki, da bo rast potniškega prometa dinamična. |
| --- | --- |

(120)

Komisija ob tem ugotavlja, da je imelo letališče Gdansk leta 2010 2,2 milijona potnikov (tj. izkoriščenih je bilo 45 % njegovih zmogljivosti, vključno z zmogljivostmi v gradnji). Po napovedih za letališče Gdansk bo do leta 2020 izkoriščenih samo od 50 do 60 % razpoložljive zmogljivosti (51). V teh napovedih ni upoštevan začetek delovanja letališča Gdynia (tj. domneva se, da bo celotnemu povpraševanju v tem zaledju zadostilo letališče Gdansk). Komisija ugotavlja, da bo lahko letališče Gdansk dolgo zadoščalo povpraševanju v regiji, tj. vsaj do leta 2030, tudi ob predpostavki, da bo rast potniškega prometa dinamična.

| (121) | Kot je navedeno zgoraj, je v študiji načela VPTP iz leta 2010 predvideno, da bo letališče Gdynia večino svojih prihodkov (v povprečju [80–90] % za celotno obdobje 2012–2040) ustvarilo z nizkocenovnimi prevozniki in čarterskimi letalskimi prevozniki. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da se tudi letališče Gdansk uporablja predvsem za nizkocenovne prevoznike in čarterski promet. Leta 2010 se je z nizkocenovnimi in čarterskimi letalskimi prevozniki prepeljalo 72 % vseh potnikov, ki so uporabili letališče Gdansk (52). |
| --- | --- |

(121)

Kot je navedeno zgoraj, je v študiji načela VPTP iz leta 2010 predvideno, da bo letališče Gdynia večino svojih prihodkov (v povprečju [80–90] % za celotno obdobje 2012–2040) ustvarilo z nizkocenovnimi prevozniki in čarterskimi letalskimi prevozniki. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da se tudi letališče Gdansk uporablja predvsem za nizkocenovne prevoznike in čarterski promet. Leta 2010 se je z nizkocenovnimi in čarterskimi letalskimi prevozniki prepeljalo 72 % vseh potnikov, ki so uporabili letališče Gdansk (52).

| (122) | Komisija glede na tesno bližino drugega uveljavljenega in ne prezasedenega letališča, ki ima enak poslovni model in dolgoročno precej neizkoriščenih zmogljivosti, meni, da bo sposobnost upravljavca letališča Gdynia, da pritegne promet in potnike, odvisna predvsem od višine letaliških pristojbin za letalske družbe, zlasti v primerjavi z letališkimi pristojbinami najbližjih tekmecev. |
| --- | --- |

(122)

Komisija glede na tesno bližino drugega uveljavljenega in ne prezasedenega letališča, ki ima enak poslovni model in dolgoročno precej neizkoriščenih zmogljivosti, meni, da bo sposobnost upravljavca letališča Gdynia, da pritegne promet in potnike, odvisna predvsem od višine letaliških pristojbin za letalske družbe, zlasti v primerjavi z letališkimi pristojbinami najbližjih tekmecev.

| (123) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je v študiji načela VPTP iz leta 2010 predvidena potniška pristojbina za čarterske lete in lete nizkocenovnih prevoznikov v višini 25 PLN na potnika (6,25 EUR) do leta 2014 in 40 PLN na potnika (10 EUR) od leta 2015 (do leta 2040). Pristajalna pristojbina za isto kategorijo letov je bila določena v višini 25 PLN/tono (6,25 EUR) za celotno obdobje (povprečna največja vzletna masa (MTOW) naj bi bila 70 ton), predvidena parkirnina pa je bila 4 PLN/tono za 24 ur (1,0 EUR) (s povprečno MTOW 70 ton). V skladu s študijo načela VPTP iz leta 2010 je bila določena višina cen primerljiva z višino cen na drugih regionalnih letališčih v času izvajanja študije načela VPTP iz leta 2010. Cene na letališču Gdynia so bile določene tudi ob predpostavki, da letališče Gdansk ne bo pomenilo konkurence. |
| --- | --- |

(123)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je v študiji načela VPTP iz leta 2010 predvidena potniška pristojbina za čarterske lete in lete nizkocenovnih prevoznikov v višini 25 PLN na potnika (6,25 EUR) do leta 2014 in 40 PLN na potnika (10 EUR) od leta 2015 (do leta 2040). Pristajalna pristojbina za isto kategorijo letov je bila določena v višini 25 PLN/tono (6,25 EUR) za celotno obdobje (povprečna največja vzletna masa (MTOW) naj bi bila 70 ton), predvidena parkirnina pa je bila 4 PLN/tono za 24 ur (1,0 EUR) (s povprečno MTOW 70 ton). V skladu s študijo načela VPTP iz leta 2010 je bila določena višina cen primerljiva z višino cen na drugih regionalnih letališčih v času izvajanja študije načela VPTP iz leta 2010. Cene na letališču Gdynia so bile določene tudi ob predpostavki, da letališče Gdansk ne bo pomenilo konkurence.

| (124) | Komisija ugotavlja še, da je v seznamu tarif, ki jih letališče Gdansk uporablja od 31. decembra 2008, standardna potniška pristojbina določena v višini 48 PLN na potnika (12,0 EUR), standardna pristajalna pristojbina za zrakoplove, težje od 2 ton (tj. vključno z vsemi zrakoplovi čarterskih in nizkocenovnih prevoznikov), v višini 25 PLN/tono (6,25 EUR), parkirnina pa v višini 4,5 PLN/tono za 24 ur (1,25 EUR). |
| --- | --- |

(124)

Komisija ugotavlja še, da je v seznamu tarif, ki jih letališče Gdansk uporablja od 31. decembra 2008, standardna potniška pristojbina določena v višini 48 PLN na potnika (12,0 EUR), standardna pristajalna pristojbina za zrakoplove, težje od 2 ton (tj. vključno z vsemi zrakoplovi čarterskih in nizkocenovnih prevoznikov), v višini 25 PLN/tono (6,25 EUR), parkirnina pa v višini 4,5 PLN/tono za 24 ur (1,25 EUR).

| (125) | Vendar Komisija ugotavlja, da seznam tarif, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, vsebuje tudi razne popuste in rabate, med drugim za lete nizkocenovnih prevoznikov. Letališče Gdansk uporablja znižano potniško pristojbino v višini 24 PLN na potnika (6 EUR) za vse nove povezave (od 1. januarja 2004) in za vsa povečanja pogostosti letov z zrakoplovi z MTOW med 50 in 100 ton (npr. Airbus A320 in Boeing 737 ter drugi zrakoplovi, ki jih uporabljajo nizkocenovni prevozniki). Pristajalna pristojbina za take povezave je tudi znižana za 50 % (tj. na 12,5 PLN/tono). Parkirnina se sploh ne zaračunava, če je pogostost povezave vsaj šestkrat na teden. Poleg tega se standardna potniška pristojbina najprej zniža za 23 PLN za vse odhajajoče potnike na rednih domačih povezavah. Nato se obračuna ustrezni popust. Komisija meni, da so bile ob upoštevanju popustov in rabatov, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, povprečne letališke pristojbine, predvidene za letališče Gdynia, precej višje od tistih na uveljavljenem sosednjem letališču. |
| --- | --- |

(125)

Vendar Komisija ugotavlja, da seznam tarif, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, vsebuje tudi razne popuste in rabate, med drugim za lete nizkocenovnih prevoznikov. Letališče Gdansk uporablja znižano potniško pristojbino v višini 24 PLN na potnika (6 EUR) za vse nove povezave (od 1. januarja 2004) in za vsa povečanja pogostosti letov z zrakoplovi z MTOW med 50 in 100 ton (npr. Airbus A320 in Boeing 737 ter drugi zrakoplovi, ki jih uporabljajo nizkocenovni prevozniki). Pristajalna pristojbina za take povezave je tudi znižana za 50 % (tj. na 12,5 PLN/tono). Parkirnina se sploh ne zaračunava, če je pogostost povezave vsaj šestkrat na teden. Poleg tega se standardna potniška pristojbina najprej zniža za 23 PLN za vse odhajajoče potnike na rednih domačih povezavah. Nato se obračuna ustrezni popust. Komisija meni, da so bile ob upoštevanju popustov in rabatov, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, povprečne letališke pristojbine, predvidene za letališče Gdynia, precej višje od tistih na uveljavljenem sosednjem letališču.

| (126) | Z uporabo zadevnih letaliških pristojbin letališče Gdynia kot novi tekmec ne bo moglo pritegniti pomembne količine prometa, če v istem zaledju deluje uveljavljeno letališče z neizkoriščenimi zmogljivostmi, ki uporablja nižje neto pristojbine za nove povezave in povečanje pogostosti sedanjih povezav. Komisija ugotavlja še, da je v seznamu letaliških pristojbin za letališče Gdansk uporaba znižanih pristojbin predvidena do 31. decembra 2028. Ker se v študiji načela VPTP iz leta 2010 (na podlagi takratnega poslovnega načrta upravljavca letališča) letališke pristojbine obravnavajo kot glavni vir prihodkov upravljavca letališče, po mnenju Komisije ta rešitev dokazuje, da študija načela VPTP iz leta 2010 ni dovolj zanesljiva in verodostojna, da bi pokazala, da bi zadevni naložbeni projekt izvedel zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(126)

Z uporabo zadevnih letaliških pristojbin letališče Gdynia kot novi tekmec ne bo moglo pritegniti pomembne količine prometa, če v istem zaledju deluje uveljavljeno letališče z neizkoriščenimi zmogljivostmi, ki uporablja nižje neto pristojbine za nove povezave in povečanje pogostosti sedanjih povezav. Komisija ugotavlja še, da je v seznamu letaliških pristojbin za letališče Gdansk uporaba znižanih pristojbin predvidena do 31. decembra 2028. Ker se v študiji načela VPTP iz leta 2010 (na podlagi takratnega poslovnega načrta upravljavca letališča) letališke pristojbine obravnavajo kot glavni vir prihodkov upravljavca letališče, po mnenju Komisije ta rešitev dokazuje, da študija načela VPTP iz leta 2010 ni dovolj zanesljiva in verodostojna, da bi pokazala, da bi zadevni naložbeni projekt izvedel zasebni vlagatelj.

| (127) | Glede na to, da bi bili letališči Gdynia in Gdansk obe osredotočeni predvsem na nizkocenovne in čarterske prevoznike, da letališče Gdansk ne izkorišča vseh svojih zmogljivosti in da so njegove dejanske pristojbine nižje od tistih, ki so predvidene v poslovnem načrtu letališča Gdynia, ter glede na tesno bližino obeh letališč, Komisija še meni, da je predpostavka, da med letališčema ne bo cenovne konkurence, nepravilna. |
| --- | --- |

(127)

Glede na to, da bi bili letališči Gdynia in Gdansk obe osredotočeni predvsem na nizkocenovne in čarterske prevoznike, da letališče Gdansk ne izkorišča vseh svojih zmogljivosti in da so njegove dejanske pristojbine nižje od tistih, ki so predvidene v poslovnem načrtu letališča Gdynia, ter glede na tesno bližino obeh letališč, Komisija še meni, da je predpostavka, da med letališčema ne bo cenovne konkurence, nepravilna.

| (128) | Komisija ugotavlja še, da so se času priprave študije načela VPTP iz leta 2010 na letališču Bydgoszcz (od letališča Gdynia oddaljenem 196 kilometrov ali 2 uri in 19 minut vožnje z avtomobilom) in na letališču Szczecin (od letališča Gdynia oddaljenem 296 kilometrov ali 4 ure in 24 minut vožnje z avtomobilom), drugem in tretjem najbližjem poljskem regionalnem letališču, uporabljale precej nižje neto pristojbine (standardne pristojbine po veljavnih popustih) (53). |
| --- | --- |

(128)

Komisija ugotavlja še, da so se času priprave študije načela VPTP iz leta 2010 na letališču Bydgoszcz (od letališča Gdynia oddaljenem 196 kilometrov ali 2 uri in 19 minut vožnje z avtomobilom) in na letališču Szczecin (od letališča Gdynia oddaljenem 296 kilometrov ali 4 ure in 24 minut vožnje z avtomobilom), drugem in tretjem najbližjem poljskem regionalnem letališču, uporabljale precej nižje neto pristojbine (standardne pristojbine po veljavnih popustih) (53).

| (129) | Komisija glede na zgornje navedbe meni, da so ob upoštevanju tesne bližine drugega ne prezasedenega letališča z enakim poslovnim modelom letališke pristojbine iz študije načela VPTP iz leta 2010, ki so višje od pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Gdansk in drugih bližnjih regionalnih letališčih, nerealne. Glede na konkurenčnost letališča Gdynia Komisija poleg tega meni, da napovedi prometa iz študije načela VPTP iz leta 2010 temeljijo na nerealnih predpostavkah. |
| --- | --- |

(129)

Komisija glede na zgornje navedbe meni, da so ob upoštevanju tesne bližine drugega ne prezasedenega letališča z enakim poslovnim modelom letališke pristojbine iz študije načela VPTP iz leta 2010, ki so višje od pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Gdansk in drugih bližnjih regionalnih letališčih, nerealne. Glede na konkurenčnost letališča Gdynia Komisija poleg tega meni, da napovedi prometa iz študije načela VPTP iz leta 2010 temeljijo na nerealnih predpostavkah.

| (130) | Treba je tudi opozoriti, da študija načela VPTP iz leta 2010 ni vključevala analize občutljivosti in ocene verjetnih rezultatov (kot so najslabši, najboljši in osnovni scenarij). Komisija zato ugotavlja, da se zdi, da scenarij, predstavljen v študiji načela VPTP iz leta 2010, temelji na preveč optimističnih predpostavkah glede razvoja potniškega prometa in višine pristojbin. |
| --- | --- |

(130)

Treba je tudi opozoriti, da študija načela VPTP iz leta 2010 ni vključevala analize občutljivosti in ocene verjetnih rezultatov (kot so najslabši, najboljši in osnovni scenarij). Komisija zato ugotavlja, da se zdi, da scenarij, predstavljen v študiji načela VPTP iz leta 2010, temelji na preveč optimističnih predpostavkah glede razvoja potniškega prometa in višine pristojbin.

| (131) | Komisija ugotavlja, da zmanjšanje letnih prihodkov iz potniških pristojbin, povezanih z nizkocenovnimi prevozniki in čarterskim prometom, za samo [...] % (v obdobju napovedi 2010–2040), povzroči negativno vrednost lastniškega kapitala za javne delničarje. Tako zmanjšanje prihodkov bi bilo mogoče, če bi bili pristojbine in/ali promet manjši od predvidenih. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so letališke pristojbine v poslovnem načrtu, uporabljenem za študijo načela VPTP iz leta 2010, že [...] % višje kot na letališču Gdansk (54). V takih okoliščinah je malo verjetno, da bi letališče Gdynia lahko pritegnilo promet, ne da bi v poslovnem načrtu ponudilo precejšnje rabate za pristojbino 40 PLN (10 EUR). Zaradi močne občutljivosti neto sedanje vrednosti za navidezno nepomembno znižanje letaliških pristojbin (ki je posledica realnih predpostavk) je tako precej vprašljiva verodostojnost prvotnega poslovnega načrta. |
| --- | --- |

(131)

Komisija ugotavlja, da zmanjšanje letnih prihodkov iz potniških pristojbin, povezanih z nizkocenovnimi prevozniki in čarterskim prometom, za samo [...] % (v obdobju napovedi 2010–2040), povzroči negativno vrednost lastniškega kapitala za javne delničarje. Tako zmanjšanje prihodkov bi bilo mogoče, če bi bili pristojbine in/ali promet manjši od predvidenih. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so letališke pristojbine v poslovnem načrtu, uporabljenem za študijo načela VPTP iz leta 2010, že [...] % višje kot na letališču Gdansk (54). V takih okoliščinah je malo verjetno, da bi letališče Gdynia lahko pritegnilo promet, ne da bi v poslovnem načrtu ponudilo precejšnje rabate za pristojbino 40 PLN (10 EUR). Zaradi močne občutljivosti neto sedanje vrednosti za navidezno nepomembno znižanje letaliških pristojbin (ki je posledica realnih predpostavk) je tako precej vprašljiva verodostojnost prvotnega poslovnega načrta.

| (132) | Čeprav je študija načela VPTP iz leta 2010 temeljila na napovedih prometa, ki so bile na voljo v tistem času, za neposredno presojo študije načela VPTP pa se ne bi smele uporabiti naknadne informacije, Komisija vseeno ugotavlja, da so bile take napovedi preveč optimistične. Primerjava napovedi prometa iz leta 2010 in 2012 resnično pokaže velike razlike. Ne samo, da je bil odložen začetek projekta, ampak so se poleg tega v obdobju„pozitivnega dobička pred obrestmi davki in amortizacijo“ napovedi prometa zmanjšale za [...], na [...] % vsako leto. Tako velik popravek po samo dveh letih, ne da bi se medtem pomembno spremenile okoliščine, pomeni koristno preverjanje smiselnosti prvotnih predpostavk. Dodatno potrjuje, da so pregledi občutljivosti, ki jih je opravila Komisija (in so v primerjavi nepomembni), še posebej zgovorni, kar zadeva nerealnost predpostavk, na katerih temelji ugotovitev, da se je projekt izplačal.

  Preglednica 6


  Primerjava napovedi potniškega prometa, uporabljenih v študiji načela VPTP iz leta 2010 in dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total pax in 2010 MEIP Study | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total pax in 2012 MEIP Study | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Difference | | –53 | –69 | –55 | –38 | –36 | –29 | –27 | –25 |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Total pax in 2010 MEIP Study | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Total pax in 2012 MEIP Study | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Difference | –23 | –21 | –19 | –17 | –17 | –18 | –18 | –19 | –19 |

(132)

Čeprav je študija načela VPTP iz leta 2010 temeljila na napovedih prometa, ki so bile na voljo v tistem času, za neposredno presojo študije načela VPTP pa se ne bi smele uporabiti naknadne informacije, Komisija vseeno ugotavlja, da so bile take napovedi preveč optimistične. Primerjava napovedi prometa iz leta 2010 in 2012 resnično pokaže velike razlike. Ne samo, da je bil odložen začetek projekta, ampak so se poleg tega v obdobju„pozitivnega dobička pred obrestmi davki in amortizacijo“ napovedi prometa zmanjšale za [...], na [...] % vsako leto. Tako velik popravek po samo dveh letih, ne da bi se medtem pomembno spremenile okoliščine, pomeni koristno preverjanje smiselnosti prvotnih predpostavk. Dodatno potrjuje, da so pregledi občutljivosti, ki jih je opravila Komisija (in so v primerjavi nepomembni), še posebej zgovorni, kar zadeva nerealnost predpostavk, na katerih temelji ugotovitev, da se je projekt izplačal.

Preglednica 6

Primerjava napovedi potniškega prometa, uporabljenih v študiji načela VPTP iz leta 2010 in dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Total pax in 2010 MEIP Study

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total pax in 2012 MEIP Study

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Difference

–53

–69

–55

–38

–36

–29

–27

–25

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Total pax in 2010 MEIP Study

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Total pax in 2012 MEIP Study

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Difference

–23

–21

–19

–17

–17

–18

–18

–19

–19

| (133) | Nadaljnji preizkusi občutljivosti kažejo, da bi projekt postal nedonosen, če bi bil skupni prihodek nižji za samo [...] % na leto v celotnem obdobju napovedi ali če bi bil prihodek nižji za [...] %, stroški poslovanja pa za [...] % višji. Donosnost naložbe je zato zelo občutljiva za nepomembne spremembe osnovnih predpostavk. Komisija meni, da so take spremembe nepomembne v primerjavi s spremembami, opravljenimi v naslednjih študijah načela VPTP. |
| --- | --- |

(133)

Nadaljnji preizkusi občutljivosti kažejo, da bi projekt postal nedonosen, če bi bil skupni prihodek nižji za samo [...] % na leto v celotnem obdobju napovedi ali če bi bil prihodek nižji za [...] %, stroški poslovanja pa za [...] % višji. Donosnost naložbe je zato zelo občutljiva za nepomembne spremembe osnovnih predpostavk. Komisija meni, da so take spremembe nepomembne v primerjavi s spremembami, opravljenimi v naslednjih študijah načela VPTP.

| (134) | Pregledi občutljivosti, ki jih je opravila Komisija, se zdijo še toliko bolj smiselni, ker so manj kot leto po študiji načela VPTP iz leta 2010 poljski organi prejeli dopolnjeno analizo, ki je pokazala, da bi bila neto sedanja vrednost projekta precej nižja in bi bila samo [...] milijonov PLN (približno [...] EUR). Zato se je maja 2011 neto sedanja vrednost projekta v primerjavi s prvotnim projektom znižala za [...] %. |
| --- | --- |

(134)

Pregledi občutljivosti, ki jih je opravila Komisija, se zdijo še toliko bolj smiselni, ker so manj kot leto po študiji načela VPTP iz leta 2010 poljski organi prejeli dopolnjeno analizo, ki je pokazala, da bi bila neto sedanja vrednost projekta precej nižja in bi bila samo [...] milijonov PLN (približno [...] EUR). Zato se je maja 2011 neto sedanja vrednost projekta v primerjavi s prvotnim projektom znižala za [...] %.

| (135) | Komisija poleg tega ugotavlja, da so pozitivni rezultati študije načela VPTP iz leta 2010 tudi zelo odvisni od končne vrednosti naložbe na koncu obdobja, zajetega v poslovni načrt (tj. leta 2040). Diskontirani denarni tok družbe v obdobju 2010–2040 je tako negativen in znaša –[...] milijonov PLN. Diskontirana končna vrednost 30. junija 2010 je [...] milijonov PLN. |
| --- | --- |

(135)

Komisija poleg tega ugotavlja, da so pozitivni rezultati študije načela VPTP iz leta 2010 tudi zelo odvisni od končne vrednosti naložbe na koncu obdobja, zajetega v poslovni načrt (tj. leta 2040). Diskontirani denarni tok družbe v obdobju 2010–2040 je tako negativen in znaša –[...] milijonov PLN. Diskontirana končna vrednost 30. junija 2010 je [...] milijonov PLN.

| (136) | Končna vrednost je temeljila na predpostavkah, da bo letna stopnja rasti denarnega toka naložbe po letu 2040 [...] %. V skladu z običajno prakso stopnja rasti podjetja ne bi smela biti višja od stopnje rasti gospodarstva, v katerem deluje (tj. v smislu rasti BDP). Končna vrednost se izračuna za čas, ko naj bi podjetje predvidoma dozorelo, čimer se tako konča obdobje visoke rasti podjetja. Ker se pričakuje, da gospodarstvo vključuje podjetja z visoko rastjo in podjetja s stabilno rastjo, se torej tudi predvideva, da bo stopnja rasti zrelih podjetij nižja od povprečne stopnje rasti celotnega gospodarstva. Poljska v svojih pripombah ni navedla podlage, na kateri je določila dolgoročno stopnjo rasti, ki [...] %, je pa pojasnila, da je dolgoročna stopnja rasti nominalna stopnja rasti. Komisija je na podlagi informacij MDS ugotovila, da so napovedi realne rasti BDP na Poljskem, ki so bile na voljo na začetku leta 2010, kazale, da se bo nominalna stopnja rasti poljskega gospodarstva gibala od 5,6 % v letu 2011 do 6,6 % v letu 2015. Ob 2,5-odstotni inflaciji naj bi realni BDP po pričakovanjih zrasel za 4 %. Zato bi se lahko izbira [...]-odstotne nominalne stopnje rasti za letališče Gdynia na prvi pogled zdela skladna z informacijami, ki so bile na voljo v tistem času, in običajno prakso izbire nižje stopnje rasti od stopnje rasti gospodarstva. Vendar se z izbiro višje dolgoročne stopnje rasti od inflacije (ki je bila aprila 2010 ocenjena na 2,5 %) v poslovnem načrtu predvideva, da bo letališče raslo vsako leto tudi po letu 2040.

  Preglednica 7


  Podatki in napovedi MDS glede BDP in inflacije iz aprila 2010 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast BDP (v %) (stalne cene) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| Rast BDP (v %) (tekoče cene) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| Inflacija (v %) | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Vir: | Mednarodni denarni sklad, podatkovna zbirka World Economic Outlook Database, april 2010 (preneseno s spletnega naslova http://www.imf.org/external/data.htm). |

(136)

Končna vrednost je temeljila na predpostavkah, da bo letna stopnja rasti denarnega toka naložbe po letu 2040 [...] %. V skladu z običajno prakso stopnja rasti podjetja ne bi smela biti višja od stopnje rasti gospodarstva, v katerem deluje (tj. v smislu rasti BDP). Končna vrednost se izračuna za čas, ko naj bi podjetje predvidoma dozorelo, čimer se tako konča obdobje visoke rasti podjetja. Ker se pričakuje, da gospodarstvo vključuje podjetja z visoko rastjo in podjetja s stabilno rastjo, se torej tudi predvideva, da bo stopnja rasti zrelih podjetij nižja od povprečne stopnje rasti celotnega gospodarstva. Poljska v svojih pripombah ni navedla podlage, na kateri je določila dolgoročno stopnjo rasti, ki [...] %, je pa pojasnila, da je dolgoročna stopnja rasti nominalna stopnja rasti. Komisija je na podlagi informacij MDS ugotovila, da so napovedi realne rasti BDP na Poljskem, ki so bile na voljo na začetku leta 2010, kazale, da se bo nominalna stopnja rasti poljskega gospodarstva gibala od 5,6 % v letu 2011 do 6,6 % v letu 2015. Ob 2,5-odstotni inflaciji naj bi realni BDP po pričakovanjih zrasel za 4 %. Zato bi se lahko izbira [...]-odstotne nominalne stopnje rasti za letališče Gdynia na prvi pogled zdela skladna z informacijami, ki so bile na voljo v tistem času, in običajno prakso izbire nižje stopnje rasti od stopnje rasti gospodarstva. Vendar se z izbiro višje dolgoročne stopnje rasti od inflacije (ki je bila aprila 2010 ocenjena na 2,5 %) v poslovnem načrtu predvideva, da bo letališče raslo vsako leto tudi po letu 2040.

Preglednica 7

Podatki in napovedi MDS glede BDP in inflacije iz aprila 2010

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Rast BDP (v %) (stalne cene)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

Rast BDP (v %) (tekoče cene)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

Inflacija (v %)

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Vir:

Mednarodni denarni sklad, podatkovna zbirka World Economic Outlook Database, april 2010 (preneseno s spletnega naslova http://www.imf.org/external/data.htm).

| (137) | Komisija poleg tega ugotavlja, da je v tem primeru glede na posebno dolgo obdobje napovedi in časovno oddaljenost datuma, za katerega je bila izračunana končna vrednost, določitev najustreznejše stopnje rasti še bolj zapletena in negotova naloga. Napovedi rasti BDP v resnici redko presegajo pet let, medtem ko je bilo treba v tem primeru z modelom predvideti razumno stopnjo rasti za letališče po 30 letih delovanja. To dejstvo kaže, da bi preudaren vlagatelj opravil raznovrstne preizkuse občutljivosti. |
| --- | --- |

(137)

Komisija poleg tega ugotavlja, da je v tem primeru glede na posebno dolgo obdobje napovedi in časovno oddaljenost datuma, za katerega je bila izračunana končna vrednost, določitev najustreznejše stopnje rasti še bolj zapletena in negotova naloga. Napovedi rasti BDP v resnici redko presegajo pet let, medtem ko je bilo treba v tem primeru z modelom predvideti razumno stopnjo rasti za letališče po 30 letih delovanja. To dejstvo kaže, da bi preudaren vlagatelj opravil raznovrstne preizkuse občutljivosti.

| (138) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je v poznejših dopolnitvah prvotnega poslovnega načrta stopnja stabilne rasti znižala z [...] % na [...] %. Vendar Poljska ni zagotovila jasne razlage v zvezi s tem znižanjem. Končna vrednost je povezana s predvideno stopnjo nenehne stabilne rasti in predvidenimi donosi, ki se pričakujejo v obdobju stabilne rasti. Komisija je opravila več preizkusov občutljivosti, ki so potrdili, da je ugotovitev študije načela VPTP iz leta 2010 zelo občutljiva za manjše realne spremembe osnovnih predpostavk. Stopnja stabilne rasti, pri kateri se po poslovnem načrtu iz leta 2010 doseže negativna neto sedanja vrednost, je približno [...] %. Če pa se domneva, da so prihodki le [...] % nižji od predvidenih, je stopnja stabilne rasti, pri kateri postane projekt nedonosen, [...] %. |
| --- | --- |

(138)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je v poznejših dopolnitvah prvotnega poslovnega načrta stopnja stabilne rasti znižala z [...] % na [...] %. Vendar Poljska ni zagotovila jasne razlage v zvezi s tem znižanjem. Končna vrednost je povezana s predvideno stopnjo nenehne stabilne rasti in predvidenimi donosi, ki se pričakujejo v obdobju stabilne rasti. Komisija je opravila več preizkusov občutljivosti, ki so potrdili, da je ugotovitev študije načela VPTP iz leta 2010 zelo občutljiva za manjše realne spremembe osnovnih predpostavk. Stopnja stabilne rasti, pri kateri se po poslovnem načrtu iz leta 2010 doseže negativna neto sedanja vrednost, je približno [...] %. Če pa se domneva, da so prihodki le [...] % nižji od predvidenih, je stopnja stabilne rasti, pri kateri postane projekt nedonosen, [...] %.

| (139) | Pri modelu stopnje stabilne rasti, uporabljenem za izračun končne vrednosti, je treba v tem primeru prav tako predvideti datum, na katerega bo podjetje začelo rasti s stabilno stopnjo, ki jo lahko neskončno vzdržuje. V študiji načela VPTP iz leta 2010 je bilo kot ta datum določeno leto 2040, kar pomeni 30-letno obdobje napovedi (2010–2040). V dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 se je obdobje napovedi skrajšalo na 18 let (2012–2030), tako da je bila končna vrednost izračunana za leto 2030. Če se to obdobje uporabi za študijo načela VPTP iz leta 2010, postane neto sedanja vrednost negativna. |
| --- | --- |

(139)

Pri modelu stopnje stabilne rasti, uporabljenem za izračun končne vrednosti, je treba v tem primeru prav tako predvideti datum, na katerega bo podjetje začelo rasti s stabilno stopnjo, ki jo lahko neskončno vzdržuje. V študiji načela VPTP iz leta 2010 je bilo kot ta datum določeno leto 2040, kar pomeni 30-letno obdobje napovedi (2010–2040). V dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 se je obdobje napovedi skrajšalo na 18 let (2012–2030), tako da je bila končna vrednost izračunana za leto 2030. Če se to obdobje uporabi za študijo načela VPTP iz leta 2010, postane neto sedanja vrednost negativna.

| (140) | Komisija ugotavlja še, da je v študiji načela VPTP iz leta 2012 izrecno navedeno, da bi preudaren vlagatelj upošteval dejstvo, da je potrebnega posebej veliko časa, preden projekt postane donosen (glej razdelek 4.10.1.2 študije načela VPTP iz leta 2012, v kateri je ugotovljeno, da „pozitivni rezultat neto sedanje vrednosti dokazuje, da je naložba v letališče Gdynia-Kosakowo lahko zanimiva za morebitne vlagatelje. Vendar bodo morali vlagatelji pred kakršno koli odločitvijo upoštevati tudi dolgoročno naložbeno obdobje, značilno za infrastrukturne naložbene projekte“). |
| --- | --- |

(140)

Komisija ugotavlja še, da je v študiji načela VPTP iz leta 2012 izrecno navedeno, da bi preudaren vlagatelj upošteval dejstvo, da je potrebnega posebej veliko časa, preden projekt postane donosen (glej razdelek 4.10.1.2 študije načela VPTP iz leta 2012, v kateri je ugotovljeno, da „pozitivni rezultat neto sedanje vrednosti dokazuje, da je naložba v letališče Gdynia-Kosakowo lahko zanimiva za morebitne vlagatelje. Vendar bodo morali vlagatelji pred kakršno koli odločitvijo upoštevati tudi dolgoročno naložbeno obdobje, značilno za infrastrukturne naložbene projekte“).

| (141) | Komisija ugotavlja, da so se leta 2010, ko je bila opravljena prva študija načela VPTP, v poslovnem načrtu in izračunih neto sedanje vrednosti upoštevale vse naložbe v osnovna sredstva, vključno z izdatki, povezanimi z obveznostmi v javnem interesu (gasilske enote, varnost, carina itd.). Ugotavlja še, da se ta pristop zdi pravilen, glede na to, da so taki izdatki neločljivo povezani z gradnjo in delovanjem letališča (in so torej dodatni stroški projekta). |
| --- | --- |

(141)

Komisija ugotavlja, da so se leta 2010, ko je bila opravljena prva študija načela VPTP, v poslovnem načrtu in izračunih neto sedanje vrednosti upoštevale vse naložbe v osnovna sredstva, vključno z izdatki, povezanimi z obveznostmi v javnem interesu (gasilske enote, varnost, carina itd.). Ugotavlja še, da se ta pristop zdi pravilen, glede na to, da so taki izdatki neločljivo povezani z gradnjo in delovanjem letališča (in so torej dodatni stroški projekta).

| (142) | Vendar je Komisija preučila donosnost projekta na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010 tudi brez naložb v osnovna sredstva za naloge s področja javne politike. |
| --- | --- |

(142)

Vendar je Komisija preučila donosnost projekta na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010 tudi brez naložb v osnovna sredstva za naloge s področja javne politike.

| (143) | Informacije, ki jih je predložila Poljska, ne omogočajo natančne opredelitve, katere elemente naložb v osnovna sredstva in stroškov poslovanja je mogoče pripisati javnemu interesu. Komisija ugotavlja, da Poljska v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 ni upoštevala naložb, ki spadajo na področje javne politike, v nasprotju s študijo načela VPTP iz leta 2010. Komisija je vseeno znova izračunala neto sedanjo vrednost in izključila več opredeljivih postavk naložb v osnovna sredstva, ki so jasno povezane z dejavnostmi v javnem interesu. Iz izračuna neto sedanje vrednosti je izključila zlasti naslednje naložbe v osnovna sredstva: „gasilska vozila in oprema“, „letališka ograja in nadzor“ in „oprema za letališke varnostnike“ v znesku [...] milijonov PLN (nominalna vsota). |
| --- | --- |

(143)

Informacije, ki jih je predložila Poljska, ne omogočajo natančne opredelitve, katere elemente naložb v osnovna sredstva in stroškov poslovanja je mogoče pripisati javnemu interesu. Komisija ugotavlja, da Poljska v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 ni upoštevala naložb, ki spadajo na področje javne politike, v nasprotju s študijo načela VPTP iz leta 2010. Komisija je vseeno znova izračunala neto sedanjo vrednost in izključila več opredeljivih postavk naložb v osnovna sredstva, ki so jasno povezane z dejavnostmi v javnem interesu. Iz izračuna neto sedanje vrednosti je izključila zlasti naslednje naložbe v osnovna sredstva: „gasilska vozila in oprema“, „letališka ograja in nadzor“ in „oprema za letališke varnostnike“ v znesku [...] milijonov PLN (nominalna vsota).

| (144) | V študiji načela VPTP iz leta 2010 se zaradi izključitve izdatkov za dejavnosti v javnem interesu diskontirani denarni tok poveča na približno –[...] milijonov PLN (ali povedano drugače, predvidene diskontirane izgube v obdobju 2010–2040 se znižajo za [...] milijonov PLN, z –[...] milijonov PLN na –[...] milijonov PLN. Če se končna vrednost ne spremeni (in znaša [...] milijonov PLN), se neto sedanja vrednost projekta poveča z [...] milijonov PLN na [...] milijonov PLN (tj. z [...] milijonov EUR se poveča na [...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(144)

V študiji načela VPTP iz leta 2010 se zaradi izključitve izdatkov za dejavnosti v javnem interesu diskontirani denarni tok poveča na približno –[...] milijonov PLN (ali povedano drugače, predvidene diskontirane izgube v obdobju 2010–2040 se znižajo za [...] milijonov PLN, z –[...] milijonov PLN na –[...] milijonov PLN. Če se končna vrednost ne spremeni (in znaša [...] milijonov PLN), se neto sedanja vrednost projekta poveča z [...] milijonov PLN na [...] milijonov PLN (tj. z [...] milijonov EUR se poveča na [...] milijonov EUR).

| (145) | Opravljeni so bili nadaljnji preizkusi občutljivosti, ki so pokazali, da postane neto sedanja vrednost negativna z naslednjimi spremembami: z zmanjšanjem skupnih prihodkov za [...] %, z zmanjšanjem prihodkov iz letaliških pristojbin za [...] % ali z zmanjšanjem skupnih prihodkov za [...] % v povezavi s stroški, višjimi za [...] % (vse na letni podlagi). Glede na zelo nerealne predpostavke v zvezi z letališkimi pristojbinami (za [...] % višjimi od letališča Gdansk (55)) in preveč optimistične napovedi prometa (napovedi, spremenjene z [...] % na [...] % nižje od prvotno predvidenih) taki preizkusi občutljivosti kažejo, da bi malo realnejše predpostavke pripeljale do ugotovitve, da projekt ne bo donosen. |
| --- | --- |

(145)

Opravljeni so bili nadaljnji preizkusi občutljivosti, ki so pokazali, da postane neto sedanja vrednost negativna z naslednjimi spremembami: z zmanjšanjem skupnih prihodkov za [...] %, z zmanjšanjem prihodkov iz letaliških pristojbin za [...] % ali z zmanjšanjem skupnih prihodkov za [...] % v povezavi s stroški, višjimi za [...] % (vse na letni podlagi). Glede na zelo nerealne predpostavke v zvezi z letališkimi pristojbinami (za [...] % višjimi od letališča Gdansk (55)) in preveč optimistične napovedi prometa (napovedi, spremenjene z [...] % na [...] % nižje od prvotno predvidenih) taki preizkusi občutljivosti kažejo, da bi malo realnejše predpostavke pripeljale do ugotovitve, da projekt ne bo donosen.

| (146) | Če se opredeljivi izdatki za dejavnosti v javnem interesu izključijo iz študije načela VPTP iz leta 2010, preizkusi občutljivosti kažejo, da bi neto sedanja vrednost postala negativna, če bi se predvideni prihodki iz letaliških pristojbin za nizkocenovne prevoznike (brez znižanja letaliških pristojbin za čarterske lete) znižali za [...] % na leto, ob ohranitvi čarterskih prihodkov, vseh drugih prihodkov, stroškov poslovanja in naložb v osnovna sredstva, kot je bilo predvideno v poslovnem načrtu (ob upoštevanju, da se začnejo prihodki v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki ustvarjati leta 2017 in se sčasoma povečujejo). |
| --- | --- |

(146)

Če se opredeljivi izdatki za dejavnosti v javnem interesu izključijo iz študije načela VPTP iz leta 2010, preizkusi občutljivosti kažejo, da bi neto sedanja vrednost postala negativna, če bi se predvideni prihodki iz letaliških pristojbin za nizkocenovne prevoznike (brez znižanja letaliških pristojbin za čarterske lete) znižali za [...] % na leto, ob ohranitvi čarterskih prihodkov, vseh drugih prihodkov, stroškov poslovanja in naložb v osnovna sredstva, kot je bilo predvideno v poslovnem načrtu (ob upoštevanju, da se začnejo prihodki v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki ustvarjati leta 2017 in se sčasoma povečujejo).

| (147) | Poleg tega je treba opozoriti, da je projekt donosen samo na podlagi končne vrednosti (tj. vrednosti letališča od leta 2040 ob predvideni [...]-odstotni nenehni letni rasti denarnega toka). Do leta 2040 ustvarja projekt negativen denarni tok. |
| --- | --- |

(147)

Poleg tega je treba opozoriti, da je projekt donosen samo na podlagi končne vrednosti (tj. vrednosti letališča od leta 2040 ob predvideni [...]-odstotni nenehni letni rasti denarnega toka). Do leta 2040 ustvarja projekt negativen denarni tok.

| (148) | Tudi če se donosnost projekta preuči na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010 brez naložb v osnovna sredstva za naloge, ki spadajo na področje javne politike, zato ni mogoče jasno skleniti, da bi zasebni vlagatelj izvedel zadevno naložbo. |
| --- | --- |

(148)

Tudi če se donosnost projekta preuči na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010 brez naložb v osnovna sredstva za naloge, ki spadajo na področje javne politike, zato ni mogoče jasno skleniti, da bi zasebni vlagatelj izvedel zadevno naložbo.

Povzetek in sklepne ugotovitve

| (149) | Preureditev letališča Gdynia pomeni precejšnjo naložbo in dolgo obdobje negativnih denarnih tokov. Poslovni načrt dejansko kaže, da je kumulativni diskontirani denarni tok v obdobju napovedi 2010–2040 negativen (–[...] milijonov PLN ali –[...] milijonov EUR). Po poslovnem načrtu projekt doseže pozitivne rezultate samo na podlagi diskontirane končne vrednosti [...] milijonov PLN, izračunane za leto 2040 in naprej, ob predpostavki, da letališče letno in za vedno raste z nominalno stopnjo [...] %. Kljub pomembnim negotovostim, značilnim za tako dolgoročen projekt, poslovni načrt ne vsebuje analize občutljivosti, zaradi česar se razlikuje od analize, ki bi jo preudaren vlagatelj opravil v zvezi s takim projektom. |
| --- | --- |

(149)

Preureditev letališča Gdynia pomeni precejšnjo naložbo in dolgo obdobje negativnih denarnih tokov. Poslovni načrt dejansko kaže, da je kumulativni diskontirani denarni tok v obdobju napovedi 2010–2040 negativen (–[...] milijonov PLN ali –[...] milijonov EUR). Po poslovnem načrtu projekt doseže pozitivne rezultate samo na podlagi diskontirane končne vrednosti [...] milijonov PLN, izračunane za leto 2040 in naprej, ob predpostavki, da letališče letno in za vedno raste z nominalno stopnjo [...] %. Kljub pomembnim negotovostim, značilnim za tako dolgoročen projekt, poslovni načrt ne vsebuje analize občutljivosti, zaradi česar se razlikuje od analize, ki bi jo preudaren vlagatelj opravil v zvezi s takim projektom.

| (150) | Analiza Komisije poleg tega ugotavlja, da poslovni načrt temelji na raznovrstnih predpostavkah, ki so optimistične in nerealne glede na bližino letališča Gdansk, ki ima enak poslovni model, neizkoriščene zmogljivosti in širitvene načrte. Več preizkusov občutljivosti kaže, da postane neto sedanja vrednost projekta negativna ob manjših realnih spremembah osnovnih predpostavk. |
| --- | --- |

(150)

Analiza Komisije poleg tega ugotavlja, da poslovni načrt temelji na raznovrstnih predpostavkah, ki so optimistične in nerealne glede na bližino letališča Gdansk, ki ima enak poslovni model, neizkoriščene zmogljivosti in širitvene načrte. Več preizkusov občutljivosti kaže, da postane neto sedanja vrednost projekta negativna ob manjših realnih spremembah osnovnih predpostavk.

| (151) | Komisija glede na zgornje navedbe meni, da se zasebni vlagatelj ne bi odločil za začetek zadevnega naložbenega projekta na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010. Odločitev občin Gdynia in Kosakowo zato upravljavcu letališča omogoča gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil. |
| --- | --- |

(151)

Komisija glede na zgornje navedbe meni, da se zasebni vlagatelj ne bi odločil za začetek zadevnega naložbenega projekta na podlagi študije načela VPTP iz leta 2010. Odločitev občin Gdynia in Kosakowo zato upravljavcu letališča omogoča gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil.

Uporaba načela VPTP na podlagi študije načela VPTP iz leta 2011 in dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012

| (152) | Komisija v zvezi s študijama načela VPTP iz let 2011 in 2012 (ter sredstvi, za katera Poljska trdi, da so bila vložena v družbo upravljavca letališča po teh študijah) meni, da je bila zaveza o teh dokapitalizacijah sprejeta že z delničarskim sporazumom, podpisanim 11. marca 2011 (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), tj. pred izvedbo študij načela VPTP iz let 2011 in 2012. Delničarja sta odločitve o naložbi tako sprejela že pred izvedbo študij načela VPTP iz let 2011 in 2012, čeprav sta jih uresničila pozneje. Komisija poleg tega meni, da dokapitalizacij, opravljenih po študijah načela VPTP iz let 2011 in 2012, ni mogoče obravnavati kot samostojne, ločeno sprejete odločitve o naložbah, saj se nanašajo na isti naložbeni projekt, ki sta ga javna delničarja začela izvajati najpozneje leta 2010, in pomenijo samo prilagoditev ali dopolnitev prvotnega projekta. |
| --- | --- |

(152)

Komisija v zvezi s študijama načela VPTP iz let 2011 in 2012 (ter sredstvi, za katera Poljska trdi, da so bila vložena v družbo upravljavca letališča po teh študijah) meni, da je bila zaveza o teh dokapitalizacijah sprejeta že z delničarskim sporazumom, podpisanim 11. marca 2011 (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), tj. pred izvedbo študij načela VPTP iz let 2011 in 2012. Delničarja sta odločitve o naložbi tako sprejela že pred izvedbo študij načela VPTP iz let 2011 in 2012, čeprav sta jih uresničila pozneje. Komisija poleg tega meni, da dokapitalizacij, opravljenih po študijah načela VPTP iz let 2011 in 2012, ni mogoče obravnavati kot samostojne, ločeno sprejete odločitve o naložbah, saj se nanašajo na isti naložbeni projekt, ki sta ga javna delničarja začela izvajati najpozneje leta 2010, in pomenijo samo prilagoditev ali dopolnitev prvotnega projekta.

| (153) | Kot je navedeno že zgoraj, Komisija zato meni, da bi študiji lahko dokazali, da je Poljska ravnala kot zasebni vlagatelj, samo če bi pokazali, da bi naložba dodatnih sredstev v projekt omogočila ustrezno donosnost kapitala, ki je že bil vložen in bo še vložen (ali ustrezno donosnost tega kapitala tudi ob upoštevanju tveganja, da bo treba vrniti kakršno koli nezakonito pomoč, prejeto v preteklosti). |
| --- | --- |

(153)

Kot je navedeno že zgoraj, Komisija zato meni, da bi študiji lahko dokazali, da je Poljska ravnala kot zasebni vlagatelj, samo če bi pokazali, da bi naložba dodatnih sredstev v projekt omogočila ustrezno donosnost kapitala, ki je že bil vložen in bo še vložen (ali ustrezno donosnost tega kapitala tudi ob upoštevanju tveganja, da bo treba vrniti kakršno koli nezakonito pomoč, prejeto v preteklosti).

| (154) | Vendar študiji tega nista pokazali in se zdita nezanesljivi iz razlogov, predstavljenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(154)

Vendar študiji tega nista pokazali in se zdita nezanesljivi iz razlogov, predstavljenih v nadaljevanju.

Uporaba načela VPTP na podlagi dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2011

| (155) | Prva dopolnitev študije načela VPTP je bila opravljena maja 2011. Čeprav je bila zaveza glede dokapitalizacij, opravljenih po izvedbi te študije načela VPTP, sprejeta pred majem 2011 (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), je Komisija preučila še, ali je na podlagi informacij iz te ekonomske študije dokapitalizacije mogoče obravnavati, kot da ustrezajo ravnanju zasebnega vlagatelja, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva. V študiji načela VPTP iz leta 2011 so prihodki iz projekta ostali nespremenjeni, naložbe v osnovna sredstva pa so se povečale (glej sliko 3, ki prikazuje kumulativne naložbe v osnovna sredstva v realni vrednosti iz leta 2010). V tej študiji se upoštevajo tudi predhodne dokapitalizacije in že opravljene naložbe v osnovna sredstva. Povprečni tehtani stroški kapitala so se malce znižali (z [...] % na [...] %), dolgoročna stopnja rasti pa se je znižala z [...] % na [...] %. Zaradi teh sprememb se je neto sedanja vrednost precej znižala, na [...] milijonov PLN (približno [...] EUR). Vzrok za to so bile večje izgube (diskontirani denarni tok v obdobju 2011–2030 bi bil –[...] milijonov PLN), končna vrednost pa bi se malce znižala, na [...] milijonov PLN. |
| --- | --- |

(155)

Prva dopolnitev študije načela VPTP je bila opravljena maja 2011. Čeprav je bila zaveza glede dokapitalizacij, opravljenih po izvedbi te študije načela VPTP, sprejeta pred majem 2011 (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), je Komisija preučila še, ali je na podlagi informacij iz te ekonomske študije dokapitalizacije mogoče obravnavati, kot da ustrezajo ravnanju zasebnega vlagatelja, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva. V študiji načela VPTP iz leta 2011 so prihodki iz projekta ostali nespremenjeni, naložbe v osnovna sredstva pa so se povečale (glej sliko 3, ki prikazuje kumulativne naložbe v osnovna sredstva v realni vrednosti iz leta 2010). V tej študiji se upoštevajo tudi predhodne dokapitalizacije in že opravljene naložbe v osnovna sredstva. Povprečni tehtani stroški kapitala so se malce znižali (z [...] % na [...] %), dolgoročna stopnja rasti pa se je znižala z [...] % na [...] %. Zaradi teh sprememb se je neto sedanja vrednost precej znižala, na [...] milijonov PLN (približno [...] EUR). Vzrok za to so bile večje izgube (diskontirani denarni tok v obdobju 2011–2030 bi bil –[...] milijonov PLN), končna vrednost pa bi se malce znižala, na [...] milijonov PLN.

| (156) | Komisija zato ugotavlja, da odločitev občin Gdynia in Kosakowo o financiranju preureditve vojaškega letališča Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) v civilno letališče tudi na podlagi dopolnjene študije VPTP iz leta 2011 ni skladna z načelom VPTP, zato omogoča gospodarsko prednost, ki je upravljavec letališča pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil. |
| --- | --- |

(156)

Komisija zato ugotavlja, da odločitev občin Gdynia in Kosakowo o financiranju preureditve vojaškega letališča Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) v civilno letališče tudi na podlagi dopolnjene študije VPTP iz leta 2011 ni skladna z načelom VPTP, zato omogoča gospodarsko prednost, ki je upravljavec letališča pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil.

Uporaba načela VPTP na podlagi dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012

| (157) | Poljska meni, da bi morala Komisija preučiti skladnost z načelom VPTP na podlagi študije načela VPTP iz leta 2012. Čeprav je bila zaveza glede dokapitalizacij, opravljenih po izvedbi te študije načela VPTP, sprejeta prej (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), je Komisija, da bi odgovorila na ta argument, preučila tudi, ali je na podlagi informacij iz te ekonomske študije dokapitalizacije mogoče obravnavati, kot da ustrezajo ravnanju zasebnega vlagatelja, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(157)

Poljska meni, da bi morala Komisija preučiti skladnost z načelom VPTP na podlagi študije načela VPTP iz leta 2012. Čeprav je bila zaveza glede dokapitalizacij, opravljenih po izvedbi te študije načela VPTP, sprejeta prej (glej uvodno izjavo 33 zgoraj), je Komisija, da bi odgovorila na ta argument, preučila tudi, ali je na podlagi informacij iz te ekonomske študije dokapitalizacije mogoče obravnavati, kot da ustrezajo ravnanju zasebnega vlagatelja, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva.

| (158) | Komisija ugotavlja, da se v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 upoštevajo tudi predhodne dokapitalizacije in že opravljene naložbe v osnovna sredstva. Dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 kaže, da je rezultat financiranja, zagotovljenega družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, pozitivna vrednost lastniškega kapitala v višini [...] milijonov PLN (približno [...] milijonov EUR) za njene delničarje. Poleg tega je notranja stopnja donosa naložbenega projekta, ki znaša [...] %, višja od predvidenih stroškov kapitala upravljavca letališča ([...] %). |
| --- | --- |

(158)

Komisija ugotavlja, da se v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012 upoštevajo tudi predhodne dokapitalizacije in že opravljene naložbe v osnovna sredstva. Dopolnjena študija načela VPTP iz leta 2012 kaže, da je rezultat financiranja, zagotovljenega družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, pozitivna vrednost lastniškega kapitala v višini [...] milijonov PLN (približno [...] milijonov EUR) za njene delničarje. Poleg tega je notranja stopnja donosa naložbenega projekta, ki znaša [...] %, višja od predvidenih stroškov kapitala upravljavca letališča ([...] %).

| (159) | V študiji načela VPTP iz leta 2012 se primerja vrednost lastniškega kapitala družbe z nadaljnjimi naložbami v okoliščinah, v katerih novo letališče začne delovati („osnovni scenarij“), z vrednostjo lastniškega kapitala družbe brez nadaljnjih naložb v okoliščinah, v katerih se junija 2012 naložbeni projekt opusti („hipotetični scenarij“) (56). |
| --- | --- |

(159)

V študiji načela VPTP iz leta 2012 se primerja vrednost lastniškega kapitala družbe z nadaljnjimi naložbami v okoliščinah, v katerih novo letališče začne delovati („osnovni scenarij“), z vrednostjo lastniškega kapitala družbe brez nadaljnjih naložb v okoliščinah, v katerih se junija 2012 naložbeni projekt opusti („hipotetični scenarij“) (56).

| (160) | V zvezi s tem je Komisija že ugotovila, da dokapitalizacij, opravljenih po letu 2010, ni mogoče obravnavati ločeno od prvotne odločitve o naložbi, sprejete letal 2010. Pravilni hipotetični scenarij iz leta 2010 bi bil, da se projekt ne začne izvajati. Po trditvah Poljske je bilo v skladu z zakupno pogodbo Kosakowemu dovoljeno, da zemljišče uporabi samo za civilno letališče. Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj že na začetku ne bi sklenil take pogodbe, če načrti za razvoj novega civilnega letališča na tem območju ne bi pokazali realnih možnosti za dobičkonosnost take naložbe. Hipotetični scenarij, opredeljen v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012, je torej izkrivljen zaradi predhodne odločitve, ki ni ustrezala ravnanju zasebnega vlagatelja. Povedano drugače, pravilni hipotetični scenarij iz let 2010 in 2012 bi bil scenarij, po katerem se projekt gradnje zadevnega civilnega letališča ne bi izvedel, saj se vse dokapitalizacije in študije načela VPTP, ki jih je opravila Poljska, nanašajo na izvedbo istega naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(160)

V zvezi s tem je Komisija že ugotovila, da dokapitalizacij, opravljenih po letu 2010, ni mogoče obravnavati ločeno od prvotne odločitve o naložbi, sprejete letal 2010. Pravilni hipotetični scenarij iz leta 2010 bi bil, da se projekt ne začne izvajati. Po trditvah Poljske je bilo v skladu z zakupno pogodbo Kosakowemu dovoljeno, da zemljišče uporabi samo za civilno letališče. Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj že na začetku ne bi sklenil take pogodbe, če načrti za razvoj novega civilnega letališča na tem območju ne bi pokazali realnih možnosti za dobičkonosnost take naložbe. Hipotetični scenarij, opredeljen v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012, je torej izkrivljen zaradi predhodne odločitve, ki ni ustrezala ravnanju zasebnega vlagatelja. Povedano drugače, pravilni hipotetični scenarij iz let 2010 in 2012 bi bil scenarij, po katerem se projekt gradnje zadevnega civilnega letališča ne bi izvedel, saj se vse dokapitalizacije in študije načela VPTP, ki jih je opravila Poljska, nanašajo na izvedbo istega naložbenega projekta.

| (161) | Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da osnovni scenarij iz dopolnjene študije VPTP iz leta 2012, ki jo je predložila Poljska, temelji na poslovnem načrtu, v katerem so predvideni denarni tokovi za vlagatelje kapitala v obdobju 2012–2030 (tj. v obdobju visoke rasti) (57). V času izvedbe dopolnjene študije VPTP iz leta 2012 je Poljska predvidevala, da bo letališče leta 2014 imelo približno [...] potnikov, nato pa bo postopno razširilo svoje dejavnosti na [...] potnikov leta 2020 in približno [...] leta 2028 (glej napoved razvoja potniškega prometa v preglednici 8 spodaj).

  Preglednica 8


  Napovedi potniškega prometa za letališče Gdynia (v tisočih)
















  Predvideni razvoj potniškega prometa |
| --- | --- |
| Leto | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Skupaj | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083,7 |

(161)

Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da osnovni scenarij iz dopolnjene študije VPTP iz leta 2012, ki jo je predložila Poljska, temelji na poslovnem načrtu, v katerem so predvideni denarni tokovi za vlagatelje kapitala v obdobju 2012–2030 (tj. v obdobju visoke rasti) (57). V času izvedbe dopolnjene študije VPTP iz leta 2012 je Poljska predvidevala, da bo letališče leta 2014 imelo približno [...] potnikov, nato pa bo postopno razširilo svoje dejavnosti na [...] potnikov leta 2020 in približno [...] leta 2028 (glej napoved razvoja potniškega prometa v preglednici 8 spodaj).

Preglednica 8

Napovedi potniškega prometa za letališče Gdynia (v tisočih)

Predvideni razvoj potniškega prometa

Leto

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Skupaj

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083,7

| (162) | V skladu z dopolnjeno študijo VPTP iz leta 2012 se predvideva, da bo imel po letu 2030 upravljavec letališča stopnjo neskončne stabilne rasti, ki znaša [...]. Na podlagi te predpostavke je Poljska izračunala končno vrednost upravljavca letališča leta 2030. |
| --- | --- |

(162)

V skladu z dopolnjeno študijo VPTP iz leta 2012 se predvideva, da bo imel po letu 2030 upravljavec letališča stopnjo neskončne stabilne rasti, ki znaša [...]. Na podlagi te predpostavke je Poljska izračunala končno vrednost upravljavca letališča leta 2030.

| (163) | Komisija ugotavlja, da so tako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 ključni dejavnik za ustvarjanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov upravljavca letališča Gdynia pričakovani prihodki od letalstva, ki bodo odvisni od števila potnikov in ravni letaliških pristojbin, ki jih plačujejo letalske družbe. |
| --- | --- |

(163)

Komisija ugotavlja, da so tako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 ključni dejavnik za ustvarjanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov upravljavca letališča Gdynia pričakovani prihodki od letalstva, ki bodo odvisni od števila potnikov in ravni letaliških pristojbin, ki jih plačujejo letalske družbe.

| (164) | V zvezi s predvidenim razvojem potniškega prometa Poljska trdi, da se bo povpraševanje po storitvah potniškega prometa v zračnem prevozu sčasoma povečalo s pričakovanim dvigom poljskega BDP in razvojem regije. Poljska zato meni, da so napovedi prometa previdne in bi dejanski promet lahko presegel napovedanega. Po mnenju Poljske je v posodobljeni napovedi prometa v regiji iz marca 2013 predviden večji promet kot v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s predvidenim razvojem potniškega prometa Poljska trdi, da se bo povpraševanje po storitvah potniškega prometa v zračnem prevozu sčasoma povečalo s pričakovanim dvigom poljskega BDP in razvojem regije. Poljska zato meni, da so napovedi prometa previdne in bi dejanski promet lahko presegel napovedanega. Po mnenju Poljske je v posodobljeni napovedi prometa v regiji iz marca 2013 predviden večji promet kot v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012.

| (165) | Poljska trdi, da je v poslovnem načrtu predvideno, da bo imelo letališče Gdynia manj kot [...] % regionalnega potniškega prometa. Poleg tega meni, da je v razvoju pomorjanskega trga storitev zračnega prevoza še dovolj možnosti za dodatno malo letališče, ki dopolnjuje storitve letališča Gdansk. |
| --- | --- |

(165)

Poljska trdi, da je v poslovnem načrtu predvideno, da bo imelo letališče Gdynia manj kot [...] % regionalnega potniškega prometa. Poleg tega meni, da je v razvoju pomorjanskega trga storitev zračnega prevoza še dovolj možnosti za dodatno malo letališče, ki dopolnjuje storitve letališča Gdansk.

| (166) | Komisija v zvezi s potniškim povpraševanjem meni, da argumenti, predstavljeni v uvodnih izjavah 118–129 v zvezi s konkuriranjem letališča Gdynia letališču Gdansk glede letalskih družb in potnikov, veljajo tudi za preučitev dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012. |
| --- | --- |

(166)

Komisija v zvezi s potniškim povpraševanjem meni, da argumenti, predstavljeni v uvodnih izjavah 118–129 v zvezi s konkuriranjem letališča Gdynia letališču Gdansk glede letalskih družb in potnikov, veljajo tudi za preučitev dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012.

| (167) | Komisija ugotavlja zlasti, da je raven letaliških pristojbin, navedena v študiji načela VPTP iz leta 2012, enaka kot v študiji načela VPTP iz leta 2010. Po mnenju Poljske se pristojbine, uporabljene v študiji načela VPTP iz leta 2012 ne razlikujejo pomembno od običajnih tarif, ki jih zaračunavajo druga mala letališča na Poljskem. Poljska pojasnjuje, da je raven pristojbin v poslovnem načrtu povprečna za celotno obdobje poslovnega načrta (tj. 2014–2040) in da je predvideno, da se bodo dolgoročne pristojbine na letališču Gdansk morale zvišati, ko se bo izboljšal standard storitev na tem letališču. |
| --- | --- |

(167)

Komisija ugotavlja zlasti, da je raven letaliških pristojbin, navedena v študiji načela VPTP iz leta 2012, enaka kot v študiji načela VPTP iz leta 2010. Po mnenju Poljske se pristojbine, uporabljene v študiji načela VPTP iz leta 2012 ne razlikujejo pomembno od običajnih tarif, ki jih zaračunavajo druga mala letališča na Poljskem. Poljska pojasnjuje, da je raven pristojbin v poslovnem načrtu povprečna za celotno obdobje poslovnega načrta (tj. 2014–2040) in da je predvideno, da se bodo dolgoročne pristojbine na letališču Gdansk morale zvišati, ko se bo izboljšal standard storitev na tem letališču.

| (168) | Ker so letališča Gdansk, Bydgoszcz in Szczecin leta 2012 uporabljala enake tarife kot leta 2010 (vključno z enakimi popusti), je Komisija raven pristojbin za letališče Gdansk v študiji načela VPTP iz leta 2012 ocenila enako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 (glej uvodne izjave 122 do 129). |
| --- | --- |

(168)

Ker so letališča Gdansk, Bydgoszcz in Szczecin leta 2012 uporabljala enake tarife kot leta 2010 (vključno z enakimi popusti), je Komisija raven pristojbin za letališče Gdansk v študiji načela VPTP iz leta 2012 ocenila enako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 (glej uvodne izjave 122 do 129).

| (169) | Komisija meni, da vlagatelj pod tržnimi pogoji, ki bi upošteval možnosti za donosnost, odločitev o naložbah v zvezi z zadevnim projektom ne bi utemeljil na pristojbinah, kateri raven bi bila precej višja od neto pristojbin, ki se uporabljajo na drugih poljskih regionalnih letališčih (58), zlasti na letališču Gdansk. |
| --- | --- |

(169)

Komisija meni, da vlagatelj pod tržnimi pogoji, ki bi upošteval možnosti za donosnost, odločitev o naložbah v zvezi z zadevnim projektom ne bi utemeljil na pristojbinah, kateri raven bi bila precej višja od neto pristojbin, ki se uporabljajo na drugih poljskih regionalnih letališčih (58), zlasti na letališču Gdansk.

| (170) | Komisija ugotavlja tudi, da obremenitveni preizkus, ki ga je opravila Poljska, kaže, da vrednost lastniškega kapitala postane negativna, če se potniška pristojbina zniža na [...] PLN. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da bi bila posledica nižje letališke pristojbine, primerljive z letališkimi pristojbinami, ki se plačujejo na drugih poljskih regionalnih letališčih (npr. Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin), negativna vrednost lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(170)

Komisija ugotavlja tudi, da obremenitveni preizkus, ki ga je opravila Poljska, kaže, da vrednost lastniškega kapitala postane negativna, če se potniška pristojbina zniža na [...] PLN. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da bi bila posledica nižje letališke pristojbine, primerljive z letališkimi pristojbinami, ki se plačujejo na drugih poljskih regionalnih letališčih (npr. Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin), negativna vrednost lastniškega kapitala.

| (171) | Komisija poleg tega meni, da vlagatelj pod tržnimi pogoji ne bi določil višje ravni svojih pristojbin na podlagi predpostavke, da se bodo pristojbine na letališču Gdansk dolgoročno zvišale. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je na seznamu pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, predvidena uporaba popustov do leta 2028 (tj. samo za dve leti krajše obdobje kot v poslovnem načrtu za dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012). Tudi če bi se letališke pristojbine na letališču Gdansk višale po letu 2028, Komisij na podlagi tega meni, da so predvidene povprečne letališke pristojbine v obdobju poslovnega načrta (tj. do leta 2030) še vedno višje od povprečne ravni na konkurenčnih letališčih. |
| --- | --- |

(171)

Komisija poleg tega meni, da vlagatelj pod tržnimi pogoji ne bi določil višje ravni svojih pristojbin na podlagi predpostavke, da se bodo pristojbine na letališču Gdansk dolgoročno zvišale. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je na seznamu pristojbin, ki se uporabljajo na letališču Gdansk, predvidena uporaba popustov do leta 2028 (tj. samo za dve leti krajše obdobje kot v poslovnem načrtu za dopolnjeno študijo načela VPTP iz leta 2012). Tudi če bi se letališke pristojbine na letališču Gdansk višale po letu 2028, Komisij na podlagi tega meni, da so predvidene povprečne letališke pristojbine v obdobju poslovnega načrta (tj. do leta 2030) še vedno višje od povprečne ravni na konkurenčnih letališčih.

| (172) | Poljska je potrdila, da so v študiji načela VPTP iz leta 2012 upoštevani stroški poslovanja, povezani z vojaško dejavnostjo na letališču. Te stroške naj bi pokrila država. Poljska je potrdila tudi, da še ni bil sklenjen formalni sporazum o delitvi stroškov (stroškov poslovanja in naložbenih stroškov) med letališčem Gdynia in vojaškim uporabnikom. |
| --- | --- |

(172)

Poljska je potrdila, da so v študiji načela VPTP iz leta 2012 upoštevani stroški poslovanja, povezani z vojaško dejavnostjo na letališču. Te stroške naj bi pokrila država. Poljska je potrdila tudi, da še ni bil sklenjen formalni sporazum o delitvi stroškov (stroškov poslovanja in naložbenih stroškov) med letališčem Gdynia in vojaškim uporabnikom.

| (173) | Komisija medni, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji svojo presojo utemeljil izključno na rezultatih, ki bi jih bilo mogoče predvideti v času odločitve o naložbi. Komisija zato meni, da se pri preučitvi skladnosti z načelom VPTP ne bi smelo upoštevati morebitno znižanje stroškov zaradi delitve stroškov z vojaškim uporabnikom letališča (in učinek na celotne stroške in prihodke letališča). V študiji načela VPTP iz leta 2012 znižanje stroškov, ki bi ga v zvezi s tem lahko dosegel upravljavec letališča, dejansko ni količinsko opredeljeno. |
| --- | --- |

(173)

Komisija medni, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji svojo presojo utemeljil izključno na rezultatih, ki bi jih bilo mogoče predvideti v času odločitve o naložbi. Komisija zato meni, da se pri preučitvi skladnosti z načelom VPTP ne bi smelo upoštevati morebitno znižanje stroškov zaradi delitve stroškov z vojaškim uporabnikom letališča (in učinek na celotne stroške in prihodke letališča). V študiji načela VPTP iz leta 2012 znižanje stroškov, ki bi ga v zvezi s tem lahko dosegel upravljavec letališča, dejansko ni količinsko opredeljeno.

| (174) | Tako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 je skupni diskontirani denarni tok projekta v obdobju 2012–2030 negativen, kot je prikazano na sliki 5. Letališče bo začelo ustvarjati pozitivne denarne tokove leta 2020, vendar dolgoročno naložbeno obdobje pomeni, da bi kumulativni diskontirani denarni tok v obdobju napovedi ostal negativen.

  Slika 5


  Kumulativni (realni) diskontirani denarni tok v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012

  [...] |
| --- | --- |

(174)

Tako kot v študiji načela VPTP iz leta 2010 je skupni diskontirani denarni tok projekta v obdobju 2012–2030 negativen, kot je prikazano na sliki 5. Letališče bo začelo ustvarjati pozitivne denarne tokove leta 2020, vendar dolgoročno naložbeno obdobje pomeni, da bi kumulativni diskontirani denarni tok v obdobju napovedi ostal negativen.

Slika 5

Kumulativni (realni) diskontirani denarni tok v dopolnjeni študiji načela VPTP iz leta 2012

[...]

| (175) | Komisija posledično ugotavlja, da odločitev občin Gdynia in Kosakowo o financiranju preureditve vojaškega letališča Gdynia v cilvilno letališče tudi na podlagi dopolnjene študije VPTP iz leta 2012 ni skladna z načelom VPTP, zato omogoča gospodarsko prednost, ki je upravljavec letališče pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil. |
| --- | --- |

(175)

Komisija posledično ugotavlja, da odločitev občin Gdynia in Kosakowo o financiranju preureditve vojaškega letališča Gdynia v cilvilno letališče tudi na podlagi dopolnjene študije VPTP iz leta 2012 ni skladna z načelom VPTP, zato omogoča gospodarsko prednost, ki je upravljavec letališče pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobil.

Posodobitev podatkov iz novembra 2013

| (176) | Komisija tudi meni, da se spremembe naložbenega načrta za ustvarjanje dodatnega dobička iz prodaje goriva na letališču (brez zunanjega izvajalca dejavnosti) in zagotavljanja navigacijskih storitev ne bi smele upoštevati pri presoji skladnosti naložbe z načelom VPTP. Poljska je potrdila, da ta možna dodatna vira prihodkov nista bila vključena v študije načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 za letališče Gdynia, saj javna delničarja in družba v času priprave teh študij niso bili prepričani, ali bodo pridobili vsa potrebna dovoljenja in koncesije za zagotavljanje takih storitev. Ker med izvedbo študij načela VPTP ni bilo mogoče pridobiti potrebnih dovoljenj in koncesij, jih Komisija ne more upoštevati za nazaj. |
| --- | --- |

(176)

Komisija tudi meni, da se spremembe naložbenega načrta za ustvarjanje dodatnega dobička iz prodaje goriva na letališču (brez zunanjega izvajalca dejavnosti) in zagotavljanja navigacijskih storitev ne bi smele upoštevati pri presoji skladnosti naložbe z načelom VPTP. Poljska je potrdila, da ta možna dodatna vira prihodkov nista bila vključena v študije načela VPTP iz let 2010, 2011 in 2012 za letališče Gdynia, saj javna delničarja in družba v času priprave teh študij niso bili prepričani, ali bodo pridobili vsa potrebna dovoljenja in koncesije za zagotavljanje takih storitev. Ker med izvedbo študij načela VPTP ni bilo mogoče pridobiti potrebnih dovoljenj in koncesij, jih Komisija ne more upoštevati za nazaj.

Sklepna ugotovitev

| (177) | Komisija meni, da je javno financiranje, ki sta ga občini Gdynia in Kosakowo zagotovili upravljavcu letališča, neskladno z načelom VPTP. Komisija zato meni, da zadevni ukrep omogoča družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobila pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(177)

Komisija meni, da je javno financiranje, ki sta ga občini Gdynia in Kosakowo zagotovili upravljavcu letališča, neskladno z načelom VPTP. Komisija zato meni, da zadevni ukrep omogoča družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobila pod običajnimi tržnimi pogoji.

5.1.4   Selektivnost

| (178) | V skladu s členom 107(1) PDEU mora ukrep, da ga je mogoče opredeliti kot državno pomoč, omogočiti prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija v zadevnem primeru ugotavlja, da se dokapitalizacije nanašajo samo na družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Zato so selektivne v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(178)

V skladu s členom 107(1) PDEU mora ukrep, da ga je mogoče opredeliti kot državno pomoč, omogočiti prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija v zadevnem primeru ugotavlja, da se dokapitalizacije nanašajo samo na družbo Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Zato so selektivne v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.5   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (179) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba tega obravnavati, kot da nanj ta pomoč negativno vpliva (59). Gospodarska prednost, ki jo je omogočil zadevni ukrep, krepi gospodarski položaj upravljavca letališča, saj bo lahko začel poslovati, ne da bi moral kriti naložbene stroške in stroške poslovanja, ki so neločljivo povezani s tem. |
| --- | --- |

(179)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba tega obravnavati, kot da nanj ta pomoč negativno vpliva (59). Gospodarska prednost, ki jo je omogočil zadevni ukrep, krepi gospodarski položaj upravljavca letališča, saj bo lahko začel poslovati, ne da bi moral kriti naložbene stroške in stroške poslovanja, ki so neločljivo povezani s tem.

| (180) | V skladu s presojo iz razdelka 5.1.1 je delovanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pridobila letalske družbe in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), po drugi strani pa upravljavci letališč, da bi lahko upravljali zadevno letališče. Komisija poleg tega poudarja, predvsem v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki, da si lahko konkurirajo tudi letališča z različnimi zaledji in v različnih državah članicah, da bi pridobila te letalske prevoznike. Komisija ugotavlja, da bo imelo letališče Gdynia do leta 2020 približno [...] 000 potnikov, leta 2030 pa največ milijon potnikov. |
| --- | --- |

(180)

V skladu s presojo iz razdelka 5.1.1 je delovanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani si konkurirajo letališča, da bi pridobila letalske družbe in ustrezen zračni promet (potniški in tovorni), po drugi strani pa upravljavci letališč, da bi lahko upravljali zadevno letališče. Komisija poleg tega poudarja, predvsem v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki, da si lahko konkurirajo tudi letališča z različnimi zaledji in v različnih državah članicah, da bi pridobila te letalske prevoznike. Komisija ugotavlja, da bo imelo letališče Gdynia do leta 2020 približno [...] 000 potnikov, leta 2030 pa največ milijon potnikov.

| (181) | Kot je navedeno v odstavku 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005, tudi malih letališč ni mogoče izvzeti iz področja uporabe člena 107(1) PDEU. Glede na predvideni promet na letališču Gdynia in bližino letališča Gdansk (oddaljeno največ 25 kilometrov) Komisija meni, da je mogoč negativen vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(181)

Kot je navedeno v odstavku 40 smernic za letalski sektor iz leta 2005, tudi malih letališč ni mogoče izvzeti iz področja uporabe člena 107(1) PDEU. Glede na predvideni promet na letališču Gdynia in bližino letališča Gdansk (oddaljeno največ 25 kilometrov) Komisija meni, da je mogoč negativen vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami.

| (182) | Na podlagi argumentov, predstavljenih v uvodnih izjavah 179 do 181, gospodarska prednost, omogočena upravljavcu letališča Gdynia, krepi njegov položaj v primerjavi s tekmeci na trgu izvajalcev letaliških storitev v Uniji. Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(182)

Na podlagi argumentov, predstavljenih v uvodnih izjavah 179 do 181, gospodarska prednost, omogočena upravljavcu letališča Gdynia, krepi njegov položaj v primerjavi s tekmeci na trgu izvajalcev letaliških storitev v Uniji. Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vplivalo na trgovino med državami članicami.

5.1.6   Sklepna ugotovitev

| (183) | Glede na argumente, predstavljene v uvodnih izjavah 83 do 182, Komisija meni, da dokapitalizacije družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ker je bilo družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd to financiranje že na voljo, Komisija meni še, da Poljska ni ravnala skladno s prepovedjo iz člena 108(3) PDEU (60). |
| --- | --- |

(183)

Glede na argumente, predstavljene v uvodnih izjavah 83 do 182, Komisija meni, da dokapitalizacije družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ker je bilo družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd to financiranje že na voljo, Komisija meni še, da Poljska ni ravnala skladno s prepovedjo iz člena 108(3) PDEU (60).

5.2   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (184) | Komisija je preučila, ali zadevna pomoč lahko velja za združljivo z notranjim trgom. Kot je opisano zgoraj, pomoč zajema financiranje naložbenih stroškov, povezanih z začetkom delovanja letališča Gdynia, in izgubami iz tekočega poslovanja v prvih letih delovanja letališča (tj. vključno do leta 2019 v skladu s študijama načela VPTP iz let 2010 in 2012). |
| --- | --- |

(184)

Komisija je preučila, ali zadevna pomoč lahko velja za združljivo z notranjim trgom. Kot je opisano zgoraj, pomoč zajema financiranje naložbenih stroškov, povezanih z začetkom delovanja letališča Gdynia, in izgubami iz tekočega poslovanja v prvih letih delovanja letališča (tj. vključno do leta 2019 v skladu s študijama načela VPTP iz let 2010 in 2012).

| (185) | V členu 107(3) PDEU je določenih več izvzetij iz splošnega pravila, določenega v členu 107(1) PDEU, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko preuči samo na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“ šteje kot združljiva s skupnim trgom. V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir za presojo, ali se pomoč upravljavcem letališč lahko označi za združljivo v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V teh smernicah je navedenih več meril, ki jih mora upoštevati Komisija. |
| --- | --- |

(185)

V členu 107(3) PDEU je določenih več izvzetij iz splošnega pravila, določenega v členu 107(1) PDEU, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko preuči samo na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“ šteje kot združljiva s skupnim trgom. V zvezi s tem smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir za presojo, ali se pomoč upravljavcem letališč lahko označi za združljivo v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V teh smernicah je navedenih več meril, ki jih mora upoštevati Komisija.

5.2.1   Pomoč za naložbe

| (186) | Državna pomoč za financiranje letališke infrastrukture je združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, če je skladna s pogoji iz odstavka 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005:






  (i) | gradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(186)

Državna pomoč za financiranje letališke infrastrukture je združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, če je skladna s pogoji iz odstavka 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005:

(i)

gradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.);

| (ii) | infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem; |
| --- | --- |

(ii)

infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem;

| (iii) | infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(iii)

infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture;

| (iv) | dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja in |
| --- | --- |

(iv)

dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja in

| (v) | vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(v)

vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Unije.

| (187) | Poleg tega mora državna pomoč letališčem, da bi bila združljiva z notranjim trgom, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči, spodbudno vplivati ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(187)

Poleg tega mora državna pomoč letališčem, da bi bila združljiva z notranjim trgom, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči, spodbudno vplivati ter biti potrebna in sorazmerna z legitimnim zastavljenim ciljem.

| (188) | Poljska meni, da je javno financiranje projekta preureditve letališča Gdynia skladno z vsemi merili za pomoč za naložbe iz smernic o letalskem sektorju iz leta 2005. |
| --- | --- |

(188)

Poljska meni, da je javno financiranje projekta preureditve letališča Gdynia skladno z vsemi merili za pomoč za naložbe iz smernic o letalskem sektorju iz leta 2005.

(i)   Gradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.)

| (189) | Komisija ugotavlja, da v Pomorjanski že uspešno deluje letališče Gdansk, ki je od načrtovanega novega letališča oddaljeno samo 25 kilometrov. |
| --- | --- |

(189)

Komisija ugotavlja, da v Pomorjanski že uspešno deluje letališče Gdansk, ki je od načrtovanega novega letališča oddaljeno samo 25 kilometrov.

| (190) | Letališče Gdansk je v bližini obvoznice tromestja, ki je del hitre ceste S6, speljane mimo mest Gdynia, Sopot in Gdansk, in omogoča večini prebivalcev Pomorjanske preprost dostop do letališča. Tudi za prebivalce Gdynie gradnja novega letališča ne bi pomenila pomembnega izboljšanja povezav, saj sta letališči Gdyina in Gdansk od središča Gdynie oddaljeni približno 20–25 minut vožnje z avtomobilom. |
| --- | --- |

(190)

Letališče Gdansk je v bližini obvoznice tromestja, ki je del hitre ceste S6, speljane mimo mest Gdynia, Sopot in Gdansk, in omogoča večini prebivalcev Pomorjanske preprost dostop do letališča. Tudi za prebivalce Gdynie gradnja novega letališča ne bi pomenila pomembnega izboljšanja povezav, saj sta letališči Gdyina in Gdansk od središča Gdynie oddaljeni približno 20–25 minut vožnje z avtomobilom.

| (191) | Komisija tudi ugotavlja, da bo metropolitanska železnica tromestja, ki se trenutno gradi s sofinanciranjem iz strukturnih skladov Unije, prebivalcem Gdanska in Gdynie omogočila, da se iz središča mesta pripeljejo na letališče Gdansk v približno 25 minutah. Metropolitanska železnica tromestja bo zagotovila neposredno ali posredno povezavo do letališča Gdansk tudi ljudem iz drugih področij Pomorjanske. |
| --- | --- |

(191)

Komisija tudi ugotavlja, da bo metropolitanska železnica tromestja, ki se trenutno gradi s sofinanciranjem iz strukturnih skladov Unije, prebivalcem Gdanska in Gdynie omogočila, da se iz središča mesta pripeljejo na letališče Gdansk v približno 25 minutah. Metropolitanska železnica tromestja bo zagotovila neposredno ali posredno povezavo do letališča Gdansk tudi ljudem iz drugih področij Pomorjanske.

| (192) | Komisija ugotavlja tudi, da ima letališče Gdansk trenutno zmogljivost pet milijonov potnikov na leto, dejanski potniški promet v letih 2010 do 2013 pa je bil naslednji: leta 2010 2,2 milijona, leta 2011 2,5 milijona, leta 2012 2,9 milijona in leta 2013 2,8 milijona. Komisija tudi ugotavlja, da se letališče Gdansk trenutno širi, da ga bo lahko letno uporabljalo sedem milijonov potnikov. Ta naložba bo končana leta 2015. |
| --- | --- |

(192)

Komisija ugotavlja tudi, da ima letališče Gdansk trenutno zmogljivost pet milijonov potnikov na leto, dejanski potniški promet v letih 2010 do 2013 pa je bil naslednji: leta 2010 2,2 milijona, leta 2011 2,5 milijona, leta 2012 2,9 milijona in leta 2013 2,8 milijona. Komisija tudi ugotavlja, da se letališče Gdansk trenutno širi, da ga bo lahko letno uporabljalo sedem milijonov potnikov. Ta naložba bo končana leta 2015.

| (193) | Poleg tega bo po napovedi prometa v Pomorjanski, ki jo je predložila Poljska in je bila uporabljena za pripravo dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012, skupno povpraševanje v regiji [...] potnikov na leto [...].

  Preglednica 9


  Napovedi primeta za Pomorjansko (v milijonih)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 7,7 |

(193)

Poleg tega bo po napovedi prometa v Pomorjanski, ki jo je predložila Poljska in je bila uporabljena za pripravo dopolnjene študije načela VPTP iz leta 2012, skupno povpraševanje v regiji [...] potnikov na leto [...].

Preglednica 9

Napovedi primeta za Pomorjansko (v milijonih)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (194) | Komisija ugotavlja tudi, da je po informacijah, ki jih je zagotovila Poljska, v glavnem načrtu za letališče Gdansk predvidena nadaljnja širitev letališča na zmogljivost več kot 10 milijonov potnikov na leto. Glede na razvoj prometa se v prihodnosti tako lahko sprejme odločitev o širitvi zmogljivosti letališča Gdansk na več kot sedem milijonov. |
| --- | --- |

(194)

Komisija ugotavlja tudi, da je po informacijah, ki jih je zagotovila Poljska, v glavnem načrtu za letališče Gdansk predvidena nadaljnja širitev letališča na zmogljivost več kot 10 milijonov potnikov na leto. Glede na razvoj prometa se v prihodnosti tako lahko sprejme odločitev o širitvi zmogljivosti letališča Gdansk na več kot sedem milijonov.

| (195) | Po trditvah Poljske posodobljena napoved (iz marca 2013) kaže, da bo povpraševanje v zaledju po pričakovanjih preseglo napovedi prometa iz leta 2012. Po spremenjenih napovedih bo leta 2030 povpraševanje v zaledju približno devet milijonov potnikov.Vendar tudi ta napoved kaže, da bo samo letališče Gdansk brez nadaljnjih naložb zadoščalo povpraševanju v regiji vsaj do leta 2025 (na podlagi prilagojenih napovedi prometa, opisanih v uvodni izjavi 45). |
| --- | --- |

(195)

Po trditvah Poljske posodobljena napoved (iz marca 2013) kaže, da bo povpraševanje v zaledju po pričakovanjih preseglo napovedi prometa iz leta 2012. Po spremenjenih napovedih bo leta 2030 povpraševanje v zaledju približno devet milijonov potnikov.Vendar tudi ta napoved kaže, da bo samo letališče Gdansk brez nadaljnjih naložb zadoščalo povpraševanju v regiji vsaj do leta 2025 (na podlagi prilagojenih napovedi prometa, opisanih v uvodni izjavi 45).

| (196) | Poleg tega je po informacijah, ki jih je zagotovila Poljska, trenutna vzletno-pristajalna zmogljivost na letališču Gdansk 40–44 operacij na uro, trenutno povprečje pa je 4,7 operacije na uro. |
| --- | --- |

(196)

Poleg tega je po informacijah, ki jih je zagotovila Poljska, trenutna vzletno-pristajalna zmogljivost na letališču Gdansk 40–44 operacij na uro, trenutno povprečje pa je 4,7 operacije na uro.

| (197) | Komisija na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska (glej uvodne izjave 192 do 196), ugotavlja, da bo letališče Gdansk v naslednjih letih uporabljajo samo približno 50–60 % svojih zmogljivosti. Zaradi tega bo lahko letališče Gdansk kljub hitri rasti števila potnikov v Pomorjanski še dolgo zadostilo povpraševanju letalskih družb in potnikov. |
| --- | --- |

(197)

Komisija na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Poljska (glej uvodne izjave 192 do 196), ugotavlja, da bo letališče Gdansk v naslednjih letih uporabljajo samo približno 50–60 % svojih zmogljivosti. Zaradi tega bo lahko letališče Gdansk kljub hitri rasti števila potnikov v Pomorjanski še dolgo zadostilo povpraševanju letalskih družb in potnikov.

| (198) | Komisija poleg tega ugotavlja, da letališče Gdansk omogoča več kot 40 notranjih in mednarodnih povezav (povezav od točke do točke in povezav z vozlišči, kot so Frankfurt, München, Varšava in Köbenhavn. |
| --- | --- |

(198)

Komisija poleg tega ugotavlja, da letališče Gdansk omogoča več kot 40 notranjih in mednarodnih povezav (povezav od točke do točke in povezav z vozlišči, kot so Frankfurt, München, Varšava in Köbenhavn.

| (199) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, Poljska na eni strani trdi da so širitvene zmogljivosti letališča Gdanska omejene zaradi načrtov in okolja. Po drugi strani pa trdi tudi, da širitvene zmogljivosti letališča Gdansk niso omejene. Ker so argumenti glede omejitev širitvenih zmogljivosti protislovni in niso utemeljeni, Komisija meni, da ne more utemeljiti svoje presoje na njih. |
| --- | --- |

(199)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, Poljska na eni strani trdi da so širitvene zmogljivosti letališča Gdanska omejene zaradi načrtov in okolja. Po drugi strani pa trdi tudi, da širitvene zmogljivosti letališča Gdansk niso omejene. Ker so argumenti glede omejitev širitvenih zmogljivosti protislovni in niso utemeljeni, Komisija meni, da ne more utemeljiti svoje presoje na njih.

| (200) | Glede na neizkoriščene zmogljivosti letališča Gdansk, ki dolgoročno ne bodo v celoti uporabljene, in načrt za nadaljnjo širitev zmogljivosti tega letališča, če bo to dolgoročno potrebno, Komisija ne verjame, da bi lahko vzpostavitev dodatnega letališča v Pomorjanski prispevala k razvoju regije. Komisija poleg tega ugotavlja, da Pomorjanska že ima dobre povezave zaradi letališča Gdansk in novo letališče ne bo izboljšalo povezav s to regijo. |
| --- | --- |

(200)

Glede na neizkoriščene zmogljivosti letališča Gdansk, ki dolgoročno ne bodo v celoti uporabljene, in načrt za nadaljnjo širitev zmogljivosti tega letališča, če bo to dolgoročno potrebno, Komisija ne verjame, da bi lahko vzpostavitev dodatnega letališča v Pomorjanski prispevala k razvoju regije. Komisija poleg tega ugotavlja, da Pomorjanska že ima dobre povezave zaradi letališča Gdansk in novo letališče ne bo izboljšalo povezav s to regijo.

| (201) | Komisija ugotavlja tudi, da je iz poslovnega modela letališča Gdynia razvidno, da bo tekmovalo z letališčem Gdansk na trgih nizkocenovnega, čarterskega in splošnega letalstva. Poleg tega vzpostavitev novega letališča, ki bi se uporabljalo kot nadomestno letališče v nujnih primerih, ne more upravičiti obsega naložbe v letališče Gdynia. |
| --- | --- |

(201)

Komisija ugotavlja tudi, da je iz poslovnega modela letališča Gdynia razvidno, da bo tekmovalo z letališčem Gdansk na trgih nizkocenovnega, čarterskega in splošnega letalstva. Poleg tega vzpostavitev novega letališča, ki bi se uporabljalo kot nadomestno letališče v nujnih primerih, ne more upravičiti obsega naložbe v letališče Gdynia.

| (202) | Komisija glede na zgornje navedbe meni, da se bo z naložbo v letališča Gdynia samo podvojila infrastruktura v regiji, kar ne izpolnjuje jasno opredeljenega cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(202)

Komisija glede na zgornje navedbe meni, da se bo z naložbo v letališča Gdynia samo podvojila infrastruktura v regiji, kar ne izpolnjuje jasno opredeljenega cilja skupnega interesa.

(ii)   Infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zadanim ciljem

| (203) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 189 do 202, Komisija meni, da letališče Gdansk učinkovito pokriva zaledje letališča Gdynia in ga bo tudi v prihodnje. Poleg tega imata obe letališči podoben poslovni model in se osredotočata predvsem na nizkocenovne in čarterske lete. |
| --- | --- |

(203)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 189 do 202, Komisija meni, da letališče Gdansk učinkovito pokriva zaledje letališča Gdynia in ga bo tudi v prihodnje. Poleg tega imata obe letališči podoben poslovni model in se osredotočata predvsem na nizkocenovne in čarterske lete.

| (204) | Ker ni jasno opredeljenega cilja skupnega interesa, Komisija meni, da infrastrukture ni mogoče obravnavati kot potrebno ali sorazmerno s ciljem skupnega interesa (glej tudi uvodno izjavo 202 zgoraj). |
| --- | --- |

(204)

Ker ni jasno opredeljenega cilja skupnega interesa, Komisija meni, da infrastrukture ni mogoče obravnavati kot potrebno ali sorazmerno s ciljem skupnega interesa (glej tudi uvodno izjavo 202 zgoraj).

(iii)   Infrastruktura ponuja zadovoljive možnosti srednjeročne uporabe, zlasti glede na uporabo obstoječe infrastrukture

| (205) | Kot je navedeno v točki (i), je letališče Gdynia samo 25 kilometrov oddaljeno od letališča Gdansk, obe letališči pa imata isto zaledje in podoben poslovni model. |
| --- | --- |

(205)

Kot je navedeno v točki (i), je letališče Gdynia samo 25 kilometrov oddaljeno od letališča Gdansk, obe letališči pa imata isto zaledje in podoben poslovni model.

| (206) | Letališče Gdansk trenutno uporablja manj kot 60 % svojih zmogljivosti. Ob upoštevanju naložb, ki se trenutno izvajajo, letališče Gdansk zadošča povpraševanju v regiji vsaj do obdobja 2025–2028, odvisno od uporabljenih napovedi, njegova nadaljnja širitev pa je izvedljiva. |
| --- | --- |

(206)

Letališče Gdansk trenutno uporablja manj kot 60 % svojih zmogljivosti. Ob upoštevanju naložb, ki se trenutno izvajajo, letališče Gdansk zadošča povpraševanju v regiji vsaj do obdobja 2025–2028, odvisno od uporabljenih napovedi, njegova nadaljnja širitev pa je izvedljiva.

| (207) | Komisija ugotavlja še, da poslovni načrt za letališče Gdynia kaže, da bo to letališča ustvarilo približno [80–90] % svojih prihodkov iz zagotavljanja storitev nizkocenovnim in čarterskim prevoznikom. To pomeni, da se bo osredotočilo na trge, ki zagotavljajo osnovni posel letališču Gdansk. |
| --- | --- |

(207)

Komisija ugotavlja še, da poslovni načrt za letališče Gdynia kaže, da bo to letališča ustvarilo približno [80–90] % svojih prihodkov iz zagotavljanja storitev nizkocenovnim in čarterskim prevoznikom. To pomeni, da se bo osredotočilo na trge, ki zagotavljajo osnovni posel letališču Gdansk.

| (208) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da Poljska ni zagotovila nobenega dokazila o morebitnem sodelovanju med letališčema. |
| --- | --- |

(208)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja tudi, da Poljska ni zagotovila nobenega dokazila o morebitnem sodelovanju med letališčema.

| (209) | Načrti za ustvarjanje prihodkov iz drugih letalskih in neletalskih dejavnosti (proizvodnje in storitev) sami ne bi zadoščali za kritje visokih stroškov poslovanja, povezanih z upravljanjem letališča Gdynia. |
| --- | --- |

(209)

Načrti za ustvarjanje prihodkov iz drugih letalskih in neletalskih dejavnosti (proizvodnje in storitev) sami ne bi zadoščali za kritje visokih stroškov poslovanja, povezanih z upravljanjem letališča Gdynia.

| (210) | Komisija zato meni, da letališče Gdynia nima zadovoljivih možnosti srednjeročne uporabe. |
| --- | --- |

(210)

Komisija zato meni, da letališče Gdynia nima zadovoljivih možnosti srednjeročne uporabe.

(iv)   Dostop do infrastruktur je odprt za vse morebitne uporabnike enako in brez razlikovanja

| (211) | Poljska je potrdila, da bi vsi morebitni uporabniki lahko dostopali do letališke infrastrukture enako in brez razlikovanja brez kakršnega koli komercialno neupravičenega razlikovanja. |
| --- | --- |

(211)

Poljska je potrdila, da bi vsi morebitni uporabniki lahko dostopali do letališke infrastrukture enako in brez razlikovanja brez kakršnega koli komercialno neupravičenega razlikovanja.

(v)   Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom Skupnosti

| (212) | Komisija ugotavlja, da Poljska ni zagotovila nobenega dokazila, da bosta letališči Gdynia in Gdansk sodelovali kot letalsko vozlišče. Po logičnem sklepanju bosta letališči dejansko tekmovali, da bi pritegnili iste potnike. |
| --- | --- |

(212)

Komisija ugotavlja, da Poljska ni zagotovila nobenega dokazila, da bosta letališči Gdynia in Gdansk sodelovali kot letalsko vozlišče. Po logičnem sklepanju bosta letališči dejansko tekmovali, da bi pritegnili iste potnike.

| (213) | Komisija poleg tega ugotavlja, da poslovni načrt letališča Gdynia (po katerem približno [80–90] % prihodkov ustvarijo nizkocenovni in čarterski leti) in obseg naložbe (npr. terminal z zmogljivostjo 0,5 milijona potnikov na leto, ki se bo v prihodnosti razširil) ne podpirata trditve, da se bo letališče Gdynia osredotočilo na splošni letalski promet in zagotavljajo samo ali predvsem storitve sektorju splošnega letalskega prometa. |
| --- | --- |

(213)

Komisija poleg tega ugotavlja, da poslovni načrt letališča Gdynia (po katerem približno [80–90] % prihodkov ustvarijo nizkocenovni in čarterski leti) in obseg naložbe (npr. terminal z zmogljivostjo 0,5 milijona potnikov na leto, ki se bo v prihodnosti razširil) ne podpirata trditve, da se bo letališče Gdynia osredotočilo na splošni letalski promet in zagotavljajo samo ali predvsem storitve sektorju splošnega letalskega prometa.

| (214) | Ob upoštevanju zgornjih navedb in dejstva, da se bosta obe letališči osredotočali na nizkocenovne in čarterske lete, Komisija meni, da je pomoč namenjena letališču, ki bo neposredno konkuriralo drugemu letališču z istim zaledjem, pri čemer ne bo povpraševanja po letalskih storitvah, katerim obstoječe letališče ne bi moglo zadostiti. |
| --- | --- |

(214)

Ob upoštevanju zgornjih navedb in dejstva, da se bosta obe letališči osredotočali na nizkocenovne in čarterske lete, Komisija meni, da je pomoč namenjena letališču, ki bo neposredno konkuriralo drugemu letališču z istim zaledjem, pri čemer ne bo povpraševanja po letalskih storitvah, katerim obstoječe letališče ne bi moglo zadostiti.

| (215) | Komisija zato meni, da bi zadevna pomoč vplivala na trgovino v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Ta ugotovitev temelji na odsotnosti kakršnega koli objektivnega cilja skupnega interesa, ki naj bi ga ta pomoč dosegla. |
| --- | --- |

(215)

Komisija zato meni, da bi zadevna pomoč vplivala na trgovino v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Ta ugotovitev temelji na odsotnosti kakršnega koli objektivnega cilja skupnega interesa, ki naj bi ga ta pomoč dosegla.

(iv)   Nujnost pomoči in spodbujevalni učinek

| (216) | Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Poljska, Komisija meni, da bi naložbeni stroški lahko bili nižji od stroškov gradnje drugih primerljivih regionalnih letališč na Poljskem. Razlog za to je predvsem uporaba obstoječe infrastrukture vojaškega letališča. Poljska poleg tega trdi, da upravljavec letališča ne bi izvedel naložbe brez pomoči. |
| --- | --- |

(216)

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Poljska, Komisija meni, da bi naložbeni stroški lahko bili nižji od stroškov gradnje drugih primerljivih regionalnih letališč na Poljskem. Razlog za to je predvsem uporaba obstoječe infrastrukture vojaškega letališča. Poljska poleg tega trdi, da upravljavec letališča ne bi izvedel naložbe brez pomoči.

| (217) | Komisija še ugotavlja, da dolgo obdobje, ki je potrebno za doseganje praga dobička za tovrstno naložbo, pomeni, da bi javno financiranje lahko bilo potrebno za tako spremembo ravnanja upravičenca, da bi nadaljeval naložbo. Ker poleg tega ni mogoče določiti pričakovane donosnosti naložbenega projekta (glej uvodno izjavo 177) in vlagatelj pod tržnimi pogoji ne bi začel takega projekta, je dejansko verjetno, da je ravnanje upravljavca letališča spremenjeno zaradi pomoči. |
| --- | --- |

(217)

Komisija še ugotavlja, da dolgo obdobje, ki je potrebno za doseganje praga dobička za tovrstno naložbo, pomeni, da bi javno financiranje lahko bilo potrebno za tako spremembo ravnanja upravičenca, da bi nadaljeval naložbo. Ker poleg tega ni mogoče določiti pričakovane donosnosti naložbenega projekta (glej uvodno izjavo 177) in vlagatelj pod tržnimi pogoji ne bi začel takega projekta, je dejansko verjetno, da je ravnanje upravljavca letališča spremenjeno zaradi pomoči.

| (218) | Vendar Komisija zaradi odsotnosti jasno opredeljenega cilja v skupnem interesu ugotavlja, da pomoči ni mogoče šteti za nujno in sorazmerno s tem ciljem. |
| --- | --- |

(218)

Vendar Komisija zaradi odsotnosti jasno opredeljenega cilja v skupnem interesu ugotavlja, da pomoči ni mogoče šteti za nujno in sorazmerno s tem ciljem.

| (219) | Komisija zato meni, da pomoč za naložbe, ki sta jo Gdynia in Kosakowo zagotovila družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, ni skladna z zahtevami smernic za letalski sektor iz leta 2005 in ne more šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(219)

Komisija zato meni, da pomoč za naložbe, ki sta jo Gdynia in Kosakowo zagotovila družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, ni skladna z zahtevami smernic za letalski sektor iz leta 2005 in ne more šteti za združljivo z notranjim trgom.

5.2.2   Pomoč za tekoče poslovanje

| (220) | Komisija meni, da financiranje izgub iz tekočega poslovanja družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd pomeni pomoč za tekoče poslovanje in zmanjšuje tekoče odhodke upravljavca letališča. V skladu s sodno prakso Sodišča je taka pomoč za poslovanje načeloma nezdružljiva z notranjim trgom. V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 se lahko pomoč, dodeljena letališčem, šteje za združljivo samo izjemoma in pod strogimi pogoji v najbolj prikrajšanih regijah. |
| --- | --- |

(220)

Komisija meni, da financiranje izgub iz tekočega poslovanja družbe Gdynia-Kosakowo Airport Ltd pomeni pomoč za tekoče poslovanje in zmanjšuje tekoče odhodke upravljavca letališča. V skladu s sodno prakso Sodišča je taka pomoč za poslovanje načeloma nezdružljiva z notranjim trgom. V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 se lahko pomoč, dodeljena letališčem, šteje za združljivo samo izjemoma in pod strogimi pogoji v najbolj prikrajšanih regijah.

| (221) | Komisija ugotavlja, da je letališče Gdynia v prikrajšani regiji, za katero velja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU, kar pomeni, da mora Komisija preučiti, ali se pomoč za tekoče poslovanje lahko šteje za združljivo v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(221)

Komisija ugotavlja, da je letališče Gdynia v prikrajšani regiji, za katero velja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU, kar pomeni, da mora Komisija preučiti, ali se pomoč za tekoče poslovanje lahko šteje za združljivo v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči.

| (222) | V skladu z odstavkom 76 Smernic o državni regionalni pomoči se pomoč za tekoče poslovanje v regijah, za katere se uporablja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU, lahko dodeli, če sta izpolnjeni naslednji kumulativni pravili: (i) pomoč je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) njena višina je sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti. |
| --- | --- |

(222)

V skladu z odstavkom 76 Smernic o državni regionalni pomoči se pomoč za tekoče poslovanje v regijah, za katere se uporablja odstopanje iz člena 107(3)(a) PDEU, lahko dodeli, če sta izpolnjeni naslednji kumulativni pravili: (i) pomoč je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) njena višina je sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti.

| (223) | Poljska meni, da je pomoč za tekoče poslovanje združljiva z odstavkom 76 Smernic o državni regionalni pomoči (glej uvodne izjave 77 do 79). |
| --- | --- |

(223)

Poljska meni, da je pomoč za tekoče poslovanje združljiva z odstavkom 76 Smernic o državni regionalni pomoči (glej uvodne izjave 77 do 79).

| (224) | Ker v Pomorjanski že deluje letališče Gdansk in novo letališče ne bo izboljšalo povezav s to regijo, Komisija ne more sklepati, da bi pomoč prispevala k regionalnemu razvoju. |
| --- | --- |

(224)

Ker v Pomorjanski že deluje letališče Gdansk in novo letališče ne bo izboljšalo povezav s to regijo, Komisija ne more sklepati, da bi pomoč prispevala k regionalnemu razvoju.

| (225) | Komisija zato meni, da pomoči za tekoče poslovanje ni mogoče šteti za sorazmerno razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti, saj ni videti, da bi imela Pomorjanska težave s povezavami. |
| --- | --- |

(225)

Komisija zato meni, da pomoči za tekoče poslovanje ni mogoče šteti za sorazmerno razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti, saj ni videti, da bi imela Pomorjanska težave s povezavami.

| (226) | Komisija poleg tega meni, da je bila ocenjena pomoč za tekoče poslovanje dodeljena za financiranje predhodno opredeljenega niza izdatkov. Vendar glede na preučitev poslovnega načrta za letališče Gdynia ter ravni napovedanih prihodkov in stroškov iz oddelka 5.1.3, ki jo je opravila Komisija, ni mogoče sklepati, da bi bila pomoč omejena na nujni najnižji znesek, dodeljena začasno in degresivna. Zlasti glede negotovosti, povezanih s pričakovano donosnostjo upravljavca letališča (glej oddelek o obstoju pomoči), začasnost in degresivnost pomoči ne moreta biti zagotovljeni. |
| --- | --- |

(226)

Komisija poleg tega meni, da je bila ocenjena pomoč za tekoče poslovanje dodeljena za financiranje predhodno opredeljenega niza izdatkov. Vendar glede na preučitev poslovnega načrta za letališče Gdynia ter ravni napovedanih prihodkov in stroškov iz oddelka 5.1.3, ki jo je opravila Komisija, ni mogoče sklepati, da bi bila pomoč omejena na nujni najnižji znesek, dodeljena začasno in degresivna. Zlasti glede negotovosti, povezanih s pričakovano donosnostjo upravljavca letališča (glej oddelek o obstoju pomoči), začasnost in degresivnost pomoči ne moreta biti zagotovljeni.

| (227) | Komisija vsekakor meni, da je dodelitev pomoči za zagotovitev tekočega poslovanja naložbenega projekta, ki ima korist od nezdružljive pomoči za naložbe, sama po sebi nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(227)

Komisija vsekakor meni, da je dodelitev pomoči za zagotovitev tekočega poslovanja naložbenega projekta, ki ima korist od nezdružljive pomoči za naložbe, sama po sebi nezdružljiva z notranjim trgom.

| (228) | Komisija zato meni, da pomoč za tekoče poslovanje, ki sta jo Gdynia in Kosakowo dodelila družbi Gdynia-Kosakowo airport Ltd, ne izpolnjuje meril iz Smernic o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(228)

Komisija zato meni, da pomoč za tekoče poslovanje, ki sta jo Gdynia in Kosakowo dodelila družbi Gdynia-Kosakowo airport Ltd, ne izpolnjuje meril iz Smernic o državni regionalni pomoči.

5.2.3   Ugotovitev o združljivosti

| (229) | Komisija posledično ugotavlja, da je državna pomoč, dodeljena družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(229)

Komisija posledično ugotavlja, da je državna pomoč, dodeljena družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, nezdružljiva z notranjim trgom.

| (230) | Komisija ni opredelila nobene druge določbe o združljivosti z notranjim trgom, ki bi lahko pomenila podlago, da bi se zadevna pomoč lahko obravnavala kot združljiva skladno s Pogodbo. Poljska tudi ni navedla nobenega sklicevanja na določbo, ki zadeva združljivost z notranjim trgom, ali zagotovila ključnih argumentov, ki bi Komisiji omogočili, da to pomoč obravnava kot združljivo. |
| --- | --- |

(230)

Komisija ni opredelila nobene druge določbe o združljivosti z notranjim trgom, ki bi lahko pomenila podlago, da bi se zadevna pomoč lahko obravnavala kot združljiva skladno s Pogodbo. Poljska tudi ni navedla nobenega sklicevanja na določbo, ki zadeva združljivost z notranjim trgom, ali zagotovila ključnih argumentov, ki bi Komisiji omogočili, da to pomoč obravnava kot združljivo.

| (231) | Pomoč za naložbe in tekoče poslovanje, ki jo je Poljska dodelila ali jo namerava dodeliti družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, je nezdružljiva z notranjim trgom. Poljska je nezakonito uporabila pomoč in prekršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(231)

Pomoč za naložbe in tekoče poslovanje, ki jo je Poljska dodelila ali jo namerava dodeliti družbi Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, je nezdružljiva z notranjim trgom. Poljska je nezakonito uporabila pomoč in prekršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

6.   IZTERJAVA

| (232) | V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločitev, ali mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (61). Sodišče ves čas vztraja tudi pri tem, da je obveznost države, da odpravi pomoč, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo s skupnim trgom, namenjena za ponovno vzpostavitev prejšnjih razmer (62). V zvezi s tem je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, ki so mu bili dodeljeni v obliki nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred tekmeci na trgu, ter ko se znova vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (63). |
| --- | --- |

(232)

V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločitev, ali mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (61). Sodišče ves čas vztraja tudi pri tem, da je obveznost države, da odpravi pomoč, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo s skupnim trgom, namenjena za ponovno vzpostavitev prejšnjih razmer (62). V zvezi s tem je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, ki so mu bili dodeljeni v obliki nezakonite pomoči, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred tekmeci na trgu, ter ko se znova vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (63).

| (233) | V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (64) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(233)

V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (64) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (234) | Zato je treba zgoraj navedeno državno pomoč, kolikor je bila izplačana, povrniti poljskim organom – |
| --- | --- |

(234)

Zato je treba zgoraj navedeno državno pomoč, kolikor je bila izplačana, povrniti poljskim organom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki jo je Poljska med 28. avgustom 2007 in 17. junijem 2013 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije nezakonito dodelila družbi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o z dokapitalizacijami v znesku 91 714 000 PLN, je nezdružljiva z notranjim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo Poljska namerava dodeliti družbi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. po 17. juniju 2013 za preureditev vojaškega letališča Gdynia-Kosakowo v civilno letališče, je nezdružljiva z notranjim trgom. Državne pomoči zato ni mogoče uporabiti.

Člen 2

1.   Poljska od upravičenca izterja pomoč, navedeno v členu 1(1).

2.   Za zneske, ki jih je treba izterjati, se do njihove dejanske izterjave obračunajo obresti od datumov, navedenih v drugem pododstavku.

Datumi, ko je upravičenec dobil na voljo zneske, ki jih je treba povrniti, so naslednji:

| (a) | 28. avgusta 2007 znesek 50 000 PLN; |
| --- | --- |

(a)

28. avgusta 2007 znesek 50 000 PLN;

| (b) | 4. marca 2008 znesek 200 000 PLN; |
| --- | --- |

(b)

4. marca 2008 znesek 200 000 PLN;

| (c) | 11. septembra 2008 znesek 500 000 PLN; |
| --- | --- |

(c)

11. septembra 2008 znesek 500 000 PLN;

| (d) | 28. julija 2009 znesek 1 345 000 PLN; |
| --- | --- |

(d)

28. julija 2009 znesek 1 345 000 PLN;

| (e) | 8. decembra 2010 znesek 4 361 000 PLN; |
| --- | --- |

(e)

8. decembra 2010 znesek 4 361 000 PLN;

| (f) | 8. julija 2011 znesek 25 970 000 PLN; |
| --- | --- |

(f)

8. julija 2011 znesek 25 970 000 PLN;

| (g) | 1. septembra 2011 znesek 1 779 000 PLN; |
| --- | --- |

(g)

1. septembra 2011 znesek 1 779 000 PLN;

| (h) | 25. aprila 2012 znesek 31 009 000 PLN; |
| --- | --- |

(h)

25. aprila 2012 znesek 31 009 000 PLN;

| (i) | 27. maja 2013 znesek 6 469 000 PLN; |
| --- | --- |

(i)

27. maja 2013 znesek 6 469 000 PLN;

| (j) | 17. junija 2013 znesek 20 031 000 PLN. |
| --- | --- |

(j)

17. junija 2013 znesek 20 031 000 PLN.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (65).

4.   Poljska prekliče vsa neizplačana plačila pomoči iz člena 1(2) od datuma priglasitve tega sklepa.

Člen 3

1.   Pomoč iz člena 1(1) se povrne takoj in učinkovito.

2.   Poljska zagotavlja, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od priglasitve.

Člen 4

1.   Poljska po dveh mesecih od priglasitve tega sklepa Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora upravičenec vrniti;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za skladnost s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za skladnost s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Poljska obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se povračilo pomoči iz člena 1(1) ne konča. Takoj predloži tudi vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za skladnost s tem sklepom, ki jih zahteva Komisija. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestnih merah za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 11. februarja 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 243, 23.8.2013, str. 25.

1

(2)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Oba niza določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe izrazja, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V celotnem besedilu tega sklepa se uporablja terminologija PDEU.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Odvisno od izbrane poti sta letališči Gdynia in Gdansk oddaljeni od 26 do 29 kilometrov vožnje z avtomobilom; vir: zemljevidi Google in Bing. Lastnik in upravljavec letališča Gdansk je družba Gdansk Lech Wałęsa Airport Ltd, ki so jo ustanovili javni subjekti. Delniški kapital družbe si delijo mesto Gdansk (32 %), Pomorjansko vojvodstvo (32 %), družba „Polish Airports“ State Enterprise (31 %), mesto Sopot (3 %) in mesto Gdynia (2 %). Letališče Gdansk Lech Wałęsa (v nadaljnjem besedilu: letališče Gdansk) je tretje največje letališče na Poljskem. Leta 2012 je imelo 2,9 milijona potnikov (2,7 milijona na rednih zračnih prevozih in 0,2 milijona na čarterskih letih).

4

Redne zračne prevoze z letališča Gdansk je zagotavljalo naslednjih osem letalskih prevoznikov (januarja 2014): Wizzair (22 destinacij), Ryanair (7 destinacij), Eurolot (4 destinacije), LOT (2 destinaciji), Lufthansa (2 destinaciji), SAS (2 destinaciji), Air Berlin (1 destinacija), Norwegian (1 destinacija). Od odprtja novega terminala maja 2012 ima letališče Gdansk zmogljivost pet milijonov potnikov na leto. Po informacijah, ki jih je zagotovila Poljska, se bo s širitvijo terminala (predvideno v letih 2013–2015) zmogljivost letališča povečala na sedem milijonov potnikov. Naložba v letališče Gdansk se je financirala tudi z državno pomočjo (glej sklep Komisije iz leta 2008 v zadevi v zvezi z državno pomočjo N 153/08 – 1,7 milijona EUR) (UL C 46, 25.2.2009, str. 7); sklep Komisije iz leta 2009 v zadevi v zvezi z državno pomočjo N 472/08, na podlagi katerega je Poljska letališču Gdansk dodelila približno 33 milijonov EUR (OJ C 79, 2.4.2009, str. 2).

(5)  Sedanje vojaško letališče Gdynia-Oksywie je na meji med mestom Gdynia in občino Kosakowo.

5

(6)  Sporazum so podpisali organi Pomorjanske, mest Gdansk, Gdynia in Sopot in občine Kosakowo ter predstavniki poljske vlade (Pomorjanskega vojvodstva, ministrstva za obrambo in ministrstva za promet) in letališča Gdansk.

6

(7)  V tem sklepu je uporabljen menjalni tečaj 1 EUR = 4 PLN, kar ustreza povprečnemu tedenskemu menjalnemu tečaju v letu 2010. Vir: Eurostat.

7

(8)  Po mnenju Poljske naložba s področja javne politike vključuje zgradbe in opremo za gasilce, carinike, letališke varnostnike, policiste in mejne policiste, zunanjo ograjo letališča z video nadzorom itd.

8

(9)  Nominalno.

9

(10)  Neto sedanja vrednost kaže, ali donosnost danega projekta presega (oportunitetne) stroške kapitala. Projekt velja za ekonomsko uspešno naložbo, če ima pozitivno neto sedanjo vrednost. Naložbe, ki imajo nižjo donosnost od (oportunitetnih) stroškov kapitala, niso ekonomsko uspešne. (Oportunitetni) stroški kapitala se kažejo v diskontni stopnji.

10

(11)  Končna vrednost je sedanja vrednost vseh nadaljnjih denarnih tokov, ustvarjenih ob stopnji neskončne stabilne rasti (tj. vrednost lastniškega kapitala upravljavca letališča v zadnjem letu predloženega poslovnega načrta).

11

(12)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (UL C 312, 9.12.2005, str. 1).

12

(13)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13).

13

(14)  Z notranjo stopnjo donosa se meri donos/dobiček, ki ga vlagatelj pridobi iz vloženega kapitala.

14

(15)  Pravila, ki so se uporabljala v tistem obdobju, so bila določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

15

de minimis

(16)  V glavnem načrtu naložbenega projekta so bili opredeljeni različni ukrepi, potrebni za preureditev letališča.

16

(17)  Prosti denarni tok podjetja se uporablja za izračun vsakoletnega zaslužka podjetja pred obrestmi in davki s prišteto amortizacijo (ker gre za nedenarne stroške) ter odštetimi naložbenimi potrebami, spremembami obratnih sredstev in davki (glej preglednico 5 študije načela VPTP iz leta 2010).

17

(18)  Izračuni prostega denarnega toka podjetja temeljijo na predvidenih denarnih tokovih (v družbo in iz nje) za obdobje napovedi 2010–2040. Ti denarni tokovi temeljijo na poslovnem načrtu in na predpostavkah o prometu, pristojbinah, stroških poslovanja in kapitalske porabe. V izračunih prostega denarnega toka podjetja je tako upoštevana vsa kapitalska poraba, predvidena za preureditev letališča.

18

(19)  Povprečni tehtani stroški kapitala so stopnja, ki naj bi jo družba predvidoma plačala vsem imetnikom njenih vrednostnih papirjev za financiranje njenih sredstev.

19

(20)  Temeljijo na netvegani stopnji v višini [...] %, premiji kreditnega tveganja v višini [...] %, stopnji davka od dohodkov pravnih oseb v višini 19 %, faktorju beta [...], stopnjo tržne premije v višini [...] % in kapitalsko sestavo [...] % dolga in [...] % lastniškega kapitala (glej razdelek 4.4 na strani 21 študije načela VPTP iz leta 2010). Komisija ugotavlja, da se zdi, da izračuni, ki jih je predložila Poljska, kažejo, da so bili za študijo načela VPTP uporabljeni povprečni tehtani stroški kapitala z navzdol usmerjeno časovno strukturo stopnje.

20

(21)  Končna vrednost je temeljila na predvideni stabilni rasti, ki je bila [...] %.

21

(22)  Netvegana stopnja se je povišala na [...] %, faktor beta pa na [...]. Kapitalska sestava se je spremenila s povečanjem deleža dolga ([...] %) in zmanjšanjem deleža lastniškega kapitala ([...] %).

22

(23)  Prosti denarni tok lastniškega kapitala = prosti denarni tok podjetja + najeti krediti in posojila – odplačani krediti in posojila – obresti na kredite in posojila. V primerjavi s prostim denarnim tokom podjetja je prosti denarni tok lastniškega kapitala diskontiran po stopnji donosa na lastniški kapital, ki ji vedno višja od povprečnih tehtanih stroškov kapitala. Neto sedanja vrednost posledično kaže, kolikšen del donosa naložbe je na voljo delničarjem (vlagateljem v lastniški kapital). Neto sedanja vrednost, izračunana na podlagi prostega denarnega toka lastniškega kapitala, zato ne izraža celotnega donosa naložbe, tj. donosa za delničarje in donosa za upnike.

23

diskontiran po stopnji donosa na lastniški kapital

(24)  Za prikaz razlik v značilni sestavi financiranja letaliških družb in družb, ki zagotavljajo letališke storitve, se je donos lastniškega kapitala odštel pred izračunom povprečij.

24

(25)  Netvegana stopnja se je znižala na [...] %, faktor beta pa na [...].

25

(26)  Tromestje je urbano območje, ki ga sestavljajo tri večja mesta v Pomorjanski (Gdansk, Gdynia in Sopot). Na območju tromestja trenutno delujejo tri letališča: letališče Lecha Wałęse v Gdansku, vojaško letališče v mestu Pruszcz Gdanski in vojaško letališče na meji med Gdynio in Kosakowim (Gdynia-Oksywie).

26

(27)  Zadeva C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851; zadeva C-41/90, Höfner in Elser, Recueil 1991, str. I-1979; zadeva C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurances proti Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, str. I-4013, in zadeva C-55/96 Job Centre, Recueil 1997, str. I-7119.

27

Komisija

Italiji

Höfner in Elser

Fédération Française des Sociétés d’Assurances

Ministère de l’Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(28)  Zadeva 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, in zadeva 35/96 Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851.

28

Komisija

Italiji

Komisija

Italiji

(29)  Sodba v združenih zadevah T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH in Mitteldeutsche Flughafen AG proti Komisiji, in T-443/08, Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-01311, ki jo je Sodišče potrdilo s sodbo v zadevi C-288/11P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, [2012], še ne objavljeni v Zodl.; glej tudi sodbo v zadevi T-128/89, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3929, ki jo je Sodišče potrdilo s sodbo v zadevi C-82/01P, Recueil 2002, str. I-9297, in zadevi T-196/04, Ryanair proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643.

29

Flughafen Leipzig-Halle GmbH in Mitteldeutsche Flughafen AG

Komisiji

Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt

Komisiji, ZOdl.

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle

Komisiji

Aéroports de Paris

Komisiji

Ryanair

Komisiji

(30)  Zadevi C-159/91 in C-160/91, Poucet proti AGV in Pistre proti Cancave, Recueil 1993, str. I-637.

30

Poucet

AGV

Pistre

Cancave

(31)  Zadeva C-364/92, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43.

31

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(32)  Odločba Komisije z dne 19. marca 2003, N 309/02, Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001.

32

(33)  Zadeva C-343/95, Cali & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, str. I-1547; Odločba Komisije z dne 19. marca 2003 N 309/02; Odločba Komisije N 438/02 z dne 16. oktobra 2002, Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti.

33

Cali & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

(34)  Glej opombo 32.

34

(35)  Glej zlasti zadevo C-364/92 SAT/Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43, točka 30, in zadevo C-113/07, P Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. I-2207, točka 71.

35

SAT/Eurocontrol

P Selex Sistemi Integrati

Komisiji

(36)  Glej med drugim zadevo C-172/03, Wolfgang Heiser proti Finanzamt Innsbruck, ZOdl. 2005, str. I-01627, točka 36, in navedeno sodno prakso.

36

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(37)  Zakon o letalstvu (Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze (JoL 2002, št. 130, točka 1112, kot je bila spremenjena)), glej med drugim člena 74 in 84.

37

Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze

(38)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397.

38

Francija

Komisiji

(39)  Sodba z dne 12. maja 2001 v združenih zadevah T-267/08 in T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ZOdl. 2011, str. II-01999, točka 108.

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil 1991, str. I-1603, in zadeva T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3871.

40

Italija

Komisiji

Alfa Romeo

Alitalia

Komisiji

(41)  Zadeva 40/85 Belgija proti Komisiji, Recueil 1986, str. I-2321.

41

Belgija

Komisiji

(42)  Čeprav je Komisija zaprosila poljske organe, naj predložijo temeljne preglednice v excelu, uporabljene za izračune, s formulami, so poljski organi predložili preglednice v excelu brez formul.

42

(43)  Glej opombo 38.

43

(44)  Zadeva C-124/10P, Evropska komisija proti Électricité de France (EDF), 2012, še neobjavljena v ZOdl., točka 85.

44

Evropska komisija

Électricité de France

(45)  Glej razdelek 4.7.5 študije načela VPTP iz leta 2012. V skladu s pripombami, ki jih je predložila Poljska, je bil skupni znesek dokapitalizacij letališča Gdynia 26. junija 2009 1,691 milijona PLN (približno 423 000 EUR). Samo [...] milijonov PLN (približno [...] EUR) je bilo uporabljenih za financiranje raznih študij, opravljenih za pripravo projekta.

45

(46)  V sporazumu z dne 11. marca 2001 je določeno, da bo Gdynia v obdobju 2011–2013 zagotovila denarna sredstva v skupnem znesku 59,048 milijona PLN (14,8 milijona EUR), Kosakowo pa bo v obdobju 2011–2040 zagotovilo stvarni vložek (zamenjava letne najemnine za delnice).

46

(47)  Ta vrednost lastniškega kapitala vključuje neto sedanjo vrednost denarnih tokov v obdobju 2012–2040 in diskontirano končno vrednost upravljavca letališča, izračunano za leto 2040.

47

(48)  Glej na primer Odločbo Komisije št. C(2009) 4445 z dne 3. junija 2009 o dodelitvi finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih omrežij.

48

(49)  Glej opombo 4.

49

(50)  Glavni načrt je bil naročen februarja 2010 in predložen novembra 2010.

50

(51)  Potniški promet (v tisočih potnikov na leto) na letališču Gdansk.

51

| Dejansko stevilo potnikov: |
| --- |
| Leto | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Stevilo potnikov | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Predvideni razvoj potniskega prometa |
| Leto | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Stevilo potnikov | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Dejansko stevilo potnikov:

Leto

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Stevilo potnikov

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Predvideni razvoj potniskega prometa

Leto

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Stevilo potnikov

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(52)  Nizkocenovni prevozniki: 64,5 %, čarterski prevozniki: 7,5 %. V letih 2009 in 2011 je bila ta številka 70 %.

52

(53)  Letališče Bydgoszcz: standardna pristojbina na odhajajočega potnika znaša 30 PLN (7,5 EUR), standardna pristajalna pristojbina znaša 45 PLN/tono (11,25 EUR) za prvi dve toni MTOW, 40 PLN/tono (10 EUR) za MTOW od 2 do 15 ton, 35 PLN/tono (8,75 EUR) za MTOW od 15 do 40 ton, 30 PLN/tono (7,5 EUR) za MTOW od 40 do 60 ton, 25 PLN/tono (6,25 EUR) za MTOW od 60 do 80 ton in 20 PLN/tono (5 EUR) za vsako tono nad 80 ton MTOW; standardna parkirnina znaša 8 PLN/tono za 24 ur (2 EUR; za prve štiri ure se pristojbina ne zaračuna). Popusti: potniške pristojbine se lahko znižajo od 5 % (če ima letalski prevoznik 100–300 odhajajočih potnikov z letališča Bydgoszcz na mesec) do 50 % (če ima letalski prevoznik več kot 8 000 odhajajočih potnikov z letališča Bydgoszcz na mesec); pristajalna pristojbina – 50-odstotni popust v 12 mesecih povezave, 50 % za pristajanje med 14.00 in 20.00; pristajalne pristojbine in parkirnina: 10 % za prevoznika s 4–10 leti na mesec, 15 % za 11–30 letov na mesec, 20 % za več kot 31 letov na mesec. Letališče Szczecin: standardna pristojbina na odhajajočega potnika znaša 35 PLN (8,75 EUR); standardna pristajalna pristojbina znaša 70 PLN/tono (17,5 EUR); standardna parkirnina znaša 8 PLN/tono za 24 ur (za prvi dve uri se pristojbina ne zaračuna). Popusti: od 20 % (če prevoznik zagotovi sedeže več kot 800 odhajajočim potnikom na teden) do 90 % (če zagotovi več kot 1 300 sedežev).

53

(54)  Izračun potniških pristojbin za nizkocenovne prevoznike.

54

(55)  Glej opombo 54.

55

(56)  Ker je bila študija načela VPTP opravljena junija 2012, analiza temelji na tem datumu.

56

(57)  Splošno uporabljena metoda za preučitev odločitev o kapitalskih naložbah je presoja vrednosti lastniškega kapitala družbe. Vrednost lastniškega kapitala je vrednost družbe, ki je na voljo njenim lastnikom ali delničarjem. Izračuna se tako, da se seštejejo vsi prihodnji denarni tokovi, ki jih bodo imeli na voljo vlagatelji kapitala, z ustrezno diskontno stopnjo donosa. Navadno se uporablja diskontna stopnja, ki je enaka stroškom lastniškega kapitala, ki izražajo tveganje denarnih tokov.

57

(58)  Komisija je poleg pristojbin na letališčih Gdansk, Bydgoszcz in Szczecin analizirala tudi pristojbine na letališču Lublin, ki je regionalno letališče, odprto decembra 2012. Standardna pristojbina na odhajajočega potnika na letališču at Lublin je 34 PLN (8,5 EUR); standardna pristajalna pristojbina je 36 PLN/tono; standardna parkirnina je 15 PLN/tono za 24 ur (za prve štiri ure se pristojbina ne zaračuna). Če letalski prevoznik odpre obratovalno bazo na letališču Lublin, je pristojbina na odhajajočega potnika 4,21 PLN (1,05 EUR) in 5,76 PLN (1,44 EUR) za prvih pet sezon (2,5 leta); za parkirnine in pristajalne pristojbine se uporablja 99-odstotni popust. Po petih sezonah se popusti uporabljajo za vse nove povezave. Popusti na potniške in pristajalne pristojbine ter parkirnino se gibljejo od 95 % v prvem letu povezave do 25–65 % v petem letu (odvisno od števila potnikov). Po petem letu se uporablja 60-odstotni popust, če letalski prevoznik prepelje več kot 250 000 odhajajočih potnikov z letališča Lublin.

58

(59)  Zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

59

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

(60)  Zadeva T 109/01, Fleuren Compost proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-127.

60

Fleuren Compost

Komisiji

(61)  Zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, točka 13.

61

Komisija

Nemčiji

(62)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, točka 75.

62

Španija

Komisiji

(63)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, točki 64 in 65.

63

Belgija

Komisiji

(64)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

64

(65)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

65

---

PRILOGA

Informacije o prejetih zneskih pomoči, ki jih je še treba povrniti oziroma so že bili povrnjeni

| Identiteta upravičenca | Celotni znesek prejete pomoči (1) | Celotni znesek pomoči, ki ga je treba povrniti (1)

  (glavnica) | Celotni znesek, ki je že bil povrnjen (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Obresti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Identiteta upravičenca

Celotni znesek prejete pomoči (1)

Celotni znesek pomoči, ki ga je treba povrniti (1)

(glavnica)

Celotni znesek, ki je že bil povrnjen (1)

Glavnica

Obresti

---

(1)  V milijonih nacionalne valute.

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 357/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 357/89

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 11. marca 2014

o državni pomoči SA.34445 (12/C), ki jo je Danska odobrila za prenos premoženjskih sredstev banke FIH družbi FSC

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 1280)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/884/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Danska je 30. junija 2009 na podlagi danskega zakona o kapitalskih injekcijah iz državnih sredstev (2) zagotovila kapitalsko injekcijo v višini 1,9 milijarde DKK kot hibridni kapital prvega reda za banko FIH Erhvervsbank A/S, vključno z njenimi hčerinskimi družbami (v nadaljnjem besedilu: banka FIH). |
| --- | --- |

(1)

Danska je 30. junija 2009 na podlagi danskega zakona o kapitalskih injekcijah iz državnih sredstev (2) zagotovila kapitalsko injekcijo v višini 1,9 milijarde DKK kot hibridni kapital prvega reda za banko FIH Erhvervsbank A/S, vključno z njenimi hčerinskimi družbami (v nadaljnjem besedilu: banka FIH).

| (2) | Danska je 6. marca 2012 priglasila sveženj ukrepov v korist banke FIH. Komisija je s sklepom z dne 29. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju in začetku postopka) (3) začasno odobrila navedene ukrepe (4), za katere je ugotovila, da so združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(2)

Danska je 6. marca 2012 priglasila sveženj ukrepov v korist banke FIH. Komisija je s sklepom z dne 29. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju in začetku postopka) (3) začasno odobrila navedene ukrepe (4), za katere je ugotovila, da so združljivi z notranjim trgom.

| (3) | Hkrati je Komisija začela postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) zaradi dvomov glede ustreznosti ukrepov, omejitve pomoči na potrebni minimum in lastnega prispevka banke, zlasti glede na morebiti nizko plačilo za ukrepe za oslabljena sredstva, odobrene v korist banke FIH. |
| --- | --- |

(3)

Hkrati je Komisija začela postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) zaradi dvomov glede ustreznosti ukrepov, omejitve pomoči na potrebni minimum in lastnega prispevka banke, zlasti glede na morebiti nizko plačilo za ukrepe za oslabljena sredstva, odobrene v korist banke FIH.

| (4) | Banka FIH je 2. julija 2012 odplačala kapital v višini 1,9 milijarde DKK, ki ga je prejela leta 2009 na podlagi danskega zakona o kapitalskih injekcijah iz državnih sredstev (5). |
| --- | --- |

(4)

Banka FIH je 2. julija 2012 odplačala kapital v višini 1,9 milijarde DKK, ki ga je prejela leta 2009 na podlagi danskega zakona o kapitalskih injekcijah iz državnih sredstev (5).

| (5) | Danska je v skladu s sklepom o reševanju in začetku postopka 4. januarja 2013 predložila načrt prestrukturiranja (6), ki ga je pozneje spremenila. 24. junija 2013 je predložila končno posodobljeno različico navedenega načrta (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). |
| --- | --- |

(5)

Danska je v skladu s sklepom o reševanju in začetku postopka 4. januarja 2013 predložila načrt prestrukturiranja (6), ki ga je pozneje spremenila. 24. junija 2013 je predložila končno posodobljeno različico navedenega načrta (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja).

| (6) | Danska je 3. februarja 2014 predložila pismo o nameri, v katerem so predstavljeni pogoji za prestrukturiranje banke FIH, k izvedbi katerega se je Danska obvezala (v nadaljnjem besedilu: obveze). |
| --- | --- |

(6)

Danska je 3. februarja 2014 predložila pismo o nameri, v katerem so predstavljeni pogoji za prestrukturiranje banke FIH, k izvedbi katerega se je Danska obvezala (v nadaljnjem besedilu: obveze).

| (7) | Danski organi so v obdobju od 30. junija 2012 do 3. februarja 2014 predložili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(7)

Danski organi so v obdobju od 30. junija 2012 do 3. februarja 2014 predložili dodatne informacije.

| (8) | Zaradi nujnosti se Danska strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme v angleškem jeziku (7). |
| --- | --- |

(8)

Zaradi nujnosti se Danska strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme v angleškem jeziku (7).

2.   OPIS

2.1   UPRAVIČENEC

| (9) | Banka FIH je družba z omejeno odgovornostjo, ki jo ureja danska bančna zakonodaja in nadzoruje danski finančni nadzorni organ (v nadaljnjem besedilu: organ FSA). Ustanovljena je bila leta 1958, sedež pa ima v Københavnu na Danskem. Je v 100-odstotni lasti družbe FIH Holding A/S (v nadaljnjem besedilu: holding FIH). |
| --- | --- |

(9)

Banka FIH je družba z omejeno odgovornostjo, ki jo ureja danska bančna zakonodaja in nadzoruje danski finančni nadzorni organ (v nadaljnjem besedilu: organ FSA). Ustanovljena je bila leta 1958, sedež pa ima v Københavnu na Danskem. Je v 100-odstotni lasti družbe FIH Holding A/S (v nadaljnjem besedilu: holding FIH).

| (10) | Skupina FIH je sestavljena iz holdinga FIH in banke FIH Erhvervsbank ter hčerinskih družb v 100-odstotni lasti slednje. Te hčerinske družbe so FIH Partners A/S (ki pokriva poslovni segment podjetniškega financiranja), FIH Kapital Bank A/S (v nadaljnjem besedilu: FIH Kapital Bank) (8), FIH Realkredit A/S, ki je institucija za hipotekarne kredite, in FIH Leasing og Finans A/S. Dejavnosti banke FIH so sestavljene iz treh segmentov: bančno poslovanje (9), trgi (10) in podjetniško financiranje (11). |
| --- | --- |

(10)

Skupina FIH je sestavljena iz holdinga FIH in banke FIH Erhvervsbank ter hčerinskih družb v 100-odstotni lasti slednje. Te hčerinske družbe so FIH Partners A/S (ki pokriva poslovni segment podjetniškega financiranja), FIH Kapital Bank A/S (v nadaljnjem besedilu: FIH Kapital Bank) (8), FIH Realkredit A/S, ki je institucija za hipotekarne kredite, in FIH Leasing og Finans A/S. Dejavnosti banke FIH so sestavljene iz treh segmentov: bančno poslovanje (9), trgi (10) in podjetniško financiranje (11).

| (11) | Na dan 31. decembra 2012 je bil holding FIH v lasti danskega sklada za dodatno pokojninsko zavarovanje, ki je imel 48,8 % delnic holdinga FIH, družbe PF I A/S (12), ki je imela 48,8 % delnic, ter izvršilnega odbora in vodstvenega kadra, ki sta imela 2,3 % delnic, sam holding FIH pa je imel 0,1 % delnic. |
| --- | --- |

(11)

Na dan 31. decembra 2012 je bil holding FIH v lasti danskega sklada za dodatno pokojninsko zavarovanje, ki je imel 48,8 % delnic holdinga FIH, družbe PF I A/S (12), ki je imela 48,8 % delnic, ter izvršilnega odbora in vodstvenega kadra, ki sta imela 2,3 % delnic, sam holding FIH pa je imel 0,1 % delnic.

| (12) | Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota skupine FIH znašala 84,16 milijarde DKK (11,28 milijarde EUR), njen količnik kapitalske ustreznosti (13) pa je bil 17,8 %, ki se je do 31. decembra 2012 zvišal na 21,2 %. 31. decembra 2012 je bilančna vsota banke FIH znašala 60,76 milijarde DKK (8,1 milijarde EUR) (14), tveganju prilagojena sredstva (v nadaljnjem besedilu: RWA) pa 29,84 milijarde DKK (3,98 milijarde EUR). |
| --- | --- |

(12)

Ob koncu leta 2011 je bilančna vsota skupine FIH znašala 84,16 milijarde DKK (11,28 milijarde EUR), njen količnik kapitalske ustreznosti (13) pa je bil 17,8 %, ki se je do 31. decembra 2012 zvišal na 21,2 %. 31. decembra 2012 je bilančna vsota banke FIH znašala 60,76 milijarde DKK (8,1 milijarde EUR) (14), tveganju prilagojena sredstva (v nadaljnjem besedilu: RWA) pa 29,84 milijarde DKK (3,98 milijarde EUR).

| (13) | Banka FIH je osredotočena nišna banka, specializirana za srednjeročno financiranje ter svetovanje na področju obvladovanja tveganj in podjetniško financiranje za danska podjetja, katerih bilančna vsota presega 10 milijonov DKK (1,34 milijona EUR). Bančne dejavnosti banke FIH so prvotno obsegale tri segmente: nepremičninska posojila, posojila za prevzeme in bančno poslovanje za podjetja. |
| --- | --- |

(13)

Banka FIH je osredotočena nišna banka, specializirana za srednjeročno financiranje ter svetovanje na področju obvladovanja tveganj in podjetniško financiranje za danska podjetja, katerih bilančna vsota presega 10 milijonov DKK (1,34 milijona EUR). Bančne dejavnosti banke FIH so prvotno obsegale tri segmente: nepremičninska posojila, posojila za prevzeme in bančno poslovanje za podjetja.

| (14) | Banka FIH je bila v času sklepa o reševanju in začetku postopka šesta največja danska banka po obratnem kapitalu (15), saj je skrbela za več kot 2 000 strank bančnega poslovanja na ravni skupine. Tržni delež banke FIH na področju bančnih in hipotekarnih posojil je bil tedaj ocenjen na 1,7 %. Njen tržni delež na področju posojil za MSP/podjetniških posojil je bil 2,5 %. Banka FIH je imela junija 2012 2,1-odstotni delež celotnega trga za posojila za podjetja (banke in hipotekarne banke). |
| --- | --- |

(14)

Banka FIH je bila v času sklepa o reševanju in začetku postopka šesta največja danska banka po obratnem kapitalu (15), saj je skrbela za več kot 2 000 strank bančnega poslovanja na ravni skupine. Tržni delež banke FIH na področju bančnih in hipotekarnih posojil je bil tedaj ocenjen na 1,7 %. Njen tržni delež na področju posojil za MSP/podjetniških posojil je bil 2,5 %. Banka FIH je imela junija 2012 2,1-odstotni delež celotnega trga za posojila za podjetja (banke in hipotekarne banke).

| (15) | Skupina FIH v zadnjih letih ni poslovala uspešno. 25. junija 2009 se je prijavila za dansko shemo dokapitalizacije (16) in 30. junija 2009 je prejela kapitalsko injekcijo iz državnih sredstev kot hibridni kapital prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK v obliki zadolžnice. Kupon te zadolžnice je znašal 11,46 % na leto. Skupina FIH je za celotno leto 2009 izkazala izgubo pred obdavčitvijo v višini 148 milijonov DKK (19,9 milijona EUR). |
| --- | --- |

(15)

Skupina FIH v zadnjih letih ni poslovala uspešno. 25. junija 2009 se je prijavila za dansko shemo dokapitalizacije (16) in 30. junija 2009 je prejela kapitalsko injekcijo iz državnih sredstev kot hibridni kapital prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK v obliki zadolžnice. Kupon te zadolžnice je znašal 11,46 % na leto. Skupina FIH je za celotno leto 2009 izkazala izgubo pred obdavčitvijo v višini 148 milijonov DKK (19,9 milijona EUR).

| (16) | Čeprav je imela skupina FIH leta 2010 dobiček pred obdavčitvijo v višini 316 milijonov DKK (42,5 milijona EUR), je bil ta dobiček ustvarjen predvsem z enkratnimi pozitivnimi popravki tržne vrednosti, vključno z nerealiziranimi dobički iz posrednih udeležb. Leta 2011 je skupina FIH izkazala izgubo pred obdavčitvijo v višini 1,27 milijarde DKK (170 milijonov EUR) zaradi stroškov oslabitev in negativnih popravkov tržnih vrednosti. Na dan 31. decembra 2012 je izguba pred obdavčitvijo znašala 47 milijonov DKK (6,4 milijona EUR). Za konec leta 2013 je bil predviden dobiček pred obdavčitvijo v višini 95 milijonov DKK (12,8 milijona EUR). V tretjem četrtletju leta 2013 je bil čisti dobiček iz nadaljujočega se poslovanja pred obdavčitvijo 23,2 milijona DKK (3,09 milijona EUR). Banka FIH je za celotno poslovanje po obdavčitvi leta 2012 izkazala izgubo v višini 20,1 milijona DKK (2,71 milijona EUR). |
| --- | --- |

(16)

Čeprav je imela skupina FIH leta 2010 dobiček pred obdavčitvijo v višini 316 milijonov DKK (42,5 milijona EUR), je bil ta dobiček ustvarjen predvsem z enkratnimi pozitivnimi popravki tržne vrednosti, vključno z nerealiziranimi dobički iz posrednih udeležb. Leta 2011 je skupina FIH izkazala izgubo pred obdavčitvijo v višini 1,27 milijarde DKK (170 milijonov EUR) zaradi stroškov oslabitev in negativnih popravkov tržnih vrednosti. Na dan 31. decembra 2012 je izguba pred obdavčitvijo znašala 47 milijonov DKK (6,4 milijona EUR). Za konec leta 2013 je bil predviden dobiček pred obdavčitvijo v višini 95 milijonov DKK (12,8 milijona EUR). V tretjem četrtletju leta 2013 je bil čisti dobiček iz nadaljujočega se poslovanja pred obdavčitvijo 23,2 milijona DKK (3,09 milijona EUR). Banka FIH je za celotno poslovanje po obdavčitvi leta 2012 izkazala izgubo v višini 20,1 milijona DKK (2,71 milijona EUR).

| (17) | Agencija Moody’s je v letih 2009 in 2010 bonitetno oceno banke FIH znižala z A2 na Baa3. Leta 2010 sta se lastnika banke FIH (islandski finančni nadzorni organ in centralna banka Islandije) (17) dogovorila, da bosta svoja deleža v banki FIH prodala sedanjim lastnikom. S tem novim lastništvom naj bi se bonitetna ocena banke FIH bistveno izboljšala, saj je bilo predhodno lastništvo s strani Kaupthing Bank hf eno od glavnih skrbi agencije Moody’s v zvezi z banko FIH. Vendar je agencija Moody’s leta 2011 predvsem zaradi okoliščin, specifičnih za banko FIH, kot so refinanciranje izdaj obveznic z državnim jamstvom, boniteta in izpostavljenost nepremičninskemu sektorju, dodatno znižala bonitetno oceno banke FIH na B1 z negativnimi obeti. |
| --- | --- |

(17)

Agencija Moody’s je v letih 2009 in 2010 bonitetno oceno banke FIH znižala z A2 na Baa3. Leta 2010 sta se lastnika banke FIH (islandski finančni nadzorni organ in centralna banka Islandije) (17) dogovorila, da bosta svoja deleža v banki FIH prodala sedanjim lastnikom. S tem novim lastništvom naj bi se bonitetna ocena banke FIH bistveno izboljšala, saj je bilo predhodno lastništvo s strani Kaupthing Bank hf eno od glavnih skrbi agencije Moody’s v zvezi z banko FIH. Vendar je agencija Moody’s leta 2011 predvsem zaradi okoliščin, specifičnih za banko FIH, kot so refinanciranje izdaj obveznic z državnim jamstvom, boniteta in izpostavljenost nepremičninskemu sektorju, dodatno znižala bonitetno oceno banke FIH na B1 z negativnimi obeti.

| (18) | Znižanje bonitetne ocene v letu 2011 je bilo v skladu s takratnimi tržnimi cenami za obveznice banke FIH brez državnega jamstva: cena za 2–4-letni dolg banke FIH je bila v razponu 600–700 bazičnih točk nad zamenjavami z enako ročnostjo, vezanimi na EURIBOR. |
| --- | --- |

(18)

Znižanje bonitetne ocene v letu 2011 je bilo v skladu s takratnimi tržnimi cenami za obveznice banke FIH brez državnega jamstva: cena za 2–4-letni dolg banke FIH je bila v razponu 600–700 bazičnih točk nad zamenjavami z enako ročnostjo, vezanimi na EURIBOR.

2.2   DOGODKI, KI SO SPROŽILI UKREPE POMOČI

| (19) | Banka FIH je v letih 2011 in 2012 predvidela težave v zvezi z dolgom, ki naj bi zapadel v letih 2012 in 2013. Nastali izziv v zvezi s financiranjem so povzročili predvsem znižanje bonitetne ocene banke FIH in spremenjene razmere na kapitalskem trgu (18). Banka FIH je julija 2009 že dobila likvidnostno pomoč v obliki državnega jamstva v skupni višini 50 milijard DKK (6,31 milijarde EUR), ki jo je v celoti porabila. Prav tako ji je država na podlagi danske jamstvene sheme zagotovila kapitalsko injekcijo v obliki hibridnega kapitala prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK (255 milijonov EUR). Banka FIH je imela na dan 31. decembra 2011 obveznice z državnim jamstvom v višini 41,7 milijarde DKK (5,56 milijarde EUR), kar je pomenilo 49,94 % bilančne vsote banke. |
| --- | --- |

(19)

Banka FIH je v letih 2011 in 2012 predvidela težave v zvezi z dolgom, ki naj bi zapadel v letih 2012 in 2013. Nastali izziv v zvezi s financiranjem so povzročili predvsem znižanje bonitetne ocene banke FIH in spremenjene razmere na kapitalskem trgu (18). Banka FIH je julija 2009 že dobila likvidnostno pomoč v obliki državnega jamstva v skupni višini 50 milijard DKK (6,31 milijarde EUR), ki jo je v celoti porabila. Prav tako ji je država na podlagi danske jamstvene sheme zagotovila kapitalsko injekcijo v obliki hibridnega kapitala prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK (255 milijonov EUR). Banka FIH je imela na dan 31. decembra 2011 obveznice z državnim jamstvom v višini 41,7 milijarde DKK (5,56 milijarde EUR), kar je pomenilo 49,94 % bilančne vsote banke.

| (20) | Zaradi teh obveznic z državnim jamstvom, ki naj bi zapadle v letih 2012 in 2013, je bila banka FIH pred težavo v zvezi s financiranjem. Organ FSA je v drugi polovici leta 2011 ocenil, da obstaja razmeroma veliko tveganje, da banka FIH v naslednjih 12 do 18 mesecih zaradi pričakovane nezmožnosti pridobitve financiranja z odprtih trgov ne bo sposobna izpolnjevati likvidnostnih zahtev. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi teh obveznic z državnim jamstvom, ki naj bi zapadle v letih 2012 in 2013, je bila banka FIH pred težavo v zvezi s financiranjem. Organ FSA je v drugi polovici leta 2011 ocenil, da obstaja razmeroma veliko tveganje, da banka FIH v naslednjih 12 do 18 mesecih zaradi pričakovane nezmožnosti pridobitve financiranja z odprtih trgov ne bo sposobna izpolnjevati likvidnostnih zahtev.

| (21) | Banka FIH naj bi, da bi rešila te nastajajoče težave v zvezi z likvidnostjo, bistveno znižala svojo bilančno vsoto. |
| --- | --- |

(21)

Banka FIH naj bi, da bi rešila te nastajajoče težave v zvezi z likvidnostjo, bistveno znižala svojo bilančno vsoto.

2.3   UKREPI POMOČI

| (22) | Za rešitev likvidnostnih težav, ki naj bi tedaj po pričakovanjih doletele banko FIH, je Danska julija 2012 predlagala kompleksen ukrep za oslabljena sredstva, da bi problematična sredstva segmenta nepremičninskih posojil banke FIH prenesli na novo hčerinsko družbo holdinga FIH (v nadaljnjem besedilu: Newco). Danska se je obenem obvezala, da bo zagotovila financiranje in dokapitalizacijo družbe Newco, če bi bilo to potrebno. |
| --- | --- |

(22)

Za rešitev likvidnostnih težav, ki naj bi tedaj po pričakovanjih doletele banko FIH, je Danska julija 2012 predlagala kompleksen ukrep za oslabljena sredstva, da bi problematična sredstva segmenta nepremičninskih posojil banke FIH prenesli na novo hčerinsko družbo holdinga FIH (v nadaljnjem besedilu: Newco). Danska se je obenem obvezala, da bo zagotovila financiranje in dokapitalizacijo družbe Newco, če bi bilo to potrebno.

| (23) | „Ukrepi“ (19) so obsegali dve fazi pogodbe o nakupu delnic (20) in več ločenih dogovorov, na podlagi katerih so bila sredstva skupine FIH v višini približno 17,1 milijarde DKK (2,3 milijarde EUR ali 28 % celotnih sredstev banke FIH v času prenosa) prenesena na družbo Newco. Družbo Newco (21) je nato kupila danska družba za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: družba FSC) (22), nakar naj bi bila pravilno likvidirana na podlagi odobrene danske sheme likvidacije (23) v skladu z načeli sheme (24). Postopek likvidacije naj bi trajal do 31. decembra 2016, lahko pa tudi do 31. decembra 2019. Družba FSC je bila sposobna financirati skoraj celotni kapitalski znesek v višini 2 milijard DKK za nakup družbe Newco na podlagi predčasnega odkupa zadolžnice za hibridni kapital prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK, ki ga je leta 2009 banki FIH (25) odobrila država. Organ FSA je 2. julija 2012 odobril odplačilo državne kapitalske injekcije s strani banke FIH na podlagi analize solventnosti in likvidnosti, ki je vključevala ukrep prenosa sredstev (26). |
| --- | --- |

(23)

„Ukrepi“ (19) so obsegali dve fazi pogodbe o nakupu delnic (20) in več ločenih dogovorov, na podlagi katerih so bila sredstva skupine FIH v višini približno 17,1 milijarde DKK (2,3 milijarde EUR ali 28 % celotnih sredstev banke FIH v času prenosa) prenesena na družbo Newco. Družbo Newco (21) je nato kupila danska družba za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: družba FSC) (22), nakar naj bi bila pravilno likvidirana na podlagi odobrene danske sheme likvidacije (23) v skladu z načeli sheme (24). Postopek likvidacije naj bi trajal do 31. decembra 2016, lahko pa tudi do 31. decembra 2019. Družba FSC je bila sposobna financirati skoraj celotni kapitalski znesek v višini 2 milijard DKK za nakup družbe Newco na podlagi predčasnega odkupa zadolžnice za hibridni kapital prvega reda v višini 1,9 milijarde DKK, ki ga je leta 2009 banki FIH (25) odobrila država. Organ FSA je 2. julija 2012 odobril odplačilo državne kapitalske injekcije s strani banke FIH na podlagi analize solventnosti in likvidnosti, ki je vključevala ukrep prenosa sredstev (26).

| (24) | V fazi 1 je bila izvedena razdružitev sredstev in obveznosti banke FIH Erhvervsbank in FIH Kapital Bank v družbo Newco, novo hčerinsko družbo v lasti holdinga FIH. Sredstva, prenesena na družbo Newco, so bila nepremičninska posojila in vrednostni papirji v znesku 15,2 milijarde DKK (2,1 milijarde EUR) ter izvedeni finančni instrumenti v znesku 1,6 milijarde DKK (215 milijonov EUR). Začetne obveznosti družbe Newco so vključevale dve posojili (posojilo ena in posojilo dva) s preostalim deležem lastniškega kapitala v višini 2 milijard DKK. |
| --- | --- |

(24)

V fazi 1 je bila izvedena razdružitev sredstev in obveznosti banke FIH Erhvervsbank in FIH Kapital Bank v družbo Newco, novo hčerinsko družbo v lasti holdinga FIH. Sredstva, prenesena na družbo Newco, so bila nepremičninska posojila in vrednostni papirji v znesku 15,2 milijarde DKK (2,1 milijarde EUR) ter izvedeni finančni instrumenti v znesku 1,6 milijarde DKK (215 milijonov EUR). Začetne obveznosti družbe Newco so vključevale dve posojili (posojilo ena in posojilo dva) s preostalim deležem lastniškega kapitala v višini 2 milijard DKK.

| (25) | Posojilo ena je bilo posojilo za absorbiranje izgube banke FIH družbi Newco v višini 1,65 milijarde DKK (221 milijonov EUR). Družba Newco bo to posojilo banki FIH vrnila le, če bo izkupiček pri postopku likvidacije sredstev, prenesenih na družbo Newco, večji od nakupne cene družbe FSC v višini 2 milijard DKK (268 milijonov EUR). Kot plačilo za posojilo ena naj bi družba Newco plačala petletno obrestno mero danske državne obveznice plus 1,15-odstotni pribitek (27). |
| --- | --- |

(25)

Posojilo ena je bilo posojilo za absorbiranje izgube banke FIH družbi Newco v višini 1,65 milijarde DKK (221 milijonov EUR). Družba Newco bo to posojilo banki FIH vrnila le, če bo izkupiček pri postopku likvidacije sredstev, prenesenih na družbo Newco, večji od nakupne cene družbe FSC v višini 2 milijard DKK (268 milijonov EUR). Kot plačilo za posojilo ena naj bi družba Newco plačala petletno obrestno mero danske državne obveznice plus 1,15-odstotni pribitek (27).

| (26) | Posojilo dva je bilo posojilo banke FIH Erhvervsbank družbi Newco v višini približno 13,45 milijarde DKK (1,8 milijarde EUR). Kot plačilo za posojilo dva naj bi družba Newco banki FIH plačala trimesečno obrestno mero DKK CIBOR plus 1,12-odstotni pribitek. Zapadlost posojila dva se ujema z zapadlostjo posojil, ki jih je prehodno izdala banka FIH na podlagi državnega jamstva. Posojilo dva in navedena ujemajoča se posojila so torej v celoti zapadla sredi leta 2013, na podlagi pogodbe pa je bilo dogovorjeno, da bo banka FIH, ko bo družba Newco odplačala posojila banki FIH, odplačala neporavnana posojila z državnim jamstvom. Ko je družba Newco banki FIH odplačala nominalni znesek posojila dva, je družba FSC zagotovila financiranje za družbo Newco v zneskih, ki so bili nujni za refinanciranje sredstev družbe Newco. |
| --- | --- |

(26)

Posojilo dva je bilo posojilo banke FIH Erhvervsbank družbi Newco v višini približno 13,45 milijarde DKK (1,8 milijarde EUR). Kot plačilo za posojilo dva naj bi družba Newco banki FIH plačala trimesečno obrestno mero DKK CIBOR plus 1,12-odstotni pribitek. Zapadlost posojila dva se ujema z zapadlostjo posojil, ki jih je prehodno izdala banka FIH na podlagi državnega jamstva. Posojilo dva in navedena ujemajoča se posojila so torej v celoti zapadla sredi leta 2013, na podlagi pogodbe pa je bilo dogovorjeno, da bo banka FIH, ko bo družba Newco odplačala posojila banki FIH, odplačala neporavnana posojila z državnim jamstvom. Ko je družba Newco banki FIH odplačala nominalni znesek posojila dva, je družba FSC zagotovila financiranje za družbo Newco v zneskih, ki so bili nujni za refinanciranje sredstev družbe Newco.

| (27) | V fazi 2, ki je bila izvedena takoj po končanju faze 1, je družba FSC od holdinga FIH kupila vse delnice v družbi Newco. Cena, ki jo je družba FSC prvotno plačala (28) holdingu FIH za družbo Newco, je bil lastniški kapital (čisto premoženje) na dan 1. januarja 2012, ki je znašal 2 milijardi DKK. |
| --- | --- |

(27)

V fazi 2, ki je bila izvedena takoj po končanju faze 1, je družba FSC od holdinga FIH kupila vse delnice v družbi Newco. Cena, ki jo je družba FSC prvotno plačala (28) holdingu FIH za družbo Newco, je bil lastniški kapital (čisto premoženje) na dan 1. januarja 2012, ki je znašal 2 milijardi DKK.

| (28) | Holding FIH je nato lahko uporabil denarne prihodke kot neposredna likvidna sredstva za odplačilo dela dolga z državnim jamstvom. Hkrati je prenos sredstev privedel do zamenjave nepremičninskih posojil s posojili za državno podprt subjekt, s čimer se je RWA banke FIH zmanjšal za približno 10 milijard DKK (29). |
| --- | --- |

(28)

Holding FIH je nato lahko uporabil denarne prihodke kot neposredna likvidna sredstva za odplačilo dela dolga z državnim jamstvom. Hkrati je prenos sredstev privedel do zamenjave nepremičninskih posojil s posojili za državno podprt subjekt, s čimer se je RWA banke FIH zmanjšal za približno 10 milijard DKK (29).

| (29) | Poleg pogodbe o nakupu delnic ukrepi vključujejo več ločenih dogovorov med holdingom FIH in družbo FSC:






  (a) | Holding FIH je 1. julija 2012 (30) družbi FSC dal neomejeno jamstvo za izgube, s katerim je zagotovil, da bodo ob prenehanju družbe Newco družbi FSC v celoti povrnjena vsa njena sredstva in kapital, ki jih je zagotovila družbi Newco. Plačilo za to jamstvo je vključeno v variabilno nakupno ceno pogodbe o nakupu delnic. |
| --- | --- | --- |

(29)

Poleg pogodbe o nakupu delnic ukrepi vključujejo več ločenih dogovorov med holdingom FIH in družbo FSC:

(a)

Holding FIH je 1. julija 2012 (30) družbi FSC dal neomejeno jamstvo za izgube, s katerim je zagotovil, da bodo ob prenehanju družbe Newco družbi FSC v celoti povrnjena vsa njena sredstva in kapital, ki jih je zagotovila družbi Newco. Plačilo za to jamstvo je vključeno v variabilno nakupno ceno pogodbe o nakupu delnic.

| (b) | Družba FSC se je 1. julija 2012 obvezala, da bo ob zapadlosti posojila dva (sredi leta 2013) zagotovila financiranje za družbo Newco. Družba FSC prejema obresti družbe Newco, ki so enake diskontni obrestni meri EU, povečani za 100 bazičnih točk. Za izvajanje te obveze je družba FSC družbi Newco zagotovila 13 milijard DKK (1,64 milijarde EUR) sredstev posojila, za katere ne bo prejela provizije za posojilo. |
| --- | --- |

(b)

Družba FSC se je 1. julija 2012 obvezala, da bo ob zapadlosti posojila dva (sredi leta 2013) zagotovila financiranje za družbo Newco. Družba FSC prejema obresti družbe Newco, ki so enake diskontni obrestni meri EU, povečani za 100 bazičnih točk. Za izvajanje te obveze je družba FSC družbi Newco zagotovila 13 milijard DKK (1,64 milijarde EUR) sredstev posojila, za katere ne bo prejela provizije za posojilo.

| (c) | Družba FSC se je obvezala, da bo financirala in dokapitalizirala družbo Newco, če bi bilo to potrebno pred končno likvidacijo. |
| --- | --- |

(c)

Družba FSC se je obvezala, da bo financirala in dokapitalizirala družbo Newco, če bi bilo to potrebno pred končno likvidacijo.

| (30) | Družba FSC ima po pogodbi pravico, da se ji ob prenehanju družbe Newco povrne vsaj njena začetna naložba v višini 2 milijard DKK brez stroškov, ki sta jih pri tem poslu imeli banka FIH in družba FSC. Če bo izkupiček pri postopku likvidacije nižji od nakupne cene v višini 2 milijard DKK, bo banka FIH razliko krila s posojilom ena, tj. posojilom za absorbiranje izgube, ali z jamstvom. Če bo izkupiček pri postopku likvidacije presegal 1,5 milijarde DKK, bo družba FSC prejela dodatnih 25 % kakršnega koli presežnega zneska poleg minimalnega zneska 2 milijard DKK, ki jih mora prejeti. Kakršen koli dodatni presežni znesek bo plačan holdingu FIH. V praksi to pomeni, da bo družba FSC, če bo končni iztržek manjši od 1,5 milijarde DKK, dobila 2 milijardi DKK. Če bo na primer končni iztržek 1,9 milijarde DKK, bo družba FSC dobila 2,1 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(30)

Družba FSC ima po pogodbi pravico, da se ji ob prenehanju družbe Newco povrne vsaj njena začetna naložba v višini 2 milijard DKK brez stroškov, ki sta jih pri tem poslu imeli banka FIH in družba FSC. Če bo izkupiček pri postopku likvidacije nižji od nakupne cene v višini 2 milijard DKK, bo banka FIH razliko krila s posojilom ena, tj. posojilom za absorbiranje izgube, ali z jamstvom. Če bo izkupiček pri postopku likvidacije presegal 1,5 milijarde DKK, bo družba FSC prejela dodatnih 25 % kakršnega koli presežnega zneska poleg minimalnega zneska 2 milijard DKK, ki jih mora prejeti. Kakršen koli dodatni presežni znesek bo plačan holdingu FIH. V praksi to pomeni, da bo družba FSC, če bo končni iztržek manjši od 1,5 milijarde DKK, dobila 2 milijardi DKK. Če bo na primer končni iztržek 1,9 milijarde DKK, bo družba FSC dobila 2,1 milijarde DKK.

2.4   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

| (31) | Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome v zvezi s sorazmernostjo ukrepov, njihovo omejitvijo na potrebni minimum, zadostnim lastnim prispevkom skupine FIH in zadostno omejitvijo izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome v zvezi s sorazmernostjo ukrepov, njihovo omejitvijo na potrebni minimum, zadostnim lastnim prispevkom skupine FIH in zadostno omejitvijo izkrivljanja konkurence.

| (32) | Ti pomisleki so izvirali iz velike zapletenosti ukrepov, ki so se zdeli po nepotrebnem zapleteni za rešitev prihodnjih izzivov glede likvidnosti banke FIH. Zlasti ni bilo jasno, v kakšnem obsegu so bili različni ločeni dogovori in medsebojna povezanost pri formulah plačila potrebni, ustrezni in dobro usmerjeni za namene sporočila o bančništvu iz leta 2008 (31). |
| --- | --- |

(32)

Ti pomisleki so izvirali iz velike zapletenosti ukrepov, ki so se zdeli po nepotrebnem zapleteni za rešitev prihodnjih izzivov glede likvidnosti banke FIH. Zlasti ni bilo jasno, v kakšnem obsegu so bili različni ločeni dogovori in medsebojna povezanost pri formulah plačila potrebni, ustrezni in dobro usmerjeni za namene sporočila o bančništvu iz leta 2008 (31).

| (33) | Dalje je banka FIH v času sklepa o reševanju in začetku postopka nameravala agresivno vstopiti na internetni trg vlog na drobno z izvajanjem strategije „cenovnega vodstva“. Ta vstop na internetni trg vlog na drobno je bila glavna komponenta strategije banke FIH za reševanje njenih težav v zvezi s financiranjem. |
| --- | --- |

(33)

Dalje je banka FIH v času sklepa o reševanju in začetku postopka nameravala agresivno vstopiti na internetni trg vlog na drobno z izvajanjem strategije „cenovnega vodstva“. Ta vstop na internetni trg vlog na drobno je bila glavna komponenta strategije banke FIH za reševanje njenih težav v zvezi s financiranjem.

| (34) | Poleg tega se je za predlagano višino finančnih sredstev, ki naj bi bila plačana družbi FSC za prenesena sredstva in obveznosti, zdelo, da zelo verjetno ni v skladu z ravnjo finančnih sredstev iz točke 21 Sporočila o oslabljenih sredstvih (32), v skladu s katero bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Točka 21 zahteva ustrezno plačilo državi za kakršne koli ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, da se zagotovita enaka odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega se je za predlagano višino finančnih sredstev, ki naj bi bila plačana družbi FSC za prenesena sredstva in obveznosti, zdelo, da zelo verjetno ni v skladu z ravnjo finančnih sredstev iz točke 21 Sporočila o oslabljenih sredstvih (32), v skladu s katero bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Točka 21 zahteva ustrezno plačilo državi za kakršne koli ukrepe finančne pomoči za oslabljena sredstva, da se zagotovita enaka odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere.

3.   PRESTRUKTURIRANJE

3.1   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

| (35) | Danska je 24. junija 2013 predložila končno posodobljeno različico načrta prestrukturiranja za skupino FIH za obdobje od leta 2012 do leta 2016. Načrt vključuje najboljši in najslabši možni scenarij (33), da bi se prikazali sposobnost banke FIH za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, zadostna porazdelitev bremena in ustrezni ukrepi za reševanje izkrivljanja konkurenčnih ukrepov. |
| --- | --- |

(35)

Danska je 24. junija 2013 predložila končno posodobljeno različico načrta prestrukturiranja za skupino FIH za obdobje od leta 2012 do leta 2016. Načrt vključuje najboljši in najslabši možni scenarij (33), da bi se prikazali sposobnost banke FIH za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja, zadostna porazdelitev bremena in ustrezni ukrepi za reševanje izkrivljanja konkurenčnih ukrepov.

| (36) | Načrt prestrukturiranja temelji na predpostavkah v zvezi z gibanjem bruto domačega proizvoda (BDP), rastjo, kot jo napoveduje Mednarodni denarni sklad (IMF), in gibanjem sprememb kratko- in srednjeročnih obrestnih mer na podlagi ocene danskega ministrstva za gospodarstvo in rast v zvezi z razvojem kratkoročnih obrestnih mer do leta 2014. Načrt predvideva zmerno rast BDP od leta 2013. |
| --- | --- |

(36)

Načrt prestrukturiranja temelji na predpostavkah v zvezi z gibanjem bruto domačega proizvoda (BDP), rastjo, kot jo napoveduje Mednarodni denarni sklad (IMF), in gibanjem sprememb kratko- in srednjeročnih obrestnih mer na podlagi ocene danskega ministrstva za gospodarstvo in rast v zvezi z razvojem kratkoročnih obrestnih mer do leta 2014. Načrt predvideva zmerno rast BDP od leta 2013.

| (37) | V najboljšem možnem scenariju (34) naj bi banka FIH nenehno izboljševala svoje rezultate do leta 2016. Donosnost normaliziranega lastniškega kapitala (35) pred obdavčitvijo na ravni skupine naj bi bila 10,3 % 31. decembra 2013 in 11,2 % (36)31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(37)

V najboljšem možnem scenariju (34) naj bi banka FIH nenehno izboljševala svoje rezultate do leta 2016. Donosnost normaliziranega lastniškega kapitala (35) pred obdavčitvijo na ravni skupine naj bi bila 10,3 % 31. decembra 2013 in 11,2 % (36)31. decembra 2016.

| (38) | Najslabši možni scenarij (37) temelji na manj ugodnih tržnih predpostavkah. Te med drugim vključujejo poslabšanje tržnih razmer za financiranje za banke v smislu obsega in cene; manjše povpraševanje po posojilih in svetovalnih storitvah; neugodno gibanje deviznih tečajev, obrestnih mer itd. ter stroške oslabitev, ki ostajajo nad zgodovinskimi ravnmi v celotnem ciklusu poslovanja. Glede na ocene banke FIH bi bila ob takem razvoju dogodkov donosnost normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo na ravni skupine 0,9 % 31. decembra 2013 in 2,0 % 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(38)

Najslabši možni scenarij (37) temelji na manj ugodnih tržnih predpostavkah. Te med drugim vključujejo poslabšanje tržnih razmer za financiranje za banke v smislu obsega in cene; manjše povpraševanje po posojilih in svetovalnih storitvah; neugodno gibanje deviznih tečajev, obrestnih mer itd. ter stroške oslabitev, ki ostajajo nad zgodovinskimi ravnmi v celotnem ciklusu poslovanja. Glede na ocene banke FIH bi bila ob takem razvoju dogodkov donosnost normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo na ravni skupine 0,9 % 31. decembra 2013 in 2,0 % 31. decembra 2016.

| (39) | V obeh primerih je donosnost lastniškega kapitala razmeroma nizka, to pa predvsem zaradi prepovedi izplačevanja dividend in prepovedi izplačevanja kuponov, predvidenih v obvezah Danske, sprejetih v okviru preiskave državne pomoči. Na podlagi teh obvez bo skupina FIH zadržala dobiček do konca obdobja prestrukturiranja in poravnave ukrepov. |
| --- | --- |

(39)

V obeh primerih je donosnost lastniškega kapitala razmeroma nizka, to pa predvsem zaradi prepovedi izplačevanja dividend in prepovedi izplačevanja kuponov, predvidenih v obvezah Danske, sprejetih v okviru preiskave državne pomoči. Na podlagi teh obvez bo skupina FIH zadržala dobiček do konca obdobja prestrukturiranja in poravnave ukrepov.

| (40) | Bančne dejavnosti banke FIH so prvotno obsegale tri segmente: nepremičninska posojila, posojila za prevzeme in bančno poslovanje za podjetja. Poslovni segment nepremičninskih posojil je bil opuščen v okviru prestrukturiranja banke FIH, saj so bila posojila v okviru tega segmenta leta 2012 prodana družbi FSC. Poleg tega bodo postopno ukinjena posojila v njeni poslovni enoti za posojila za prevzeme. Bančno poslovanje za podjetja bo torej edina poslovna enota, ki bo nadaljevala s poslovanjem. Marca 2013 se je število zaposlenih s polnim delovnim časom zmanjšalo na 214. |
| --- | --- |

(40)

Bančne dejavnosti banke FIH so prvotno obsegale tri segmente: nepremičninska posojila, posojila za prevzeme in bančno poslovanje za podjetja. Poslovni segment nepremičninskih posojil je bil opuščen v okviru prestrukturiranja banke FIH, saj so bila posojila v okviru tega segmenta leta 2012 prodana družbi FSC. Poleg tega bodo postopno ukinjena posojila v njeni poslovni enoti za posojila za prevzeme. Bančno poslovanje za podjetja bo torej edina poslovna enota, ki bo nadaljevala s poslovanjem. Marca 2013 se je število zaposlenih s polnim delovnim časom zmanjšalo na 214.

| (41) | Glede na načrt prestrukturiranja naj bi se bilančna vsota znižala na 27,68 milijarde DKK (3,74 milijarde EUR) do 31. decembra 2013. Banka FIH načrtuje, da bo 31. decembra 2016 količnik kapitalske ustreznosti 19,6 %. |
| --- | --- |

(41)

Glede na načrt prestrukturiranja naj bi se bilančna vsota znižala na 27,68 milijarde DKK (3,74 milijarde EUR) do 31. decembra 2013. Banka FIH načrtuje, da bo 31. decembra 2016 količnik kapitalske ustreznosti 19,6 %.

| (42) | Zakonsko določeni količnik likvidnosti (38), ki je bil 31. decembra 2012 214 %, naj bi bil 31. decembra 2013 239,7 %. |
| --- | --- |

(42)

Zakonsko določeni količnik likvidnosti (38), ki je bil 31. decembra 2012 214 %, naj bi bil 31. decembra 2013 239,7 %.

| (43) | V obdobju prestrukturiranja naj bi količnik kapitalske ustreznosti znašal 19,6 %, zakonsko določeni količnik likvidnosti pa 175 %, kar bistveno presega regulativne zahteve. |
| --- | --- |

(43)

V obdobju prestrukturiranja naj bi količnik kapitalske ustreznosti znašal 19,6 %, zakonsko določeni količnik likvidnosti pa 175 %, kar bistveno presega regulativne zahteve.

| (44) | Donosnost tako imenovanega normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo (39) naj bi bila po najboljšem možnem scenariju (40) načrta prestrukturiranja 9 % 31. decembra 2013 in 10,1 % 31. decembra 2016. Ti številki sta 0,9 % oziroma 4,7 % v najslabšem možnem scenariju (41). |
| --- | --- |

(44)

Donosnost tako imenovanega normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo (39) naj bi bila po najboljšem možnem scenariju (40) načrta prestrukturiranja 9 % 31. decembra 2013 in 10,1 % 31. decembra 2016. Ti številki sta 0,9 % oziroma 4,7 % v najslabšem možnem scenariju (41).

| (45) | Položaj banke se je bistveno izboljšal od sredine leta 2011, ko je organ FSA predvideval, da se bo banka FIH srečevala z velikimi likvidnostnimi potrebami, ki jih ne bo mogla izpolniti. Banka FIH je odplačala preostale neporavnane obveznice z državnim jamstvom in izziv v zvezi z refinanciranjem je bil torej rešen s 13. junijem 2013. Poleg tega je banka FIH 2. julija 2013 odplačala državni hibridni kapital prvega reda. |
| --- | --- |

(45)

Položaj banke se je bistveno izboljšal od sredine leta 2011, ko je organ FSA predvideval, da se bo banka FIH srečevala z velikimi likvidnostnimi potrebami, ki jih ne bo mogla izpolniti. Banka FIH je odplačala preostale neporavnane obveznice z državnim jamstvom in izziv v zvezi z refinanciranjem je bil torej rešen s 13. junijem 2013. Poleg tega je banka FIH 2. julija 2013 odplačala državni hibridni kapital prvega reda.

| (46) | Trenutno banka FIH nima težav z izpolnjevanjem regulativnih zahtev glede solventnosti ali likvidnosti. |
| --- | --- |

(46)

Trenutno banka FIH nima težav z izpolnjevanjem regulativnih zahtev glede solventnosti ali likvidnosti.

3.2   UKREPI, KI JIH JE SPREJELA DANSKA V ODGOVOR NA POMISLEKE KOMISIJE

| (47) | Danska in skupina FIH sta v odgovor na pomisleke, ki jih je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila Komisija, izvedli vrsto ukrepov. |
| --- | --- |

(47)

Danska in skupina FIH sta v odgovor na pomisleke, ki jih je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila Komisija, izvedli vrsto ukrepov.

| (48) | Banka FIH je izvedla „enkratno“ plačilo družbi FSC v višini 310,25 milijona DKK (39,12 milijona EUR) z datumom valute 4. december 2013 (42). |
| --- | --- |

(48)

Banka FIH je izvedla „enkratno“ plačilo družbi FSC v višini 310,25 milijona DKK (39,12 milijona EUR) z datumom valute 4. december 2013 (42).

| (49) | Banka FIH je z datumom valute 18. december 2013 družbi Newco plačala znesek v višini 61,7 milijona DKK kot delno vračilo provizij, prejetih na podlagi sporazuma o upravljanju za leto 2012, ter retroaktivno znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji za leto 2013, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % portfelja neporavnanih posojil. |
| --- | --- |

(49)

Banka FIH je z datumom valute 18. december 2013 družbi Newco plačala znesek v višini 61,7 milijona DKK kot delno vračilo provizij, prejetih na podlagi sporazuma o upravljanju za leto 2012, ter retroaktivno znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji za leto 2013, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % portfelja neporavnanih posojil.

| (50) | Banka FIH je znižala skupno vrednost svojih sredstev s 109,3 milijarde DKK (14,67 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 60,80 milijarde DKK (8,16 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, kar ustreza 44-odstotnemu znižanju. |
| --- | --- |

(50)

Banka FIH je znižala skupno vrednost svojih sredstev s 109,3 milijarde DKK (14,67 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 60,80 milijarde DKK (8,16 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, kar ustreza 44-odstotnemu znižanju.

| (51) | Nadalje je zmanjšala svoj portfelj posojil z 58,0 milijard DKK (7,79 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 16,2 milijarde DKK (2,17 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, to je za 41,8 milijarde DKK, kar skupaj ustreza 72-odstotnemu zmanjšanju. |
| --- | --- |

(51)

Nadalje je zmanjšala svoj portfelj posojil z 58,0 milijard DKK (7,79 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 16,2 milijarde DKK (2,17 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, to je za 41,8 milijarde DKK, kar skupaj ustreza 72-odstotnemu zmanjšanju.

| (52) | Poleg tega je banka FIH bistveno zmanjšala tvegane pozicije v segmentu trgov (43). |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega je banka FIH bistveno zmanjšala tvegane pozicije v segmentu trgov (43).

| (53) | Število svojih zaposlenih s polnim delovnim časom je zmanjšala s 356 na dan 31. decembra 2010 na 214 na dan 31. marca 2013, kar ustreza 41-odstotnemu zmanjšanju. |
| --- | --- |

(53)

Število svojih zaposlenih s polnim delovnim časom je zmanjšala s 356 na dan 31. decembra 2010 na 214 na dan 31. marca 2013, kar ustreza 41-odstotnemu zmanjšanju.

| (54) | Poleg tega je zmanjšala svojo geografsko prisotnost, saj je zaprla dva od svojih štirih regionalnih uradov. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega je zmanjšala svojo geografsko prisotnost, saj je zaprla dva od svojih štirih regionalnih uradov.

3.3   OBVEZE, KI JIH JE PREDLAGALA DANSKA

| (55) | Danska je glede na pomisleke, ki jih je izrazila Komisija v sklepu o reševanju in začetku postopka, ter da bi zagotovila skladnost s sporočilom o oslabljenih sredstvih, zlasti v zvezi z ustreznim plačilom za ukrepe prenosa sredstev, sprejela dodatne obveze, ki so predstavljene v uvodnih izjavah 55 do 62. |
| --- | --- |

(55)

Danska je glede na pomisleke, ki jih je izrazila Komisija v sklepu o reševanju in začetku postopka, ter da bi zagotovila skladnost s sporočilom o oslabljenih sredstvih, zlasti v zvezi z ustreznim plačilom za ukrepe prenosa sredstev, sprejela dodatne obveze, ki so predstavljene v uvodnih izjavah 55 do 62.

| (56) | Banka FIH bo družbi FSC plačevala letni znesek v višini 12,1 milijona DKK (1,61 milijona EUR) od 30. septembra 2014 do končne poravnave posla s plačilom po načelu časovne porazdelitve in z obrestmi za dejansko število dni (44) za zadnje obdobje na dan poravnave (to je lahko do 31. decembra 2019). |
| --- | --- |

(56)

Banka FIH bo družbi FSC plačevala letni znesek v višini 12,1 milijona DKK (1,61 milijona EUR) od 30. septembra 2014 do končne poravnave posla s plačilom po načelu časovne porazdelitve in z obrestmi za dejansko število dni (44) za zadnje obdobje na dan poravnave (to je lahko do 31. decembra 2019).

| (57) | Banka FIH bo znižala upravljavske provizije, ki jih zaračunava družbi FSC, ali izvedla pavšalno plačilo za družbo FSC s sedanjo vrednostjo znižanja ali plačila, enakega 143,2 milijona DKK (19,09 milijona EUR). |
| --- | --- |

(57)

Banka FIH bo znižala upravljavske provizije, ki jih zaračunava družbi FSC, ali izvedla pavšalno plačilo za družbo FSC s sedanjo vrednostjo znižanja ali plačila, enakega 143,2 milijona DKK (19,09 milijona EUR).

| (58) | Za dosego tega rezultata je banka FIH družbi Newco plačala znesek v višini 61,7 milijona DKK kot delno vračilo provizij, ki jih je banka FIH prejela od družbe Newco na podlagi sporazuma o upravljanju za leto 2012. Banka FIH je tudi znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % portfelja neporavnanih posojil za leto 2013. |
| --- | --- |

(58)

Za dosego tega rezultata je banka FIH družbi Newco plačala znesek v višini 61,7 milijona DKK kot delno vračilo provizij, ki jih je banka FIH prejela od družbe Newco na podlagi sporazuma o upravljanju za leto 2012. Banka FIH je tudi znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % portfelja neporavnanih posojil za leto 2013.

| (59) | Poleg tega bo banka FIH s 1. januarjem 2014 znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % na leto portfelja neporavnanih posojil. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega bo banka FIH s 1. januarjem 2014 znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, zaračunane družbi Newco, na 0,05 % na leto portfelja neporavnanih posojil.

| (60) | Banka FIH bo družbi FSC plačala dodatno letno provizijo v višini 47,2 milijona DKK (6,29 milijona EUR), če bi organ FSA spremenil svoje regulativno stališče glede kapitalskih zahtev na ravni holdinga, tako da regulativna posojilna sposobnost banke FIH tudi nadalje ne bi bila omejena s kapitalskim položajem holdinga FIH. |
| --- | --- |

(60)

Banka FIH bo družbi FSC plačala dodatno letno provizijo v višini 47,2 milijona DKK (6,29 milijona EUR), če bi organ FSA spremenil svoje regulativno stališče glede kapitalskih zahtev na ravni holdinga, tako da regulativna posojilna sposobnost banke FIH tudi nadalje ne bi bila omejena s kapitalskim položajem holdinga FIH.

| (61) | V obvezah so predvideni tudi umik banke FIH z nekaterih poslovnih področij (nepremičninska posojila, upravljanje zasebnega kapitala in zasebnega premoženja) in vrsta omejitev ravnanja, vključno s prepovedjo cenovnega vodstva pri vlogah, prepovedjo komercialno agresivnega ravnanja in prepovedjo prevzemov, ter likvidacija FIH Realkredit A/S, ki je bila hipotekarna banka skupine FIH. FIH Realkredit A/S je bila likvidirana leta 2013. |
| --- | --- |

(61)

V obvezah so predvideni tudi umik banke FIH z nekaterih poslovnih področij (nepremičninska posojila, upravljanje zasebnega kapitala in zasebnega premoženja) in vrsta omejitev ravnanja, vključno s prepovedjo cenovnega vodstva pri vlogah, prepovedjo komercialno agresivnega ravnanja in prepovedjo prevzemov, ter likvidacija FIH Realkredit A/S, ki je bila hipotekarna banka skupine FIH. FIH Realkredit A/S je bila likvidirana leta 2013.

| (62) | Celotni seznam obvez (45) je predstavljen v Prilogi. |
| --- | --- |

(62)

Celotni seznam obvez (45) je predstavljen v Prilogi.

4.   STALIŠČE DANSKIH ORGANOV

| (63) | Prvotno stališče Danske ob priglasitvi ukrepov Komisiji je bilo (46), da prenos lastniškega kapitala na družbo Newco vključuje državno pomoč družbi Newco, vendar da je vsaka taka pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Prvotno stališče Danske ob priglasitvi ukrepov Komisiji je bilo (46), da prenos lastniškega kapitala na družbo Newco vključuje državno pomoč družbi Newco, vendar da je vsaka taka pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

| (64) | Danska je ob isti priložnosti trdila, da skupina FIH ni prejela nikakršne državne pomoči, saj naj bi družba FSC plačala tržno ceno za družbo Newco. Čeprav Danska ni kvantitativno utemeljila navedene trditve, najsi bo to s sklicevanjem na ustrezne tržne podatke ali s pojasnilom razlogov za stroške, povezane s poslom, je poudarila, da:






  (a) | so bili vzpostavljeni postopki za določitev tržne cene prenosa; |
| --- | --- | --- |

(64)

Danska je ob isti priložnosti trdila, da skupina FIH ni prejela nikakršne državne pomoči, saj naj bi družba FSC plačala tržno ceno za družbo Newco. Čeprav Danska ni kvantitativno utemeljila navedene trditve, najsi bo to s sklicevanjem na ustrezne tržne podatke ali s pojasnilom razlogov za stroške, povezane s poslom, je poudarila, da:

(a)

so bili vzpostavljeni postopki za določitev tržne cene prenosa;

| (b) | je začetno financiranje in jamstva zagotovila skupina FIH; |
| --- | --- |

(b)

je začetno financiranje in jamstva zagotovila skupina FIH;

| (c) | mora skupina FIH plačati vse stroške posla in likvidacije ter |
| --- | --- |

(c)

mora skupina FIH plačati vse stroške posla in likvidacije ter

| (d) | je skupina FIH sprejela dodatne obveze v zvezi s prenosom, zlasti obveznost predložitve poslovnega načrta. |
| --- | --- |

(d)

je skupina FIH sprejela dodatne obveze v zvezi s prenosom, zlasti obveznost predložitve poslovnega načrta.

| (65) | Danska je na podlagi tega ugotovila, da banki FIH ne bo zagotovljena prednost. Če bi bilo mnenje Komisije v zvezi s tem drugačno, je Danska trdila, da bi bilo mogoče kakršno koli pomoč banki FIH razglasiti za združljivo z notranjim trgom, ker je ureditev pomenila prestrukturiranje banke FIH v skladu s sporočilom o prestrukturiranju (47). |
| --- | --- |

(65)

Danska je na podlagi tega ugotovila, da banki FIH ne bo zagotovljena prednost. Če bi bilo mnenje Komisije v zvezi s tem drugačno, je Danska trdila, da bi bilo mogoče kakršno koli pomoč banki FIH razglasiti za združljivo z notranjim trgom, ker je ureditev pomenila prestrukturiranje banke FIH v skladu s sporočilom o prestrukturiranju (47).

| (66) | Danska je svoje prvotno stališče dopolnila s predstavitvijo z dne 20. marca 2012 (48), v kateri je poudarila, da banka FIH ni zahtevala ukrepov in da je imela v času, ko je izvedla te ukrepe, druge možnosti za razdolževanje, kar podpira trditev, da je bil posel sklenjen po tržnih pogojih. Trdila je tudi, da sta prvotni odpis knjigovodske vrednosti sredstev v višini 1,4 milijarde DKK in nadaljnji diskont za prilagoditev tveganju v višini 1,3 milijarde DKK ustrezala tržni ceni. Poleg tega bi bile kakršne koli izgube pri nagradi za nadaljnjo uspešnost poslovanja popravljene na podlagi variabilne formule pogodbe o nakupu delnic, tako da bi učinkovit mehanizem naknadne prilagoditve zagotovil oblikovanje cen v skladu s tržnimi pogoji. Danska ni podrobneje pojasnila zneska predlaganega diskonta in prilagoditve tveganju ali razlogov, zakaj naj bi to vodilo do tržne cene. |
| --- | --- |

(66)

Danska je svoje prvotno stališče dopolnila s predstavitvijo z dne 20. marca 2012 (48), v kateri je poudarila, da banka FIH ni zahtevala ukrepov in da je imela v času, ko je izvedla te ukrepe, druge možnosti za razdolževanje, kar podpira trditev, da je bil posel sklenjen po tržnih pogojih. Trdila je tudi, da sta prvotni odpis knjigovodske vrednosti sredstev v višini 1,4 milijarde DKK in nadaljnji diskont za prilagoditev tveganju v višini 1,3 milijarde DKK ustrezala tržni ceni. Poleg tega bi bile kakršne koli izgube pri nagradi za nadaljnjo uspešnost poslovanja popravljene na podlagi variabilne formule pogodbe o nakupu delnic, tako da bi učinkovit mehanizem naknadne prilagoditve zagotovil oblikovanje cen v skladu s tržnimi pogoji. Danska ni podrobneje pojasnila zneska predlaganega diskonta in prilagoditve tveganju ali razlogov, zakaj naj bi to vodilo do tržne cene.

| (67) | Danska je v nadaljnji korespondenci s Komisijo (49) trdila, da je največja izguba, ki ji je družba FSC izpostavljena, 1,05 milijarde DKK, tj. razlika med na eni strani posojilom za absorbiranje izgube v višini 1,65 milijarde DKK ter na drugi strani vsoto odpisa knjigovodske vrednosti in zneska predhodne prilagoditve tveganju, ki skupaj znaša 2,7 milijarde DKK. Trdila je tudi, da ima država precej manjše tveganje, povezano s posojili za banko FIH z državnim jamstvom, in da ji je banka FIH odplačala predhodno kapitalsko injekcijo v višini 1,9 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(67)

Danska je v nadaljnji korespondenci s Komisijo (49) trdila, da je največja izguba, ki ji je družba FSC izpostavljena, 1,05 milijarde DKK, tj. razlika med na eni strani posojilom za absorbiranje izgube v višini 1,65 milijarde DKK ter na drugi strani vsoto odpisa knjigovodske vrednosti in zneska predhodne prilagoditve tveganju, ki skupaj znaša 2,7 milijarde DKK. Trdila je tudi, da ima država precej manjše tveganje, povezano s posojili za banko FIH z državnim jamstvom, in da ji je banka FIH odplačala predhodno kapitalsko injekcijo v višini 1,9 milijarde DKK.

| (68) | Danska je z memorandumom, ki ga je predložila 23. aprila 2012 (50), Komisijo obvestila, da „zaenkrat Komisiji ne bo predložila nadaljnjih argumentov v zvezi z uporabo načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu“. Sočasno je zagotovila nekatera pojasnila v zvezi z metodologijami vrednotenja, ki jih je uporabil pravni svetovalec družbe FSC. |
| --- | --- |

(68)

Danska je z memorandumom, ki ga je predložila 23. aprila 2012 (50), Komisijo obvestila, da „zaenkrat Komisiji ne bo predložila nadaljnjih argumentov v zvezi z uporabo načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu“. Sočasno je zagotovila nekatera pojasnila v zvezi z metodologijami vrednotenja, ki jih je uporabil pravni svetovalec družbe FSC.

| (69) | Danska je nato 16. maja 2012 zatrdila, da sta se holding FIH in družba FSC o pogojih posla dogovorila na podlagi običajnih poslovnih razlogov v zvezi z delitvijo tveganja in dobička ter da je bil posel sklenjen po tržnih pogojih. To izjavo je potrdila revizijska družba družbe FSC, tj. KPMG (51). |
| --- | --- |

(69)

Danska je nato 16. maja 2012 zatrdila, da sta se holding FIH in družba FSC o pogojih posla dogovorila na podlagi običajnih poslovnih razlogov v zvezi z delitvijo tveganja in dobička ter da je bil posel sklenjen po tržnih pogojih. To izjavo je potrdila revizijska družba družbe FSC, tj. KPMG (51).

| (70) | Danska je 7. junija 2012 predložila poročilo družbe KPMG, v katerem so bili ukrepi ocenjeni z upoštevanjem vseh prispevnih elementov sočasno. Družba KPMG je menila, da „ni razloga za ugotovitev, da pogoji pogodbe ne bi ustrezali tveganjem za družbo FSC“, pri čemer je navedla visoko stopnjo zavarovanja, morebitno uporabo kritih obveznic, posojilo za absorbiranje izgube in 25-odstotno nagrado za nadaljnjo uspešnost poslovanja za družbo FSC. |
| --- | --- |

(70)

Danska je 7. junija 2012 predložila poročilo družbe KPMG, v katerem so bili ukrepi ocenjeni z upoštevanjem vseh prispevnih elementov sočasno. Družba KPMG je menila, da „ni razloga za ugotovitev, da pogoji pogodbe ne bi ustrezali tveganjem za družbo FSC“, pri čemer je navedla visoko stopnjo zavarovanja, morebitno uporabo kritih obveznic, posojilo za absorbiranje izgube in 25-odstotno nagrado za nadaljnjo uspešnost poslovanja za družbo FSC.

| (71) | Danska v svojem odgovoru na začetek preiskave z dne 11. septembra 2012 ni neposredno izpodbijala stališča Komisije, da ukrepi pomenijo državno pomoč, ampak se je sklicevala na svoje trditve z dne 29. marca 2012 (52) in trdila, da bo vsak prenos nad tržno vrednostjo izravnan s posojilom za absorbiranje izgube in jamstvom za popravek cene, ki ga je odobril holding FIH. Poleg tega je Danska kot primera v podporo navedenemu stališču navedla povečanje marže pri podaljšanjih pogodbe in višjo stopnjo odkupa, kot je bila predvidena, ni pa izrecno ponovila, da bi bilo treba uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu (53). |
| --- | --- |

(71)

Danska v svojem odgovoru na začetek preiskave z dne 11. septembra 2012 ni neposredno izpodbijala stališča Komisije, da ukrepi pomenijo državno pomoč, ampak se je sklicevala na svoje trditve z dne 29. marca 2012 (52) in trdila, da bo vsak prenos nad tržno vrednostjo izravnan s posojilom za absorbiranje izgube in jamstvom za popravek cene, ki ga je odobril holding FIH. Poleg tega je Danska kot primera v podporo navedenemu stališču navedla povečanje marže pri podaljšanjih pogodbe in višjo stopnjo odkupa, kot je bila predvidena, ni pa izrecno ponovila, da bi bilo treba uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu (53).

| (72) | Namesto tega je Danska trdila, da so ukrepi združljivi, in predstavila argumente, da bi dokazala, da so ustrezni, da je pomoč omejena na potrebni minimum in da je izkrivljanje konkurence omejeno (54). |
| --- | --- |

(72)

Namesto tega je Danska trdila, da so ukrepi združljivi, in predstavila argumente, da bi dokazala, da so ustrezni, da je pomoč omejena na potrebni minimum in da je izkrivljanje konkurence omejeno (54).

| (73) | Danski organi so tudi opozorili na svoje stališče v obvestilu z dne 23. aprila 2012, da so bili ukrepi rezultat pogajanj med banko FIH in družbo FSC (55), in trdili, da so nekatere smernice v sporočilu o bančništvu (56) zahtevale določeno kompleksnost ukrepov (57), ter nasprotovali temu, da bi bili lahko zaradi te kompleksnosti neustrezni. |
| --- | --- |

(73)

Danski organi so tudi opozorili na svoje stališče v obvestilu z dne 23. aprila 2012, da so bili ukrepi rezultat pogajanj med banko FIH in družbo FSC (55), in trdili, da so nekatere smernice v sporočilu o bančništvu (56) zahtevale določeno kompleksnost ukrepov (57), ter nasprotovali temu, da bi bili lahko zaradi te kompleksnosti neustrezni.

| (74) | Ko je Komisija Dansko obvestila o izvedenski oceni v zvezi s tržno vrednostjo in realno ekonomsko vrednostjo ukrepov, je Danska izpodbijala rezultate ter med 7. februarjem in 11. septembrom 2013 predložila vrsto vprašanj in pojasnil. |
| --- | --- |

(74)

Ko je Komisija Dansko obvestila o izvedenski oceni v zvezi s tržno vrednostjo in realno ekonomsko vrednostjo ukrepov, je Danska izpodbijala rezultate ter med 7. februarjem in 11. septembrom 2013 predložila vrsto vprašanj in pojasnil.

| (75) | Danska je pripomnila, da je bila pomoč omejena na potrebni minimum (58), ker je predpostavljala, da vrednost ob prenosu ne bo presegla realne ekonomske vrednosti, vendar je dodala, da lahko to dejstvo potrdi le končno vrednotenje s strani Komisije. |
| --- | --- |

(75)

Danska je pripomnila, da je bila pomoč omejena na potrebni minimum (58), ker je predpostavljala, da vrednost ob prenosu ne bo presegla realne ekonomske vrednosti, vendar je dodala, da lahko to dejstvo potrdi le končno vrednotenje s strani Komisije.

| (76) | Poleg vidikov vrednotenja je Danska opozorila na pozitivne učinke prenosa na regulatorni položaj banke FIH v skladu s ciljem ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja iz načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(76)

Poleg vidikov vrednotenja je Danska opozorila na pozitivne učinke prenosa na regulatorni položaj banke FIH v skladu s ciljem ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja iz načrta prestrukturiranja.

| (77) | Danska je tudi trdila, da je strategija banke FIH za pridobivanje vlog neodvisna od ukrepa državne pomoči in da njen namen ni „cenovno vodstvo“, ampak je bistveni del njene strategije financiranja. Kljub temu se je Danska, da bi ublažila pomisleke Komisije, obvezala, da bo banka FIH upoštevala prepoved cenovnega vodstva. |
| --- | --- |

(77)

Danska je tudi trdila, da je strategija banke FIH za pridobivanje vlog neodvisna od ukrepa državne pomoči in da njen namen ni „cenovno vodstvo“, ampak je bistveni del njene strategije financiranja. Kljub temu se je Danska, da bi ublažila pomisleke Komisije, obvezala, da bo banka FIH upoštevala prepoved cenovnega vodstva.

5.   OCENA

5.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (78) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (79) | Komisija meni, da je treba ukrepe v korist banke FIH, opisane v oddelku 2.3, obravnavati skupaj. Ukrepi so del enega samega posla, ker so njihovi elementi medsebojno povezani (časovno in strukturno) in so bili v celoti zasnovani za rešitev težave banke FIH v zvezi s financiranjem. |
| --- | --- |

(79)

Komisija meni, da je treba ukrepe v korist banke FIH, opisane v oddelku 2.3, obravnavati skupaj. Ukrepi so del enega samega posla, ker so njihovi elementi medsebojno povezani (časovno in strukturno) in so bili v celoti zasnovani za rešitev težave banke FIH v zvezi s financiranjem.

5.1.1   Državna sredstva

| (80) | Ukrepi, opisani v oddelku 2.3., vključujejo državna sredstva, ker jih neposredno financira FSC, ki je družba v državni lasti (prek danskega ministrstva za gospodarstvo) in je odgovorna za zagotavljanje različnih vrst ukrepov za danske banke v okviru finančne krize (59). Prvič, družba FSC zagotavlja 2 milijardi DKK v gotovini za pogodbo o nakupu delnic družbe Newco. Drugič, družba FSC se je obvezala, da bo financirala sredstva družbe Newco, medtem ko banka FIH odplačuje svoja posojila z državnim jamstvom. Ta obveza lahko presega 13 milijard DKK. Tretjič, družba FSC se odpoveduje določenemu znesku obresti, da bi plačala za jamstvo iz holdinga FIH. |
| --- | --- |

(80)

Ukrepi, opisani v oddelku 2.3., vključujejo državna sredstva, ker jih neposredno financira FSC, ki je družba v državni lasti (prek danskega ministrstva za gospodarstvo) in je odgovorna za zagotavljanje različnih vrst ukrepov za danske banke v okviru finančne krize (59). Prvič, družba FSC zagotavlja 2 milijardi DKK v gotovini za pogodbo o nakupu delnic družbe Newco. Drugič, družba FSC se je obvezala, da bo financirala sredstva družbe Newco, medtem ko banka FIH odplačuje svoja posojila z državnim jamstvom. Ta obveza lahko presega 13 milijard DKK. Tretjič, družba FSC se odpoveduje določenemu znesku obresti, da bi plačala za jamstvo iz holdinga FIH.

5.1.2   Obstoj prednosti

| (81) | Ukrepi, opisani v oddelku 2.3., zagotavljajo prednost, saj vodijo do pomoči za oslabljena sredstva za banko FIH, s čimer se izboljšajo količniki kapitalske ustreznosti skupine, obenem pa banki omogočajo boljše reševanje svojih težav s financiranjem. |
| --- | --- |

(81)

Ukrepi, opisani v oddelku 2.3., zagotavljajo prednost, saj vodijo do pomoči za oslabljena sredstva za banko FIH, s čimer se izboljšajo količniki kapitalske ustreznosti skupine, obenem pa banki omogočajo boljše reševanje svojih težav s financiranjem.

| (82) | Danski organi so trdili, da so ukrepi v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in zato ne pomenijo državne pomoči za skupino FIH. |
| --- | --- |

(82)

Danski organi so trdili, da so ukrepi v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in zato ne pomenijo državne pomoči za skupino FIH.

| (83) | Komisija bo torej ocenila, ali so ukrepi v korist skupine FIH v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri tem preizkusu se preuči, ali bi tržni udeleženec sodeloval v določenem poslu pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj v času, ko je bila sprejeta odločitev, da se dajo na voljo javna sredstva. Državna pomoč ne obstaja, če so javna sredstva odobrena v okoliščinah in pod pogoji, ki ustrezajo tržnim pogojem. |
| --- | --- |

(83)

Komisija bo torej ocenila, ali so ukrepi v korist skupine FIH v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri tem preizkusu se preuči, ali bi tržni udeleženec sodeloval v določenem poslu pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj v času, ko je bila sprejeta odločitev, da se dajo na voljo javna sredstva. Državna pomoč ne obstaja, če so javna sredstva odobrena v okoliščinah in pod pogoji, ki ustrezajo tržnim pogojem.

| (84) | Komisija v zvezi s tem v posebnem primeru skupine FIH meni, da je treba preučiti (i) ali je prvotno obstajal zasebni vlagatelj, ki je bil pripravljen financirati ukrepe pod enakimi pogoji kot država članica, (ii) če je obstajal, kakšna je bila donosnost naložbe, ki jo je zahteval, v primerjavi z donosnostjo za državo, in (iii) če ni zasebnega interesa, kakšna bi bila pričakovana donosnost (60) in porazdelitev morebitnega donosa iz ukrepov za državo v primerjavi z donosom, ki bi ga pričakoval tržni vlagatelj, če bi izvedel ukrepe pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva. Če država sprejme te pogoje ali boljše, je mogoče šteti, da so ukrepi izvedeni po tržnih pogojih. Zlasti je treba preveriti, ali posel v celoti ustvarja pozitivni denarni tok, saj ne bi noben zasebni udeleženec, katerega namen je čim bolj povečati dobiček, vstopil v posel, ki ustvarja izgubo. |
| --- | --- |

(84)

Komisija v zvezi s tem v posebnem primeru skupine FIH meni, da je treba preučiti (i) ali je prvotno obstajal zasebni vlagatelj, ki je bil pripravljen financirati ukrepe pod enakimi pogoji kot država članica, (ii) če je obstajal, kakšna je bila donosnost naložbe, ki jo je zahteval, v primerjavi z donosnostjo za državo, in (iii) če ni zasebnega interesa, kakšna bi bila pričakovana donosnost (60) in porazdelitev morebitnega donosa iz ukrepov za državo v primerjavi z donosom, ki bi ga pričakoval tržni vlagatelj, če bi izvedel ukrepe pod običajnimi pogoji tržnega gospodarstva. Če država sprejme te pogoje ali boljše, je mogoče šteti, da so ukrepi izvedeni po tržnih pogojih. Zlasti je treba preveriti, ali posel v celoti ustvarja pozitivni denarni tok, saj ne bi noben zasebni udeleženec, katerega namen je čim bolj povečati dobiček, vstopil v posel, ki ustvarja izgubo.

| (85) | Najneposrednejši dokaz, da je posel v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je, da pogoji posla ne bi bili sprejemljivi samo za hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu, ampak da dejansko obstaja tak udeleženec, ki sodeluje v isti naložbi pod istimi pogoji kot država. Prisotnost drugih vlagateljev Komisiji zagotavlja merilo za oceno uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(85)

Najneposrednejši dokaz, da je posel v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, je, da pogoji posla ne bi bili sprejemljivi samo za hipotetičnega udeleženca v tržnem gospodarstvu, ampak da dejansko obstaja tak udeleženec, ki sodeluje v isti naložbi pod istimi pogoji kot država. Prisotnost drugih vlagateljev Komisiji zagotavlja merilo za oceno uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (86) | Ko je Danska odobrila ukrepe, ni bilo tržnega udeleženca, ki bi bil pripravljen banki FIH odobriti podobne ukrepe, kot so jih odobrili subjekti pod nadzorom države. Zlasti ni niti konzorcij lastnikov niti nobena tretja stran izrazila kakršnega koli namena za vlaganje v banko FIH. Komisija nima razlogov za ugotovitev, da bi bil v teh okoliščinah udeleženec v tržnem gospodarstvu pripravljen sodelovati pri ukrepih. Neobstoj zasebnega interesa je znak finančnih težav in slabega položaja banke. |
| --- | --- |

(86)

Ko je Danska odobrila ukrepe, ni bilo tržnega udeleženca, ki bi bil pripravljen banki FIH odobriti podobne ukrepe, kot so jih odobrili subjekti pod nadzorom države. Zlasti ni niti konzorcij lastnikov niti nobena tretja stran izrazila kakršnega koli namena za vlaganje v banko FIH. Komisija nima razlogov za ugotovitev, da bi bil v teh okoliščinah udeleženec v tržnem gospodarstvu pripravljen sodelovati pri ukrepih. Neobstoj zasebnega interesa je znak finančnih težav in slabega položaja banke.

| (87) | Če ni udeleženca, ki bi vlagal pod enakimi pogoji kot država, je ukrep še vedno lahko brez pomoči, če bi v podobnih okoliščinah zasebni udeleženec odobril enako financiranje, pri čemer bi zahteval vsaj tako visok donos, kot ga je prejela država. Ocena bi načeloma morala temeljiti na poslovnem načrtu ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja dogodkov v času, ko je bilo odobreno javno financiranje, in se ne bi smela opirati na nobeno analizo na podlagi poznejšega stanja. |
| --- | --- |

(87)

Če ni udeleženca, ki bi vlagal pod enakimi pogoji kot država, je ukrep še vedno lahko brez pomoči, če bi v podobnih okoliščinah zasebni udeleženec odobril enako financiranje, pri čemer bi zahteval vsaj tako visok donos, kot ga je prejela država. Ocena bi načeloma morala temeljiti na poslovnem načrtu ob upoštevanju razpoložljivih informacij in predvidenega razvoja dogodkov v času, ko je bilo odobreno javno financiranje, in se ne bi smela opirati na nobeno analizo na podlagi poznejšega stanja.

| (88) | Poleg tega je eden od položajev, v katerem je najtežje uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, ko je družba že prejemnica državne pomoči. V tem primeru je banka FIH 30. junija 2009 že prejela dokapitalizacijo, ki jo je odplačala 2. julija 2012. Hibridni instrumenti, uporabljeni za dokapitalizacijo, so bili plačani po [...] (61) %. Banka FIH je sodelovala tudi v danski jamstveni shemi. Čeprav ta dejstva ne izključujejo uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu v tem primeru kot takem, kažejo na težave, s katerimi se je srečevala banka FIH, in bi vplivala na pripravljenost zasebnih vlagateljev za vlaganje v ukrepe. Predhodna pomoč že izkrivlja gospodarske okoliščine, saj ustvarja mnenje o stalni državni podpori. Komisija je pri tej oceni upoštevala nadomestitev takih prednosti z novimi. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega je eden od položajev, v katerem je najtežje uporabiti načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, ko je družba že prejemnica državne pomoči. V tem primeru je banka FIH 30. junija 2009 že prejela dokapitalizacijo, ki jo je odplačala 2. julija 2012. Hibridni instrumenti, uporabljeni za dokapitalizacijo, so bili plačani po [...] (61) %. Banka FIH je sodelovala tudi v danski jamstveni shemi. Čeprav ta dejstva ne izključujejo uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu v tem primeru kot takem, kažejo na težave, s katerimi se je srečevala banka FIH, in bi vplivala na pripravljenost zasebnih vlagateljev za vlaganje v ukrepe. Predhodna pomoč že izkrivlja gospodarske okoliščine, saj ustvarja mnenje o stalni državni podpori. Komisija je pri tej oceni upoštevala nadomestitev takih prednosti z novimi.

| (89) | Organ FSA je menil, da je bila banka FIH v negotovem položaju, saj je obstajalo veliko tveganje, da ob zapadlosti dolga z državnim jamstvom ne bo sposobna izpolnjevati zakonsko določenih zahtev v zvezi z likvidnostjo. Tak položaj bi torej lahko privedel do odvzema dovoljenja banke FIH za opravljanje bančnih storitev (62). Stališče organa FSA torej podpira oceno Komisije, da tržni udeleženec verjetno ne bi vlagal v banko FIH. Čeprav je mogoče trditi, da poročilo organa FSA ni bilo javno, bi tržni udeleženec imel dostop do podatkov o zapadlosti dolga banke FIH z državnim jamstvom in bi torej lahko ugotovil isto. |
| --- | --- |

(89)

Organ FSA je menil, da je bila banka FIH v negotovem položaju, saj je obstajalo veliko tveganje, da ob zapadlosti dolga z državnim jamstvom ne bo sposobna izpolnjevati zakonsko določenih zahtev v zvezi z likvidnostjo. Tak položaj bi torej lahko privedel do odvzema dovoljenja banke FIH za opravljanje bančnih storitev (62). Stališče organa FSA torej podpira oceno Komisije, da tržni udeleženec verjetno ne bi vlagal v banko FIH. Čeprav je mogoče trditi, da poročilo organa FSA ni bilo javno, bi tržni udeleženec imel dostop do podatkov o zapadlosti dolga banke FIH z državnim jamstvom in bi torej lahko ugotovil isto.

| (90) | Ob neobstoju dejanskega zasebnega vlagatelja mora Komisija, da bi nadalje preverila uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu oceniti, ali je skupna donosnost ukrepov v korist banke FIH enaka ali večja od pričakovane donosnosti, ki bi jo za tako naložbo zahteval hipotetični zasebni vlagatelj. Pričakovana donosnost ukrepov je odvisna od prihodnjega toka prihodkov iz denarnih tokov, ki jih je treba diskontirati na današnje obdobje, da bi dobili njihovo čisto sedanjo vrednost (v nadaljnjem besedilu: ČSV), za kar je treba uporabiti ustrezno diskontno stopnjo. |
| --- | --- |

(90)

Ob neobstoju dejanskega zasebnega vlagatelja mora Komisija, da bi nadalje preverila uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu oceniti, ali je skupna donosnost ukrepov v korist banke FIH enaka ali večja od pričakovane donosnosti, ki bi jo za tako naložbo zahteval hipotetični zasebni vlagatelj. Pričakovana donosnost ukrepov je odvisna od prihodnjega toka prihodkov iz denarnih tokov, ki jih je treba diskontirati na današnje obdobje, da bi dobili njihovo čisto sedanjo vrednost (v nadaljnjem besedilu: ČSV), za kar je treba uporabiti ustrezno diskontno stopnjo.

| (91) | Komisija je na podlagi strokovnih nasvetov ocenila tržno vrednost sredstev družbe Newco in oblikovala pričakovano donosnost za družbo FSC za celotno porazdelitev likvidacijskih vrednosti lastniškega kapitala družbe Newco. Pri tem je upoštevala vse elemente pogodbe o nakupu delnic, kot so čista likvidacijska vrednost, prihodki in stroški, ki sta jih imeli družba FSC in skupina FIH, ter popravek nakupne cene, ki je vključeval posojilo za absorbiranje izgube. Uporaba porazdelitvenega modela je nujna za izračun ČSV koristi, izhajajočih iz 25-odstotne udeležbe pri povečanju vrednosti lastniškega kapitala, ter negativnih učinkov iz kombinacije velikih izgub sredstev v družbi Newco in neizpolnjevanja obveznosti holdinga FIH, če bi se tak scenarij uresničil (63). |
| --- | --- |

(91)

Komisija je na podlagi strokovnih nasvetov ocenila tržno vrednost sredstev družbe Newco in oblikovala pričakovano donosnost za družbo FSC za celotno porazdelitev likvidacijskih vrednosti lastniškega kapitala družbe Newco. Pri tem je upoštevala vse elemente pogodbe o nakupu delnic, kot so čista likvidacijska vrednost, prihodki in stroški, ki sta jih imeli družba FSC in skupina FIH, ter popravek nakupne cene, ki je vključeval posojilo za absorbiranje izgube. Uporaba porazdelitvenega modela je nujna za izračun ČSV koristi, izhajajočih iz 25-odstotne udeležbe pri povečanju vrednosti lastniškega kapitala, ter negativnih učinkov iz kombinacije velikih izgub sredstev v družbi Newco in neizpolnjevanja obveznosti holdinga FIH, če bi se tak scenarij uresničil (63).

Graf 1

Čista sedanja vrednost ukrepa za družbo FSC

Image

| (92) | V grafu 1 je prikazana ČSV pogodbe o nakupu delnic za različne likvidacijske vrednosti sredstev družbe Newco (od 5,1 milijarde DKK do 28,3 milijarde DKK). Vsak od scenarijev se zgodi z verjetnostjo, označeno s črtkano črto glede na lestvico na desni strani (od 0,1 % do 7,5 %). V najverjetnejših scenarijih je donosnost rahlo negativna. |
| --- | --- |

(92)

V grafu 1 je prikazana ČSV pogodbe o nakupu delnic za različne likvidacijske vrednosti sredstev družbe Newco (od 5,1 milijarde DKK do 28,3 milijarde DKK). Vsak od scenarijev se zgodi z verjetnostjo, označeno s črtkano črto glede na lestvico na desni strani (od 0,1 % do 7,5 %). V najverjetnejših scenarijih je donosnost rahlo negativna.

| (93) | Kot je razvidno iz grafa 1, je skupno verjetnostno uteženo povprečje ČSV pogodbe o nakupu delnic prav tako negativno. Iz strokovnega izračuna izhaja, da znaša 726 milijonov DKK. Posledično pogodba o nakupu delnic ustvarja izgubo namesto dobička. Udeleženec v tržnem gospodarstvu bi pri podobni naložbi v višini 2 milijardi DKK zahteval plačilo iz naslova lastniškega kapitala v višini najmanj 10 % (64) na leto, kar bi v sedemletnem obdobju obstoja družbe Newco ustvarilo približno 1,33 milijarde DKK. Komisija torej ugotavlja, da ne bi bil noben udeleženec v tržnem gospodarstvu pripravljen vlagati pod pogoji, enakovrednimi tistim iz pogodbe o nakupu delnic. Ukrepi zato niso v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu (65). |
| --- | --- |

(93)

Kot je razvidno iz grafa 1, je skupno verjetnostno uteženo povprečje ČSV pogodbe o nakupu delnic prav tako negativno. Iz strokovnega izračuna izhaja, da znaša 726 milijonov DKK. Posledično pogodba o nakupu delnic ustvarja izgubo namesto dobička. Udeleženec v tržnem gospodarstvu bi pri podobni naložbi v višini 2 milijardi DKK zahteval plačilo iz naslova lastniškega kapitala v višini najmanj 10 % (64) na leto, kar bi v sedemletnem obdobju obstoja družbe Newco ustvarilo približno 1,33 milijarde DKK. Komisija torej ugotavlja, da ne bi bil noben udeleženec v tržnem gospodarstvu pripravljen vlagati pod pogoji, enakovrednimi tistim iz pogodbe o nakupu delnic. Ukrepi zato niso v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu (65).

| (94) | Navesti je treba, da je Komisija pri izračunu, predstavljenem v uvodnih izjavah 91 do 93 upoštevala korespondenco Danske z dne 7. februarja in 11. marca 2013 ter nadaljnjo korespondenco (66), v kateri je Danska predložila predhodno nerazkrite elemente, kot so posebne razlage sestavnih delov variabilne nakupne cene, referenčni datum predloženih zapisov podatkov o izpostavljenosti posojila, ki so bili namenjeni za prenos z banke FIH na družbo Newco, gibanje bonitete portfelja med decembrom 2011 in septembrom 2012 ter podrobnejša analiza „nenamenskih kreditnih linij“ v portfelju. |
| --- | --- |

(94)

Navesti je treba, da je Komisija pri izračunu, predstavljenem v uvodnih izjavah 91 do 93 upoštevala korespondenco Danske z dne 7. februarja in 11. marca 2013 ter nadaljnjo korespondenco (66), v kateri je Danska predložila predhodno nerazkrite elemente, kot so posebne razlage sestavnih delov variabilne nakupne cene, referenčni datum predloženih zapisov podatkov o izpostavljenosti posojila, ki so bili namenjeni za prenos z banke FIH na družbo Newco, gibanje bonitete portfelja med decembrom 2011 in septembrom 2012 ter podrobnejša analiza „nenamenskih kreditnih linij“ v portfelju.

| (95) | Poleg tega kvantifikacije, ki jih vsebujejo trditve Danske (67), ne vzdržijo natančne preučitve. Prvič, zneski predhodnih odpisov in rezervacije za tveganja niso utemeljeni z neodvisnim poročilom o vrednotenju (68). Poleg tega ob upoštevanju možnosti, da skupina FIH ne bo mogla plačati naknadnih jamstev, ni razloga, zakaj izgube družbe Newco ne bi mogle presegati 2,7 milijarde DKK, zaradi česar bi bila družba FSC (in torej danska vlada) pogodbeno obvezana dokapitalizirati družbo Newco pred njeno končno likvidacijo. Komisija torej ugotavlja, da trditev, da bodo kakršne koli izgube naložb omejene na 1,05 milijarde DKK, ni utemeljena. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega kvantifikacije, ki jih vsebujejo trditve Danske (67), ne vzdržijo natančne preučitve. Prvič, zneski predhodnih odpisov in rezervacije za tveganja niso utemeljeni z neodvisnim poročilom o vrednotenju (68). Poleg tega ob upoštevanju možnosti, da skupina FIH ne bo mogla plačati naknadnih jamstev, ni razloga, zakaj izgube družbe Newco ne bi mogle presegati 2,7 milijarde DKK, zaradi česar bi bila družba FSC (in torej danska vlada) pogodbeno obvezana dokapitalizirati družbo Newco pred njeno končno likvidacijo. Komisija torej ugotavlja, da trditev, da bodo kakršne koli izgube naložb omejene na 1,05 milijarde DKK, ni utemeljena.

| (96) | Dejstvo, da sta se družba FSC in holding FIH dogovorila o pogojih ukrepov, ne pomeni nujno, da so bili ukrepi izvedeni po tržnih pogojih. Če bi Danska nameravala odobriti precejšen znesek dodatne pomoči banki, ki se sooča z resnimi likvidnostnimi težavami, samo to dejstvo ne bi izključevalo pogajanj med organi in to banko o določenih točkah posla. Zaradi dvostranske narave pogajanj, ki so potekala, ta niso vključevala elementov, kot sta odprt nediskriminatorni razpisni postopek ali primerjava s podobnimi tržnimi posli. Zato skladnost ukrepov s tržnimi pogoji ne izhaja samodejno iz dejstva, da so potekala pogajanja. |
| --- | --- |

(96)

Dejstvo, da sta se družba FSC in holding FIH dogovorila o pogojih ukrepov, ne pomeni nujno, da so bili ukrepi izvedeni po tržnih pogojih. Če bi Danska nameravala odobriti precejšen znesek dodatne pomoči banki, ki se sooča z resnimi likvidnostnimi težavami, samo to dejstvo ne bi izključevalo pogajanj med organi in to banko o določenih točkah posla. Zaradi dvostranske narave pogajanj, ki so potekala, ta niso vključevala elementov, kot sta odprt nediskriminatorni razpisni postopek ali primerjava s podobnimi tržnimi posli. Zato skladnost ukrepov s tržnimi pogoji ne izhaja samodejno iz dejstva, da so potekala pogajanja.

| (97) | Kar zadeva poročilo družbe KPMG z dne 7. junija 2012, se Komisija strinja, da je treba pogoje ukrepov zaradi njihove kompleksnosti ocenjevati kot celoto, ker ni posameznih rezervacij, ki jih je mogoče razporediti na plačilo vsakega posameznega elementa. Vendar so v analizi, ki jo vsebuje poročilo družbe KPMG, spregledali možnost skrajnejših negativnih scenarijev, v katerih holding FIH ne bi mogel izpolniti svojih obveznosti. Poleg tega v analizi ni obravnavano plačilo za 2,0 milijarde DKK vloženega kapitala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, skladnost s tržnim ravnanjem ne more obstajati, ker ni letnega plačila za kapital in glede na zgolj 25-odstotno udeležbo pri kakršnem koli povečanju vrednosti lastniškega kapitala v sedemletnem naložbenem obdobju samostojno in kot parameter v modelu celotnega plačila (69). |
| --- | --- |

(97)

Kar zadeva poročilo družbe KPMG z dne 7. junija 2012, se Komisija strinja, da je treba pogoje ukrepov zaradi njihove kompleksnosti ocenjevati kot celoto, ker ni posameznih rezervacij, ki jih je mogoče razporediti na plačilo vsakega posameznega elementa. Vendar so v analizi, ki jo vsebuje poročilo družbe KPMG, spregledali možnost skrajnejših negativnih scenarijev, v katerih holding FIH ne bi mogel izpolniti svojih obveznosti. Poleg tega v analizi ni obravnavano plačilo za 2,0 milijarde DKK vloženega kapitala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, skladnost s tržnim ravnanjem ne more obstajati, ker ni letnega plačila za kapital in glede na zgolj 25-odstotno udeležbo pri kakršnem koli povečanju vrednosti lastniškega kapitala v sedemletnem naložbenem obdobju samostojno in kot parameter v modelu celotnega plačila (69).

| (98) | V tem okviru Komisija ugotavlja, da je morala banka v okviru predhodne dokapitalizacije s hibridnim kapitalom prvega reda (70) plačati letni kupon v višini [...] % na leto. Poleg tega je v začetku marca 2012 prednostni dolg banke FIH kotiral na trgu s predvidenim donosom, večjim od 10 %. Sklepanje Komisije, da bi moralo biti plačilo za kapital vsaj 10 %, je torej utemeljeno. Tržni udeleženec bi verjetno zahteval večje plačilo glede na posebna tveganja, povezana s koncentracijo in slabšo kakovostjo (71) nepremičninskega portfelja družbe Newco poleg podrejenosti naložbe lastniškega kapitala. Plačilo v višini 6,5 %, kot ga navaja Danska (72), je torej očitno nezadostno. Navesti je treba tudi, da posel ustvarja negativno pričakovano donosnost. |
| --- | --- |

(98)

V tem okviru Komisija ugotavlja, da je morala banka v okviru predhodne dokapitalizacije s hibridnim kapitalom prvega reda (70) plačati letni kupon v višini [...] % na leto. Poleg tega je v začetku marca 2012 prednostni dolg banke FIH kotiral na trgu s predvidenim donosom, večjim od 10 %. Sklepanje Komisije, da bi moralo biti plačilo za kapital vsaj 10 %, je torej utemeljeno. Tržni udeleženec bi verjetno zahteval večje plačilo glede na posebna tveganja, povezana s koncentracijo in slabšo kakovostjo (71) nepremičninskega portfelja družbe Newco poleg podrejenosti naložbe lastniškega kapitala. Plačilo v višini 6,5 %, kot ga navaja Danska (72), je torej očitno nezadostno. Navesti je treba tudi, da posel ustvarja negativno pričakovano donosnost.

| (99) | Komisija ugotavlja, da ukrepi v korist banke FIH niso v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(99)

Komisija ugotavlja, da ukrepi v korist banke FIH niso v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

5.1.3   Selektivnost

| (100) | Uporaba ukrepov se nanaša samo na skupino FIH in družbo Newco. Ukrep je torej selektiven. |
| --- | --- |

(100)

Uporaba ukrepov se nanaša samo na skupino FIH in družbo Newco. Ukrep je torej selektiven.

5.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami

| (101) | Ukrepi so banki FIH pomagali okrepiti njen kapitalski in likvidnostni položaj v primerjavi s položajem njenih konkurentov, ki ne bodo deležni podobnih ukrepov. Ukrep ji je torej omogočil izboljšanje njenega tržnega položaja. Ukrep lahko torej privede do izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(101)

Ukrepi so banki FIH pomagali okrepiti njen kapitalski in likvidnostni položaj v primerjavi s položajem njenih konkurentov, ki ne bodo deležni podobnih ukrepov. Ukrep ji je torej omogočil izboljšanje njenega tržnega položaja. Ukrep lahko torej privede do izkrivljanja konkurence.

| (102) | Glede na povezovanje bančnega trga na evropski ravni prednost, ki je zagotovljena banki FIH, občutijo konkurenti na Danskem (kjer delujejo banke iz drugih držav članic) in v drugih državah članicah. Za ukrepe je torej treba šteti, da lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(102)

Glede na povezovanje bančnega trga na evropski ravni prednost, ki je zagotovljena banki FIH, občutijo konkurenti na Danskem (kjer delujejo banke iz drugih držav članic) in v drugih državah članicah. Za ukrepe je torej treba šteti, da lahko vplivajo na trgovino med državami članicami.

5.2   ZNESEK POMOČI

| (103) | Skupni znesek pomoči na podlagi ukrepov (73) je izračunan na približno 2,25 milijarde DKK (približno 300 milijonov EUR). Komisija je za določitev zneska pomoči upoštevala:






  (a) | korist, povezano s formulo pogodbe o nakupu delnic (0,73 milijarde DKK) (74); |
| --- | --- | --- |

(103)

Skupni znesek pomoči na podlagi ukrepov (73) je izračunan na približno 2,25 milijarde DKK (približno 300 milijonov EUR). Komisija je za določitev zneska pomoči upoštevala:

(a)

korist, povezano s formulo pogodbe o nakupu delnic (0,73 milijarde DKK) (74);

| (b) | odpoved plačilu za naložbo lastniškega kapitala (1,33 milijarde DKK) (75); |
| --- | --- |

(b)

odpoved plačilu za naložbo lastniškega kapitala (1,33 milijarde DKK) (75);

| (c) | plačila presežnih obresti s strani družbe Newco pri posojilu ena, posojilu za absorbiranje izgube in začetnem financiranju (0,33 milijarde DKK) ter |
| --- | --- |

(c)

plačila presežnih obresti s strani družbe Newco pri posojilu ena, posojilu za absorbiranje izgube in začetnem financiranju (0,33 milijarde DKK) ter

| (d) | presežne upravljavske provizije (0,14 milijarde DKK). |
| --- | --- |

(d)

presežne upravljavske provizije (0,14 milijarde DKK).

| (104) | Kot olajševalni dejavnik je Komisija menila, da je treba predčasen preklic državnih jamstev v višini 0,28 milijarde DKK odšteti od skupnega zneska pomoči. |
| --- | --- |

(104)

Kot olajševalni dejavnik je Komisija menila, da je treba predčasen preklic državnih jamstev v višini 0,28 milijarde DKK odšteti od skupnega zneska pomoči.

| (105) | Kot je navedeno v oddelku 5.1, je Komisija uporabila celostni pristop pri vrednotenju vseh obresti in drugih denarnih tokov, provizij in danih jamstev, pri čemer je upoštevala:






  (a) | skrb Danske, da Komisija ne bi namenila dovolj pozornosti gospodarski realnosti vseh vidikov ukrepov, kot je posojilo za absorbiranje izgube, in |
| --- | --- | --- |

(105)

Kot je navedeno v oddelku 5.1, je Komisija uporabila celostni pristop pri vrednotenju vseh obresti in drugih denarnih tokov, provizij in danih jamstev, pri čemer je upoštevala:

(a)

skrb Danske, da Komisija ne bi namenila dovolj pozornosti gospodarski realnosti vseh vidikov ukrepov, kot je posojilo za absorbiranje izgube, in

| (b) | dejstvo, da ni mogoče vseh elementov posla povezati z določenim elementom v formuli za plačilo. |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da ni mogoče vseh elementov posla povezati z določenim elementom v formuli za plačilo.

| (106) | Komisija se je v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih za nasvete glede vrednotenja oprla na zunanje strokovnjake (76). |
| --- | --- |

(106)

Komisija se je v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih za nasvete glede vrednotenja oprla na zunanje strokovnjake (76).

5.3   ZDRUŽLJIVOST

5.3.1   Pravna podlaga za združljivost pomoči

| (107) | Člen 107(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Glede na sedanje razmere in tudi razmere na finančnih trgih v času sklepa o reševanju in začetku postopka Komisija meni, da se lahko ukrepi preučijo na podlagi navedene določbe. |
| --- | --- |

(107)

Člen 107(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Glede na sedanje razmere in tudi razmere na finančnih trgih v času sklepa o reševanju in začetku postopka Komisija meni, da se lahko ukrepi preučijo na podlagi navedene določbe.

| (108) | Komisija priznava, da so zaradi finančne krize nastale izjemne razmere, v katerih lahko stečaj ene banke spodkoplje zaupanje v finančni sistem na splošno tako na nacionalni kot na mednarodni ravni. To lahko velja celo za majhno banko, ki ni v neposrednih težavah, vendar pod ostrim nadzorom finančnega regulatorja, kot je banka FIH. Cena 2–4-letnega dolga te banke je bila v času sklepa o reševanju in začetku postopka v razponu od 600 do 700 bazičnih točk nad Euriborjem. Ta raven cene je jasen znak skorajšnjih težav. V takih primerih je lahko zgodnje posredovanje, s katerim se prepreči, da bi zadevna institucija postala nestabilna, nujno, da se preprečijo tveganja za finančno stabilnost. To še zlasti velja v primeru majhnega gospodarstva, kot je Danska, kjer subjekti morda ne bodo razlikovali med posameznimi bankami, zaradi česar se bo pomanjkanje zaupanja, ustvarjeno z neuspehom ene banke, razširilo na celotni sektor. Zato je pravna podlaga za oceno združljivosti vseh ukrepov, na katere se nanaša ta sklep, člen 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(108)

Komisija priznava, da so zaradi finančne krize nastale izjemne razmere, v katerih lahko stečaj ene banke spodkoplje zaupanje v finančni sistem na splošno tako na nacionalni kot na mednarodni ravni. To lahko velja celo za majhno banko, ki ni v neposrednih težavah, vendar pod ostrim nadzorom finančnega regulatorja, kot je banka FIH. Cena 2–4-letnega dolga te banke je bila v času sklepa o reševanju in začetku postopka v razponu od 600 do 700 bazičnih točk nad Euriborjem. Ta raven cene je jasen znak skorajšnjih težav. V takih primerih je lahko zgodnje posredovanje, s katerim se prepreči, da bi zadevna institucija postala nestabilna, nujno, da se preprečijo tveganja za finančno stabilnost. To še zlasti velja v primeru majhnega gospodarstva, kot je Danska, kjer subjekti morda ne bodo razlikovali med posameznimi bankami, zaradi česar se bo pomanjkanje zaupanja, ustvarjeno z neuspehom ene banke, razširilo na celotni sektor. Zato je pravna podlaga za oceno združljivosti vseh ukrepov, na katere se nanaša ta sklep, člen 107(3)(b) Pogodbe.

| (109) | Kar posebej zadeva združljivost prenosa sredstev na družbo FSC, bo Komisija ukrepe ocenila glede na sporočilo o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(109)

Kar posebej zadeva združljivost prenosa sredstev na družbo FSC, bo Komisija ukrepe ocenila glede na sporočilo o oslabljenih sredstvih.

| (110) | Komisija bo nato ocenila združljivost ukrepov prestrukturiranja glede na sporočilo o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(110)

Komisija bo nato ocenila združljivost ukrepov prestrukturiranja glede na sporočilo o prestrukturiranju.

5.3.2   Združljivost ukrepov s sporočilom o oslabljenih sredstvih

| (111) | V sporočilu o oslabljenih sredstvih so določena načela v zvezi z vrednotenjem in prenosom oslabljenih sredstev ter združljivostjo ukrepov s Pogodbo. Oceniti je treba, ali je bila pomoč omejena na minimum ter ali je lastni prispevek banke in njenih delničarjev zadosten. |
| --- | --- |

(111)

V sporočilu o oslabljenih sredstvih so določena načela v zvezi z vrednotenjem in prenosom oslabljenih sredstev ter združljivostjo ukrepov s Pogodbo. Oceniti je treba, ali je bila pomoč omejena na minimum ter ali je lastni prispevek banke in njenih delničarjev zadosten.

| (112) | V skladu s točko 21 sporočila o oslabljenih sredstvih bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Točka 21 zahteva ustrezno plačilo državi za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva ne glede na njegovo obliko, da se zagotovita enaka odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s točko 21 sporočila o oslabljenih sredstvih bi morale banke v čim večjem obsegu kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi. Točka 21 zahteva ustrezno plačilo državi za ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva ne glede na njegovo obliko, da se zagotovita enaka odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena ne glede na to, kateri model se izbere.

| (113) | Ukrepi so v svoji prvotni obliki predvidevali plačilo, enako stroškom financiranja danske vlade, s povečanjem za zgolj 100 bazičnih točk za likvidnost. Predvideno ni bilo nikakršno plačilo za naložbo lastniškega kapitala, razen delnega (25 %) povečanja, če čista likvidacijska vrednost ustvari presežek na podlagi mehanizma popravka cene. Poleg tega bi v negativnem scenariju, v katerem bi bil portfelj sredstev družbe Newco bistveno oslabljen, nadomestilo družbi FSC zagotovil holding FIH, ki v takih okoliščinah verjetno ne bi bil sposoben izpolnjevati svojih obveznosti. Zato se, kot je navedeno v uvodnih izjavah 66 do 73 sklepa o reševanju in začetku postopka, ni zdelo verjetno, da bi plačilo in lastni prispevek zadostovala za to, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s smernicami iz sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(113)

Ukrepi so v svoji prvotni obliki predvidevali plačilo, enako stroškom financiranja danske vlade, s povečanjem za zgolj 100 bazičnih točk za likvidnost. Predvideno ni bilo nikakršno plačilo za naložbo lastniškega kapitala, razen delnega (25 %) povečanja, če čista likvidacijska vrednost ustvari presežek na podlagi mehanizma popravka cene. Poleg tega bi v negativnem scenariju, v katerem bi bil portfelj sredstev družbe Newco bistveno oslabljen, nadomestilo družbi FSC zagotovil holding FIH, ki v takih okoliščinah verjetno ne bi bil sposoben izpolnjevati svojih obveznosti. Zato se, kot je navedeno v uvodnih izjavah 66 do 73 sklepa o reševanju in začetku postopka, ni zdelo verjetno, da bi plačilo in lastni prispevek zadostovala za to, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s smernicami iz sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (114) | Komisija je torej v skladu s točko 39 sporočila o oslabljenih sredstvih temeljito analizirala tržno vrednost ukrepov. Ob pomoči zunanjega strokovnjaka je ocenila verjetnostno porazdelitev rezultatov za portfelj sredstev družbe Newco in izračunala učinek na verjetne končne likvidacijske vrednosti sredstev na podlagi pogodbe o nakupu delnic. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je torej v skladu s točko 39 sporočila o oslabljenih sredstvih temeljito analizirala tržno vrednost ukrepov. Ob pomoči zunanjega strokovnjaka je ocenila verjetnostno porazdelitev rezultatov za portfelj sredstev družbe Newco in izračunala učinek na verjetne končne likvidacijske vrednosti sredstev na podlagi pogodbe o nakupu delnic.

| (115) | Komisija je v svoji oceni ugotovila prednosti na podlagi odpovedi plačilu iz naslova lastniškega kapitala in morebitne izgube, povezane s kreditno kakovostjo holdinga FIH, presežnimi obrestmi za posojilo za absorbiranje izgube, čezmernimi razponi pri financiranju za družbo Newco s strani banke FIH ter presežnimi provizijami za vodenje in varovanje pred tveganji z izvedenimi finančnimi instrumenti. Komisija je ugotovila tudi olajševalne dejavnike, kot je predčasni preklic državnih jamstev. Ukrepi so skupaj vsebovali element državne pomoči v višini približno 2,25 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je v svoji oceni ugotovila prednosti na podlagi odpovedi plačilu iz naslova lastniškega kapitala in morebitne izgube, povezane s kreditno kakovostjo holdinga FIH, presežnimi obrestmi za posojilo za absorbiranje izgube, čezmernimi razponi pri financiranju za družbo Newco s strani banke FIH ter presežnimi provizijami za vodenje in varovanje pred tveganji z izvedenimi finančnimi instrumenti. Komisija je ugotovila tudi olajševalne dejavnike, kot je predčasni preklic državnih jamstev. Ukrepi so skupaj vsebovali element državne pomoči v višini približno 2,25 milijarde DKK.

| (116) | Ob upoštevanju točk 40 in 41 sporočila o oslabljenih sredstvih je bila razlika med vrednostjo ob prenosu in realno ekonomsko vrednostjo ocenjena na podlagi enakega izračuna, kot je bil opravljen za oceno tržne vrednosti, vendar z dvema prilagoditvama. Prvič, porazdelitev rezultatov je temeljila na realnih ekonomskih vrednostih portfelja sredstev namesto na tržnih vrednostih. Drugič, zahtevano plačilo za lastniški kapital je temeljilo na dejanski neto kapitalski olajšavi ukrepov. Komisija je po izjavi organa FSA ocenila, da je učinek bruto kapitalske olajšave ukrepov 375 milijonov DKK (77), enakovredna vrednost ob prenosu pa 254 milijonov DKK nad realno ekonomsko vrednostjo (78), ki jo je bilo treba plačati in vrniti. Poleg tega je bilo treba vrniti 143,2 milijona DKK presežnih provizij. |
| --- | --- |

(116)

Ob upoštevanju točk 40 in 41 sporočila o oslabljenih sredstvih je bila razlika med vrednostjo ob prenosu in realno ekonomsko vrednostjo ocenjena na podlagi enakega izračuna, kot je bil opravljen za oceno tržne vrednosti, vendar z dvema prilagoditvama. Prvič, porazdelitev rezultatov je temeljila na realnih ekonomskih vrednostih portfelja sredstev namesto na tržnih vrednostih. Drugič, zahtevano plačilo za lastniški kapital je temeljilo na dejanski neto kapitalski olajšavi ukrepov. Komisija je po izjavi organa FSA ocenila, da je učinek bruto kapitalske olajšave ukrepov 375 milijonov DKK (77), enakovredna vrednost ob prenosu pa 254 milijonov DKK nad realno ekonomsko vrednostjo (78), ki jo je bilo treba plačati in vrniti. Poleg tega je bilo treba vrniti 143,2 milijona DKK presežnih provizij.

| (117) | Vnaprejšnje plačilo v višini 254 milijonov DKK (z datumom valute 1. marec 2012) je zmanjšalo učinek neto kapitalske olajšave s 375 milijonov DKK na 121 milijonov DKK. Z enkratno premijo v višini 310,25 milijona DKK (79) z datumom valute 30. september 2013 in letnim plačilom v višini 12,1 milijona DKK (ki ustreza letnemu plačilu v višini 10 % kapitalske olajšave), poleg vračila presežnih upravljavskih provizij (80), bi torej bili ukrepi v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(117)

Vnaprejšnje plačilo v višini 254 milijonov DKK (z datumom valute 1. marec 2012) je zmanjšalo učinek neto kapitalske olajšave s 375 milijonov DKK na 121 milijonov DKK. Z enkratno premijo v višini 310,25 milijona DKK (79) z datumom valute 30. september 2013 in letnim plačilom v višini 12,1 milijona DKK (ki ustreza letnemu plačilu v višini 10 % kapitalske olajšave), poleg vračila presežnih upravljavskih provizij (80), bi torej bili ukrepi v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih.

| (118) | Danska je zagotovila, da je banka FIH plačala navedene zneske (81) in poleg tega izpolnila vse dogovore na podlagi sklepnih dokumentov o ukrepih. |
| --- | --- |

(118)

Danska je zagotovila, da je banka FIH plačala navedene zneske (81) in poleg tega izpolnila vse dogovore na podlagi sklepnih dokumentov o ukrepih.

| (119) | Danska se obvezuje, da banka FIH ne bo izplačevala dividend do končne poravnave računov družbe Newco na podlagi pogodbe o nakupu delnic, da se ublaži kreditno tveganje, s katerim se sooča holding FIH za družbo FSC. |
| --- | --- |

(119)

Danska se obvezuje, da banka FIH ne bo izplačevala dividend do končne poravnave računov družbe Newco na podlagi pogodbe o nakupu delnic, da se ublaži kreditno tveganje, s katerim se sooča holding FIH za družbo FSC.

| (120) | Skratka, ukrepi so v celoti sorazmerni, omejeni na minimum in zagotavljajo zadosten lastni prispevek banke FIH. Poleg tega ukrepi zaradi plačila 310,25 milijona DKK z obrestmi (82) družbi FSC ter dodatnih obvez v zvezi s plačilom in provizijami (83) zagotavljajo ustrezno plačilo v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(120)

Skratka, ukrepi so v celoti sorazmerni, omejeni na minimum in zagotavljajo zadosten lastni prispevek banke FIH. Poleg tega ukrepi zaradi plačila 310,25 milijona DKK z obrestmi (82) družbi FSC ter dodatnih obvez v zvezi s plačilom in provizijami (83) zagotavljajo ustrezno plačilo v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih.

5.3.3   Združljivost pomoči s sporočilom o prestrukturiranju in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
   (84)

| (121) | V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize, da bi bilo združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, (i) voditi do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke ali do njene pravilne likvidacije, (ii) zagotavljati, da je pomoč omejena na potrebni minimum, in vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) ter (iii) vsebovati zadostne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(121)

V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v okviru sedanje finančne krize, da bi bilo združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, (i) voditi do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke ali do njene pravilne likvidacije, (ii) zagotavljati, da je pomoč omejena na potrebni minimum, in vključevati zadosten lastni prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) ter (iii) vsebovati zadostne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.

(i)   Uspešno poslovanje

| (122) | V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, ki prikazuje, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca ponovno vzpostavljeno brez državne pomoči v razumnem času in v največ petih letih. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Zato mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bi morala temeljiti predvsem na notranjih ukrepih in kredibilnem načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, ki prikazuje, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje upravičenca ponovno vzpostavljeno brez državne pomoči v razumnem času in v največ petih letih. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Zato mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bi morala temeljiti predvsem na notranjih ukrepih in kredibilnem načrtu prestrukturiranja.

| (123) | Načrt prestrukturiranja, ki ga je v zvezi z banko FIH predložila Danska in zajema obdobje do 31. decembra 2016, kaže ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ob koncu tega obdobja prestrukturiranja. Banka naj bi ostala rentabilna in izboljšala svoje letne rezultate zlasti v obdobju 2013–2016, z ustrezno donosnostjo lastniškega kapitala pri novo ustvarjenih poslih. V najslabšem možnem scenariju naj bi banka še vedno ustvarjala dobiček, pri čemer naj bi se čisti dobiček izboljšal z 51 milijonov DKK (6,8 milijona EUR) leta 2013 na 122 milijonov DKK (16,27 milijona EUR) leta 2016. |
| --- | --- |

(123)

Načrt prestrukturiranja, ki ga je v zvezi z banko FIH predložila Danska in zajema obdobje do 31. decembra 2016, kaže ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ob koncu tega obdobja prestrukturiranja. Banka naj bi ostala rentabilna in izboljšala svoje letne rezultate zlasti v obdobju 2013–2016, z ustrezno donosnostjo lastniškega kapitala pri novo ustvarjenih poslih. V najslabšem možnem scenariju naj bi banka še vedno ustvarjala dobiček, pri čemer naj bi se čisti dobiček izboljšal z 51 milijonov DKK (6,8 milijona EUR) leta 2013 na 122 milijonov DKK (16,27 milijona EUR) leta 2016.

| (124) | Glede na načrt prestrukturiranja bo količnik kapitalske ustreznosti banke FIH do 31. decembra 2016 kar 19,6 %, zakonsko določeni količnik likvidnosti pa naj bi takrat bil 160 %. Vsi ti količniki bistveno presegajo minimalne regulativne zahteve. Zdi se torej, da je skupina dobro kapitalizirana in ima soliden likvidnostni položaj. |
| --- | --- |

(124)

Glede na načrt prestrukturiranja bo količnik kapitalske ustreznosti banke FIH do 31. decembra 2016 kar 19,6 %, zakonsko določeni količnik likvidnosti pa naj bi takrat bil 160 %. Vsi ti količniki bistveno presegajo minimalne regulativne zahteve. Zdi se torej, da je skupina dobro kapitalizirana in ima soliden likvidnostni položaj.

| (125) | Banka FIH je bila po ukrepih, zlasti prenosu posojil, sposobna ne samo, da je leta 2013 pravočasno odkupila obveznice z državnim jamstvom, ampak tudi, da je 2. julija 2013 odplačala hibridni kapital, ki ga je prejela od države. |
| --- | --- |

(125)

Banka FIH je bila po ukrepih, zlasti prenosu posojil, sposobna ne samo, da je leta 2013 pravočasno odkupila obveznice z državnim jamstvom, ampak tudi, da je 2. julija 2013 odplačala hibridni kapital, ki ga je prejela od države.

| (126) | Z ukrepi se je izboljšal profil likvidnosti banke FIH, ki je 31. decembra 2012 dosegla zakonsko določeni količnik likvidnosti v višini 214 %, 31. decembra 2013 (85) pa naj bi ta znašal 239,7 %, kar bistveno presega regulativne zahteve glede likvidnosti. |
| --- | --- |

(126)

Z ukrepi se je izboljšal profil likvidnosti banke FIH, ki je 31. decembra 2012 dosegla zakonsko določeni količnik likvidnosti v višini 214 %, 31. decembra 2013 (85) pa naj bi ta znašal 239,7 %, kar bistveno presega regulativne zahteve glede likvidnosti.

| (127) | Zlasti je bil premosten primanjkljaj v financiranju, ki je predhodno grozil banki FIH, na podlagi odsvojitve sredstev s pomočjo posojila v višini 13 milijard DKK, ki ga je družba FSC zagotovila družbi Newco. Poleg tega se je družba FSC obvezala, da bo po potrebi v času trajanja ukrepov dokapitalizirala družbo Newco (86). Vsa neposredna vprašanja glede dokapitalizacije za banko FIH so bila tako predvidena. |
| --- | --- |

(127)

Zlasti je bil premosten primanjkljaj v financiranju, ki je predhodno grozil banki FIH, na podlagi odsvojitve sredstev s pomočjo posojila v višini 13 milijard DKK, ki ga je družba FSC zagotovila družbi Newco. Poleg tega se je družba FSC obvezala, da bo po potrebi v času trajanja ukrepov dokapitalizirala družbo Newco (86). Vsa neposredna vprašanja glede dokapitalizacije za banko FIH so bila tako predvidena.

| (128) | Skratka, z zagotovljeno rentabilnostjo in likvidnostjo ter zadostno kapitalsko podlago se zdi, da je banka FIH v dobrem položaju, da samostojno doseže dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(128)

Skratka, z zagotovljeno rentabilnostjo in likvidnostjo ter zadostno kapitalsko podlago se zdi, da je banka FIH v dobrem položaju, da samostojno doseže dolgoročno uspešno poslovanje.

| (129) | Čeprav naj bi bila v najslabšem možnem scenariju donosnost normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo samo 0,9 % na dan 31. decembra 2013 in 2,0 % (87) na dan 31. decembra 2016, je v najboljšem možnem scenariju predvidena 10,3-odstotna in 11,2-odstotna donosnost normaliziranega kapitala leta 2013 oziroma leta 2016. |
| --- | --- |

(129)

Čeprav naj bi bila v najslabšem možnem scenariju donosnost normaliziranega lastniškega kapitala pred obdavčitvijo samo 0,9 % na dan 31. decembra 2013 in 2,0 % (87) na dan 31. decembra 2016, je v najboljšem možnem scenariju predvidena 10,3-odstotna in 11,2-odstotna donosnost normaliziranega kapitala leta 2013 oziroma leta 2016.

| (130) | Komisija običajno ne uporablja pojma „normalizirani lastniški kapital“, ker vedno privede do večje donosnosti lastniškega kapitala, kot če bi izračuni temeljili na dejanskem lastniškem kapitalu. Vendar se je v tem primeru Danska obvezala, da bosta holding FIH in banka FIH nerazporejeni dobiček zadržala na visoki ravni, da bi bolje zagotovila ustrezno plačilo družbi FSC. Zlasti če bo družba Newco ustvarila bistveno nižji prihodek, kot je načrtovala banka FIH, bosta banka FIH (prek posojila za absorbiranje izgube) in holding FIH (prek jamstva, danega družbi FSC) nosila stroške za zagotovitev plačila banke FIH v višini, ki je ustrezna glede na pravila o državni pomoči. Vendar se z akumulacijo zadržanega dobička lastniški kapital poveča na razmeroma visoko raven (8,4 milijarde DKK v najboljšem primeru, 7,3 milijarde DKK v najslabšem primeru), s čimer se zmanjša koeficient donosnosti lastniškega kapitala. Banka FIH ni v položaju, da bi preprečila ta proces, razen če ustvari izgube (kar pa ni niti predvideno niti zaželeno). Pojem „normaliziranega lastniškega kapitala“ je torej v tem primeru boljši, da bi Komisija lahko pravilno ocenila rentabilnost banke, brez upoštevanja rezultatov akumulacije zadržanega dobička. |
| --- | --- |

(130)

Komisija običajno ne uporablja pojma „normalizirani lastniški kapital“, ker vedno privede do večje donosnosti lastniškega kapitala, kot če bi izračuni temeljili na dejanskem lastniškem kapitalu. Vendar se je v tem primeru Danska obvezala, da bosta holding FIH in banka FIH nerazporejeni dobiček zadržala na visoki ravni, da bi bolje zagotovila ustrezno plačilo družbi FSC. Zlasti če bo družba Newco ustvarila bistveno nižji prihodek, kot je načrtovala banka FIH, bosta banka FIH (prek posojila za absorbiranje izgube) in holding FIH (prek jamstva, danega družbi FSC) nosila stroške za zagotovitev plačila banke FIH v višini, ki je ustrezna glede na pravila o državni pomoči. Vendar se z akumulacijo zadržanega dobička lastniški kapital poveča na razmeroma visoko raven (8,4 milijarde DKK v najboljšem primeru, 7,3 milijarde DKK v najslabšem primeru), s čimer se zmanjša koeficient donosnosti lastniškega kapitala. Banka FIH ni v položaju, da bi preprečila ta proces, razen če ustvari izgube (kar pa ni niti predvideno niti zaželeno). Pojem „normaliziranega lastniškega kapitala“ je torej v tem primeru boljši, da bi Komisija lahko pravilno ocenila rentabilnost banke, brez upoštevanja rezultatov akumulacije zadržanega dobička.

| (131) | Nadalje bo banka FIH zapustila razmeroma tvegano poslovno področje posojil za prevzeme, s čimer se bo zmanjšalo tveganje za njene poslovne dejavnosti, njen poslovni model pa bo imel trdnejšo podlago. Poleg tega se zdi banka FIH z 20,8-odstotnim količnikom kapitalske ustreznosti (88) ob koncu obdobja prestrukturiranja prekapitalizirana (89) glede na njen poslovni model in s tem mnogo manj kot prej izpostavljena tržnim tveganjem, ki bi lahko ogrozila njeno trajnost poslovanja. |
| --- | --- |

(131)

Nadalje bo banka FIH zapustila razmeroma tvegano poslovno področje posojil za prevzeme, s čimer se bo zmanjšalo tveganje za njene poslovne dejavnosti, njen poslovni model pa bo imel trdnejšo podlago. Poleg tega se zdi banka FIH z 20,8-odstotnim količnikom kapitalske ustreznosti (88) ob koncu obdobja prestrukturiranja prekapitalizirana (89) glede na njen poslovni model in s tem mnogo manj kot prej izpostavljena tržnim tveganjem, ki bi lahko ogrozila njeno trajnost poslovanja.

| (132) | Komisija torej meni, da je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja banke FIH. |
| --- | --- |

(132)

Komisija torej meni, da je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja banke FIH.

(ii)   Porazdelitev bremena

| (133) | Banka FIH se je obvezala, da v fazi prestrukturiranja ne bo izplačevala dividend in da bo odplačala predhodno državno dokapitalizacijo v višini 1,9 milijarde DKK. Nadalje banka FIH ne bo izplačevala kuponov vlagateljem v hibridne instrumente ali katere koli instrumente, za katere imajo finančne institucije diskrecijsko pravico za izplačevanje kuponov ali odpoklic, ne glede na njihovo regulativno razvrstitev, vključno z instrumenti podrejenega dolga, če ne obstaja pravna obveznost za izplačila. |
| --- | --- |

(133)

Banka FIH se je obvezala, da v fazi prestrukturiranja ne bo izplačevala dividend in da bo odplačala predhodno državno dokapitalizacijo v višini 1,9 milijarde DKK. Nadalje banka FIH ne bo izplačevala kuponov vlagateljem v hibridne instrumente ali katere koli instrumente, za katere imajo finančne institucije diskrecijsko pravico za izplačevanje kuponov ali odpoklic, ne glede na njihovo regulativno razvrstitev, vključno z instrumenti podrejenega dolga, če ne obstaja pravna obveznost za izplačila.

| (134) | Poleg tega je plačilo za ukrepe za oslabljena sredstva določeno na ustrezno višino, kot je pojasnjeno v oddelku 5.4.1. |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega je plačilo za ukrepe za oslabljena sredstva določeno na ustrezno višino, kot je pojasnjeno v oddelku 5.4.1.

| (135) | Komisija zato meni, da načrt prestrukturiranja zadostno obravnava zahtevo po porazdelitvi bremena. |
| --- | --- |

(135)

Komisija zato meni, da načrt prestrukturiranja zadostno obravnava zahtevo po porazdelitvi bremena.

(iii)   Izkrivljanje konkurence

| (136) | Načrt prestrukturiranja določa, da se bo banka FIH umaknila z nekaterih poslovnih področij (nepremičninska posojila, upravljanje zasebnega kapitala in zasebnega premoženja). Zlasti je bilo 15,4 milijarde DKK sredstev nepremičninskih posojil (25 % bilančne vsote za leto 2012) odsvojenih na družbo Newco. |
| --- | --- |

(136)

Načrt prestrukturiranja določa, da se bo banka FIH umaknila z nekaterih poslovnih področij (nepremičninska posojila, upravljanje zasebnega kapitala in zasebnega premoženja). Zlasti je bilo 15,4 milijarde DKK sredstev nepremičninskih posojil (25 % bilančne vsote za leto 2012) odsvojenih na družbo Newco.

| (137) | V spremenjenem pismu o nameri je določena tudi prepoved cenovnega vodstva pri vlogah, če tržni delež banke FIH preseže 5 %. Ta obveza banki FIH omogoča, da bo dodatno izboljšala svoj položaj v zvezi s financiranjem, tako da bo zbirala vloge na trgu, sočasno pa določila prag, ki bo preprečeval pretiravanjem pri tem. Poleg tega bo prepovedano agresivno poslovno ravnanje, s čimer bodo konkurenti zaščiteni pred nezmernim tržnim ravnanjem. Navesti je treba, da ni noben tržni udeleženec izrazil pripomb glede politike banke FIH v zvezi s cenami vlog, potem ko je Komisija začela postopek v zvezi s tem vprašanjem. |
| --- | --- |

(137)

V spremenjenem pismu o nameri je določena tudi prepoved cenovnega vodstva pri vlogah, če tržni delež banke FIH preseže 5 %. Ta obveza banki FIH omogoča, da bo dodatno izboljšala svoj položaj v zvezi s financiranjem, tako da bo zbirala vloge na trgu, sočasno pa določila prag, ki bo preprečeval pretiravanjem pri tem. Poleg tega bo prepovedano agresivno poslovno ravnanje, s čimer bodo konkurenti zaščiteni pred nezmernim tržnim ravnanjem. Navesti je treba, da ni noben tržni udeleženec izrazil pripomb glede politike banke FIH v zvezi s cenami vlog, potem ko je Komisija začela postopek v zvezi s tem vprašanjem.

| (138) | Nadalje bo banka FIH odprodala svoje naložbe v sklade zasebnega kapitala in druge naložbe lastniškega kapitala ter po 31. decembru 2014 v svoji strukturi ne bo več imela hipotekarne enote. Ta poslovna področja bodo torej prav tako prepuščena konkurentom, tako da se bo prisotnost banke FIH ustrezno zmanjšala. |
| --- | --- |

(138)

Nadalje bo banka FIH odprodala svoje naložbe v sklade zasebnega kapitala in druge naložbe lastniškega kapitala ter po 31. decembru 2014 v svoji strukturi ne bo več imela hipotekarne enote. Ta poslovna področja bodo torej prav tako prepuščena konkurentom, tako da se bo prisotnost banke FIH ustrezno zmanjšala.

| (139) | Poleg tega bo likvidirana družba FIH Realkredit (90) in opuščene bodo vse poslovne dejavnosti na poslovnem področju posojil za prevzeme. Glede na podatke ob koncu leta 2012 je družba FIH Realkredit še imela sredstva v višini približno 300 milijonov DKK (40,3 milijona EUR), tako da ni imela velikega pomena za celotno skupino FIH. |
| --- | --- |

(139)

Poleg tega bo likvidirana družba FIH Realkredit (90) in opuščene bodo vse poslovne dejavnosti na poslovnem področju posojil za prevzeme. Glede na podatke ob koncu leta 2012 je družba FIH Realkredit še imela sredstva v višini približno 300 milijonov DKK (40,3 milijona EUR), tako da ni imela velikega pomena za celotno skupino FIH.

| (140) | Poleg tega je banka FIH skupno vrednost svojih sredstev že znižala s 109,3 milijarde DKK (14,67 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 60,80 milijarde DKK (8,16 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, kar ustreza 44-odstotnemu znižanju. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je banka FIH skupno vrednost svojih sredstev že znižala s 109,3 milijarde DKK (14,67 milijarde EUR) na dan 31. decembra 2010 na 60,80 milijarde DKK (8,16 milijarde EUR) do 31. decembra 2012, kar ustreza 44-odstotnemu znižanju.

| (141) | Vse te obveze skupaj vodijo do zadostne ublažitve izkrivljanja konkurence, ker bodo poslovne priložnosti, ki bi lahko bile dobičkonosne za banko FIH, opuščene in prepuščene njenim konkurentom. |
| --- | --- |

(141)

Vse te obveze skupaj vodijo do zadostne ublažitve izkrivljanja konkurence, ker bodo poslovne priložnosti, ki bi lahko bile dobičkonosne za banko FIH, opuščene in prepuščene njenim konkurentom.

5.4   SKLEPNA UGOTOVITEV IN ZAKLJUČEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (142) | Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali so zadevni ukrepi dobro usmerjeni, kot se zahteva s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 (91). Zlasti na tisti stopnji ni bilo jasno, ali bodo vlagatelji banko FIH šteli za popolnoma razbremenjeno njenih najslabših sredstev in ali bodo pripravljeni zagotoviti financiranje pod sprejemljivimi pogoji. Iz načrta prestrukturiranja banke FIH je razvidno, da ima banka zadostno kapitalsko rezervo tudi v stresnem scenariju in da je verjetno, da bo pri neugodnem makroekonomskem razvoju dogodkov ohranila uspešnost poslovanja. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali so zadevni ukrepi dobro usmerjeni, kot se zahteva s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 (91). Zlasti na tisti stopnji ni bilo jasno, ali bodo vlagatelji banko FIH šteli za popolnoma razbremenjeno njenih najslabših sredstev in ali bodo pripravljeni zagotoviti financiranje pod sprejemljivimi pogoji. Iz načrta prestrukturiranja banke FIH je razvidno, da ima banka zadostno kapitalsko rezervo tudi v stresnem scenariju in da je verjetno, da bo pri neugodnem makroekonomskem razvoju dogodkov ohranila uspešnost poslovanja.

| (143) | Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome tudi glede tega, ali so bili ukrepi omejeni na minimum in ali je bil v njih predviden zadosten lastni prispevek (92), zlasti glede na kompleksnost ukrepov. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila dvome tudi glede tega, ali so bili ukrepi omejeni na minimum in ali je bil v njih predviden zadosten lastni prispevek (92), zlasti glede na kompleksnost ukrepov.

| (144) | Po podrobni oceni elementov in njihove povezave Komisija meni, da je plačilo, ki ga bo banka FIH plačala za ukrepe, zadosten lastni prispevek in v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Komisija pozdravlja „enkratno plačilo“ (v višini 310,25 milijona DKK) za družbo FSC in obveze, sprejete v zvezi s tem. Komisija dalje navaja, da so ti ukrepi izboljšali likvidnostni profil banke, ki v vseh scenarijih ostaja likvidna in uspešno posluje v skladu z načrtom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(144)

Po podrobni oceni elementov in njihove povezave Komisija meni, da je plačilo, ki ga bo banka FIH plačala za ukrepe, zadosten lastni prispevek in v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Komisija pozdravlja „enkratno plačilo“ (v višini 310,25 milijona DKK) za družbo FSC in obveze, sprejete v zvezi s tem. Komisija dalje navaja, da so ti ukrepi izboljšali likvidnostni profil banke, ki v vseh scenarijih ostaja likvidna in uspešno posluje v skladu z načrtom prestrukturiranja.

| (145) | Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila nadaljnje dvome v zvezi s tem, ali je bila zahteva po omejitvi izkrivljanja konkurence izpolnjena. Za banko FIH zdaj veljajo prepoved izplačevanja kuponov, prepoved izplačevanja dividend, prepoved cenovnega vodstva (tudi pri vlogah) in prepoved agresivnega poslovnega ravnanja ter obveze odprodaje. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je v sklepu o reševanju in začetku postopka izrazila nadaljnje dvome v zvezi s tem, ali je bila zahteva po omejitvi izkrivljanja konkurence izpolnjena. Za banko FIH zdaj veljajo prepoved izplačevanja kuponov, prepoved izplačevanja dividend, prepoved cenovnega vodstva (tudi pri vlogah) in prepoved agresivnega poslovnega ravnanja ter obveze odprodaje.

| (146) | Komisija na splošno ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila Danska, ustrezno obravnava vprašanja uspešnega poslovanja, porazdelitve bremena in izkrivljanja konkurence ter je torej v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju in sporočila o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

(146)

Komisija na splošno ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila Danska, ustrezno obravnava vprašanja uspešnega poslovanja, porazdelitve bremena in izkrivljanja konkurence ter je torej v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju in sporočila o oslabljenih sredstvih.

| (147) | Glede na zgornjo oceno Komisija ugotavlja, da so ukrepi dobro usmerjeni, omejeni na minimum in zagotavljajo omejeno izkrivljanje konkurence. Dvomi Komisije glede združljivosti ukrepov, ki jih je prvotno izrazila v sklepu o reševanju in začetku postopka, so torej odpravljeni. |
| --- | --- |

(147)

Glede na zgornjo oceno Komisija ugotavlja, da so ukrepi dobro usmerjeni, omejeni na minimum in zagotavljajo omejeno izkrivljanje konkurence. Dvomi Komisije glede združljivosti ukrepov, ki jih je prvotno izrazila v sklepu o reševanju in začetku postopka, so torej odpravljeni.

Sklepna ugotovitev

| (148) | Na podlagi priglasitve in glede na obveze, ki jih je predstavila Danska, je ugotovljeno, da so ukrepi pomoči združljivi z notranjim trgom. Ustreznost ukrepov, uspešno poslovanje banke, lastni prispevki in ukrepi za ublažitev izkrivljanja konkurence se zdijo zadostni. Zato je treba ukrepe odobriti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe in zaključiti odprti postopek – |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi priglasitve in glede na obveze, ki jih je predstavila Danska, je ugotovljeno, da so ukrepi pomoči združljivi z notranjim trgom. Ustreznost ukrepov, uspešno poslovanje banke, lastni prispevki in ukrepi za ublažitev izkrivljanja konkurence se zdijo zadostni. Zato je treba ukrepe odobriti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe in zaključiti odprti postopek –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prenos sredstev s skupine FIH na dansko družbo za finančno stabilnost, skupaj z ločenimi dogovori, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Državna pomoč je glede na načrt prestrukturiranja in obveze, predstavljene v Prilogi, združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 11. marca 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 359, 21.11.2012, str. 1.

1

(2)  „Zakon o kapitalskih injekcijah iz državnih sredstev“ (lov om statsligt kapitalindskud) pomeni zakon št. 67 z dne 3. februarja 2009 in odredbe, izdane na podlagi tega zakona. Zakon je bil odobren z odločbo Komisije z dne 3. februarja 2009 (UL C 50, 3.3.2009, str. 4).

2

(3)  Sklep Komisije z dne 29. junija 2012 v zadevi SA.34445 (2012/C) (ex 2012/N) (UL C 359, 21.11.2012, str. 1).

3

(4)  Ti ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah 10 do 23 sklepa o reševanju in začetku postopka.

4

(5)  Glej uvodno izjavo 1.

5

(6)  V načrt so bile naknadno vnesene spremembe.

6

(7)  Jezikovna opustitev z dne 10. decembra 2013.

7

(8)  23. avgusta 2013 se je združila s FIH Erhvervsbank A/S kot družbo, ki je nadaljevala poslovanje.

8

(9)  Bančno poslovanje je prvotno vključevalo: (1) bančno poslovanje za podjetja, ki je odgovorno za posojilne dejavnosti banke FIH, zlasti za majhna in srednje velika podjetja; (2) posojila za prevzeme, s katerimi se zagotavlja strukturirano financiranje za združitve in prevzeme na skandinavskem trgu, in (3) nepremičninska posojila, s katerimi se zagotavljajo kapital in svetovalne storitve za nepremičninske vlagatelje. Nepremičninska posojila niso več poslovno področje banke FIH, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40.

9

(10)  Segment trgov zagotavlja storitve finančnega svetovanja za velika in srednje velika podjetja v zvezi z, na primer, obvladovanjem tveganj, upravljanjem obveznosti in kapitalsko strukturo. Segment trgov je odgovoren tudi za trgovanje in dejavnosti, usmerjene na stranke, na trgih obrestnih mer, deviznih trgih in trgih vrednostnih papirjev.

10

(11)  Segment podjetniškega financiranja zagotavlja storitve finančnega svetovanja v zvezi z združitvami in prevzemi, privatizacijami in kapitalskimi injekcijami itd.

11

(12)  PF I A/S je holdinška družba za lastništvo holdinga FIH družb PFA Pension’s, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring’s in C.P. Dyvig & Co A/S.

12

(13)  V načrtu prestrukturiranja se uporablja izraz „količnik solventnosti“. Vendar izraz „količnik solventnosti“ v finančnem poročanju pomeni razmerje dobička družbe po obdavčitvi in amortizaciji glede na njene skupne obveznosti. Z njim se torej meri sposobnost družbe, da poravna svoje dolgove. Številčno se opredeli obseg prihodkov družbe po obdavčitvi, brez nedenarnih amortizacijskih stroškov, v primerjavi z njenimi skupnimi dolžniškimi obveznostmi. Količnik zagotavlja tudi oceno verjetnosti, da bo družba še naprej kopičila svoje dolžniške obveznosti. Kadar je torej v načrtu prestrukturiranja uporabljen navedeni izraz, je v tem sklepu uporabljen izraz „količnik kapitalske ustreznosti“, tj. razmerje med celotnim kapitalom banke in vsoto tveganju prilagojene aktive.

13

(14)  Menjalni tečaj z dne 31. decembra 2012: 1 EUR = 7,4610 DKK (ECB).

14

(15)  Obratni kapital je opredeljen kot vsota vlog, izdanih obveznic, podrejenega dolga in lastniškega kapitala.

15

(16)  Glej opombo 2.

16

(17)  Leta 2010 je skupino FIH naprodaj ponudil njen prejšnji lastnik, Icelandic Kaupthing Bank hf, ki je leta 2008 šel v postopek prenehanja delovanja.

17

(18)  Glej uvodno izjavo 17.

18

(19)  Glej opombo 4. Ukrepi so podrobneje opisani v uvodnih izjavah 22 do 30 tega sklepa.

19

(20)  Sklepni memorandum med banko FIH in družbo FSC z dne 2. julija 2012.

20

(21)  Družba Newco je bila ob prevzemu s strani družbe FSC preimenovana v „FS Property Finance A/S“, vendar je še vedno na istem naslovu kot sedež banke FIH.

21

(22)  Družba FSC je posrednik v lasti danske države, ki skrbi za različne ukrepe, ki vključujejo uporabo državnih sredstev za finančne institucije v okoliščinah finančne krize.

22

(23)  Glej Sklep N 407/10 z dne 30. septembra 2010 (UL C 312, 17.11.2010, str. 7); Sklep SA.31938 (N 537/10) z dne 7. decembra 2010 (UL C 117, 15.4.2011, str. 1); Sklep SA.33001 (11/N) – Del A z dne 28. junija 2011 (UL C 237, 13.8.2011, str. 1); Sklep SA.33001 (11/N) – Del B z dne 1. avgusta 2011 (UL C 271, 14.9.2011, str. 1); Sklep SA.33757 (11/N) z dne 9. decembra 2011 (UL C 22, 27.1.2012, str. 2) in Sklep SA.34227(12/N) z dne 17. februarja 2012 (UL C 128, 3.5.2012, str. 1) ter Sklep SA.33639 (11/N) – Pomoč za reševanje za Max Bank z dne 6. oktobra 2011 (UL C 343, 23.11.2011, str. 10).

23

(24)  Cilj sheme je ohraniti vrednost v bankah v težavah z nadzorovano likvidacijo na podlagi načela trajnosti poslovanja, namesto da bi bile te banke predmet stečajnih postopkov. Na podlagi prvotne sheme so delničarji in imetniki podrejenih obveznic banke v težavah v celoti izbrisani. Sredstva in preostale obveznosti se prenesejo na družbo FSC kot likvidacijsko družbo države. Sredstva, ki se lahko prodajo, se prodajo vlagateljem, preostala sredstva se likvidirajo. Prihodki, ustvarjeni s prodajo in likvidacijo sredstev, se uporabijo za poplačilo upnikom (imetniki prednostnih obveznic in vlagatelji).

24

(25)  Glej uvodni izjavi 1 in 4.

25

(26)  Potrjeno z dopisom organa FSA z dne 18. aprila 2013, ki je bil Komisiji predložen z elektronsko pošto z dne 29. aprila 2013.

26

(27)  Po pogodbi naj bi družba Newco plačala dvoletno, triletno ali petletno efektivno obrestno mero danske državne obveznice plus 1,15-odstotni pribitek, odvisno od tega, katero dospelost izbere banka FIH. Vendar je to dejansko postala petletna obrestna mera.

27

(28)  Nakupna cena je sestavljena iz fiksnega zneska v višini 2 milijard DKK in variabilnega zneska, ki je odvisen od končne likvidacijske vrednosti družbe Newco, ki je opisana v uvodni izjavi 30.

28

(29)  Potrjeno z dopisom danskega nadzornega organa FSA z dne 18. aprila 2009; glej tudi opombo 26.

29

(30)  Načelni dogovor, v katerem so predstavljene številne podrobnosti pogodbe o nakupu delnic in ločenih dogovorov, je bil podpisan 1. marca 2012, končni sklepni dokumenti pa 1. julija 2012.

30

(31)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

31

(32)  Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

32

(33)  Z različnimi podscenariji.

33

(34)  Podscenarij z nižjimi stroški oslabitev.

34

(35)  Izračunana na podlagi zneska lastniškega kapitala, ki ustreza 16-odstotni stopnji temeljnega kapitala glede tvegane pozicije banke. Ob predpostavki, da ni učinkov na dobiček/izgubo.

35

(36)  Navesti je treba, da bosta ob predpostavki neto povečanja stroškov v letu 2013 v višini 310,25 milijona DKK na podlagi plačila v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih in obresti ter 61,7 milijona DKK vračila upravljavskih provizij (glej dalje v uvodni izjavi 117 in naslednjih) neto dobiček in izguba banke v letu 2013 verjetno negativna v obeh scenarijih. Banka FIH je ta učinek večinoma izravnala z upravljanjem likvidnosti v decembru 2013. Učinek v letu 2016 bo zanemarljiv, saj se številke navajajo kot „normalizirana“ donosnost lastniškega kapitala.

36

(37)  Podscenarij z visokimi stroški oslabitev.

37

(38)  Zakonsko določeni količnik likvidnosti je opredeljen kot trenutna zakonsko določena likvidnostna pozicija v odstotku zakonsko določene likvidnostne zahteve. Za izpolnitev zakonsko določene zahteve se zahteva količnik v višini 100 %, tako da količnik v višini 214 % več kot dvakrat presega zakonsko zahtevo.

38

(39)  Glej opombo 35.

39

(40)  Najboljši možni scenarij predvideva nižje povprečne stroške financiranja in višje prihodke iz dejavnosti na področju trgov in podjetniškega financiranja.

40

(41)  Najslabši možni scenarij predvideva precej negativen razvoj dogodkov na makroekonomski ravni z manjšim povpraševanjem po posojilih in zgodovinsko visokih stroških oslabitev (čeprav naj bi se v obdobju prestrukturiranja znižali).

41

(42)  Banka FIH je z učinkom z dne 4. decembra 2013 prenesla znesek v višini 310,25 milijona DKK na družbo FSC (znesek je bil vplačan 30. septembra 2013). Poleg tega je prenesla znesek v višini 6 575 342 DKK.

42

(43)  Na primer, zmanjšanje tvegane vrednosti s 50 milijonov DKK (6,71 milijona EUR) na dan 31. decembra 2011 na 35 milijonov DKK (4,7 milijona EUR) na dan 22. aprila 2013.

43

(44)  To se nanaša na konvencijo o štetju dni za plačilo obresti, pri kateri se dejansko število dni v zadnjem obdobju (od zadnjega datuma plačila do naslednjega) deli z dejanskim številom dni med dvema zaporednima 30. septembroma.

44

(45)  Zajet v tako imenovanem „pismu o nameri“.

45

(46)  Priglasitev SANI 6783 z dne 2. marca 2012, obvestilo banke FIH za Komisijo – končno, oddelek 3.

46

(47)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

47

(48)  Prenos sredstev z banke FIH na družbo FSC, ki jo je Danska Komisiji predložila 20. marca 2012.

48

(49)  Elektronska pošta Danske za Komisijo z dne 29. marca 2012.

49

(50)  „Odgovori na vprašalnik z dne 4. aprila 2012 v zvezi z nakupom delnic od holdinga FIH s strani družbe FSC“, ki jih je Danska Komisiji predložila 23. aprila 2012.

50

(51)  „Izjava – FIH Erhvervsbank“, brez datuma, predložena Komisiji 16. maja 2012.

51

(52)  Glej opombo 49 in uvodno izjavo 67.

52

(53)  Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu je izraz, ki je za namene tega sklepa enakovreden načelu udeleženca v tržnem gospodarstvu. Izraz načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu je bil sprejet za zajetje položaja vlagateljev in drugih tržnih akterjev, kot so posojilodajalci, upniki itd.

53

(54)  Dopis z dne 11. septembra 2012, oddelki 2, 3 in 4.

54

(55)  Dopis z dne 11. septembra 2012, str. 5.

55

(56)  Glej opombo 31.

56

(57)  Dopis z dne 11. septembra 2012, oddelek 2, stran 5.

57

(58)  Dopis z dne 11. septembra 2012, str. 6 in 7.

58

(59)  Dejavnosti družbe FSC urejajo zakon o finančni stabilnosti in zakon o finančnem poslovanju ter odredbe, izdane na podlagi teh zakonov. Poleg tega za družbo FSC veljajo posebne določbe o družbah v državni lasti. Za druge ukrepe, ki jih je predhodno zagotovila družba FSC, je bilo v Odločbi Komisije NN51/08 z dne 10. oktobra 2008 („Jamstvena shema za banke na Danskem“) (UL C 273, 28.10.2008, str. 2) ugotovljeno, da jih je treba pripisati danski državi.

59

(60)  Pričakovana donosnost ukrepov je izračunana na podlagi prihodnjih denarnih tokov, diskontiranih za izpeljavo čiste sedanje vrednosti. Glej uvodni izjavi 91 in 92.

60

(61)  Zaupne informacije.

61

(62)  Obvestilo organa FSA o FIH Erhvervsbank A/S z dne 16. maja 2012, predloženo Komisiji.

62

(63)  Ta pojav je na finančnih trgih znan kot „tveganje zaradi neugodnih gibanj“. Komisija je na podlagi strokovnih nasvetov predvidela 16-odstotno povprečno implicitno kumulativno izgubo. Vendar je bila porazdeljena linearno po negativnih donosih, tako da je bilo pričakovanje 91-odstotne izgube uporabljeno v izjemnem primeru, v katerem bi portfelj sredstev devalviral na zgolj 5,1 milijarde DKK, izguba pa ne bi bila pričakovana, če bi sredstva imela pozitiven donos.

63

(64)  Kot dokaz Komisija navaja, da lahko v kriznih razmerah plačila na trgu dokapitalizacije zlahka presežejo 15 % (J. P. Morgan, European Credit Research, 27. oktober 2008, in podatki družbe Merrill Lynch o dolgu prvega reda, denominiranemu v eurih, za institucije z bonitetno oceno „naložbenega razreda“). Sama banka FIH je lahko dokapitalizacijo danske države dobila šele leta 2009, za kar je morala plačati kupon v višini 11,45 %. Nazadnje, v začetku marca 2012 v času podpisa pogodbe o nakupu delnic je prednostni nezavarovani dolg banke FIH, kot je ISIN XS0259416757, z letnim kuponom v višini 4,91 % in zapadlostjo v letu 2021, kotiral na trgu po 67-odstotni nominalni vrednosti, kar pomeni donos v višini več kot 10,50 %. Logično je torej predpostavljati, da bi tržni vlagatelj zahteval veliko večjo donosnost lastniškega kapitala, ki ima precej bolj podrejeno kreditno pozicijo.

64

(65)  Neskladnost s tržnim ravnanjem je dokazana celo brez upoštevanja drugih elementov, ki so del sklepne pogodbe, kot so stroški, ki jih družba Newco plačuje za svoje prvotno financiranje, in posojilo za absorbiranje izgube ter upravljavske provizije, plačane banki FIH za upravljanje premoženja in varovanje pred tveganji, ki se upoštevajo pri skupnem znesku pomoči v oddelku 5.2.

65

(66)  Povzeta v dveh obvestilih, ki ju je Danska predložila 24. junija 2013, in nadaljnjih pojasnjevalnih obvestilih z dne 29. avgusta in 11. septembra 2013.

66

(67)  Glej uvodni izjavi 66 in 67.

67

(68)  V predloženem enostranskem zbirnem dokumentu z naslovom „Brev vedr FIH nedskrivning“ je omenjena ekipa za vrednotenje, ki deluje v imenu družbe FSC – in torej ni neodvisna – in ki ugotavlja, da bi bil odpis v višini 3,2 milijarde DKK nujen na podlagi pravil mednarodnih standardov računovodskega poročanja. Poleg tega je prilagoditev tveganju v višini 1,3 milijarde DKK utemeljena z 10-odstotnim znižanjem vrednosti sredstev zavarovanja, ki pa ni pojasnjeno. Dejstvo, da ekipa za vrednotenje ni neodvisna, je potrjeno z dopisom Danske z dne 11. marca 2013, v katerem je vrednotenje, ki ga je izvedla družba FSC, podrobneje opisano.

68

(69)  Neposredna naložba lastniškega kapitala bi pomenila 100-odstotno udeležbo v donosih lastniškega kapitala. Komisija meni, da je zmanjšanje tega donosa lastniškega kapitala na 25 % nezadostno nadomestilo za holding FIH za zagotovitev kritja izgub iz lastniškega kapitala, zaradi slabega kreditnega položaja banke FIH in holdinga FIH. Poleg tega želi biti Komisija previdna pri vrednotenju prispevka udeležbe pri povečanju vrednosti lastniškega kapitala, ker so večina osnovnih sredstev v družbi Newco nepremičninska posojila, katerih donos je omejen na obresti in glavnico, tako da likvidacijske vrednosti sredstev družbe Newco, ki presegajo 25 milijard DKK, kot je opisano v modelu v uvodni izjavi 91, niso samo malo verjetne, ampak morda povsem izključene. Zaradi tega bi bil s popravkom odstotka udeležbe na višjo številko (na primer 50 %) podcenjen znesek državne pomoči v uporabljenem modelu.

69

(70)  Glej opombo 5.

70

(71)  V dopisu Danske z dne 2. aprila 2013 je poudarjeno, da je na referenčni datum v juniju 2012 približno 25 % sredstev še neporavnanih, drugih 25 % pa ima „nizko“ oceno. V izvedenskem poročilu (svetovalne storitve v zvezi z zadevo FIH – 20. december 2012) je ta izjava nadalje pojasnjena tako, da ima samo 6,3 % portfelja bonitetno oceno 7 ali višjo, ki ustreza „naložbenemu razredu“. Ker ima torej več kot 90 % portfelja oceno, ki je pod „naložbenim razredom“, in je 25 % portfelja dejansko neporavnanega, Komisija meni, da je kapitalska naložba v tak portfelj tvegana in da zahteva visoko plačilo.

71

(72)  Navedeno v njenih obvestilih z dne 11. marca 2013 in ponovljeno v Prilogi 1 k zbirnemu obvestilu z dne 24. junija 2013.

72

(73)  Zajet v pogodbi o nakupu delnic z dne 1. marca 2012 in naslednjih sklepnih dogovorih z dne 2. julija 2012.

73

(74)  Glej uvodno izjavo 97.

74

(75)  Glej opombo 73.

75

(76)  Končno poročilo – svetovalne storitve v zvezi z zadevo FIH – faza II – zadeva SA.34445 Danska, 19. september 2013.

76

(77)  Komisija se je strinjala, da čeprav je organ FSA navedel, da je kapitalska olajšava za FIH Erhvervsbank A/S znašala 847 milijonov DKK (enakovredno 10,5 milijarde DKK RWA), je neomejeno jamstvo za izgube, ki ga je dal holding FIH, bistveno zmanjšalo skupni učinek za tveganju prilagojeno posojilno sposobnost skupine. Da bi Danska ublažila pomisleke Komisije, je dodala obvezo za povečanje plačila banke FIH družbi FSC, če bi organ FSA spremenil svoje regulativno stališče glede kapitalskih zahtev na ravni holdinga, tako da posojilna sposobnost banke FIH ne bi bila več omejena s kapitalskim položajem holdinga FIH.

77

(78)  Analiza Komisije je bila potrjena z izvedenskim poročilom, v katerem so bili upoštevani vsi elementi, ki jih je Danska predložila v svoji korespondenci do vključno zbirnega obvestila z dne 24. junija 2013, ter pojasnila z dne 29. avgusta 2013.

78

(79)  310,25 milijona DKK je izračunanih kot 254 milijonov DKK + 1,5 * 37,5 milijona DKK. Kapitalska olajšava ukrepa je 375 milijonov DKK, ki jih je treba v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih plačati po 10 % na leto. Poleg tega se za vrednost portfelja ob prenosu šteje, da znaša 254 milijonov DKK, ki je realna ekonomska vrednost, ki jo je treba vrniti v skladu s točko 41 sporočila o oslabljenih sredstvih. Vendar bi se z vračilom sredstev v višini 254 milijonov DKK učinek neto kapitalske olajšave zmanjšal na 121 milijonov DKK. Da bi bilo torej plačilo združljivo, mora banka FIH plačati učinek kapitalske olajšave v višini 375 milijonov DKK po stopnji 10 % na leto, dokler „delta prenosa“ med vrednostjo ob prenosu in realno ekonomsko vrednostjo ne bo poravnana. Ker se to zgodi šele leto in pol po izvedbi ukrepov, je zahtevano plačilo 254 milijonov DKK + 1,5 * 37,5 milijona DKK in nato letno plačilo v višini 12,1 milijona DKK, kar je 10 % preostale neto kapitalske olajšave.

79

(80)  Presežne upravljavske provizije so ocenjene na 143,2 milijona DKK v času trajanja ukrepov. Danska to ublaži z vračilom 61,7 milijona DKK družbi Newco kot do zdaj zasluženega presežka in znižanjem prihodnje upravljavske provizije na 0,05 % neporavnanega nominalnega zneska, kar je v skladu s tržno prakso.

80

(81)  Glej uvodno izjavo 48.

81

(82)  Dejansko so bila plačila za vračilo sredstev izvedena šele z datumom valute 4. december 2013, tako da je bilo treba plačati dodatne akumulirane obresti za obdobje od 1. oktobra 2013 do 4. decembra 2013. Danska je potrdila, da je banka FIH opravila dodatno plačilo v višini 6,575 milijona DKK poleg 310,25 milijona DKK za pokritje navedenega zneska.

82

(83)  Glej opombo 78.

83

(84)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

84

(85)  Glej uvodno izjavo 37 in naslednje.

85

(86)  To bi se lahko zgodilo, če bi vrednost sredstev dodatno oslabila. Če bi se to zgodilo, bi družba Newco lahko imela negativni lastniški kapital, nakar bi morala v skladu z običajnim gospodarskim pravom prijaviti stečaj. Tak izid preprečuje klavzula o dokapitalizaciji, kar pomeni, da bo družba Newco po potrebi prejela novo kapitalsko injekcijo družbe FSC, ki jo bo družba FSC od holdinga FIH dobila nazaj šele ob končni poravnavi posla (med 31. decembrom 2016 in 31. decembrom 2019).

86

(87)  Glej uvodno izjavo 38.

87

(88)  Količnik bo 19,6 % po „enkratnem plačilu“ v višini 310,25 milijona DKK.

88

(89)  Prekapitalizacija izhaja izključno iz dejstva, da mora banka FIH v obdobju prestrukturiranja zadržati svoj dobiček in v celotnem obdobju ne sme izplačevati dividend, da bi ohranila veliko kapitalsko rezervo. Tako ravnanje je previdnostni ukrep, da se zagotovi pravilno in popolno plačilo za ukrepe pomoči za oslabljena sredstva, ker sta banka FIH in holding FIH zajamčila končno plačilo državi.

89

(90)  Glej uvodno izjavo 10.

90

(91)  Glej oddelek 2.1 sklepa o reševanju in začetku postopka.

91

(92)  Glej oddelek 2.2 sklepa o reševanju in začetku postopka.

92

---

PRILOGA

PISMO O NAMERI (ZADEVA SA.34445) DANSKA – NAČRT PRESTRUKTURIRANJA BANKE FIH

1.   Ozadje

Kraljevina Danska se obvezuje, da bo zagotovila pravilno in celovito izvajanje načrta prestrukturiranja banke FIH, predloženega 24. junija 2013. V tem dokumentu („pismo o nameri“) so predstavljeni pogoji („obveze“) za prestrukturiranje družbe FIH Erhvervsbank A/S, vključno z njenimi hčerinskimi družbami (v nadaljnjem besedilu: banka FIH), k izvedbi katerega se je Kraljevina Danska obvezala.

2.   Opredelitve pojmov

V tem dokumentu ednina vključuje množino (in obratno), razen če je zaradi konteksta potrebno drugače, izrazi, uporabljeni v njem, pa imajo naslednji pomen:

| Izraz | Pomen |
| --- | --- |
| Obveze | pomenijo zaveze v zvezi s prestrukturiranjem banke FIH, predstavljene v tem pismu o nameri. |
| Sklep | pomeni sklep Evropske komisije o prestrukturiranju banke FIH, v okviru katerega so sprejete te obveze in ki mu je priloženo to pismo o nameri. |
| Obdobje prestrukturiranja | je obdobje, določeno v določbi 3.2. |
| Načrt prestrukturiranja | pomeni načrt, ki ga je banka FIH prek Kraljevine Danske 24. junija 2013 predložila Evropski komisiji, kakor je bil spremenjen in dopolnjen s pisno komunikacijo. |
| Banka FIH ali skupina FIH | FIH Erhvervsbank A/S, vključno s hčerinskimi družbami. |
| Holding FIH | FIH Holding A/S. |
| Skupina holdinga FIH | FIH Holding A/S, vključno z neposrednimi in posrednimi hčerinskimi družbami. |
| FS Property Finance A/S | Hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe za finančno stabilnosti FSC, v sklepu imenovana tudi „Newco“. |
| Posojila za prevzeme | Ločena in namenska poslovna enota, v kateri se zaposleni osredotočajo zgolj na financiranje rešitev v zvezi z združitvami in prevzemi in katere trženje je bilo namenjeno zlasti obstoječim in potencialnim strankam. |

Izraz

Pomen

Obveze

pomenijo zaveze v zvezi s prestrukturiranjem banke FIH, predstavljene v tem pismu o nameri.

Sklep

pomeni sklep Evropske komisije o prestrukturiranju banke FIH, v okviru katerega so sprejete te obveze in ki mu je priloženo to pismo o nameri.

Obdobje prestrukturiranja

je obdobje, določeno v določbi 3.2.

Načrt prestrukturiranja

pomeni načrt, ki ga je banka FIH prek Kraljevine Danske 24. junija 2013 predložila Evropski komisiji, kakor je bil spremenjen in dopolnjen s pisno komunikacijo.

Banka FIH ali skupina FIH

FIH Erhvervsbank A/S, vključno s hčerinskimi družbami.

Holding FIH

FIH Holding A/S.

Skupina holdinga FIH

FIH Holding A/S, vključno z neposrednimi in posrednimi hčerinskimi družbami.

FS Property Finance A/S

Hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe za finančno stabilnosti FSC, v sklepu imenovana tudi „Newco“.

Posojila za prevzeme

Ločena in namenska poslovna enota, v kateri se zaposleni osredotočajo zgolj na financiranje rešitev v zvezi z združitvami in prevzemi in katere trženje je bilo namenjeno zlasti obstoječim in potencialnim strankam.

3.   Splošno

| 3.1 | Kraljevina Danska se obvezuje, da bo med izvajanjem načrta prestrukturiranja zagotovila popolno upoštevanje obvez. |
| --- | --- |

3.1

Kraljevina Danska se obvezuje, da bo med izvajanjem načrta prestrukturiranja zagotovila popolno upoštevanje obvez.

| 3.2 | Načrt prestrukturiranja se konča 31. decembra 2016. Obveze veljajo v obdobju prestrukturiranja, razen če ni drugače navedeno. |
| --- | --- |

3.2

Načrt prestrukturiranja se konča 31. decembra 2016. Obveze veljajo v obdobju prestrukturiranja, razen če ni drugače navedeno.

4.   Strukturni ukrepi

4.1   Posojila za prevzeme

Banka FIH bo opustila vse poslovne dejavnosti na poslovnem področju posojil za prevzeme do 30. junija 2014. Obstoječi portfelj bo dan v likvidacijo do 30. junija 2014.

4.2   Konec poslovanja z nepremičninskimi posojili

Banka FIH se je umaknila s poslovnega področja naložbenih nepremičnin (1) in je to poslovno področje ukinila z 31. decembrom 2013. Na to poslovno področje ne bo ponovno vstopila, kar pomeni, da ne bo novih posojil (kapitala) za financiranje naložb v naložbene nepremičnine na Danskem, Švedskem, v Nemčiji ali kateri koli drugi državi (2).

4.3   Odprodaja področja upravljanja zasebnega kapitala

Banka FIH bo čim prej in najpozneje do 31. decembra 2016 odprodala svoje naložbe v sklade zasebnega kapitala in druge naložbe lastniškega kapitala v obsegu, dovoljenem z zakonom. Če odprodaja do tega datuma ne bo mogoča, bodo naložbe dane v likvidacijo, kar zlasti pomeni, da financiranje ali podaljšanje naložb ne bo več mogoče (3). Poleg tega od datuma sklepa ne bodo opravljene nobene nove naložbe zasebnega kapitala ali druge naložbe (z izjemami, navedenimi v opombi 3).

4.4   Hipotekarna banka

Banka FIH v svoji strukturi do konca leta 2014 ne bo več imela hipotekarne enote in po tem datumu ne bo več delovala kot hipotekarna banka.

5.   Ukrepi v zvezi z ravnanjem in korporativno upravljanje

5.1   Prepoved prevzemov: Banka FIH ne bo pridobila nikakršnega deleža v nobenem podjetju. To velja za podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in pakete sredstev, ki tvorijo posel.

Dejavnosti, na katere se prepoved prevzemov ne nanaša: Ta prepoved ne velja za prevzeme, ki jih je treba izvesti v izjemnih okoliščinah za ohranjanje finančne stabilnosti ali za zagotovitev učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija. To ne velja niti za prevzeme, ki se izvedejo v okviru običajnega poslovanja banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah, ter za odprodajo in prestrukturiranje v okviru skupine holdinga FIH.

Izjeme, pri katerih ni potrebna predhodna odobritev Komisije: Banka FIH lahko pridobi deleže v podjetjih, če nakupna cena, ki jo plača banka FIH za kakršno koli pridobitev, ne presega 0,01 % bilančne vsote banke FIH na datum odločitve Komisije in če skupna nakupna cena, ki jo je banka FIH plačala za vse take pridobitve v celotnem obdobju prestrukturiranja, ne presega 0,025 % bilančne vsote banke FIH na datum odločitve Komisije.

5.2   Prepoved agresivnega poslovnega ravnanja: Banka FIH se bo v celotnem obdobju načrta prestrukturiranja izogibala agresivnemu poslovnemu ravnanju.

5.3   Vloge: Banka FIH ne bo ponujala ugodnejših cen za depozitne produkte (zlasti, vendar ne izključno za vloge na drobno v FIH Direct Bank) od dveh cenovno najugodnejših konkurentov na določenem trgu.

Omejitev ne velja, če je delež banke FIH na celotnem trgu vlog manjši od 5 % (4).

5.4   Oglaševanje: Banka FIH se pri oglaševanju ne sme sklicevati na odobritev ukrepov pomoči ali kakršnih koli ugodnosti. Poleg tega njeni skupni letni izdatki za oglaševanje ne smejo presegati 1 milijona EUR.

5.5   Prepoved izplačevanja kuponov: Banka FIH se bo v obdobju prestrukturiranja vzdržala plačil v zvezi s kapitalskimi instrumenti, razen če ta plačila izhajajo iz pravne obveznosti, in teh instrumentov ne bo odpoklicala ali odkupila brez predhodne odobritve Komisije. Kuponi na kapitalske instrumente, ki jih ima država, se lahko izplačujejo, razen če bi taka plačila sprožila izplačevanja kuponov drugim vlagateljem, ki drugače ne bi bila obvezna. Ta obveza, da se v obdobju prestrukturiranja kuponi ne izplačujejo, ne velja za novo izdane instrumente (tj. instrumente, izdane po končni odobritvi načrta prestrukturiranja s strani Komisije), če nobeno izplačilo kuponov na take novo izdane instrumente ne bo ustvarilo pravne obveznosti za kakršna koli izplačila kuponov na vrednostne papirje banke FIH, ki obstajajo ob sprejetju sklepa Komisije o prestrukturiranju.

5.6   Prepoved izplačevanja dividend: Vse dividende, plačane holdingu FIH, bodo zadržane do poravnave pogodbe o nakupu delnic oziroma do konca obdobja prestrukturiranja, pri čemer se upošteva daljše obdobje. Holding FIH torej svojim delničarjem ne bo razdelil sredstev z dividendami ali drugače do končne poravnave pogodbe o nakupni ceni. Banka FIH bo, da bi zadržala dobiček v skupni holdinga FIH, dividende izplačala samo holdingu FIH.

5.7   Omejitve za holding FIH v zvezi z lastništvom: Holding FIH ne bo zastavil svojega deleža v banki FIH. Posli med povezanimi strankami bodo potekali na čisto poslovni podlagi. Sprejeta ne bo nobena odločitev, ki bi vplivala na kreditno sposobnost ali likvidnost holdinga FIH in ki bi ogrozila njegovo sposobnost plačila negativne variabilne nakupne cene, če bi bilo potrebno.

Holding FIH lahko posluje le kot holdinška družba za banko FIH, kakršna koli posojila delničarjev pa ne bodo odplačana.

5.8   Odkup hibridnih ali drugih kapitalskih instrumentov: V zvezi z odkupom hibridnih ali drugih kapitalskih instrumentov, ki v banki FIH obstajajo na dan 2. marca 2012, bo banka FIH upoštevala pravila o kapitalskih transakcijah prvega in drugega reda, kot so predstavljena v sporočilu za javnost MEMO/09/441 z dne 8. oktobra 2008 (5). Vsekakor se bo banka FIH posvetovala s Komisijo, preden bo trgu naznanila kapitalske transakcije prvega in drugega reda.

6.   Kapitalska olajšava

Banka FIH bo ukrep plačala v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih. Natančneje bo banka FIH poleg enkratnega plačila v višini 310,25 milijona DKK + 37,5 milijona DKK * N/365, pri čemer je N število dni med 30. septembrom 2013 in končnim datumom plačila, ki se je po navedbah danskih organov že zgodil z datumom valute 4. december 2013:

| — | vsako leto od leta 2014 do leta 2020 ali leta po končni poravnavi pogodbe o nakupni ceni, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, plačala provizijo v višini 12,1 milijona DKK na leto z datumom valute 30. september (ali, če 30. september zadevnega leta ni delovni dan, naslednji delovni dan). Končna provizija se plača na datum poravnave pogodbe o nakupni ceni in se zmanjša po načelu časovne porazdelitve (na podlagi dejansko/dejansko) za obdobje med predzadnjim plačilom provizije (30. september) in poravnavo pogodbe o nakupni ceni ter za prvo obdobje od 4. decembra 2013 do 30. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

vsako leto od leta 2014 do leta 2020 ali leta po končni poravnavi pogodbe o nakupni ceni, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, plačala provizijo v višini 12,1 milijona DKK na leto z datumom valute 30. september (ali, če 30. september zadevnega leta ni delovni dan, naslednji delovni dan). Končna provizija se plača na datum poravnave pogodbe o nakupni ceni in se zmanjša po načelu časovne porazdelitve (na podlagi dejansko/dejansko) za obdobje med predzadnjim plačilom provizije (30. september) in poravnavo pogodbe o nakupni ceni ter za prvo obdobje od 4. decembra 2013 do 30. septembra 2014,

| — | znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, ki jih zaračunava družbi FS Property Finance A/S, na 0,05 % na leto portfelja neporavnanih posojil z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

znižala upravljavske provizije za vodenje in varovanje pred tveganji, ki jih zaračunava družbi FS Property Finance A/S, na 0,05 % na leto portfelja neporavnanih posojil z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2013,

| — | družbi FSC plačala letno provizijo v višini 47,2 milijona DKK, če bi organ FSA spremenil svoje regulativno stališče glede kapitalskih zahtev na ravni holdinga, tako da posojilna sposobnost banke FIH ne bi bila več omejena s kapitalskim položajem holdinga FIH. Uporabljajo se datumi valute in časovne omejitve, podobni tistim v prvi alinei (6). |
| --- | --- |

—

družbi FSC plačala letno provizijo v višini 47,2 milijona DKK, če bi organ FSA spremenil svoje regulativno stališče glede kapitalskih zahtev na ravni holdinga, tako da posojilna sposobnost banke FIH ne bi bila več omejena s kapitalskim položajem holdinga FIH. Uporabljajo se datumi valute in časovne omejitve, podobni tistim v prvi alinei (6).

7.   Poročanje

| 7.1 | Kraljevina Danska bo zagotovila redno spremljanje celovitega in pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja ter celovitega in pravilnega izvajanja vseh obvez iz tega pisma o nameri. |
| --- | --- |

7.1

Kraljevina Danska bo zagotovila redno spremljanje celovitega in pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja ter celovitega in pravilnega izvajanja vseh obvez iz tega pisma o nameri.

| 7.2 | Kraljevina Danska bo vsake pol leta Komisiji poročala o napredku izvajanja načrta prestrukturiranja in zgoraj navedenih obvez do konca obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

7.2

Kraljevina Danska bo vsake pol leta Komisiji poročala o napredku izvajanja načrta prestrukturiranja in zgoraj navedenih obvez do konca obdobja prestrukturiranja.

| 7.3 | Kraljevina Danska bo v treh mesecih od končne poravnave posla predložila poročilo zunanjega pooblaščenega revizorja o pravilnosti poravnave posla. |
| --- | --- |

7.3

Kraljevina Danska bo v treh mesecih od končne poravnave posla predložila poročilo zunanjega pooblaščenega revizorja o pravilnosti poravnave posla.

---

(1)  Opredeljene kot posojila, odobrena v okviru financiranja trgovin, pisarn, stanovanjskih blokov, skladišč, prodajnih salonov, tovarn ali podobnih prostorov, če so odobrena družbi, ki v prostorih nima sedeža za svojo primarno poslovno dejavnost, ali družbi, ki je specializirana za razvoj nepremičnin.

(2)  To ne velja v naslednjih primerih: (a) holding FIH/banka FIH/drugi sedanji ali prihodnji subjekti v skupini holdinga FIH odkupijo družbo FSPF A/S (ali portfelj posojil družbe FSPF A/S ali njegov del), (b) če je banka FIH pogodbeno/pravno obvezana zagotoviti tako posojilo ali če je tako posojilo dano v zvezi s prestrukturiranjem/refinanciranjem/dokapitalizacijo/oblikovanjem rešitve za dolžnike v banki FIH ali družbi FSPF, ali (c) svetovalne storitve, ki niso povezane s posojili.

(3)  To ne velja za običajni potek bančnega poslovanja (npr. če banka FIH pridobi delež na podlagi prestrukturiranja ali podobnega postopka dolžnikov) ali če je banka FIH pravno obvezana k taki naložbi.

(4)  Tržni delež banke FIH se izpelje iz statističnih podatkov danske centralne banke o monetarnih finančnih institucijah (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Temelji na skupnem znesku vlog danskih rezidentov v danskem sektorju monetarnih finančnih institucij glede na vloge danskih rezidentov v banki FIH.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  Navesti je treba, da je (i) banka FIH že izvedla enkratno plačilo v višini 310,25 milijona DKK + 37,5 milijona DKK * N/365, pri čemer je N število dni med 30. septembrom 2013 in končnim datumom plačila, ki se je po navedbah danskih organov že zgodil z datumom valute 4. december 2013, in (ii) družbi FS Property Finance A/S plačala znesek v višini 61,7 milijona DKK kot delno vračilo provizij, prejetih na podlagi sporazuma o upravljanju za leto 2012, kar se je navedbah danskih organov že zgodilo z datumom valute 18. december 2013.

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 357/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 357/112

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. aprila 2014

o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2014/885/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   POSTOPKI, POVEZANI S SKUPINO EUROBANK GROUP (2) (V NADALJNJEM BESEDILU: SKUPINA (3))

| (1) | Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji, v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (4). Grčija je banko EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji, v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (4). Grčija je banko EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.

| (2) | V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji predložil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(2)

V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji predložil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.

| (3) | Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino Eurobank Group. Komisija je navedeni načrt, vse njegove posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32789 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino Eurobank Group. Komisija je navedeni načrt, vse njegove posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32789 (2011/PN).

| (4) | Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in posojil v obliki bančnih obveznic (6). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom. |
| --- | --- |

(4)

Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in posojil v obliki bančnih obveznic (6). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.

| (5) | Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 3 970 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(5)

Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 3 970 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).

| (6) | Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34825 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34825 (2012/NN)).

| (7) | Komisija je 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Eurobank) (7). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Eurobank) (7).

| (8) | Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 528 milijonov EUR (8). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012. |
| --- | --- |

(8)

Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 528 milijonov EUR (8). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012.

| (9) | Sklad HFSF je bil maja 2013 udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine, kot je bilo dogovorjeno decembra 2012. Prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo je zamenjal v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 528 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). |
| --- | --- |

(9)

Sklad HFSF je bil maja 2013 udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine, kot je bilo dogovorjeno decembra 2012. Prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo je zamenjal v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 528 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).

| (10) | Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(10)

Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (11) | Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. |
| --- | --- |

(11)

Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala.

| (12) | Grški organi so 16. aprila 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Komisiji so priglasili tudi zavezo sklada HFSF, da v celoti prevzame skorajšnjo dokapitalizacijo skupine. Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati takšno likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (9). |
| --- | --- |

(12)

Grški organi so 16. aprila 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Komisiji so priglasili tudi zavezo sklada HFSF, da v celoti prevzame skorajšnjo dokapitalizacijo skupine. Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati takšno likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (9).

| (13) | Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.

| (14) | Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(14)

Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.

1.2   POSTOPEK, POVEZAN S PREVZETIMI PODJETJI

1.2.1   Postopek, povezan z banko Nea Proton Bank

| (15) | Komisija je 26. julija 2012 sprejela sklep o državni pomoči SA. 34488 (2012/C), „Pomoč banki Nea Proton Bank z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke Nea Proton Bank“ (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko Nea Proton). Komisija je z navedenim sklepom začela formalni postopek preiskave glede: (i) financiranja likvidnostne vrzeli med sredstvi in obveznostmi banke Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR iz sheme reševanja grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (v nadaljnjem besedilu: sklad HDIGF) in sklada HFSF, ki je bila prenesena na banko Nea Proton Bank; (ii) vložka začetnega delniškega kapitala v višini 250 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, in (iii) dodatnega delniškega kapitala v višini 300 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, kot je bilo predvideno ob sprejetju sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagali oceniti ukrepe pomoči. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je podrobno opisan postopek v zvezi z banko Proton Bank, vključno z reševanjem navedene banke, ustanovitvijo banke Nea Proton Bank, financiranjem likvidnostne vrzeli in začetnim delniškim kapitalom, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 26. julija 2012 sprejela sklep o državni pomoči SA. 34488 (2012/C), „Pomoč banki Nea Proton Bank z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke Nea Proton Bank“ (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko Nea Proton). Komisija je z navedenim sklepom začela formalni postopek preiskave glede: (i) financiranja likvidnostne vrzeli med sredstvi in obveznostmi banke Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR iz sheme reševanja grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (v nadaljnjem besedilu: sklad HDIGF) in sklada HFSF, ki je bila prenesena na banko Nea Proton Bank; (ii) vložka začetnega delniškega kapitala v višini 250 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, in (iii) dodatnega delniškega kapitala v višini 300 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, kot je bilo predvideno ob sprejetju sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagali oceniti ukrepe pomoči. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je podrobno opisan postopek v zvezi z banko Proton Bank, vključno z reševanjem navedene banke, ustanovitvijo banke Nea Proton Bank, financiranjem likvidnostne vrzeli in začetnim delniškim kapitalom, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank.

| (16) | Sklad HFSF je 1. avgusta 2012 v banko Nea Proton Bank vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 230 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(16)

Sklad HFSF je 1. avgusta 2012 v banko Nea Proton Bank vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 230 milijonov EUR.

| (17) | Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF. |
| --- | --- |

(17)

Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.

| (18) | Sklad HFSF je 31. decembra 2012 v banko Nea Proton Bank ponovno vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 35 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(18)

Sklad HFSF je 31. decembra 2012 v banko Nea Proton Bank ponovno vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 35 milijonov EUR.

| (19) | Sklad HFSF je maja 2013 začel postopek za prodajo banke Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(19)

Sklad HFSF je maja 2013 začel postopek za prodajo banke Nea Proton Bank.

| (20) | Grški organi so 12. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri skupine, da prevzame banko Nea Proton Bank. Komisija je odgovorila 15. julija 2013. |
| --- | --- |

(20)

Grški organi so 12. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri skupine, da prevzame banko Nea Proton Bank. Komisija je odgovorila 15. julija 2013.

| (21) | Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke Nea Proton Bank za nakupno ceno 1 EUR, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo banko pred njeno prodajo dokapitaliziral s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih. |
| --- | --- |

(21)

Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke Nea Proton Bank za nakupno ceno 1 EUR, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo banko pred njeno prodajo dokapitaliziral s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.

| (22) | Grški organi so zadevni kapitalski vložek za banko Nea Proton Bank v višini 395 milijonov EUR Komisiji priglasili 29. julija 2013. |
| --- | --- |

(22)

Grški organi so zadevni kapitalski vložek za banko Nea Proton Bank v višini 395 milijonov EUR Komisiji priglasili 29. julija 2013.

1.2.2   Postopek, povezan z banko New TT Bank

| (23) | Komisija je 6. maja 2013 sprejela sklep o državni pomoči SA. 31155 (2013/C), „Državna pomoč banki Hellenic Postbank S.A. z ustvarjanjem in kapitalizacijo premostitvene banke New TT Hellenic Postbank S.A.“ (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko New TT) (11). Komisija je v zadevnem sklepu začela formalni postopek preiskave glede: (i) kapitalskega vložka v banko New TT Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka New TT Bank) v višini 500 milijonov EUR, ki jih je vložil sklad HFSF; (ii) financiranja likvidnostne vrzeli (12) zaradi prenosa dejavnosti banke Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka TT Bank) na banko New TT Bank v višini 4,1 milijarde EUR (13); (iii) kapitalskega vložka za banko TT Bank v obliki prednostnih delnic v višini 224,96 milijona EUR na podlagi programa pomoči grškim bankam, ki jo je izvedla Grčija, in (iv) intervencije v višini 0,68 milijarde EUR, ki jo je sklad HDIGF izvedel v korist sredstev banke T Bank S.A. (v nadaljnjem besedilu: T Bank), prenesenih na banko TT Bank. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagale oceniti pomoč za prestrukturiranje. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je podrobno opisan postopek v zvezi z reševanjem banke T Bank z njeno prodajo banki TT Bank in reševanjem banke TT Bank z ustanovitvijo banke New TT Bank. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je 6. maja 2013 sprejela sklep o državni pomoči SA. 31155 (2013/C), „Državna pomoč banki Hellenic Postbank S.A. z ustvarjanjem in kapitalizacijo premostitvene banke New TT Hellenic Postbank S.A.“ (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko New TT) (11). Komisija je v zadevnem sklepu začela formalni postopek preiskave glede: (i) kapitalskega vložka v banko New TT Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka New TT Bank) v višini 500 milijonov EUR, ki jih je vložil sklad HFSF; (ii) financiranja likvidnostne vrzeli (12) zaradi prenosa dejavnosti banke Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka TT Bank) na banko New TT Bank v višini 4,1 milijarde EUR (13); (iii) kapitalskega vložka za banko TT Bank v obliki prednostnih delnic v višini 224,96 milijona EUR na podlagi programa pomoči grškim bankam, ki jo je izvedla Grčija, in (iv) intervencije v višini 0,68 milijarde EUR, ki jo je sklad HDIGF izvedel v korist sredstev banke T Bank S.A. (v nadaljnjem besedilu: T Bank), prenesenih na banko TT Bank. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagale oceniti pomoč za prestrukturiranje. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je podrobno opisan postopek v zvezi z reševanjem banke T Bank z njeno prodajo banki TT Bank in reševanjem banke TT Bank z ustanovitvijo banke New TT Bank.

| (24) | Sklad HFSF je junija 2013 začel postopek za prodajo banke New TT Bank. |
| --- | --- |

(24)

Sklad HFSF je junija 2013 začel postopek za prodajo banke New TT Bank.

| (25) | Grški organi so 15. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri sklada HFSF, da banko New TT Bank proda skupini, in navedli razloge za tako odločitev. |
| --- | --- |

(25)

Grški organi so 15. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri sklada HFSF, da banko New TT Bank proda skupini, in navedli razloge za tako odločitev.

| (26) | Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke New TT Bank. |
| --- | --- |

(26)

Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke New TT Bank.

| (27) | Grčija je 19. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT. |
| --- | --- |

(27)

Grčija je 19. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.

2.   OPIS

2.1   SKUPINA IN NJENE TEŽAVE

2.1.1   Splošno ozadje grškega bančnega sektorja

| (28) | Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (14). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo potrebo po kapitalu.

  Preglednica 1


  Realna rast BDP v Grčiji, 2008–2013












  Grčija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realna rast BDP, v % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –6,4 | – 4 (po ocenah) |
| Vir: | Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(28)

Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (14). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo potrebo po kapitalu.

Preglednica 1

Realna rast BDP v Grčiji, 2008–2013

Grčija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realna rast BDP, v %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–6,4

– 4 (po ocenah)

Vir:

Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (29) | Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (15). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.

  Preglednica 2


  Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v mio. EUR)














  Banke | Nominalna vrednost grških državnih obveznic | Nominalna vrednost državnih posojil | Skupna nominalna vrednost | Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI | Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (17) (%) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Sredstva skupaj (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Postbank (TT Bank) | 4 197 | 175 | 4 372 | 3 306 | 138 | 3 444 | 618,3 | 24,8 |
| Nea Proton Bank | 934 | 0 | 934 | 216 | 0 | 216 | 378,8 | 12,6 |
| Vir: | Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14. |

(29)

Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (15). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.

Preglednica 2

Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v mio. EUR)

Banke

Nominalna vrednost grških državnih obveznic

Nominalna vrednost državnih posojil

Skupna nominalna vrednost

Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI

Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (17) (%)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Sredstva skupaj (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Postbank (TT Bank)

4 197

175

4 372

3 306

138

3 444

618,3

24,8

Nea Proton Bank

934

0

934

216

0

216

378,8

12,6

Vir:

Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.

| (30) | Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (18). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (19). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.

  Preglednica 3


  Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v mio. EUR)














  Banke | Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI
  (december 2011) | Rezervacije, povezane s PSI
  (junij 2011) | Skupna bruto izguba
  Napovedi glede kreditnega tveganja | Rezervacije za izgube iz posojil
  (december 2011) | Interno ustvarjanje kapitala | Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014) | Kapitalske potrebe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Nea Proton Bank | 57 | – 216 | 48 | – 482 | 368 | 34 | 115 | 305 |
| Vir: | Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8. |

(30)

Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (18). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (19). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.

Preglednica 3

Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v mio. EUR)

Banke

Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI

(december 2011)

Rezervacije, povezane s PSI

(junij 2011)

Skupna bruto izguba

Napovedi glede kreditnega tveganja

Rezervacije za izgube iz posojil

(december 2011)

Interno ustvarjanje kapitala

Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014)

Kapitalske potrebe

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Nea Proton Bank

57

– 216

48

– 482

368

34

115

305

Vir:

Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.

| (31) | Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (20). Grška centralna banka je ugotovila, da so preživetja sposobne le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (21). Sklad HFSF jih je prvič dokapitaliziral maja 2012. |
| --- | --- |

(31)

Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (20). Grška centralna banka je ugotovila, da so preživetja sposobne le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (21). Sklad HFSF jih je prvič dokapitaliziral maja 2012.

| (32) | Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupno 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Te banke so, da bi ohranile vloge, morale plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (22), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila grška centralna banka. Zneski, ki so jih te banke pridobile, so bili zlasti visoki v drugi polovici leta 2012. |
| --- | --- |

(32)

Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupno 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Te banke so, da bi ohranile vloge, morale plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (22), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila grška centralna banka. Zneski, ki so jih te banke pridobile, so bili zlasti visoki v drugi polovici leta 2012.

| (33) | Po volitvah junija 2012 se je stanje vlog ponovno izboljševalo. Skupno financiranje grških bank iz Eurosistema se je od 31. decembra 2012 zmanjšalo. |
| --- | --- |

(33)

Po volitvah junija 2012 se je stanje vlog ponovno izboljševalo. Skupno financiranje grških bank iz Eurosistema se je od 31. decembra 2012 zmanjšalo.

| (34) | Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, prejetih v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (23). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovi bilanci stanja, saj je računovodska izguba (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisana v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (24). |
| --- | --- |

(34)

Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, prejetih v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (23). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovi bilanci stanja, saj je računovodska izguba (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisana v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (24).

| (35) | Sklad HFSF je decembra 2012 drugič dokapitaliziral štiri največje grške banke. |
| --- | --- |

(35)

Sklad HFSF je decembra 2012 drugič dokapitaliziral štiri največje grške banke.

| (36) | Grška centralna banka je jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij, da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju. |
| --- | --- |

(36)

Grška centralna banka je jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij, da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju.

| (37) | Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih podjetjih za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev; osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec. |
| --- | --- |

(37)

Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih podjetjih za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev; osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.

| (38) | Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca. |
| --- | --- |

(38)

Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.

| (39) | Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili (i) napovedi kreditne izgube (25) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in (ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za test izjemnih situacij iz leta 2013.

  Preglednica 4


  Test izjemnih situacij iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v mio. EUR)













  Banke | Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1) | Rezervacije za izgube iz posojil
  (junij 2013) (2) | Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3) | Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (26) (4) | Interno ustvarjanje kapitala (5) | Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6) | Kapitalske potrebe
  (7)=(6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (27) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (28) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Vir: | Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42. |

(39)

Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili (i) napovedi kreditne izgube (25) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in (ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za test izjemnih situacij iz leta 2013.

Preglednica 4

Test izjemnih situacij iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v mio. EUR)

Banke

Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)

Rezervacije za izgube iz posojil

(junij 2013) (2)

Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)

Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (26) (4)

Interno ustvarjanje kapitala (5)

Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)

Kapitalske potrebe

(7)=(6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (27)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (28)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Vir:

Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.

| (40) | Grška centralna banka je 6. marca 2013 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija. |
| --- | --- |

(40)

Grška centralna banka je 6. marca 2013 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.

2.1.2   Gospodarske dejavnosti skupine

| (41) | Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji ter v vzhodni in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija in Ukrajina). Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zavarovanja, zakladništva kapitalskih trgov in druge storitve. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 31. decembra 2012 zaposlovala skupno 17 427 oseb, od tega jih je bila približno polovica zaposlenih v vzhodni in jugovzhodni Evropi, drugi pa v Grčiji (29). |
| --- | --- |

(41)

Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji ter v vzhodni in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija in Ukrajina). Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zavarovanja, zakladništva kapitalskih trgov in druge storitve. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 31. decembra 2012 zaposlovala skupno 17 427 oseb, od tega jih je bila približno polovica zaposlenih v vzhodni in jugovzhodni Evropi, drugi pa v Grčiji (29).

| (42) | Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 7 336 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani z udeležbo zasebnega sektorja, so znašali 5 781 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v izkazih za leto 2011 (30). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je imela z novimi grškimi državnimi obveznicami. |
| --- | --- |

(42)

Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 7 336 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani z udeležbo zasebnega sektorja, so znašali 5 781 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v izkazih za leto 2011 (30). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.

| (43) | Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.

  Preglednica 5


  Glavni podatki za skupino Eurobank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013










  Poslovni izid
  (v mio. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
  (vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank od datuma njunega prevzema) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki iz obresti | 2 103 | 2 965 | 1 461 | 1 294 |
| Prihodki od poslovanja skupaj | 2 730 | 2 226 | 1 755 | 1 587 |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | –1 280 | –1 123 | –1 052 | –1 071 |
| Prihodki pred rezervacijami | 1 450 | 1 103 | 703 | 516 |
| Izgube zaradi kreditnega tveganja | –1 273 | –1 328 | –1 655 | –1 920 |
| Izgube zaradi PSI | | –6 012 | – 363 | |
| Druge izgube | | – 737 | – 373 | – 522 |
| Čisti dobiček/izguba | 84 | –5 496 | –1 440 | –1 157 |
| Izbrani podatki o obsegu (v mio. EUR) | 31. december 2010 | 31. december 2011 | 31. december 2012 | 31. december 2013 (vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank) |
| Posojila in predplačila strankam skupaj | 53 412 | 48 094 | 43 171 | 45 610 |
| Vloge skupaj | 41 173 | 32 459 | 30 752 | 41 535 |
| Sredstva skupaj | 87 188 | 76 822 | 67 653 | 77 586 |
| Lastniški kapital skupaj (31) | 6 094 | 875 | – 685 | 4 523 |
| Viri: | 2013: Finančni rezultati za leto 2013 – konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 – konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. Leto 2010: Sporočilo za javnost banke EFG Eurobank, Rezultati za leto 2011, str. 5 in 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf |

(43)

Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.

Preglednica 5

Glavni podatki za skupino Eurobank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013

Poslovni izid

(v mio. EUR)

2010

2011

2012

2013

(vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank od datuma njunega prevzema)

Čisti prihodki iz obresti

2 103

2 965

1 461

1 294

Prihodki od poslovanja skupaj

2 730

2 226

1 755

1 587

Odhodki iz poslovanja skupaj

–1 280

–1 123

–1 052

–1 071

Prihodki pred rezervacijami

1 450

1 103

703

516

Izgube zaradi kreditnega tveganja

–1 273

–1 328

–1 655

–1 920

Izgube zaradi PSI

–6 012

– 363

Druge izgube

– 737

– 373

– 522

Čisti dobiček/izguba

84

–5 496

–1 440

–1 157

Izbrani podatki o obsegu (v mio. EUR)

31. december 2010

31. december 2011

31. december 2012

31. december 2013 (vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank)

Posojila in predplačila strankam skupaj

53 412

48 094

43 171

45 610

Vloge skupaj

41 173

32 459

30 752

41 535

Sredstva skupaj

87 188

76 822

67 653

77 586

Lastniški kapital skupaj (31)

6 094

875

– 685

4 523

Viri:

2013: Finančni rezultati za leto 2013 – konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 – konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. Leto 2010: Sporočilo za javnost banke EFG Eurobank, Rezultati za leto 2011, str. 5 in 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

| (44) | Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (5 781 milijonov EUR (32)) težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 148 %, na ta datum pa je 42 % njene bilance stanja financiral Eurosistem. |
| --- | --- |

(44)

Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (5 781 milijonov EUR (32)) težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 148 %, na ta datum pa je 42 % njene bilance stanja financiral Eurosistem.

| (45) | Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013, ki so bili objavljeni 6. marca 2014, ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 2 945 milijonov EUR. V navedenem znesku niso bili upoštevani blažilni ukrepi, torej je že predvidevala, da bo skupina izvedla blažilne ukrepe v obliki odprodaj, ki naj bi prispevale k zmanjšanju kapitalskih potreb. |
| --- | --- |

(45)

Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013, ki so bili objavljeni 6. marca 2014, ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 2 945 milijonov EUR. V navedenem znesku niso bili upoštevani blažilni ukrepi, torej je že predvidevala, da bo skupina izvedla blažilne ukrepe v obliki odprodaj, ki naj bi prispevale k zmanjšanju kapitalskih potreb.

| (46) | Da bi skupina pokrila ugotovljeno potrebo v višini 2 945 milijonov EUR kapitala, je predlagala izboljšane blažilne ukrepe, ki pa bodo skupaj prinesli le nekoliko višji znesek od tistega, ki ga je grška centralna banka predvidela pri izračunu kapitalskih potreb. Navedeni blažilni ukrepi vključujejo prodajo dodatnih sredstev (prodajo [...] (33), prodajo [...] % odvisne zavarovalnice in zmanjšanje deleža pri poslovanju z nepremičninami na 20 % do [...]) (34). |
| --- | --- |

(46)

Da bi skupina pokrila ugotovljeno potrebo v višini 2 945 milijonov EUR kapitala, je predlagala izboljšane blažilne ukrepe, ki pa bodo skupaj prinesli le nekoliko višji znesek od tistega, ki ga je grška centralna banka predvidela pri izračunu kapitalskih potreb. Navedeni blažilni ukrepi vključujejo prodajo dodatnih sredstev (prodajo [...] (33), prodajo [...] % odvisne zavarovalnice in zmanjšanje deleža pri poslovanju z nepremičninami na 20 % do [...]) (34).

| (47) | Izboljšani blažilni ukrepi lahko krijejo le zelo majhen del ugotovljenih kapitalskih potreb, zato je bila na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 sprejeta odločitev o povečanju kapitala za 2 864 milijonov EUR. Gre za ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Če povpraševanje zasebnih vlagateljev ne bo zadoščalo za kritje celotnega povečanja kapitala, bo sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vrzel kril z vpisom preostalih novih delnic. |
| --- | --- |

(47)

Izboljšani blažilni ukrepi lahko krijejo le zelo majhen del ugotovljenih kapitalskih potreb, zato je bila na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 sprejeta odločitev o povečanju kapitala za 2 864 milijonov EUR. Gre za ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Če povpraševanje zasebnih vlagateljev ne bo zadoščalo za kritje celotnega povečanja kapitala, bo sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vrzel kril z vpisom preostalih novih delnic.

2.2   GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA

| (48) | Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoča sporazuma o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic bank Nea Proton Bank in New TT Bank. |
| --- | --- |

(48)

Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoča sporazuma o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic bank Nea Proton Bank in New TT Bank.

2.2.1   Prevzem banke Nea Proton Bank

Reševanje bank Proton Bank in Nea Proton Bank

| (49) | Grška centralna banka je 9. oktobra 2011 nadaljevala z reševanjem banke Proton Bank. Dovoljenje banke Proton Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (35). |
| --- | --- |

(49)

Grška centralna banka je 9. oktobra 2011 nadaljevala z reševanjem banke Proton Bank. Dovoljenje banke Proton Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (35).

| (50) | Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (36) je bila ustanovljena banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bile prenesene vse vloge (prebivalstva, bančne in vlade), mreža podružnic in izbrana sredstva (portfelja posojil in vrednostnih papirjev) banke Proton Bank. Terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, podrejen dolg in posojila z visokim tveganjem so ostali pri banki Proton Bank. Sklad HFSF je v banko Nea Proton Bank vložil začetni delniški kapital v višini 250 milijonov EUR (37) in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke Nea Proton Bank je znašala približno 3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(50)

Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (36) je bila ustanovljena banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bile prenesene vse vloge (prebivalstva, bančne in vlade), mreža podružnic in izbrana sredstva (portfelja posojil in vrednostnih papirjev) banke Proton Bank. Terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, podrejen dolg in posojila z visokim tveganjem so ostali pri banki Proton Bank. Sklad HFSF je v banko Nea Proton Bank vložil začetni delniški kapital v višini 250 milijonov EUR (37) in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke Nea Proton Bank je znašala približno 3 milijarde EUR.

| (51) | Tveganju prilagojena aktiva (38) banke Nea Proton Bank je konec leta 2011 znašala 1,2 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(51)

Tveganju prilagojena aktiva (38) banke Nea Proton Bank je konec leta 2011 znašala 1,2 milijarde EUR.

Prevzem banke Nea Proton Bank s strani skupine

| (52) | Grška zakonodaja o reševanju bank zahteva, da mora sklad HFSF svoje deleže v začasni kreditni instituciji prodati v dveh letih od datuma ministrske odločbe o ustanovitvi zadevne začasne kreditne institucije (39). Sklad HFSF je skladu z navedeno obveznostjo in memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki Nea Proton Bank. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji (vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji), vendar sta končni ponudbi predložili le skupina in ameriški hedge sklad. Le za ponudbo skupine se je štelo, da je skladna s pismom o postopku sklada HFSF in torej veljavna. |
| --- | --- |

(52)

Grška zakonodaja o reševanju bank zahteva, da mora sklad HFSF svoje deleže v začasni kreditni instituciji prodati v dveh letih od datuma ministrske odločbe o ustanovitvi zadevne začasne kreditne institucije (39). Sklad HFSF je skladu z navedeno obveznostjo in memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki Nea Proton Bank. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji (vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji), vendar sta končni ponudbi predložili le skupina in ameriški hedge sklad. Le za ponudbo skupine se je štelo, da je skladna s pismom o postopku sklada HFSF in torej veljavna.

| (53) | Tveganju prilagojena aktiva banke Nea Proton Bank je dne 31. maja 2013 znašala 811 milijonov EUR, njen regulatorni kapital pa je znašal –203 milijone EUR. Banka Nea Proton Bank je istega dne potrebovala skupno dokapitalizacijo v višini 276 milijonov EUR, da bi dosegla 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Skupina je plačala z denarnim vložkom v višini 1 EUR v zameno za 100-odstotni delež in glasovalne pravice banke Nea Proton Bank. Skupina je od sklada HFSF zahtevala, naj banko Nea Proton Bank dokapitalizira s 395 milijoni EUR, od tega bi bilo 276 milijonov EUR namenjenih za dvig količnika kapitalske ustreznosti banke Nea Proton Bank nazaj na 9 %, preostalih 119 milijonov EUR v rezervacijah pa bi bilo za dodatne rezervacije za izgube pri posojilih in pričakovane izgube pred obdavčitvijo do leta 2016. Sklad HFSF se je v skladu s pogoji prodaje zavezal, da bo pred zaključkom transakcije pokril kapitalske potrebe banke Nea Proton Bank s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih. |
| --- | --- |

(53)

Tveganju prilagojena aktiva banke Nea Proton Bank je dne 31. maja 2013 znašala 811 milijonov EUR, njen regulatorni kapital pa je znašal –203 milijone EUR. Banka Nea Proton Bank je istega dne potrebovala skupno dokapitalizacijo v višini 276 milijonov EUR, da bi dosegla 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Skupina je plačala z denarnim vložkom v višini 1 EUR v zameno za 100-odstotni delež in glasovalne pravice banke Nea Proton Bank. Skupina je od sklada HFSF zahtevala, naj banko Nea Proton Bank dokapitalizira s 395 milijoni EUR, od tega bi bilo 276 milijonov EUR namenjenih za dvig količnika kapitalske ustreznosti banke Nea Proton Bank nazaj na 9 %, preostalih 119 milijonov EUR v rezervacijah pa bi bilo za dodatne rezervacije za izgube pri posojilih in pričakovane izgube pred obdavčitvijo do leta 2016. Sklad HFSF se je v skladu s pogoji prodaje zavezal, da bo pred zaključkom transakcije pokril kapitalske potrebe banke Nea Proton Bank s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.

2.2.2   Prevzem banke New TT Bank

Reševanje bank TT Bank in New TT Bank

| (54) | Grški organi so 18. januarja 2013 nadaljevali z reševanjem banke TT Bank. Dovoljenje banke TT Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (40). |
| --- | --- |

(54)

Grški organi so 18. januarja 2013 nadaljevali z reševanjem banke TT Bank. Dovoljenje banke TT Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (40).

| (55) | Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (41) je bila ustanovljena banka New TT Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bila prenesena sredstva v višini 10,8 milijarde EUR (v obliki denarnih sredstev, zakladnih menic, donosnih posojil, vloge za prebivalstvo, centralnega financiranja in grških državnih obveznic (42)). Na banki TT Bank so ostala neto sredstva v skupnem znesku 1,2 milijarde EUR: „v obliki“ terjatev iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, nedonosnih posojil, terjatev in obveznosti za davek banke TT ter vseh vrst dajatev. Sklad HFSF je v banko New TT Bank vložil začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke New TT Bank po kapitalskem vložku je znašala približno 15,1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(55)

Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (41) je bila ustanovljena banka New TT Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bila prenesena sredstva v višini 10,8 milijarde EUR (v obliki denarnih sredstev, zakladnih menic, donosnih posojil, vloge za prebivalstvo, centralnega financiranja in grških državnih obveznic (42)). Na banki TT Bank so ostala neto sredstva v skupnem znesku 1,2 milijarde EUR: „v obliki“ terjatev iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, nedonosnih posojil, terjatev in obveznosti za davek banke TT ter vseh vrst dajatev. Sklad HFSF je v banko New TT Bank vložil začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke New TT Bank po kapitalskem vložku je znašala približno 15,1 milijarde EUR.

Prevzem banke New TT Bank s strani skupine

| (56) | Sklad HFSF je v okviru svojih zavez iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki New TT Bank. S tem je izpolnil tudi svojo obveznost glede prodaje svojih deležev v zadevni začasni kreditni instituciji v dveh letih po njeni ustanovitvi. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji, vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji. Končne ponudbe so predložile le štiri največje grške banke, prednost pa je imela ponudba skupine. |
| --- | --- |

(56)

Sklad HFSF je v okviru svojih zavez iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki New TT Bank. S tem je izpolnil tudi svojo obveznost glede prodaje svojih deležev v zadevni začasni kreditni instituciji v dveh letih po njeni ustanovitvi. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji, vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji. Končne ponudbe so predložile le štiri največje grške banke, prednost pa je imela ponudba skupine.

| (57) | Skupina se je dogovorila, da bo za nakup banke New TT Bank plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Za prvotno plačilo, ki ga je plačala skupina, so bile v skladu s sporazumom o vpisu izvedene nadaljnje prilagoditve na podlagi ocene neto vrednosti sredstev (43). |
| --- | --- |

(57)

Skupina se je dogovorila, da bo za nakup banke New TT Bank plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Za prvotno plačilo, ki ga je plačala skupina, so bile v skladu s sporazumom o vpisu izvedene nadaljnje prilagoditve na podlagi ocene neto vrednosti sredstev (43).

| (58) | Na izredni generalni skupščini delničarjev skupine 26. avgusta 2013 je bilo nato odobreno povečanje delniškega kapitala skupine za 425 625 000 EUR z izdajo 1 418 750 000 novih navadnih delnic (44) z nominalno vrednostjo 0,30 EUR za delnico in po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico. Povečanje kapitala je v celoti vpisal sklad HFSF s stvarnim vložkom. Navedeni stvarni vložek je bil v obliki vseh delnic banke New TT Bank v lasti sklada HFSF v skupni vrednosti 681 milijonov EUR. Po navedeni transakciji se je delež sklada HFSF v skupini s 93,5 % povečal na 95,2 %. |
| --- | --- |

(58)

Na izredni generalni skupščini delničarjev skupine 26. avgusta 2013 je bilo nato odobreno povečanje delniškega kapitala skupine za 425 625 000 EUR z izdajo 1 418 750 000 novih navadnih delnic (44) z nominalno vrednostjo 0,30 EUR za delnico in po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico. Povečanje kapitala je v celoti vpisal sklad HFSF s stvarnim vložkom. Navedeni stvarni vložek je bil v obliki vseh delnic banke New TT Bank v lasti sklada HFSF v skupni vrednosti 681 milijonov EUR. Po navedeni transakciji se je delež sklada HFSF v skupini s 93,5 % povečal na 95,2 %.

2.3   UKREPI POMOČI

| (59) | Skupina je prejela pomoč v obliki ukrepov kapitalske podpore A, B1, B2, B3, B4 in C ter ukrepov za večjo likvidnost L1 in L2. Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta prejeli pomoč v obliki naslednjih ukrepov: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 in NP3. Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so prejele pomoč v obliki ukrepov T, TT, NTT1 in NTT2. |
| --- | --- |

(59)

Skupina je prejela pomoč v obliki ukrepov kapitalske podpore A, B1, B2, B3, B4 in C ter ukrepov za večjo likvidnost L1 in L2. Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta prejeli pomoč v obliki naslednjih ukrepov: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 in NP3. Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so prejele pomoč v obliki ukrepov T, TT, NTT1 in NTT2.

2.3.1   Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam

| (60) | Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. |
| --- | --- |

(60)

Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.

2.3.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (61) | Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila odobrena skupini, so 30. novembra 2013 (45) znašala približno 13,9 milijarde EUR. Na ta datum ni bilo neporavnanih posojil v državnih obveznicah do skupine. Skupina je do 15. aprila 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1 737 milijonov EUR ter prejela pomoč v obliki državnih jamstev v višini 13,6 milijarde EUR, ki je bila odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam. |
| --- | --- |

(61)

Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila odobrena skupini, so 30. novembra 2013 (45) znašala približno 13,9 milijarde EUR. Na ta datum ni bilo neporavnanih posojil v državnih obveznicah do skupine. Skupina je do 15. aprila 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1 737 milijonov EUR ter prejela pomoč v obliki državnih jamstev v višini 13,6 milijarde EUR, ki je bila odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam.

| (62) | Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 16. marca 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z odobritvami jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa. |
| --- | --- |

(62)

Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 16. marca 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z odobritvami jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa.

2.3.1.2   Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam (ukrep A)

| (63) | Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR (46) (ukrep A). Navedeni kapitalski vložek je bil enak približno 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine v zadevnem času. |
| --- | --- |

(63)

Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR (46) (ukrep A). Navedeni kapitalski vložek je bil enak približno 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine v zadevnem času.

| (64) | Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let. Trajanje prednostnih delnic je bilo leta 2010 podaljšano, njihovo nadomestilo pa se je zvišalo. Če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih od njihove izdaje, generalna skupščina delničarjev pa ne sprejme nobene odločitve glede odkupa navedenih delnic, bo grški finančni minister vsako leto kupon zvišal za 2 % na kumulativni podlagi (tj. kupon z nominalno obrestno mero 12 % šesto leto, 14 % sedmo leto itd.). |
| --- | --- |

(64)

Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let. Trajanje prednostnih delnic je bilo leta 2010 podaljšano, njihovo nadomestilo pa se je zvišalo. Če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih od njihove izdaje, generalna skupščina delničarjev pa ne sprejme nobene odločitve glede odkupa navedenih delnic, bo grški finančni minister vsako leto kupon zvišal za 2 % na kumulativni podlagi (tj. kupon z nominalno obrestno mero 12 % šesto leto, 14 % sedmo leto itd.).

2.3.2   Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (65) | Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji, ki ima trenutne težave z likvidnostjo, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je [...] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke. |
| --- | --- |

(65)

Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji, ki ima trenutne težave z likvidnostjo, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je [...] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.

| (66) | Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka (47). Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka. Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, so morale državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(66)

Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka (47). Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka. Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, so morale državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk.

| (67) | Do 31. decembra 2011 je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 14,95 milijarde EUR (48), do 31. decembra 2012 pa je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 12 milijard EUR. |
| --- | --- |

(67)

Do 31. decembra 2011 je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 14,95 milijarde EUR (48), do 31. decembra 2012 pa je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 12 milijard EUR.

2.3.3   Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF

| (68) | Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 6 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

  Preglednica 6


  Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF | Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012 (v mio. EUR) | Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012 (v mio. EUR) | Pismo o zavezi – december 2012
  (v mio. EUR) | Dokapitalizacija iz pomladi 2013 – maj 2013 (v mio. EUR) | Zaveza o dokapitalizaciji – april 2014 (v mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrep | B1 | B2 | B3 | B4 | C |
| Znesek
  (v mio. EUR) | 3 970 | 1 341 | 528 | 5 839 | 2 864 |

(68)

Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 6 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

Preglednica 6

Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF

Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012 (v mio. EUR)

Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012 (v mio. EUR)

Pismo o zavezi – december 2012

(v mio. EUR)

Dokapitalizacija iz pomladi 2013 – maj 2013 (v mio. EUR)

Zaveza o dokapitalizaciji – april 2014 (v mio. EUR)

Ukrep

B1

B2

B3

B4

C

Znesek

(v mio. EUR)

3 970

1 341

528

5 839

2 864

2.3.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (69) | V uvodnih izjavah 15 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku. |
| --- | --- |

(69)

V uvodnih izjavah 15 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.

| (70) | Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 4,2 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(70)

Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 4,2 milijarde EUR.

| (71) | Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 3,97 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala. |
| --- | --- |

(71)

Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 3,97 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.

| (72) | Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da mora skupina skladu HFSF plačati 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se štela za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF (49). |
| --- | --- |

(72)

Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da mora skupina skladu HFSF plačati 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se štela za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF (49).

2.3.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (73) | Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB. |
| --- | --- |

(73)

Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.

| (74) | Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino. |
| --- | --- |

(74)

Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.

2.3.3.3   Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)

| (75) | Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani v skupnem znesku 528 milijonov EUR (ukrep B3). |
| --- | --- |

(75)

Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani v skupnem znesku 528 milijonov EUR (ukrep B3).

| (76) | Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (5 839 milijonov EUR (50)). |
| --- | --- |

(76)

Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (5 839 milijonov EUR (50)).

2.3.3.4   Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)

| (77) | Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine v višini 5 839 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). Skupina je zato izdala 3 789 317 357 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,54 EUR za delnico. |
| --- | --- |

(77)

Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine v višini 5 839 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). Skupina je zato izdala 3 789 317 357 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,54 EUR za delnico.

| (78) | Na isti generalni skupščini delničarjev je bila sprejeta tudi odločitev, da bo sklad HFSF zagotovil celoten znesek kapitala, ki bo plačan s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. |
| --- | --- |

(78)

Na isti generalni skupščini delničarjev je bila sprejeta tudi odločitev, da bo sklad HFSF zagotovil celoten znesek kapitala, ki bo plačan s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF.

| (79) | Sklad HFSF je maja 2013 zato v skupino vložil skupno 5 839 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3. |
| --- | --- |

(79)

Sklad HFSF je maja 2013 zato v skupino vložil skupno 5 839 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3.

| (80) | Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3). |
| --- | --- |

(80)

Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).

| (81) | Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2012 je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (51), zato je bila cena novih delnic določena na 1,54 EUR za delnico. |
| --- | --- |

(81)

Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2012 je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (51), zato je bila cena novih delnic določena na 1,54 EUR za delnico.

| (82) | Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine z 98,56-odstotnim deležem. Ko je skupina ponovno izvedla upravljanje obveznosti, se je navedeni delež junija 2013 zmanjšal na 93,55 % (glej oddelek 2.4.5). Skupina je avgusta 2013 skladu HFSF izdala nove delnice za nakup banke New TT Bank, na podlagi tega pa se je delež sklada HFSF povečal na 95,23 % (52). |
| --- | --- |

(82)

Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine z 98,56-odstotnim deležem. Ko je skupina ponovno izvedla upravljanje obveznosti, se je navedeni delež junija 2013 zmanjšal na 93,55 % (glej oddelek 2.4.5). Skupina je avgusta 2013 skladu HFSF izdala nove delnice za nakup banke New TT Bank, na podlagi tega pa se je delež sklada HFSF povečal na 95,23 % (52).

2.3.3.5   Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)

| (83) | Grška centralna banka je 6. marca 2014 sporočila rezultate testa izjemnih situacij, ki je bil izveden v drugi polovici leta 2013. Grška centralna banka je navedla, da bi v osnovnem scenariju kapitalske potrebe skupine za obdobje 2014–2016 dosegle 2 945 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(83)

Grška centralna banka je 6. marca 2014 sporočila rezultate testa izjemnih situacij, ki je bil izveden v drugi polovici leta 2013. Grška centralna banka je navedla, da bi v osnovnem scenariju kapitalske potrebe skupine za obdobje 2014–2016 dosegle 2 945 milijonov EUR.

| (84) | Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini poslal dopis, v katerem je navedel, da namerava in lahko finančno podpre morebitno povečanje delniškega kapitala na podlagi zakona št. 3864/2010 o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014, ki je potreben za izpolnjevanje kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij. Če na koncu obdobja vpisa ni dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev po ceni, ki jo Generalni svet sklada HFSF določi na podlagi dveh neodvisnih vrednotenj, zakon o skladu HFSF določa, da sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vpiše vse preostale delnice, kot je navedeno v členu 6a. |
| --- | --- |

(84)

Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini poslal dopis, v katerem je navedel, da namerava in lahko finančno podpre morebitno povečanje delniškega kapitala na podlagi zakona št. 3864/2010 o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014, ki je potreben za izpolnjevanje kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij. Če na koncu obdobja vpisa ni dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev po ceni, ki jo Generalni svet sklada HFSF določi na podlagi dveh neodvisnih vrednotenj, zakon o skladu HFSF določa, da sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vpiše vse preostale delnice, kot je navedeno v členu 6a.

| (85) | Na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 2 864 milijonov EUR na podlagi zakona o skladu HFSF in navedeno, da ponudbena cena ne more biti nižja od nominalne cene 0,30 EUR za delnico in najnižje cene, ki jo bo določil sklad HFSF (53). |
| --- | --- |

(85)

Na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 2 864 milijonov EUR na podlagi zakona o skladu HFSF in navedeno, da ponudbena cena ne more biti nižja od nominalne cene 0,30 EUR za delnico in najnižje cene, ki jo bo določil sklad HFSF (53).

| (86) | Sklad HFSF je v skladu z zakonom o skladu HFSF imenoval dva neodvisna svetovalca, da določita vrednost skupine. Oba svetovalca sta svoje delo zaključila 10. aprila 2014 in vsak posebej predložila razpon vrednosti skupine. Razpona sta se precej prekrivala. Generalni svet sklada HFSF je na podlagi navedenih vrednotenj 14. aprila 2014 določil ceno, ki ustreza najnižji ceni, po kateri se lahko nove delnice skupine ponudijo vlagateljem in ceno, po kateri bo finančno podprl izdajo kapitala, če bo potrebno (54). 15. aprila 2014 je podprl ponudbo, ki jo je dal konzorcij vlagateljev za vpis novih delnic v višini 1,3 milijarde EUR po ceni 0,30 EUR za delnico (v nadaljnjem besedilu: temeljni vlagatelj (55)
   (56)). |
| --- | --- |

(86)

Sklad HFSF je v skladu z zakonom o skladu HFSF imenoval dva neodvisna svetovalca, da določita vrednost skupine. Oba svetovalca sta svoje delo zaključila 10. aprila 2014 in vsak posebej predložila razpon vrednosti skupine. Razpona sta se precej prekrivala. Generalni svet sklada HFSF je na podlagi navedenih vrednotenj 14. aprila 2014 določil ceno, ki ustreza najnižji ceni, po kateri se lahko nove delnice skupine ponudijo vlagateljem in ceno, po kateri bo finančno podprl izdajo kapitala, če bo potrebno (54). 15. aprila 2014 je podprl ponudbo, ki jo je dal konzorcij vlagateljev za vpis novih delnic v višini 1,3 milijarde EUR po ceni 0,30 EUR za delnico (v nadaljnjem besedilu: temeljni vlagatelj (55)
   (56)).

| (87) | Skupina Eurobank je 24. aprila 2014 objavila začetek zbiranja naročil po ceni med 0,30 in 0,33 EUR (57). Če bi bilo dovolj povpraševanja, da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni, višji od 0,30 EUR, bo moral temeljni vlagatelj svojo ceno prilagoditi višji ceni ali pa preklicati svoja naročila; v tem primeru prejme odškodnino. Če bi bilo dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni 0,30 EUR, prejme temeljni vlagatelj prednostno dodelitev. Če povpraševanja po ceni 0,30 EUR ne bi bilo dovolj (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), se bo podrejeni dolg pretvoril v nove delnice. Kot je predvideno v zakonu o skladu HFSF, vse nevpisane delnice po pretvorbi podrejenega dolga vpiše sklad HFSF po isti ceni, tj. 0,30 EUR na delnico. |
| --- | --- |

(87)

Skupina Eurobank je 24. aprila 2014 objavila začetek zbiranja naročil po ceni med 0,30 in 0,33 EUR (57). Če bi bilo dovolj povpraševanja, da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni, višji od 0,30 EUR, bo moral temeljni vlagatelj svojo ceno prilagoditi višji ceni ali pa preklicati svoja naročila; v tem primeru prejme odškodnino. Če bi bilo dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni 0,30 EUR, prejme temeljni vlagatelj prednostno dodelitev. Če povpraševanja po ceni 0,30 EUR ne bi bilo dovolj (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), se bo podrejeni dolg pretvoril v nove delnice. Kot je predvideno v zakonu o skladu HFSF, vse nevpisane delnice po pretvorbi podrejenega dolga vpiše sklad HFSF po isti ceni, tj. 0,30 EUR na delnico.

2.3.4   Ukrepi pomoči, povezani s prevzetimi podjetji

2.3.4.1   Ukrepi pomoči za banki Proton Bank in Nea Proton Bank

| (88) | Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta od leta 2008 prejeli pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 7 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

  Preglednica 7


  Pregled ukrepov kapitalske podpore za banki Proton Bank in Nea Proton Bank











  Upravičenka pomoči | Ukrep | Narava pomoči | Subjekt, ki je dodelil pomoč | Datum izplačila | Znesek (v mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnosti banke Proton Bank | Pr1 | Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije | država | maj 2009 | 80 |
| Pr2 | Posojilo grških državnih obveznic na podlagi grškega ukrepa obligacijskih posojil | država | april 2009 | 78 |
| Pr3 | Državno jamstvo za izdane obveznice na podlagi grškega ukrepa jamstva | država | julij 2010 | 149,4 |
| Dejavnosti banke Nea Proton Bank | NP1
  Likvidnostna vrzel s PB na NPB | Financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 1) | HDIGF | 9.10.2011 | 862 |
| Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 2) | HFSF | 14.5.2012 | 259,6 |
| Skupni znesek NP1 | | | 1 121,6 |
| NP2
  Vložki delniškega kapitala za NPB v letih 2011 in 2012 | Začetni delniški kapital | HFSF | 9.10.2011 | 220 |
| Začetni delniški kapital | HFSF | 3.2.2012 | 30 |
| Skupni začetni kapital | | | 250 |
| Dodatni delniški kapital | HFSF | 1.8.2012 | 230 |
| Dodatni delniški kapital | HFSF | 31.12.2012 | 35 |
| Skupni dodatni kapital | | | 265 |
| Skupni znesek NP2 | | | 515 |
| NP3
  Dokapitalizacija pred njeno prodajo skupini Eurobank | Delniški kapital | HFSF | 28.8.2013 | 395 |

(88)

Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta od leta 2008 prejeli pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 7 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

Preglednica 7

Pregled ukrepov kapitalske podpore za banki Proton Bank in Nea Proton Bank

Upravičenka pomoči

Ukrep

Narava pomoči

Subjekt, ki je dodelil pomoč

Datum izplačila

Znesek (v mio. EUR)

Dejavnosti banke Proton Bank

Pr1

Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije

država

maj 2009

80

Pr2

Posojilo grških državnih obveznic na podlagi grškega ukrepa obligacijskih posojil

država

april 2009

78

Pr3

Državno jamstvo za izdane obveznice na podlagi grškega ukrepa jamstva

država

julij 2010

149,4

Dejavnosti banke Nea Proton Bank

NP1

Likvidnostna vrzel s PB na NPB

Financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 1)

HDIGF

9.10.2011

862

Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 2)

HFSF

14.5.2012

259,6

Skupni znesek NP1

1 121,6

NP2

Vložki delniškega kapitala za NPB v letih 2011 in 2012

Začetni delniški kapital

HFSF

9.10.2011

220

Začetni delniški kapital

HFSF

3.2.2012

30

Skupni začetni kapital

250

Dodatni delniški kapital

HFSF

1.8.2012

230

Dodatni delniški kapital

HFSF

31.12.2012

35

Skupni dodatni kapital

265

Skupni znesek NP2

515

NP3

Dokapitalizacija pred njeno prodajo skupini Eurobank

Delniški kapital

HFSF

28.8.2013

395

2.3.4.1.1   Ukrepi pomoči za banko Proton Bank

(i)   Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrep Pr1)

| (89) | Grčija je maja 2009 v banko Proton Bank vložila 80 milijonov EUR, kar je enako približno 4,6 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Navedeni kapitalski vložek je bil izveden na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam. Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic. |
| --- | --- |

(89)

Grčija je maja 2009 v banko Proton Bank vložila 80 milijonov EUR, kar je enako približno 4,6 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Navedeni kapitalski vložek je bil izveden na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam. Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic.

(ii)   Državna likvidnostna podpora, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrepa Pr2 in Pr3)

| (90) | Banka Proton Bank je bila upravičena tudi do ukrepov pomoči na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil, ki sta del programa pomoči grškim bankam. Banka Proton Bank je aprila 2009 prejela grške državne vrednostne papirje v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2), julija 2010 pa je prejela državno jamstvo za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3). Obveznice z državnim jamstvom so se na banko Nea Proton Bank prenesle na dan reševanja, vendar so bile 5. januarja 2012 preklicane. Grški državni vrednostni papirji so zapadli decembra 2011 in niso bili podaljšani. |
| --- | --- |

(90)

Banka Proton Bank je bila upravičena tudi do ukrepov pomoči na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil, ki sta del programa pomoči grškim bankam. Banka Proton Bank je aprila 2009 prejela grške državne vrednostne papirje v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2), julija 2010 pa je prejela državno jamstvo za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3). Obveznice z državnim jamstvom so se na banko Nea Proton Bank prenesle na dan reševanja, vendar so bile 5. januarja 2012 preklicane. Grški državni vrednostni papirji so zapadli decembra 2011 in niso bili podaljšani.

2.3.4.1.2   Ukrepi pomoči za banko Nea Proton Bank

(i)   Kritje likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR (ukrep NP1)

| (91) | Grški organi so v okviru reševanja banke Proton Bank ugotovili likvidnostno vrzel v banki Nea Proton Bank. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. oktobra 2011 banki Nea Proton Bank decembra 2011 plačala 862 milijonov EUR. Ko je grška centralna banka dne 19. januarja 2012 izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 1 121,6 milijona EUR, je sklad HFSF (58) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (59)14. maja 2012 plačal preostali znesek v višini 259,6 milijona EUR. Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta tako pokrila likvidnostno vrzel. |
| --- | --- |

(91)

Grški organi so v okviru reševanja banke Proton Bank ugotovili likvidnostno vrzel v banki Nea Proton Bank. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. oktobra 2011 banki Nea Proton Bank decembra 2011 plačala 862 milijonov EUR. Ko je grška centralna banka dne 19. januarja 2012 izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 1 121,6 milijona EUR, je sklad HFSF (58) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (59)14. maja 2012 plačal preostali znesek v višini 259,6 milijona EUR. Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta tako pokrila likvidnostno vrzel.

(ii)   Kapitalski vložki sklada HFSF za banko Nea Proton Bank v letih 2011 in 2012 (ukrep NP2)

| (92) | Sklad HFSF je banki Nea Proton Bank zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 250 milijonov EUR, ki jo je izplačal v dveh tranšah, 9. oktobra 2011 in 3. februarja 2012. |
| --- | --- |

(92)

Sklad HFSF je banki Nea Proton Bank zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 250 milijonov EUR, ki jo je izplačal v dveh tranšah, 9. oktobra 2011 in 3. februarja 2012.

| (93) | V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012 in je bil zadnja različica načrta, ki je bil priglašen Komisiji v času sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, je banka Nea Proton Bank potrebovala dodatni kapital v višini 300 milijonov EUR. Navedeni dodatni kapital je bil potreben tudi zaradi izgub, ki jih je banka Nea Proton Bank utrpela na podlagi programa PSI (izgube zaradi oslabitve za leto 2011, povezane z grškimi državnimi obveznicami, so znašale 146,5 milijona EUR, k rezultatom prvega četrtletja leta 2012 pa so se štele tudi dodatne oslabitve v višini 22 milijonov EUR). Banka Nea Proton Bank je potrebovala dodatni kapital tudi zaradi dviga stroškov rezervacij od leta 2011 do leta 2016, ki so višji od ravni, predvidenih ob ustanovitvi banke Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(93)

V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012 in je bil zadnja različica načrta, ki je bil priglašen Komisiji v času sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, je banka Nea Proton Bank potrebovala dodatni kapital v višini 300 milijonov EUR. Navedeni dodatni kapital je bil potreben tudi zaradi izgub, ki jih je banka Nea Proton Bank utrpela na podlagi programa PSI (izgube zaradi oslabitve za leto 2011, povezane z grškimi državnimi obveznicami, so znašale 146,5 milijona EUR, k rezultatom prvega četrtletja leta 2012 pa so se štele tudi dodatne oslabitve v višini 22 milijonov EUR). Banka Nea Proton Bank je potrebovala dodatni kapital tudi zaradi dviga stroškov rezervacij od leta 2011 do leta 2016, ki so višji od ravni, predvidenih ob ustanovitvi banke Nea Proton Bank.

| (94) | V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012, naj bi bile predvidene kapitalske potrebe v obliki pričakovanega kapitalskega vložka v višini 285 milijonov EUR leta 2012 in pričakovanega kapitalskega vložka v višini 15 milijonov EUR leta 2014. Sklad HFSF je na koncu v banko Nea Proton Bank dejansko vložil 230 milijonov EUR 1. avgusta 2012 in 35 milijonov EUR 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(94)

V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012, naj bi bile predvidene kapitalske potrebe v obliki pričakovanega kapitalskega vložka v višini 285 milijonov EUR leta 2012 in pričakovanega kapitalskega vložka v višini 15 milijonov EUR leta 2014. Sklad HFSF je na koncu v banko Nea Proton Bank dejansko vložil 230 milijonov EUR 1. avgusta 2012 in 35 milijonov EUR 31. decembra 2012.

(iii)   Kapitalski vložek sklada HFSF za banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini Eurobank (ukrep NP3)

| (95) | Sklad HFSF se je že v prodajni pogodbi z dne 15. julija 2013 zavezal, da bo v banko Nea Proton Bank vložil znesek v višini 395 milijonov EUR (60). Sklad HFSF je znesek v višini 395 milijonov EUR izplačal 28. avgusta 2013. |
| --- | --- |

(95)

Sklad HFSF se je že v prodajni pogodbi z dne 15. julija 2013 zavezal, da bo v banko Nea Proton Bank vložil znesek v višini 395 milijonov EUR (60). Sklad HFSF je znesek v višini 395 milijonov EUR izplačal 28. avgusta 2013.

2.3.4.2   Ukrepi pomoči za banko New TT Bank

| (96) | Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so od leta 2008 prejele pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

  Preglednica 8


  Pregled ukrepov pomoči za banki T Bank in TT bank











  Upravičenka pomoči | Ukrep | Opis | Subjekt, ki je dodelil pomoč | Datum | Znesek državne pomoči (v mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnosti banke T Bank, prenesene na banko TT Bank (61) | T | Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1) | HDIGF | december 2011 | 450 |
| Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 2) | HFSF | 14.2.2013 | 227 |
| Skupni znesek T | | | 677 |
| TT Bank | TT
  Kapitalski vložek | Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije | država | maj 2009 | 224,96 |
| Banka New TT Bank (premostitveno posojilo) | NTT1
  Likvidnostna vrzel s TT na NTT | Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1) | HFSF | 29.1.2013 | 2 730,8 |
| Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s TT Bank na New TT Bank (del 2) | HFSF | 14.6.2013 | 1 001,7 |
| Skupni znesek NTT1 | | | 3 732,6 |
| NTT2
  Vložek začetnega delniškega kapitala | Začetni delniški kapital banke New TT Bank | HFSF | 29.1.2013 | 500 |

(96)

Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so od leta 2008 prejele pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

Preglednica 8

Pregled ukrepov pomoči za banki T Bank in TT bank

Upravičenka pomoči

Ukrep

Opis

Subjekt, ki je dodelil pomoč

Datum

Znesek državne pomoči (v mio. EUR)

Dejavnosti banke T Bank, prenesene na banko TT Bank (61)

T

Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)

HDIGF

december 2011

450

Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 2)

HFSF

14.2.2013

227

Skupni znesek T

677

TT Bank

TT

Kapitalski vložek

Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije

država

maj 2009

224,96

Banka New TT Bank (premostitveno posojilo)

NTT1

Likvidnostna vrzel s TT na NTT

Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)

HFSF

29.1.2013

2 730,8

Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s TT Bank na New TT Bank (del 2)

HFSF

14.6.2013

1 001,7

Skupni znesek NTT1

3 732,6

NTT2

Vložek začetnega delniškega kapitala

Začetni delniški kapital banke New TT Bank

HFSF

29.1.2013

500

2.3.4.2.1   Ukrep pomoči za banko T Bank

Posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist banke T v višini 677 milijonov EUR (ukrep T)

| (97) | Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta financirala likvidnostno vrzel, ki je nastala zaradi prenosa dejavnosti z banke T Bank na banko TT Bank, predstavlja pa razliko med pošteno vrednostjo sredstev, prenesenih z banke T Bank na banko TT Bank, in pošteno vrednostjo prenesenih obveznosti. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 17. decembra 2011 plačala 450 milijonov EUR (62), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Po izračunu, da likvidnostna vrzel znaša približno 677 milijonov EUR, je sklad HFSF (63) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (64) banki New TT Bank 14. februarja 2013 plačal preostali znesek v višini 227 milijonov EUR (65). |
| --- | --- |

(97)

Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta financirala likvidnostno vrzel, ki je nastala zaradi prenosa dejavnosti z banke T Bank na banko TT Bank, predstavlja pa razliko med pošteno vrednostjo sredstev, prenesenih z banke T Bank na banko TT Bank, in pošteno vrednostjo prenesenih obveznosti. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 17. decembra 2011 plačala 450 milijonov EUR (62), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Po izračunu, da likvidnostna vrzel znaša približno 677 milijonov EUR, je sklad HFSF (63) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (64) banki New TT Bank 14. februarja 2013 plačal preostali znesek v višini 227 milijonov EUR (65).

2.3.4.2.2   Ukrep pomoči za banko TT Bank

Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka TT Bank (ukrep TT)

| (98) | Banka TT Bank je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam od Grčije prejela kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, kar je približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kapitalski vložek je bil v obliki prednostnih delnic. |
| --- | --- |

(98)

Banka TT Bank je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam od Grčije prejela kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, kar je približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kapitalski vložek je bil v obliki prednostnih delnic.

2.3.4.2.3   Ukrepi pomoči za banko New TT Bank

(i)   Kritje likvidnostne vrzeli banke TT Bank v višini 3 732,6 milijona EUR (ukrep NTT1)

| (99) | Sklad HFSF je financiral likvidnostno vrzel banke New TT Bank, ki predstavlja razliko med vrednostjo sredstev, prenesenih z banke TT Bank na banko New TT Bank, in nominalno vrednostjo prenesenih obveznosti. Sklad HFSF je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 18. januarja 2013 dne 29. januarja 2013 plačal 2 730,8 milijona EUR (66), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Ko je grška centralna banka izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 3 732,6 milijona EUR (67), je sklad HFSF v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 21. maja 2013 banki New TT Bank 14. junija 2013 plačal preostali znesek v višini 1 001,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(99)

Sklad HFSF je financiral likvidnostno vrzel banke New TT Bank, ki predstavlja razliko med vrednostjo sredstev, prenesenih z banke TT Bank na banko New TT Bank, in nominalno vrednostjo prenesenih obveznosti. Sklad HFSF je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 18. januarja 2013 dne 29. januarja 2013 plačal 2 730,8 milijona EUR (66), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Ko je grška centralna banka izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 3 732,6 milijona EUR (67), je sklad HFSF v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 21. maja 2013 banki New TT Bank 14. junija 2013 plačal preostali znesek v višini 1 001,7 milijona EUR.

(ii)   Kapitalski vložki sklada HFSF za banko New TT Bank (ukrep NTT2)

| (100) | Sklad HFSF je bil edini delničar banke New TT Bank in ji je zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(100)

Sklad HFSF je bil edini delničar banke New TT Bank in ji je zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 500 milijonov EUR.

2.4   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IN NOVI POSLOVNI MODEL

| (101) | Grčija je 16. aprila 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema bank Nea Proton Bank in New TT Bank ponovno vzpostaviti svojo dolgoročno uspešnost. |
| --- | --- |

(101)

Grčija je 16. aprila 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema bank Nea Proton Bank in New TT Bank ponovno vzpostaviti svojo dolgoročno uspešnost.

2.4.1   Domače poslovanje

| (102) | Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je leta 2010 predstavljalo približno 26 % posojil (68), se je do konca leta 2012 že zmanjšalo na 20 %, do konca leta 2018 pa se bo nadalje zmanjšalo na [...] % (69). |
| --- | --- |

(102)

Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je leta 2010 predstavljalo približno 26 % posojil (68), se je do konca leta 2012 že zmanjšalo na 20 %, do konca leta 2018 pa se bo nadalje zmanjšalo na [...] % (69).

| (103) | Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji do konca obdobja prestrukturiranja (31. december 2018). Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti, in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja. |
| --- | --- |

(103)

Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji do konca obdobja prestrukturiranja (31. december 2018). Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti, in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.

| (104) | Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom bank New TT Bank in Nea Proton Bank. Skupina je od leta 2010 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Samostojno (brez upoštevanja prevzemov bank New TT Bank in Nea Proton Bank) je zmanjšala število svojih podružnic s 564 junija 2008 na [...] leta 2014, zmanjšala pa je tudi število svojih zaposlenih v Grčiji (z 10 142 leta 2008 na 9 037 leta 2012) (70). |
| --- | --- |

(104)

Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom bank New TT Bank in Nea Proton Bank. Skupina je od leta 2010 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Samostojno (brez upoštevanja prevzemov bank New TT Bank in Nea Proton Bank) je zmanjšala število svojih podružnic s 564 junija 2008 na [...] leta 2014, zmanjšala pa je tudi število svojih zaposlenih v Grčiji (z 10 142 leta 2008 na 9 037 leta 2012) (70).

| (105) | Skupina namerava do konca izvedbe načrta prestrukturiranja nadalje zmanjšati število podružnic, s 645 dne 31. decembra 2012 na [...] dne 31. decembra 2018, in število zaposlenih z 12 430 na [...] na pro forma osnovi, tj. ob upoštevanju bank Nea Proton Bank in New TT Bank (71). |
| --- | --- |

(105)

Skupina namerava do konca izvedbe načrta prestrukturiranja nadalje zmanjšati število podružnic, s 645 dne 31. decembra 2012 na [...] dne 31. decembra 2018, in število zaposlenih z 12 430 na [...] na pro forma osnovi, tj. ob upoštevanju bank Nea Proton Bank in New TT Bank (71).

| (106) | Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški vseh grških bančnih dejavnosti z 913 milijonov EUR na letni osnovi leta 2013 (72) za [...] % na [...] milijonov EUR leta 2018 (73). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki grških bančnih dejavnosti skupine se bo zato s 60 % leta 2012 do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod [...] %. |
| --- | --- |

(106)

Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški vseh grških bančnih dejavnosti z 913 milijonov EUR na letni osnovi leta 2013 (72) za [...] % na [...] milijonov EUR leta 2018 (73). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki grških bančnih dejavnosti skupine se bo zato s 60 % leta 2012 do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod [...] %.

| (107) | V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Razmiki za vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji z 223 bazičnih točk leta 2012 zmanjšali na [...] bazičnih točk leta 2018 (74). Navedeno zmanjšanje razmikov se bi doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Zanašanje skupine na nujno likvidnostno podporo in širše financiranje iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 42,9 % skupnih sredstev na ravni skupine leta 2012 na [...] % leta 2018 (75). |
| --- | --- |

(107)

V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Razmiki za vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji z 223 bazičnih točk leta 2012 zmanjšali na [...] bazičnih točk leta 2018 (74). Navedeno zmanjšanje razmikov se bi doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Zanašanje skupine na nujno likvidnostno podporo in širše financiranje iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 42,9 % skupnih sredstev na ravni skupine leta 2012 na [...] % leta 2018 (75).

| (108) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na [...] % (s 160 % leta 2012 in 115 % leta 2013) (76), njena kapitalska ustreznost pa se bo izboljšala z [...]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala na ravni skupine leta 2018 (77) (namesto negativnega kapitala pred prvo premostitveno dokapitalizacijo). |
| --- | --- |

(108)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na [...] % (s 160 % leta 2012 in 115 % leta 2013) (76), njena kapitalska ustreznost pa se bo izboljšala z [...]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala na ravni skupine leta 2018 (77) (namesto negativnega kapitala pred prvo premostitveno dokapitalizacijo).

| (109) | Med strateške prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Načrt prestrukturiranja se ob izboljšanju postopka pridobivanja kredita v zvezi z dodeljevanjem posojil in prestrukturiranjem nedonosnih posojil osredotoča tudi na obravnavanje oslabljenih izpostavljenosti z ustanovitvijo nove enote za sanacijo. Navedena enota bo namenjena prestrukturiranju oslabljenih izpostavljenosti. S strokovnim znanjem ji bo pomagalo od 30 do 50 sanacijskih upraviteljev (78). Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2015 na ravni skupine dosegla [...] % ([...] % leta 2015 za grški domači trg (79)), nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla [...] % (80) (30 % v Grčiji pred odpisi dolga). Oslabitve posojil grške centralne banke se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva s 1 652 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na [...] milijonov EUR leta 2018 (81). |
| --- | --- |

(109)

Med strateške prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Načrt prestrukturiranja se ob izboljšanju postopka pridobivanja kredita v zvezi z dodeljevanjem posojil in prestrukturiranjem nedonosnih posojil osredotoča tudi na obravnavanje oslabljenih izpostavljenosti z ustanovitvijo nove enote za sanacijo. Navedena enota bo namenjena prestrukturiranju oslabljenih izpostavljenosti. S strokovnim znanjem ji bo pomagalo od 30 do 50 sanacijskih upraviteljev (78). Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2015 na ravni skupine dosegla [...] % ([...] % leta 2015 za grški domači trg (79)), nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla [...] % (80) (30 % v Grčiji pred odpisi dolga). Oslabitve posojil grške centralne banke se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva s 1 652 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na [...] milijonov EUR leta 2018 (81).

| (110) | Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. Skupina predvideva, da bodo njene izgube na konsolidirani podlagi znašale [...] milijonov EUR leta 2014 in [...] milijonov EUR leta 2015, njen dobiček pa bo znašal [...] milijonov EUR, [...] milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR leta 2016, 2017 oziroma 2018 (82). Njen konsolidirani kapitalski donos bo leta 2018 znašal [...] % (83). Navedena raven donosnosti temelji zlasti na grškem trgu (s kapitalskim donosom v višini [...] % ob koncu obdobja prestrukturiranja), [...] in [...] pa bosta poročala o nižjih ravneh donosnosti ([...] % oziroma [...] %). |
| --- | --- |

(110)

Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. Skupina predvideva, da bodo njene izgube na konsolidirani podlagi znašale [...] milijonov EUR leta 2014 in [...] milijonov EUR leta 2015, njen dobiček pa bo znašal [...] milijonov EUR, [...] milijonov EUR oziroma [...] milijonov EUR leta 2016, 2017 oziroma 2018 (82). Njen konsolidirani kapitalski donos bo leta 2018 znašal [...] % (83). Navedena raven donosnosti temelji zlasti na grškem trgu (s kapitalskim donosom v višini [...] % ob koncu obdobja prestrukturiranja), [...] in [...] pa bosta poročala o nižjih ravneh donosnosti ([...] % oziroma [...] %).

2.4.2   Mednarodne bančne dejavnosti

| (111) | Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Prodala je že odvisni podjetji v Turčiji (Eurobank Tefken) in na Poljskem (EFG Poland). Komercialna vrzel preostale mednarodne mreže, tj. razlika med neodplačanim zneskom vlog in neodplačanim zneskom posojil v zadevni podružnici, se je s 1,7 milijarde EUR leta 2010 zmanjšala na 0,8 milijarde EUR, stroški poslovanja pa so se v obdobju 2010–2012 zmanjšali za 9 % (84). |
| --- | --- |

(111)

Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Prodala je že odvisni podjetji v Turčiji (Eurobank Tefken) in na Poljskem (EFG Poland). Komercialna vrzel preostale mednarodne mreže, tj. razlika med neodplačanim zneskom vlog in neodplačanim zneskom posojil v zadevni podružnici, se je s 1,7 milijarde EUR leta 2010 zmanjšala na 0,8 milijarde EUR, stroški poslovanja pa so se v obdobju 2010–2012 zmanjšali za 9 % (84).

| (112) | Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svojega portfelja mednarodnih sredstev do 30. junija 2017 zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Skupina se je zavezala tudi, da bo, če bi moral sklad HFSF vložiti več kot eno milijardo EUR pri skorajšnjem povečanju delniškega kapitala, navedeni portfelj dodatno zmanjšala na 3,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(112)

Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svojega portfelja mednarodnih sredstev do 30. junija 2017 zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Skupina se je zavezala tudi, da bo, če bi moral sklad HFSF vložiti več kot eno milijardo EUR pri skorajšnjem povečanju delniškega kapitala, navedeni portfelj dodatno zmanjšala na 3,5 milijarde EUR.

| (113) | Možnost za doseganje navedenega cilja, ki jo je skupina preučevala v načrtu prestrukturiranja, je prodaja njenih dejavnosti v [...] (85). |
| --- | --- |

(113)

Možnost za doseganje navedenega cilja, ki jo je skupina preučevala v načrtu prestrukturiranja, je prodaja njenih dejavnosti v [...] (85).

| (114) | Navedene odprodaje predstavljajo [...] % tuje aktive skupine dne 31. decembra 2012. Tuja aktiva bi tako znašala [...] milijard EUR dne 31. decembra 2018, mednarodna mreža pa bi bila osredotočena na [...] in [...]. |
| --- | --- |

(114)

Navedene odprodaje predstavljajo [...] % tuje aktive skupine dne 31. decembra 2012. Tuja aktiva bi tako znašala [...] milijard EUR dne 31. decembra 2018, mednarodna mreža pa bi bila osredotočena na [...] in [...].

| (115) | V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjšem zanašanju tujih odvisnih podjetij na njihovo grško matično družbo glede njihovih potreb po financiranju zaradi nadaljnje zaščite kapitalskega položaja skupine. |
| --- | --- |

(115)

V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjšem zanašanju tujih odvisnih podjetij na njihovo grško matično družbo glede njihovih potreb po financiranju zaradi nadaljnje zaščite kapitalskega položaja skupine.

| (116) | Skupina zato načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži, [...]. V [...], na primer, se bodo zaprle [...] podružnice, število zaposlenih pa se bo v obdobju od 31. decembra 2012 do prodaje odvisnega podjetja v [...] zmanjšalo na [...] (86). |
| --- | --- |

(116)

Skupina zato načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži, [...]. V [...], na primer, se bodo zaprle [...] podružnice, število zaposlenih pa se bo v obdobju od 31. decembra 2012 do prodaje odvisnega podjetja v [...] zmanjšalo na [...] (86).

| (117) | Skupina bo svoje skupno financiranje tujih odvisnih podjetij zmanjšala z 2 milijard EUR leta 2012 na [...] leta 2018 (87), kapitalski donos pa bo v [...] oziroma [...] dosegel [...] % oziroma [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Skupina bo svoje skupno financiranje tujih odvisnih podjetij zmanjšala z 2 milijard EUR leta 2012 na [...] leta 2018 (87), kapitalski donos pa bo v [...] oziroma [...] dosegel [...] % oziroma [...] %.

2.4.3   Nebančne dejavnosti: prodaja zavarovalniških dejavnosti in poslovanja z nepremičninami

| (118) | Skupina je svoje lastništvo v nepremičninskem odvisnem podjetju Eurobank Properties s povečanjem delniškega kapitala zmanjšala pod 35 %, kar je imelo pozitiven učinek na delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine (88). Skupina bo navedeno odvisno podjetje v celoti prodala do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(118)

Skupina je svoje lastništvo v nepremičninskem odvisnem podjetju Eurobank Properties s povečanjem delniškega kapitala zmanjšala pod 35 %, kar je imelo pozitiven učinek na delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine (88). Skupina bo navedeno odvisno podjetje v celoti prodala do 31. decembra 2018.

| (119) | Skupina namerava tudi prodati svoja zavarovalniška odvisna podjetja do [...]. |
| --- | --- |

(119)

Skupina namerava tudi prodati svoja zavarovalniška odvisna podjetja do [...].

2.4.4   Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov

| (120) | Skupina je bila uspešna pri zbiranju kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala. |
| --- | --- |

(120)

Skupina je bila uspešna pri zbiranju kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.

| (121) | Dokapitalizacija iz pomladi 2013, s katero je sklad HSFS prejel 98,56 % delnic skupine, je precej zmanjšala delež delničarjev, saj so prejšnji delničarji ohranili le 1,44-odstotni delež. Sklad HFSF je zato junija 2013 prevzel popoln nadzor nad skupino. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008. |
| --- | --- |

(121)

Dokapitalizacija iz pomladi 2013, s katero je sklad HSFS prejel 98,56 % delnic skupine, je precej zmanjšala delež delničarjev, saj so prejšnji delničarji ohranili le 1,44-odstotni delež. Sklad HFSF je zato junija 2013 prevzel popoln nadzor nad skupino. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.

| (122) | Skupina je februarja 2012 dala ponudbo za odkup hibridnih instrumentov od zasebnih vlagateljev po ceni, ki je znašala med 40 % in 50 % njihove nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Sprejeta je bila ponudba za skoraj 50 % skupne nominalne vrednosti instrumentov, kar je skupini po upoštevanju stroškov transakcije prineslo 248 milijonov EUR dobička (89). |
| --- | --- |

(122)

Skupina je februarja 2012 dala ponudbo za odkup hibridnih instrumentov od zasebnih vlagateljev po ceni, ki je znašala med 40 % in 50 % njihove nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Sprejeta je bila ponudba za skoraj 50 % skupne nominalne vrednosti instrumentov, kar je skupini po upoštevanju stroškov transakcije prineslo 248 milijonov EUR dobička (89).

| (123) | Skupina je maja 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti. Skupina je imetnikom dolga dala možnost, da svoje vrednostne papirje nižjega prvega in nižjega drugega reda, z neodplačanim zneskom v višini 662 milijonov EUR, pretvorijo v navadne delnice po nominalni vrednosti. Cena ob pretvorbi je bila določena tako, da je bila enaka vpisni ceni, ki jo je sklad HFSF plačal pri dokapitalizaciji iz spomladi 2013 (90). Delež sprejetih ponudb je bil 48-odstotni. Imetniki obveznic nižjega prvega in nižjega drugega reda so svoje vrednostne papirje zamenjali za nižje podrejene instrumente brez gotovinskega plačila, zato se je znesek zbranega kapitala povečal na 317 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(123)

Skupina je maja 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti. Skupina je imetnikom dolga dala možnost, da svoje vrednostne papirje nižjega prvega in nižjega drugega reda, z neodplačanim zneskom v višini 662 milijonov EUR, pretvorijo v navadne delnice po nominalni vrednosti. Cena ob pretvorbi je bila določena tako, da je bila enaka vpisni ceni, ki jo je sklad HFSF plačal pri dokapitalizaciji iz spomladi 2013 (90). Delež sprejetih ponudb je bil 48-odstotni. Imetniki obveznic nižjega prvega in nižjega drugega reda so svoje vrednostne papirje zamenjali za nižje podrejene instrumente brez gotovinskega plačila, zato se je znesek zbranega kapitala povečal na 317 milijonov EUR.

| (124) | Zaradi obeh odkupov se je stanje podrejenega in hibridnega dolga s 1 045 milijonov EUR dne 31. decembra 2011 zmanjšalo na 283 milijonov EUR dne 31. decembra 2013 (91). |
| --- | --- |

(124)

Zaradi obeh odkupov se je stanje podrejenega in hibridnega dolga s 1 045 milijonov EUR dne 31. decembra 2011 zmanjšalo na 283 milijonov EUR dne 31. decembra 2013 (91).

2.5   ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV

| (125) | Grčija se je zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila 16. aprila 2014, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku. |
| --- | --- |

(125)

Grčija se je zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila 16. aprila 2014, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.

| (126) | Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (92). |
| --- | --- |

(126)

Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (92).

| (127) | Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (93). |
| --- | --- |

(127)

Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (93).

| (128) | Grčija se je glede tujih podružnic skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (94). |
| --- | --- |

(128)

Grčija se je glede tujih podružnic skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (94).

| (129) | Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala svoje zavarovalniške dejavnosti, svojo nepremičninsko odvisno podjetje in več vrednostnih papirjev ter zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (95). |
| --- | --- |

(129)

Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala svoje zavarovalniške dejavnosti, svojo nepremičninsko odvisno podjetje in več vrednostnih papirjev ter zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (95).

| (130) | Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (96). |
| --- | --- |

(130)

Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (96).

| (131) | Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izboljšala svojo kreditno politiko, da se prepreči vsaka diskriminacija v vseh fazah postopka pridobivanja kredita in zagotovi, da je cilj odločitev glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil čim večja donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina izboljšala spremljanje kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (97). |
| --- | --- |

(131)

Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izboljšala svojo kreditno politiko, da se prepreči vsaka diskriminacija v vseh fazah postopka pridobivanja kredita in zagotovi, da je cilj odločitev glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil čim večja donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina izboljšala spremljanje kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (97).

| (132) | Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (98). |
| --- | --- |

(132)

Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (98).

| (133) | Grčija se je nazadnje zavezala, da bo za skupino uvedla nadaljnje omejitve, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja (99). |
| --- | --- |

(133)

Grčija se je nazadnje zavezala, da bo za skupino uvedla nadaljnje omejitve, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja (99).

| (134) | Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje. |
| --- | --- |

(134)

Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.

| (135) | Sklad HFSF finančno podpira povečanje kapitala, zato se je Grčija ločeno, v okviru sedanjega povečanja kapitala skupine zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014; ta določba je namenjena razporeditvi preostalega zneska kapitalskega primanjkljaja kreditne institucije na imetnike njenih kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti, če je potrebno, pred kakršnim koli vložkom kapitala s strani sklada HFSF. |
| --- | --- |

(135)

Sklad HFSF finančno podpira povečanje kapitala, zato se je Grčija ločeno, v okviru sedanjega povečanja kapitala skupine zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014; ta določba je namenjena razporeditvi preostalega zneska kapitalskega primanjkljaja kreditne institucije na imetnike njenih kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti, če je potrebno, pred kakršnim koli vložkom kapitala s strani sklada HFSF.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE

3.1   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

| (136) | Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji Sporočila o bančništvu iz leta 2008 (100) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1). |
| --- | --- |

(136)

Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji Sporočila o bančništvu iz leta 2008 (100) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).

| (137) | Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (101). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (102), saj bi lahko skupino nadzirala država ali kateri od manjšinskih zasebnih lastnikov. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja banke, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (101). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (102), saj bi lahko skupino nadzirala država ali kateri od manjšinskih zasebnih lastnikov. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja banke, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.

| (138) | Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank dvomila, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načelom o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank dvomila, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načelom o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.

| (139) | Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil povzročilo izkrivljanje konkurence, ki bi skladu HFSF preprečevalo usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Alpha Bank, NBG in Piraeus), in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, da bi se jim preprečila izmenjava občutljivih poslovnih informacij. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil povzročilo izkrivljanje konkurence, ki bi skladu HFSF preprečevalo usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Alpha Bank, NBG in Piraeus), in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, da bi se jim preprečila izmenjava občutljivih poslovnih informacij. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.

3.2   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK

| (140) | Komisija je 26. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili ukrepi sheme sklada HDIGF za reševanje v višini 1 122 milijonov EUR (ukrep NP1), kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in kapitalski vložki sklada HFSF v skupnem znesku 300 milijonov EUR (ukrep NP2), ki so bili dodeljeni banki Nea Proton Bank, v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji (103) in Sporočila o prestrukturiranju (104) (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence). |
| --- | --- |

(140)

Komisija je 26. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili ukrepi sheme sklada HDIGF za reševanje v višini 1 122 milijonov EUR (ukrep NP1), kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in kapitalski vložki sklada HFSF v skupnem znesku 300 milijonov EUR (ukrep NP2), ki so bili dodeljeni banki Nea Proton Bank, v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji (103) in Sporočila o prestrukturiranju (104) (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).

| (141) | Komisija je glede primernosti ukrepov navedla, da so bili navedeni ukrepi kot pomoč za reševanje primerni. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je glede primernosti ukrepov navedla, da so bili navedeni ukrepi kot pomoč za reševanje primerni.

| (142) | Komisija je glede nujnosti ukrepov ugotovila, da je bilo posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje nujno po višini in obliki, kapitalski vložki sklada HFSF pa so bili nujni le po obliki. Komisija je glede zneska kapitalskih vložkov sklada HFSF v uvodni izjavi 59 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje in ali je bilo samostojno prestrukturiranje najcenejša možnost, ki je bila na voljo. Komisija je v uvodnih izjavah 60 in 61 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton navedla, da so se zaradi nezmožnosti banke Nea Proton Bank, da ustrezno odplača dokapitalizacijo, ki jo je prejela od sklada HFSF, pojavili pomisleki, ali je navedena banka načeloma zdrava, zaradi česar je potrebno temeljito prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je glede nujnosti ukrepov ugotovila, da je bilo posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje nujno po višini in obliki, kapitalski vložki sklada HFSF pa so bili nujni le po obliki. Komisija je glede zneska kapitalskih vložkov sklada HFSF v uvodni izjavi 59 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje in ali je bilo samostojno prestrukturiranje najcenejša možnost, ki je bila na voljo. Komisija je v uvodnih izjavah 60 in 61 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton navedla, da so se zaradi nezmožnosti banke Nea Proton Bank, da ustrezno odplača dokapitalizacijo, ki jo je prejela od sklada HFSF, pojavili pomisleki, ali je navedena banka načeloma zdrava, zaradi česar je potrebno temeljito prestrukturiranje.

| (143) | Komisija je glede sorazmernosti ukrepov menila, da so bili kot pomoč za reševanje sorazmerni. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je glede sorazmernosti ukrepov menila, da so bili kot pomoč za reševanje sorazmerni.

| (144) | Komisija je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo navedena banka zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo navedena banka zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje.

| (145) | Komisija je ob upoštevanju, kako temeljito prestrukturiranje je bilo potrebno in glede na neplačilo ustreznega nadomestila dvomila, da je bilo predlagano prestrukturiranje ustrezno. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je ob upoštevanju, kako temeljito prestrukturiranje je bilo potrebno in glede na neplačilo ustreznega nadomestila dvomila, da je bilo predlagano prestrukturiranje ustrezno.

3.3   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK

| (146) | Komisija je 6. maja 2013 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili financiranje likvidnostne vrzeli zaradi prenesenih dejavnosti z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) v višini 4,1 milijarde EUR, kapitalski vložek sklada HFSF za banko New TT Bank v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2), kapitalski vložek v obliki prednostnih delnic v okviru programa pomoči grškim bankam za banko TT Bank v višini 224,96 milijona EUR (ukrep TT) in posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist sredstvom banke T Bank, ki so bila prenesena na banko TT Bank, v višini 0,68 milijarde EUR (ukrep T) v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o prestrukturiranju (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence). |
| --- | --- |

(146)

Komisija je 6. maja 2013 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili financiranje likvidnostne vrzeli zaradi prenesenih dejavnosti z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) v višini 4,1 milijarde EUR, kapitalski vložek sklada HFSF za banko New TT Bank v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2), kapitalski vložek v obliki prednostnih delnic v okviru programa pomoči grškim bankam za banko TT Bank v višini 224,96 milijona EUR (ukrep TT) in posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist sredstvom banke T Bank, ki so bila prenesena na banko TT Bank, v višini 0,68 milijarde EUR (ukrep T) v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o prestrukturiranju (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).

| (147) | Komisija je menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 primerna in nujna v svoji obliki kot pomoč za reševanje. Komisija je glede nujnosti ukrepa NTT2 glede zneska ob upoštevanju pomislekov glede samostojne ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank menila, da samostojno prestrukturiranje morda ni bila edina in najcenejša možnost, ki je bila na voljo (105). Komisija je glede odplačila obeh ukrepov navedla, da je kritje financiranja končni strošek brez odražanja prihodnjih prihodkov, zaradi katerih je nastala potreba po temeljitem prestrukturiranju (106). |
| --- | --- |

(147)

Komisija je menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 primerna in nujna v svoji obliki kot pomoč za reševanje. Komisija je glede nujnosti ukrepa NTT2 glede zneska ob upoštevanju pomislekov glede samostojne ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank menila, da samostojno prestrukturiranje morda ni bila edina in najcenejša možnost, ki je bila na voljo (105). Komisija je glede odplačila obeh ukrepov navedla, da je kritje financiranja končni strošek brez odražanja prihodnjih prihodkov, zaradi katerih je nastala potreba po temeljitem prestrukturiranju (106).

| (148) | Komisija je glede sorazmernosti obeh ukrepov menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 kot pomoč za reševanje kratkoročno sorazmerna, v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka za banko New TT pa je zahtevala, naj se hitro uvedejo ukrepi, ki bodo omejili negativne učinke prelivanja. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je glede sorazmernosti obeh ukrepov menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 kot pomoč za reševanje kratkoročno sorazmerna, v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka za banko New TT pa je zahtevala, naj se hitro uvedejo ukrepi, ki bodo omejili negativne učinke prelivanja.

| (149) | Glede združljivosti ukrepa T je Komisija ukrep 16. maja 2012 v svojem sklepu o reševanju banke T Bank (v nadaljnjem besedilu: sklep o banki T Bank) (107) že začasno odobrila, ni pa mogla dokončno odobriti pomoči za dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank. Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT (108) ukrep kot pomoč za reševanje podaljšala do sprejetja končne odločitve glede posodobljene različice načrta prestrukturiranja za banko TT Bank. |
| --- | --- |

(149)

Glede združljivosti ukrepa T je Komisija ukrep 16. maja 2012 v svojem sklepu o reševanju banke T Bank (v nadaljnjem besedilu: sklep o banki T Bank) (107) že začasno odobrila, ni pa mogla dokončno odobriti pomoči za dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank. Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT (108) ukrep kot pomoč za reševanje podaljšala do sprejetja končne odločitve glede posodobljene različice načrta prestrukturiranja za banko TT Bank.

| (150) | Komisija je glede združljivosti navedenih ukrepov s Sporočilom o prestrukturiranju dvomila, ali bo banka New TT Bank dolgoročno uspešno poslovanje ponovno vzpostavila samostojno. Navedeni pomisleki so temeljili na majhnem številu predlaganih ukrepov, ki naj bi jih banka New TT Bank sprejela zaradi ustvarjanja dobička v prihodnosti, negotovosti sheme prostovoljnega upokojevanja v zvezi z roki in deleža zaposlenih, ki so se prostovoljno upokojili, neobstoja nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje stroškov osebja, pomanjkanja ukrepov za racionalizacijo mreže podružnic po prevzemu banke T Bank in hkratne nezmožnosti izkoriščanja morebitnih sinergij (109). |
| --- | --- |

(150)

Komisija je glede združljivosti navedenih ukrepov s Sporočilom o prestrukturiranju dvomila, ali bo banka New TT Bank dolgoročno uspešno poslovanje ponovno vzpostavila samostojno. Navedeni pomisleki so temeljili na majhnem številu predlaganih ukrepov, ki naj bi jih banka New TT Bank sprejela zaradi ustvarjanja dobička v prihodnosti, negotovosti sheme prostovoljnega upokojevanja v zvezi z roki in deleža zaposlenih, ki so se prostovoljno upokojili, neobstoja nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje stroškov osebja, pomanjkanja ukrepov za racionalizacijo mreže podružnic po prevzemu banke T Bank in hkratne nezmožnosti izkoriščanja morebitnih sinergij (109).

| (151) | Komisija je v uvodnih izjavah 90 in 91 sklepa o začetku postopka za banko New TT izrazila pomisleke, ali se bi lahko ambiciozno zmanjšanje obrestnih marž za obstoječe vloge in povečanje posojilnih marž pri izdajanju novih posojil izvedlo, ne da bi banka New TT Bank pri tem izgubila večje število strank in brez tveganih posojil. Komisija je dvomila tudi, ali bo banka New TT Bank podvojila svoj portfelj posojil podjetjem, kot je bilo načrtovano, in ali bi lahko glede na pomanjkanje strokovnega znanja dosegla načrtovano visoko stopnjo rasti neto prihodkov iz obresti. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je v uvodnih izjavah 90 in 91 sklepa o začetku postopka za banko New TT izrazila pomisleke, ali se bi lahko ambiciozno zmanjšanje obrestnih marž za obstoječe vloge in povečanje posojilnih marž pri izdajanju novih posojil izvedlo, ne da bi banka New TT Bank pri tem izgubila večje število strank in brez tveganih posojil. Komisija je dvomila tudi, ali bo banka New TT Bank podvojila svoj portfelj posojil podjetjem, kot je bilo načrtovano, in ali bi lahko glede na pomanjkanje strokovnega znanja dosegla načrtovano visoko stopnjo rasti neto prihodkov iz obresti.

| (152) | Komisija je zato v uvodni izjavi 95 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da bi vključitev banke TT Bank v večje finančno podjetje z uspešnim poslovanjem povečalo možnosti banke New TT Bank za uspešno poslovanje, saj bi omogočila racionalizacijo stroškov, prevrednotenje vlog in novih posojil ter nudenje več različnih produktov. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je zato v uvodni izjavi 95 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da bi vključitev banke TT Bank v večje finančno podjetje z uspešnim poslovanjem povečalo možnosti banke New TT Bank za uspešno poslovanje, saj bi omogočila racionalizacijo stroškov, prevrednotenje vlog in novih posojil ter nudenje več različnih produktov.

| (153) | V banko New TT Bank so bile vključene gospodarske dejavnosti, ki so se prej izvajale v okviru banke TT Bank, vključno z dejavnostmi banke T Bank, zato je Komisija začela formalni postopek preiskave glede tega, ali ukrepa T in TT nudita dolgoročno rešitev za uspešno poslovanje banke New TT Bank ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(153)

V banko New TT Bank so bile vključene gospodarske dejavnosti, ki so se prej izvajale v okviru banke TT Bank, vključno z dejavnostmi banke T Bank, zato je Komisija začela formalni postopek preiskave glede tega, ali ukrepa T in TT nudita dolgoročno rešitev za uspešno poslovanje banke New TT Bank ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

| (154) | Komisija je glede porazdelitve bremena menila, da samostojno prestrukturiranje zvišuje stroške prestrukturiranja, zato je dvomila, da je bila državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Komisija je ugotovila tudi, da je kljub temu, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno na delničarje in imetnike podrejenega dolga, kar je bilo najverjetneje največ, kar je bilo mogoče, zaradi neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. Komisija je ugotovila tudi, da je velik del nastalih izgub izviral iz odpisa dolga v korist države, zaradi česar je bilo nižje nadomestilo upravičeno (110). |
| --- | --- |

(154)

Komisija je glede porazdelitve bremena menila, da samostojno prestrukturiranje zvišuje stroške prestrukturiranja, zato je dvomila, da je bila državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Komisija je ugotovila tudi, da je kljub temu, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno na delničarje in imetnike podrejenega dolga, kar je bilo najverjetneje največ, kar je bilo mogoče, zaradi neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. Komisija je ugotovila tudi, da je velik del nastalih izgub izviral iz odpisa dolga v korist države, zaradi česar je bilo nižje nadomestilo upravičeno (110).

| (155) | Komisija je glede izkrivljanja konkurence ugotovila, da je zaradi visokega zneska pomoči, ki so ga prejele banka TT Bank in prenesene dejavnosti banke T Bank, ter neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje in zmanjšanje prisotnosti banke New TT Bank na trgu. Izgube so izvirale zlasti iz lastništva grških državnih obveznic; Komisija je ugotovila, da je imela banka TT Bank glede na svojo velikost v lasti več grških državnih obveznic kot druge grške banke, in menila, da to kaže na neprimerno tveganje (111). Nazadnje je ugotovila, da je banka New TT Bank na trgu prisotna v skoraj enakem obsegu kot pred njo banka TT Bank, vendar bi bilo zaradi relativne majhnosti banke New TT Bank in dejstva, da ne izvaja tujih dejavnosti, izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija je dvomila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za omejevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, in menila, da bi bili morda potrebni prepoved narekovanja cen in drugi ukrepi ravnanja (112). |
| --- | --- |

(155)

Komisija je glede izkrivljanja konkurence ugotovila, da je zaradi visokega zneska pomoči, ki so ga prejele banka TT Bank in prenesene dejavnosti banke T Bank, ter neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje in zmanjšanje prisotnosti banke New TT Bank na trgu. Izgube so izvirale zlasti iz lastništva grških državnih obveznic; Komisija je ugotovila, da je imela banka TT Bank glede na svojo velikost v lasti več grških državnih obveznic kot druge grške banke, in menila, da to kaže na neprimerno tveganje (111). Nazadnje je ugotovila, da je banka New TT Bank na trgu prisotna v skoraj enakem obsegu kot pred njo banka TT Bank, vendar bi bilo zaradi relativne majhnosti banke New TT Bank in dejstva, da ne izvaja tujih dejavnosti, izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija je dvomila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za omejevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, in menila, da bi bili morda potrebni prepoved narekovanja cen in drugi ukrepi ravnanja (112).

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

PRIPOMBE GRŠKE BANKE

| (156) | Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka predložila sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine Eurobank ni ugovarjala. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka predložila sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine Eurobank ni ugovarjala.

| (157) | Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji. |
| --- | --- |

(157)

Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.

5.   PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNIM POSTOPKOM PREISKAVE

5.1   PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

| (158) | Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF. |
| --- | --- |

(158)

Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.

5.1.1   Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka

| (159) | Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je sklad HFSF maja 2012 dokapitaliziral štiri največje banke, manjši od končnega zneska, ki so ga banke potrebovale za postopno doseganje in ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenega v testu izjemnih situacij junija 2012, in 7-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz triletnega negativnega testa izjemnih situacij. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj bi se postopek dokapitalizacije zaključil s povečanji kapitalskih deležev navedenih štirih bank. |
| --- | --- |

(159)

Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je sklad HFSF maja 2012 dokapitaliziral štiri največje banke, manjši od končnega zneska, ki so ga banke potrebovale za postopno doseganje in ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenega v testu izjemnih situacij junija 2012, in 7-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz triletnega negativnega testa izjemnih situacij. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj bi se postopek dokapitalizacije zaključil s povečanji kapitalskih deležev navedenih štirih bank.

| (160) | Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največje grške banke del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da pri bankah, ki ostanejo zasebne, tudi vodstvo najpogosteje verjetno ostane isto, če pa banka postane državna (tj. v lasti sklada HFSF), lahko sklad HFSF imenuje novo vodstvo, ki ga v vsakem primeru oceni grška centralna banka. Grška centralna banka je navedla, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravni odbor dokapitaliziranih bank. |
| --- | --- |

(160)

Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največje grške banke del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da pri bankah, ki ostanejo zasebne, tudi vodstvo najpogosteje verjetno ostane isto, če pa banka postane državna (tj. v lasti sklada HFSF), lahko sklad HFSF imenuje novo vodstvo, ki ga v vsakem primeru oceni grška centralna banka. Grška centralna banka je navedla, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravni odbor dokapitaliziranih bank.

| (161) | Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala. |
| --- | --- |

(161)

Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.

| (162) | Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če med drugim pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale zaradi neustrezne ocene tveganj vodstva skupine ali tržno agresivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(162)

Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če med drugim pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale zaradi neustrezne ocene tveganj vodstva skupine ali tržno agresivnih ukrepov.

5.1.2   Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF

| (163) | Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega vmešavanja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu z odstavkom 2 člena 16C zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, katerim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Omenil je tudi upravno strukturo sklada HFSF. |
| --- | --- |

(163)

Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega vmešavanja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu z odstavkom 2 člena 16C zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, katerim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Omenil je tudi upravno strukturo sklada HFSF.

| (164) | Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega vmešavanja ali usklajevanja s strani države in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril. |
| --- | --- |

(164)

Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega vmešavanja ali usklajevanja s strani države in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.

| (165) | Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne sprejemajo preveč tveganih odločitev. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih, (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(165)

Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne sprejemajo preveč tveganih odločitev. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih, (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.

| (166) | Sklad HFSF je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije in zlasti glede stopnje odplačila pomoči navedel, da je bilo odplačilo dogovorjeno s predstavniki Komisije, ECB in MDS. V navedeni dogovorjeni stopnji se je upoštevalo, da bo prva premostitvena dokapitalizacija v trajno dokapitalizacijo pretvorjena pred 30. septembrom 2012, tj. rokom, ki je bil marca 2012 določen z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah med Komisijo, ECB in MDS ter Grčijo. |
| --- | --- |

(166)

Sklad HFSF je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije in zlasti glede stopnje odplačila pomoči navedel, da je bilo odplačilo dogovorjeno s predstavniki Komisije, ECB in MDS. V navedeni dogovorjeni stopnji se je upoštevalo, da bo prva premostitvena dokapitalizacija v trajno dokapitalizacijo pretvorjena pred 30. septembrom 2012, tj. rokom, ki je bil marca 2012 določen z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah med Komisijo, ECB in MDS ter Grčijo.

| (167) | Sklad HFSF je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovil, da so ukrepi, ki jih je sprejel, kot na primer tisti iz uvodne izjave 165 tega sklepa glede na visoke prejete zneske pomoči in podaljšano obdobje reševanja, ustrezni zaščitni ukrepi. Sklad HFSF je navedel tudi, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu in jasna interna navodila navedenim uradnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Sklad HFSF je nazadnje poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(167)

Sklad HFSF je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovil, da so ukrepi, ki jih je sprejel, kot na primer tisti iz uvodne izjave 165 tega sklepa glede na visoke prejete zneske pomoči in podaljšano obdobje reševanja, ustrezni zaščitni ukrepi. Sklad HFSF je navedel tudi, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu in jasna interna navodila navedenim uradnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Sklad HFSF je nazadnje poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.

5.2   PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK

| (168) | Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF. |
| --- | --- |

(168)

Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.

5.2.1   Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka

| (169) | Grška centralna banka je ugotovila, da banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija v lasti sklada HFSF samostojno ni mogla zagotoviti dolgoročnejšega poslovnega načrta. Grška centralna banka je navedla tudi, da skrbno spremlja izvajanje poslovnega načrta, ki ga je sklad HFSF pripravil za banko Nea Proton Bank in predložil Komisiji, da se zagotovi možnost prodaje banke Nea Proton Bank v obdobju, ki ga določa zakon. |
| --- | --- |

(169)

Grška centralna banka je ugotovila, da banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija v lasti sklada HFSF samostojno ni mogla zagotoviti dolgoročnejšega poslovnega načrta. Grška centralna banka je navedla tudi, da skrbno spremlja izvajanje poslovnega načrta, ki ga je sklad HFSF pripravil za banko Nea Proton Bank in predložil Komisiji, da se zagotovi možnost prodaje banke Nea Proton Bank v obdobju, ki ga določa zakon.

| (170) | Grška centralna banka je glede stopnje rasti donosnosti poudarila, da naj bi bila rast največja leta 2013 (takrat naj bi se neto prihodek od obresti povečal na 55,3 milijona EUR v primerjavi z 22,7 milijona EUR leta 2012), izhajala bi zlasti iz zmanjšanja skupnih stroškov obresti in bi bila rezultat dveh dejavnikov: prenosa vezanih vlog, ki so imele v boljših pogojih visok donos in zmanjšanja skupnih neporavnanih zneskov vlog za 30 % v prvi polovici leta 2012. Grška centralna banka je poudarila tudi, da bodo od leta 2013 naprej podatki o neto prihodkih od obresti kazali na hitro rast in da ni nobenega dvoma, da bo banka Nea Proton Bank lahko izpolnila cilj. |
| --- | --- |

(170)

Grška centralna banka je glede stopnje rasti donosnosti poudarila, da naj bi bila rast največja leta 2013 (takrat naj bi se neto prihodek od obresti povečal na 55,3 milijona EUR v primerjavi z 22,7 milijona EUR leta 2012), izhajala bi zlasti iz zmanjšanja skupnih stroškov obresti in bi bila rezultat dveh dejavnikov: prenosa vezanih vlog, ki so imele v boljših pogojih visok donos in zmanjšanja skupnih neporavnanih zneskov vlog za 30 % v prvi polovici leta 2012. Grška centralna banka je poudarila tudi, da bodo od leta 2013 naprej podatki o neto prihodkih od obresti kazali na hitro rast in da ni nobenega dvoma, da bo banka Nea Proton Bank lahko izpolnila cilj.

5.2.2   Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF

| (171) | Sklad HFSF je glede nujnosti ukrepov v korist banke Nea Proton Bank navedel, da je grška centralna banka ustrezen organ za odločanje o ukrepih reševanja in da je sklad HFSF vložil najmanjši znesek kapitala, potreben za regulativne namene. |
| --- | --- |

(171)

Sklad HFSF je glede nujnosti ukrepov v korist banke Nea Proton Bank navedel, da je grška centralna banka ustrezen organ za odločanje o ukrepih reševanja in da je sklad HFSF vložil najmanjši znesek kapitala, potreben za regulativne namene.

| (172) | Sklad HFSF je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton bank navedel okvir reševanja, na podlagi katerega je moral sklad HFSF banko Nea Proton Bank prodati v dveh letih, in se strinjal s Komisijo, da bi lahko bila banka Nea Proton Bank del večjega subjekta z uspešnim poslovanjem. Načrt prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank je temeljil na modelu „samostojnosti“, vendar je sklad HFSF pojasnil, da je bil njegov cilj pospešiti prodajo navedene banke z izboljšanjem njene privlačnosti za vlagatelje in njenih finančnih rezultatov. Sklad HFSF je menil, da so kapitalski vložki banki Nea Proton Bank omogočali upoštevanje najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti ter izboljšali njen finančni položaj in povečali njeno privlačnost za morebitno prihodnjo združitev z drugimi majhnimi bankami. Sklad HFSF je navedel tudi, da je bil dodatni kapitalski vložek potreben za kritje izgub zaradi oslabitev, povezanih s programom PSI, in višjih stroškov rezervacij za posojila. |
| --- | --- |

(172)

Sklad HFSF je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton bank navedel okvir reševanja, na podlagi katerega je moral sklad HFSF banko Nea Proton Bank prodati v dveh letih, in se strinjal s Komisijo, da bi lahko bila banka Nea Proton Bank del večjega subjekta z uspešnim poslovanjem. Načrt prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank je temeljil na modelu „samostojnosti“, vendar je sklad HFSF pojasnil, da je bil njegov cilj pospešiti prodajo navedene banke z izboljšanjem njene privlačnosti za vlagatelje in njenih finančnih rezultatov. Sklad HFSF je menil, da so kapitalski vložki banki Nea Proton Bank omogočali upoštevanje najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti ter izboljšali njen finančni položaj in povečali njeno privlačnost za morebitno prihodnjo združitev z drugimi majhnimi bankami. Sklad HFSF je navedel tudi, da je bil dodatni kapitalski vložek potreben za kritje izgub zaradi oslabitev, povezanih s programom PSI, in višjih stroškov rezervacij za posojila.

| (173) | Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank izboljšala svoje stroške financiranja in da zadrži več vlog. Banka Nea Proton Bank od Eurosistema ni odvisna že od leta 2012, svoj likvidnostni položaj pa je izboljšala. Dodatni kapitalski vložek je pripomogel k znižanju obrestnih mer za vloge in povečanju marže obrestnih mer. Banka Nea Proton Bank je del svojega portfelja posojil že prevrednotila z določanjem cen na podlagi tveganja z obrestnimi merami, ki precej presegajo stroške financiranja. Načrtovana stopnja rasti neto prihodkov od obresti bi se dosegla z zmernim širjenjem v tržnem segmentu poslovanja s podjetji in krepitvijo kakovosti portfelja. |
| --- | --- |

(173)

Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank izboljšala svoje stroške financiranja in da zadrži več vlog. Banka Nea Proton Bank od Eurosistema ni odvisna že od leta 2012, svoj likvidnostni položaj pa je izboljšala. Dodatni kapitalski vložek je pripomogel k znižanju obrestnih mer za vloge in povečanju marže obrestnih mer. Banka Nea Proton Bank je del svojega portfelja posojil že prevrednotila z določanjem cen na podlagi tveganja z obrestnimi merami, ki precej presegajo stroške financiranja. Načrtovana stopnja rasti neto prihodkov od obresti bi se dosegla z zmernim širjenjem v tržnem segmentu poslovanja s podjetji in krepitvijo kakovosti portfelja.

| (174) | Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank leta 2012 znatno zmanjšala svoje stroške poslovanja, da bosta njeni edini odvisni podjetji prenehali s poslovanjem, da se njena udeležba v segmentu zavarovalnih posrednikov vedno bolj zmanjšuje in da bo prenehala z dejavnostmi trgovanja za svoj račun. |
| --- | --- |

(174)

Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank leta 2012 znatno zmanjšala svoje stroške poslovanja, da bosta njeni edini odvisni podjetji prenehali s poslovanjem, da se njena udeležba v segmentu zavarovalnih posrednikov vedno bolj zmanjšuje in da bo prenehala z dejavnostmi trgovanja za svoj račun.

| (175) | Sklad HFSF je nazadnje navedel, da bi bilo izkrivljanje konkurence glede na majhen delež banke Nea Proton Bank v skupnih bančnih sredstvih Grčije in zaradi dejstva, da ne bo izvajala agresivnega zbiranja vlog, omejeno. |
| --- | --- |

(175)

Sklad HFSF je nazadnje navedel, da bi bilo izkrivljanje konkurence glede na majhen delež banke Nea Proton Bank v skupnih bančnih sredstvih Grčije in zaradi dejstva, da ne bo izvajala agresivnega zbiranja vlog, omejeno.

5.3   PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK

| (176) | Ministrstvo za finance je 19. julija 2013 predložilo pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT. |
| --- | --- |

(176)

Ministrstvo za finance je 19. julija 2013 predložilo pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.

| (177) | Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT1 dodalo, da je bila točna vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko New TT Bank, določena na podlagi poročila zunanjih revizorjev v skladu z odstavkom 6 člena 63E zakona št. 3601/2007. |
| --- | --- |

(177)

Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT1 dodalo, da je bila točna vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko New TT Bank, določena na podlagi poročila zunanjih revizorjev v skladu z odstavkom 6 člena 63E zakona št. 3601/2007.

| (178) | Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT2 podalo mnenje, da je bila v drugem programu prilagajanja za Grčijo (drugi pregled – maj 2013) zahtevana prodaja banke New TT Bank tretji osebi do 15. julija 2013. |
| --- | --- |

(178)

Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT2 podalo mnenje, da je bila v drugem programu prilagajanja za Grčijo (drugi pregled – maj 2013) zahtevana prodaja banke New TT Bank tretji osebi do 15. julija 2013.

| (179) | Ministrstvo za finance je glede nadomestila ukrepov NTT1 in NTT2 ugotovilo, da ima sklad HFSF, ki je do 31. decembra 2013 financiral likvidnostno vrzel namesto sklada HDIGF, v primeru likvidacije sredstev, ki so ostala v lasti banke TT Bank, prednostni zahtevek pred drugimi nezavarovanimi upniki in da so pred zahtevkom sklada HFSF uvrščeni le zahtevki zaposlenih, ki bi prejeli 50 % svojega nadomestila. Zato je ugotovilo, da bi likvidacija navedenih sredstev koristila zlasti skladu HFSF in da bi se tako zmanjšali stroški, ki jih krije država. |
| --- | --- |

(179)

Ministrstvo za finance je glede nadomestila ukrepov NTT1 in NTT2 ugotovilo, da ima sklad HFSF, ki je do 31. decembra 2013 financiral likvidnostno vrzel namesto sklada HDIGF, v primeru likvidacije sredstev, ki so ostala v lasti banke TT Bank, prednostni zahtevek pred drugimi nezavarovanimi upniki in da so pred zahtevkom sklada HFSF uvrščeni le zahtevki zaposlenih, ki bi prejeli 50 % svojega nadomestila. Zato je ugotovilo, da bi likvidacija navedenih sredstev koristila zlasti skladu HFSF in da bi se tako zmanjšali stroški, ki jih krije država.

| (180) | Ministrstvo za finance je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank ugotovilo, da je bilo treba banko New TT Bank kot začasno kreditno institucijo v skladu s členom 63E zakona št. 3601/2007 prodati v dveh letih od njene ustanovitve. Prodaja banke New TT Bank bi bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah iz maja 2013 zaključena do 15. julija 2013, kar bi zagotovilo dolgoročni poslovni uspeh njenih dejavnosti. |
| --- | --- |

(180)

Ministrstvo za finance je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank ugotovilo, da je bilo treba banko New TT Bank kot začasno kreditno institucijo v skladu s členom 63E zakona št. 3601/2007 prodati v dveh letih od njene ustanovitve. Prodaja banke New TT Bank bi bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah iz maja 2013 zaključena do 15. julija 2013, kar bi zagotovilo dolgoročni poslovni uspeh njenih dejavnosti.

6.   OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZETIMI PODJETJI

6.1   OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEA PROTON BANK

6.1.1   Obstoj in znesek pomoči

| (181) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Skladno s to določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(181)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Skladno s to določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, če prizadene trgovino med državami članicami.

6.1.1.1   Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3)

| (182) | Kapitalski vložek v višini 80 milijonov EUR, ki ga je grška država maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1), grški državni vrednostni papirji v višini 78 milijonov EUR, ki jih je banka Proton Bank pridobila aprila 2009 (ukrep Pr2), in državno jamstvo, ki je bilo dano banki Proton Bank julija 2010 za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3), so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam (113). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč. |
| --- | --- |

(182)

Kapitalski vložek v višini 80 milijonov EUR, ki ga je grška država maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1), grški državni vrednostni papirji v višini 78 milijonov EUR, ki jih je banka Proton Bank pridobila aprila 2009 (ukrep Pr2), in državno jamstvo, ki je bilo dano banki Proton Bank julija 2010 za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3), so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam (113). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč.

| (183) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 38 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank ima koristi od ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3, saj so prispevali k stabilizaciji in nadaljevanju gospodarskih dejavnosti, ki so bile prenesene nanjo in jih drugače ne bi bilo več. Zato Komisija meni, da so ukrepi koristili gospodarskim dejavnostim, prenesenim na banko Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(183)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 38 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank ima koristi od ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3, saj so prispevali k stabilizaciji in nadaljevanju gospodarskih dejavnosti, ki so bile prenesene nanjo in jih drugače ne bi bilo več. Zato Komisija meni, da so ukrepi koristili gospodarskim dejavnostim, prenesenim na banko Nea Proton Bank.

6.1.1.2   Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank (ukrep NP1)

| (184) | Komisija je že v uvodnih izjavah 31 do 37 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da ukrep NP1, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 38 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka Nea Proton Bank gospodarska upravičenka zadevnega ukrepa, saj vključuje gospodarske dejavnosti banke Proton Bank, ki zaradi prejete pomoči obstaja še naprej. |
| --- | --- |

(184)

Komisija je že v uvodnih izjavah 31 do 37 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da ukrep NP1, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 38 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka Nea Proton Bank gospodarska upravičenka zadevnega ukrepa, saj vključuje gospodarske dejavnosti banke Proton Bank, ki zaradi prejete pomoči obstaja še naprej.

6.1.1.3   Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala sklada HFSF in vložku dodatnega delniškega kapitala sklada HFSF v letu 2012 (ukrep NP2)

| (185) | Komisija je že v uvodnih izjavah 41 do 43 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in dodatni kapitalski vložki, predvideni ob sprejemanju navedenega sklepa, v skupnem znesku 300 milijonov EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 93 tega sklepa, je sklad HFSF od morebitnih dodatnih 300 milijonov EUR v kapitalu končno prispeval 265 milijonov EUR v letu 2012, s čimer se znesek skupne pomoč v obliki dokapitalizacije v letih 2011 in 2012 poveča na 515 milijonov EUR (ukrep NP2). |
| --- | --- |

(185)

Komisija je že v uvodnih izjavah 41 do 43 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in dodatni kapitalski vložki, predvideni ob sprejemanju navedenega sklepa, v skupnem znesku 300 milijonov EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 93 tega sklepa, je sklad HFSF od morebitnih dodatnih 300 milijonov EUR v kapitalu končno prispeval 265 milijonov EUR v letu 2012, s čimer se znesek skupne pomoč v obliki dokapitalizacije v letih 2011 in 2012 poveča na 515 milijonov EUR (ukrep NP2).

6.1.1.4   Obstoj pomoči pri kapitalskem vložku sklada HFSF v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini (NP3)

| (186) | Komisija meni, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF dodelil banki Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(186)

Komisija meni, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF dodelil banki Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (187) | Kapitalski vložek je zagotovil sklad HFSF, tj. subjekt, ki ga je ustanovila in ga financira Grčija za podporo bankam in je bil torej ustanovljen z državnimi sredstvi. Poleg tega je ukrep po naravi izbiren, saj je upravičenka kapitalskega vložka samo banka Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(187)

Kapitalski vložek je zagotovil sklad HFSF, tj. subjekt, ki ga je ustanovila in ga financira Grčija za podporo bankam in je bil torej ustanovljen z državnimi sredstvi. Poleg tega je ukrep po naravi izbiren, saj je upravičenka kapitalskega vložka samo banka Nea Proton Bank.

| (188) | Posredovanje zagotavlja banki Nea Proton Bank tudi jasno prednost, saj ji omogoča nadaljevanje bančnega poslovanja. Banka Nea Proton Bank, ki je imela globoko negativni kapital, bi šla brez kapitalskega vložka v stečaj. V takšnih okoliščinah banke Nea Proton Bank ne bi bilo mogoče prodati in vključiti v večji subjekt. Poleg tega dokapitalizacija ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, dokapitalizacija v višini 395 milijonov EUR je omogočila prodajo banke Nea Proton Bank za ceno enega eura. Zasebni vlagatelj se ne bi odločil za dokapitalizacijo in bi pustil, da gre banka Nea Proton Bank v stečaj, s čimer bi bilo prihranjenih 395 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(188)

Posredovanje zagotavlja banki Nea Proton Bank tudi jasno prednost, saj ji omogoča nadaljevanje bančnega poslovanja. Banka Nea Proton Bank, ki je imela globoko negativni kapital, bi šla brez kapitalskega vložka v stečaj. V takšnih okoliščinah banke Nea Proton Bank ne bi bilo mogoče prodati in vključiti v večji subjekt. Poleg tega dokapitalizacija ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, dokapitalizacija v višini 395 milijonov EUR je omogočila prodajo banke Nea Proton Bank za ceno enega eura. Zasebni vlagatelj se ne bi odločil za dokapitalizacijo in bi pustil, da gre banka Nea Proton Bank v stečaj, s čimer bi bilo prihranjenih 395 milijonov EUR.

| (189) | Banka Nea Proton Bank konkurira drugim bankam, tudi odvisnim podjetjem tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Zato kapitalski vložek vpliva na trgovino med državami članicami in morda izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(189)

Banka Nea Proton Bank konkurira drugim bankam, tudi odvisnim podjetjem tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Zato kapitalski vložek vpliva na trgovino med državami članicami in morda izkrivlja konkurenco.

| (190) | Komisija zato ugotavlja, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(190)

Komisija zato ugotavlja, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Upravičenka ukrepa NP3

| (191) | Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 188, Komisija banko Nea Proton Bank šteje za upravičenko kapitalskega vložka v višini 395 milijonov EUR, ker ji je pomoč omogočila nadaljevanje gospodarskih dejavnosti v skupini. |
| --- | --- |

(191)

Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 188, Komisija banko Nea Proton Bank šteje za upravičenko kapitalskega vložka v višini 395 milijonov EUR, ker ji je pomoč omogočila nadaljevanje gospodarskih dejavnosti v skupini.

| (192) | Pri vprašanju, ali prodaja banke Nea Proton Bank vključuje državno pomoč skupini v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Zlasti mora proučiti, ali: (i) je bil postopek prodaje odprt in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala pod tržnimi pogoji in (iii) je finančna institucija ali vlada kar se da povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. |
| --- | --- |

(192)

Pri vprašanju, ali prodaja banke Nea Proton Bank vključuje državno pomoč skupini v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Zlasti mora proučiti, ali: (i) je bil postopek prodaje odprt in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala pod tržnimi pogoji in (iii) je finančna institucija ali vlada kar se da povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.

| (193) | Skupina je pridobila delnice banke Nea Proton Bank, ker je predložila edino veljavno ponudbo v nediskriminacijskem razpisnem postopku, ki je bil odprt za druge banke in finančne institucije. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi bankami, finančnimi institucijami in sponzorji, vendar so samo štirje izrazili zanimanje za nakup banke Nea Proton Bank, pri čemer sta le dva, skupina in hedge sklad (114), predložila končni ponudbi. Ponudba skupine je bila edina, ki je bila skladna s pismom o postopku sklada HFSF. |
| --- | --- |

(193)

Skupina je pridobila delnice banke Nea Proton Bank, ker je predložila edino veljavno ponudbo v nediskriminacijskem razpisnem postopku, ki je bil odprt za druge banke in finančne institucije. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi bankami, finančnimi institucijami in sponzorji, vendar so samo štirje izrazili zanimanje za nakup banke Nea Proton Bank, pri čemer sta le dva, skupina in hedge sklad (114), predložila končni ponudbi. Ponudba skupine je bila edina, ki je bila skladna s pismom o postopku sklada HFSF.

| (194) | Komisija meni, da je bil razpis odprt in nediskriminacijski, saj je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami ter vnaprej določil zahteve in finančni okvir, ki so jih morale izpolnjevati ponudbe, da bi bile veljavne. Komisija zato ugotavlja, da ji takšen razpisni postopek omogoča, da lahko izključi obstoj pomoči kupcu. |
| --- | --- |

(194)

Komisija meni, da je bil razpis odprt in nediskriminacijski, saj je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami ter vnaprej določil zahteve in finančni okvir, ki so jih morale izpolnjevati ponudbe, da bi bile veljavne. Komisija zato ugotavlja, da ji takšen razpisni postopek omogoča, da lahko izključi obstoj pomoči kupcu.

| (195) | Skupina je plačala vložek enega eura, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo pred prodajo dokapitaliziral banko Nea Proton Bank. Negativna cena (to pomeni upoštevanje dokapitalizacije banke Nea Proton Bank tik pred prodajo) ne izključuje možnosti, da izraža prodajna cena tržno vrednost podjetja (115), ker je bil neto lastniški kapital banke Nea Proton Bank jasno negativen in je bilo pričakovati, da bo imela banka še naprej izgubo. Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene podjetja. Zato Komisija v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, točko 20 Sporočila o prestrukturiranju in svojo prakso odločanja (116) ugotavlja, da je bila prodajna cena tržna in da se lahko pomoč skupini izključi. |
| --- | --- |

(195)

Skupina je plačala vložek enega eura, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo pred prodajo dokapitaliziral banko Nea Proton Bank. Negativna cena (to pomeni upoštevanje dokapitalizacije banke Nea Proton Bank tik pred prodajo) ne izključuje možnosti, da izraža prodajna cena tržno vrednost podjetja (115), ker je bil neto lastniški kapital banke Nea Proton Bank jasno negativen in je bilo pričakovati, da bo imela banka še naprej izgubo. Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene podjetja. Zato Komisija v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, točko 20 Sporočila o prestrukturiranju in svojo prakso odločanja (116) ugotavlja, da je bila prodajna cena tržna in da se lahko pomoč skupini izključi.

6.1.1.5   Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči

| (196) | Komisija na podlagi uvodnih izjav 182 do 190 meni, da ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 ter NP1, NP2 in NP3 izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državno pomoč. V zvezi z ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 Komisija ugotavlja, da se lahko šteje, da je njihova upravičenka tudi banka Nea Proton Bank, ki vključuje dejavnosti, ki prispevajo k nadaljevanju dejavnosti banke Proton Bank, saj so bile pozneje prenesene na banko Nea Proton Bank. Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 184, je upravičenka ukrepa NP1 banka Nea Proton Bank, ki vključuje prenesene dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank je tudi upravičenka ukrepov NP2 in NP3. |
| --- | --- |

(196)

Komisija na podlagi uvodnih izjav 182 do 190 meni, da ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 ter NP1, NP2 in NP3 izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državno pomoč. V zvezi z ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 Komisija ugotavlja, da se lahko šteje, da je njihova upravičenka tudi banka Nea Proton Bank, ki vključuje dejavnosti, ki prispevajo k nadaljevanju dejavnosti banke Proton Bank, saj so bile pozneje prenesene na banko Nea Proton Bank. Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 184, je upravičenka ukrepa NP1 banka Nea Proton Bank, ki vključuje prenesene dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank je tudi upravičenka ukrepov NP2 in NP3.

| (197) | Zato Komisija ugotavlja, da so dejavnosti banke Nea Proton Bank poleg državnih jamstev v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejele tudi državno pomoč v obliki kapitalske podpore v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3), kot je povzeto v preglednici 9.

  Preglednica 9


  Pregled skupne pomoči, ki sta jo prejeli banki Proton Bank in Nea Proton Bank









  Upravičenke pomoči | Ukrep | Narava pomoči | Znesek pomoči (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnosti banke Proton Bank | Pr1 | dokapitalizacija | 80 |
| Dejavnosti banke Nea Proton Bank | NP1 | financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB | 1 121,6 |
| NP2 | dokapitalizacija | 515 |
| NP3 | dokapitalizacija | 395 |
| Skupna dodeljena finančna pomoč | 2 111,6 |
| Upravičenka pomoči | Ukrep | Narava pomoči | |
| Dejavnosti banke Proton Bank | Pr2 | obligacijsko posojilo | 78 |
| Pr3 | jamstvo | 149,4 |
| Skupna likvidnost dodeljene pomoči | 227,4 |

(197)

Zato Komisija ugotavlja, da so dejavnosti banke Nea Proton Bank poleg državnih jamstev v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejele tudi državno pomoč v obliki kapitalske podpore v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3), kot je povzeto v preglednici 9.

Preglednica 9

Pregled skupne pomoči, ki sta jo prejeli banki Proton Bank in Nea Proton Bank

Upravičenke pomoči

Ukrep

Narava pomoči

Znesek pomoči (v milijonih EUR)

Dejavnosti banke Proton Bank

Pr1

dokapitalizacija

80

Dejavnosti banke Nea Proton Bank

NP1

financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB

1 121,6

NP2

dokapitalizacija

515

NP3

dokapitalizacija

395

Skupna dodeljena finančna pomoč

2 111,6

Upravičenka pomoči

Ukrep

Narava pomoči

Dejavnosti banke Proton Bank

Pr2

obligacijsko posojilo

78

Pr3

jamstvo

149,4

Skupna likvidnost dodeljene pomoči

227,4

6.1.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (198) | Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(198)

Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (199) | Komisija je potrdila, da lahko nastane zaradi svetovne finančne krize resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je Komisija potrdila v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, ob upoštevanju ponovitve izjemne situacije na finančnih trgih, izpolnjeni. Takšno stališče je potrdila s sprejetjem Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (117) in Sporočila o bančništvu iz leta 2013 (118). |
| --- | --- |

(199)

Komisija je potrdila, da lahko nastane zaradi svetovne finančne krize resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je Komisija potrdila v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, ob upoštevanju ponovitve izjemne situacije na finančnih trgih, izpolnjeni. Takšno stališče je potrdila s sprejetjem Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (117) in Sporočila o bančništvu iz leta 2013 (118).

| (200) | V zvezi z grškim gospodarstvom je Komisija v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jo je odobrila Grčija posameznim bankam (119), potrdila, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam ustrezna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(200)

V zvezi z grškim gospodarstvom je Komisija v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jo je odobrila Grčija posameznim bankam (119), potrdila, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam ustrezna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

| (201) | Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti:
  (a)   
  primernost
  : pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu; to se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
  (b)   
  nujnost
  : ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja; zato mora biti določen v najnižji možni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
  (c)   
  sorazmernost
  : pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjše potrebno, da bi se dosegli cilji ukrepa. |
| --- | --- |

(201)

Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti:

(a)   
  primernost
  : pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu; to se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;

(b)   
  nujnost
  : ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja; zato mora biti določen v najnižji možni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;

(c)   
  sorazmernost
  : pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjše potrebno, da bi se dosegli cilji ukrepa.

| (202) | Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(202)

Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (203) | Sporočilo o dokapitalizaciji (120) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke. |
| --- | --- |

(203)

Sporočilo o dokapitalizaciji (120) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.

| (204) | Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (121), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju bo upoštevala vse ukrepe iz preglednice 7. |
| --- | --- |

(204)

Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (121), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju bo upoštevala vse ukrepe iz preglednice 7.

6.1.3   Ocena združljivosti ukrepov pomoči v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

6.1.3.1   Združljivost ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008

| (205) | Ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam. Ukrepi na podlagi navedenega programa so bili v odločbi Komisije z dne 19. novembra 2008 razglašeni za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(205)

Ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam. Ukrepi na podlagi navedenega programa so bili v odločbi Komisije z dne 19. novembra 2008 razglašeni za združljive z notranjim trgom.

6.1.3.2   Združljivost ukrepov NP1 in NP2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

| (206) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton odobrila ukrepa NP1 in NP2 kot pomoč za reševanje. Vendar kot je navedeno v uvodni izjavi 142, je Komisija izrazila pomisleke o nujnosti zneska iz ukrepa NP2, in sicer, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje, in zato podvomila, da je takšna samostojna vzpostavitev najcenejša možnost. Ti pomisleki so bili odpravljeni s prodajo banke Nea Proton Bank skupini 15. julija 2013. S prodajo banke Nea Proton Bank v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku skupini se plačilo skupine šteje za tržno ceno. Zato je bil znesek lastniškega kapitala, ki ga je vložila država pred prodajo, nujen za uspešno prodajo. Vključitev banke Nea Proton Bank v dejavnosti skupine bo glede na načrt prestrukturiranja, ki ga je skupina predložila Komisiji, rešila vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(206)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton odobrila ukrepa NP1 in NP2 kot pomoč za reševanje. Vendar kot je navedeno v uvodni izjavi 142, je Komisija izrazila pomisleke o nujnosti zneska iz ukrepa NP2, in sicer, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje, in zato podvomila, da je takšna samostojna vzpostavitev najcenejša možnost. Ti pomisleki so bili odpravljeni s prodajo banke Nea Proton Bank skupini 15. julija 2013. S prodajo banke Nea Proton Bank v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku skupini se plačilo skupine šteje za tržno ceno. Zato je bil znesek lastniškega kapitala, ki ga je vložila država pred prodajo, nujen za uspešno prodajo. Vključitev banke Nea Proton Bank v dejavnosti skupine bo glede na načrt prestrukturiranja, ki ga je skupina predložila Komisiji, rešila vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank.

6.1.3.3   Združljivost ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

6.1.3.3.1   Primernost

| (207) | V zvezi s primernostjo ukrepa NP3, tj. kapitalskega vložka sklada HFSF v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, Komisija meni, da je ukrep primeren, ker je pomagal ohraniti dejavnosti banke Nea Proton Bank. Te dejavnosti ne bi bilo mogoče nadaljevati brez pomoči sklada HFSF, ker je bil lastniški kapital banke Nea Proton Bank ob njeni prodaji negativen in je še naprej beležila izgubo. Banke Nea Proton Bank brez predhodne dokapitalizacije ne bi kupila nobena banka. Zato ukrep omogoča ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija meni, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(207)

V zvezi s primernostjo ukrepa NP3, tj. kapitalskega vložka sklada HFSF v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, Komisija meni, da je ukrep primeren, ker je pomagal ohraniti dejavnosti banke Nea Proton Bank. Te dejavnosti ne bi bilo mogoče nadaljevati brez pomoči sklada HFSF, ker je bil lastniški kapital banke Nea Proton Bank ob njeni prodaji negativen in je še naprej beležila izgubo. Banke Nea Proton Bank brez predhodne dokapitalizacije ne bi kupila nobena banka. Zato ukrep omogoča ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija meni, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.

6.1.3.3.2   Nujnost

| (208) | V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(208)

V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.

| (209) | Kot je grška centralna banka navedla v svojem pismu z dne 19. julija 2013, bi lahko likvidacija banke Nea Proton Bank povzročila širitev negativnih učinkov, sprožitev nove sistemske krize in zmanjšanje zaupanja v bančni sistem, ki je bilo nedavno, po končanju postopka dokapitalizacije, ponovno vzpostavljeno. Komisija meni, da takšni elementi stabilnosti podpirajo nujnost ukrepa NP3. |
| --- | --- |

(209)

Kot je grška centralna banka navedla v svojem pismu z dne 19. julija 2013, bi lahko likvidacija banke Nea Proton Bank povzročila širitev negativnih učinkov, sprožitev nove sistemske krize in zmanjšanje zaupanja v bančni sistem, ki je bilo nedavno, po končanju postopka dokapitalizacije, ponovno vzpostavljeno. Komisija meni, da takšni elementi stabilnosti podpirajo nujnost ukrepa NP3.

| (210) | Kar zadeva obseg posredovanja, je bila višina 395 milijonov EUR določena z odprtim in nediskriminacijskim razpisnim postopkom. Skupina je opravila skrbni pregled banke Nea Proton Bank. Ponudba skupine, ki je zahtevala dokapitalizacijo v višini 395 milijonov EUR pred nakupom banke Nea Proton Bank, je bila izračunana tako, da izpolnjuje najnižji možni količnik kapitalske ustreznosti v višini 9 % in omogoča zagotovitev dodatnih 119 milijonov EUR, potrebnih zaradi pričakovanih dodatnih izgub iz posojil in pričakovanih izgub pred davkom do leta 2016. Komisija ugotavlja, da je bila pomoč v višini 395 milijonov EUR nujna. |
| --- | --- |

(210)

Kar zadeva obseg posredovanja, je bila višina 395 milijonov EUR določena z odprtim in nediskriminacijskim razpisnim postopkom. Skupina je opravila skrbni pregled banke Nea Proton Bank. Ponudba skupine, ki je zahtevala dokapitalizacijo v višini 395 milijonov EUR pred nakupom banke Nea Proton Bank, je bila izračunana tako, da izpolnjuje najnižji možni količnik kapitalske ustreznosti v višini 9 % in omogoča zagotovitev dodatnih 119 milijonov EUR, potrebnih zaradi pričakovanih dodatnih izgub iz posojil in pričakovanih izgub pred davkom do leta 2016. Komisija ugotavlja, da je bila pomoč v višini 395 milijonov EUR nujna.

| (211) | Kar zadeva vračilo pomoči, sklad HFSF ne bo izterjal denarja, saj je bila prodajna cena en euro. Njegov prispevek je podoben nepovratnim sredstvom. Kot je navedeno v točki 44 Sporočila o dokapitalizaciji, se lahko nezadostno odplačana dokapitalizacija sprejme le v primeru bank v težavah, ki ne morejo plačati nobenega nadomestila. Komisija meni, da je to veljalo za banko Nea Proton Bank. Zaradi nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje v skladu s Sporočilom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(211)

Kar zadeva vračilo pomoči, sklad HFSF ne bo izterjal denarja, saj je bila prodajna cena en euro. Njegov prispevek je podoben nepovratnim sredstvom. Kot je navedeno v točki 44 Sporočila o dokapitalizaciji, se lahko nezadostno odplačana dokapitalizacija sprejme le v primeru bank v težavah, ki ne morejo plačati nobenega nadomestila. Komisija meni, da je to veljalo za banko Nea Proton Bank. Zaradi nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje v skladu s Sporočilom o dokapitalizaciji.

| (212) | Ukrep kot pomoč za reševanje je torej po višini in obliki nujen za doseganje cilja omejitve motenj v grškem bančnem sistemu in celotnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(212)

Ukrep kot pomoč za reševanje je torej po višini in obliki nujen za doseganje cilja omejitve motenj v grškem bančnem sistemu in celotnem gospodarstvu.

6.1.3.3.3   Sorazmernost

| (213) | Komisija ugotavlja, da so bile po združitvi s prevzemom banke Nea Proton Bank s skupino gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank prenesene na skupino. Dejstvo, da pomoč rešuje navedene gospodarske dejavnosti, bi lahko teoretično povzročilo izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija opozarja na majhnost banke Nea Proton Bank in postopek prodaje, v katerem so imeli konkurenti možnost predložitve ponudbe za banko Nea Proton Bank. Takoj po prenosu gospodarskih dejavnosti banke Nea Proton Bank bodo te tudi popolnoma vključene v skupino in bodo prenehale obstajati kot ločena gospodarska dejavnost ali konkurent. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(213)

Komisija ugotavlja, da so bile po združitvi s prevzemom banke Nea Proton Bank s skupino gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank prenesene na skupino. Dejstvo, da pomoč rešuje navedene gospodarske dejavnosti, bi lahko teoretično povzročilo izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija opozarja na majhnost banke Nea Proton Bank in postopek prodaje, v katerem so imeli konkurenti možnost predložitve ponudbe za banko Nea Proton Bank. Takoj po prenosu gospodarskih dejavnosti banke Nea Proton Bank bodo te tudi popolnoma vključene v skupino in bodo prenehale obstajati kot ločena gospodarska dejavnost ali konkurent. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.

6.1.3.3.4   Sklepna ugotovitev o skladnosti ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

| (214) | Komisija zato ugotavlja, da je ukrep NP3 primeren, nujen in glede na temeljito prestrukturiranje, predvideno za skupino, ki je zdaj prevzela gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank, sorazmeren s predvidenim ciljem. |
| --- | --- |

(214)

Komisija zato ugotavlja, da je ukrep NP3 primeren, nujen in glede na temeljito prestrukturiranje, predvideno za skupino, ki je zdaj prevzela gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank, sorazmeren s predvidenim ciljem.

6.1.4   Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o prestrukturiranju

| (215) | V uvodnih izjavah 60, 61, 78 in 79 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija v zvezi z ukrepi NP1 in NP2 ugotovila, da banka Nea Proton Bank verjetno ne bo mogla vrniti prejete državne pomoči, in poudarila, da je zaradi tega potrebno temeljito prestrukturiranje. V uvodni izjavi 211 je Komisija v zvezi z nadomestilom za ukrep NP3 ugotovila, da zaradi prodajne cene banke Nea Proton v višini enega eura sklad HFSF ne bo izterjal ničesar od 395 milijonov EUR, vloženih tik pred prodajo (ukrep NP3). Prav tako Grčija ne bo izterjala ničesar od prednostnih delnic, ki so bile izdane maja 2009, saj so z njimi povezane terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev ostale v likvidirani banki Proton Bank. Komisija zato ugotavlja, da je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(215)

V uvodnih izjavah 60, 61, 78 in 79 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija v zvezi z ukrepi NP1 in NP2 ugotovila, da banka Nea Proton Bank verjetno ne bo mogla vrniti prejete državne pomoči, in poudarila, da je zaradi tega potrebno temeljito prestrukturiranje. V uvodni izjavi 211 je Komisija v zvezi z nadomestilom za ukrep NP3 ugotovila, da zaradi prodajne cene banke Nea Proton v višini enega eura sklad HFSF ne bo izterjal ničesar od 395 milijonov EUR, vloženih tik pred prodajo (ukrep NP3). Prav tako Grčija ne bo izterjala ničesar od prednostnih delnic, ki so bile izdane maja 2009, saj so z njimi povezane terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev ostale v likvidirani banki Proton Bank. Komisija zato ugotavlja, da je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.

6.1.4.1   Dolgoročna uspešnost izvajanja dejavnosti banke Nea Proton Bank zaradi njene prodaje

| (216) | Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi. Države članice bi lahko zato spodbujale izstop neuspešnih subjektov, pri čemer mora postopek izstopa potekati v ustreznem časovnem okviru, ki ohranja finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(216)

Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi. Države članice bi lahko zato spodbujale izstop neuspešnih subjektov, pri čemer mora postopek izstopa potekati v ustreznem časovnem okviru, ki ohranja finančno stabilnost.

| (217) | V sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka Nea Proton Bank ponovno samostojno vzpostavila svojo dolgoročno uspešnost poslovanja, in poudarila sinergije, ki bi jih bilo mogoče doseči z vključitvijo banke v velik finančni subjekt. |
| --- | --- |

(217)

V sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka Nea Proton Bank ponovno samostojno vzpostavila svojo dolgoročno uspešnost poslovanja, in poudarila sinergije, ki bi jih bilo mogoče doseči z vključitvijo banke v velik finančni subjekt.

| (218) | V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. V skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah je bilo treba doseči nadaljnjo konsolidacijo bančnega sektorja, sklad HFSF pa je moral banko Nea Proton Bank prodati do 15. julija 2013. |
| --- | --- |

(218)

V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. V skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah je bilo treba doseči nadaljnjo konsolidacijo bančnega sektorja, sklad HFSF pa je moral banko Nea Proton Bank prodati do 15. julija 2013.

| (219) | Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zaradi prenosa dejavnosti banke Nea Proton Bank na skupino je bilo mogoče ponovno vzpostaviti njihovo dolgoročno uspešnost izvajanja. Poleg tega je zaradi dejstva, da je banka Nea Proton Bank popolnoma vključena v skupino in je prenehala obstajati kot samostojni konkurent, potrebno temeljito prestrukturiranje, ki se zahteva zaradi nezadostnega vračila državne pomoči. |
| --- | --- |

(219)

Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zaradi prenosa dejavnosti banke Nea Proton Bank na skupino je bilo mogoče ponovno vzpostaviti njihovo dolgoročno uspešnost izvajanja. Poleg tega je zaradi dejstva, da je banka Nea Proton Bank popolnoma vključena v skupino in je prenehala obstajati kot samostojni konkurent, potrebno temeljito prestrukturiranje, ki se zahteva zaradi nezadostnega vračila državne pomoči.

6.1.4.2   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (220) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton dvomila, da so bili stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji znesek. Ti dvomi izhajajo iz ugotovitev, da banka Nea Proton Bank ne bi mogla ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročne uspešnosti poslovanja, ne da bi nastali visoki stroški. Vključitev banke Nea Proton Bank v skupino, ki je večji subjekt z informacijsko infrastrukturo in strukturo obvladovanja tveganj, je rešila te dvome. Prodaja skupini prispeva k omejitvi stroškov prestrukturiranja na najnižji znesek. |
| --- | --- |

(220)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton dvomila, da so bili stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji znesek. Ti dvomi izhajajo iz ugotovitev, da banka Nea Proton Bank ne bi mogla ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročne uspešnosti poslovanja, ne da bi nastali visoki stroški. Vključitev banke Nea Proton Bank v skupino, ki je večji subjekt z informacijsko infrastrukturo in strukturo obvladovanja tveganj, je rešila te dvome. Prodaja skupini prispeva k omejitvi stroškov prestrukturiranja na najnižji znesek.

| (221) | V zvezi s prispevkom delničarjev in imetnikov podrejenega dolga k stroškom prestrukturiranja je Komisija že v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko Nea Proton Bank, temveč so ostali v okviru banke Proton Bank, tj. subjekta v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga. |
| --- | --- |

(221)

V zvezi s prispevkom delničarjev in imetnikov podrejenega dolga k stroškom prestrukturiranja je Komisija že v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko Nea Proton Bank, temveč so ostali v okviru banke Proton Bank, tj. subjekta v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.

6.1.4.3   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (222) | V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranja določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“ |
| --- | --- |

(222)

V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranja določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“

| (223) | V zvezi z zneskom prejete pomoči Komisija opozarja na znesek skupne pomoči, ki je bila poleg državne likvidnostne podpore v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejeta v obliki kapitala v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3). Ukrep Pr1 je ustrezal 4,6 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank v zadevnem času. Ukrep NP1, tj. financiranje likvidnostne vrzeli s prenosom dejavnosti z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, je ustrezal približno 36 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank na koncu leta 2010 ali 84 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložek začetnega delniškega kapitala sklada HFSF v banko Nea Proton Bank, ki je bil del ukrepa NP2, je ustrezal približno 18,8 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložki dodatnega delniškega kapitala, ki so del ukrepa NP2, so ustrezali približno 34,2 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. decembra 2012 (122)). Kot je navedeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka za banko New Proton, sta pomenila ukrepa NP1 in NP2 več kot 50 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank ali več kot 130 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank. Vložek delniškega kapitala pred prodajo skupini, tj. ukrep NP3, je ustrezal približno 48,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. maja 2013). Zaradi teh zneskov pomoči in nevračila pomoči je potrebno precejšnje zmanjšanje prisotnosti upravičenke na trgu. |
| --- | --- |

(223)

V zvezi z zneskom prejete pomoči Komisija opozarja na znesek skupne pomoči, ki je bila poleg državne likvidnostne podpore v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejeta v obliki kapitala v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3). Ukrep Pr1 je ustrezal 4,6 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank v zadevnem času. Ukrep NP1, tj. financiranje likvidnostne vrzeli s prenosom dejavnosti z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, je ustrezal približno 36 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank na koncu leta 2010 ali 84 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložek začetnega delniškega kapitala sklada HFSF v banko Nea Proton Bank, ki je bil del ukrepa NP2, je ustrezal približno 18,8 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložki dodatnega delniškega kapitala, ki so del ukrepa NP2, so ustrezali približno 34,2 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. decembra 2012 (122)). Kot je navedeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka za banko New Proton, sta pomenila ukrepa NP1 in NP2 več kot 50 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank ali več kot 130 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank. Vložek delniškega kapitala pred prodajo skupini, tj. ukrep NP3, je ustrezal približno 48,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. maja 2013). Zaradi teh zneskov pomoči in nevračila pomoči je potrebno precejšnje zmanjšanje prisotnosti upravičenke na trgu.

| (224) | Komisija je v uvodni izjavi 82 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton v zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka Nea Proton Bank, poudarila, da je banka Proton Bank zelo majhna (približno 1-odstotni tržni delež skupnih sredstev grških bank) in so bila zato sredstva in obveznosti banke Proton Bank, ki so bili preneseni na banko Nea Proton Bank, razmeroma majhni glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki Nea Proton Bank, omejeno. |
| --- | --- |

(224)

Komisija je v uvodni izjavi 82 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton v zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka Nea Proton Bank, poudarila, da je banka Proton Bank zelo majhna (približno 1-odstotni tržni delež skupnih sredstev grških bank) in so bila zato sredstva in obveznosti banke Proton Bank, ki so bili preneseni na banko Nea Proton Bank, razmeroma majhni glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki Nea Proton Bank, omejeno.

| (225) | Poleg tega so bile dejavnosti Nea Proton Bank konkurentom ponujene na javni dražbi. Po prodaji banke Nea Proton Bank je ta prenehala obstajati kot samostojni konkurent, saj je bila popolnoma vključena v skupino. |
| --- | --- |

(225)

Poleg tega so bile dejavnosti Nea Proton Bank konkurentom ponujene na javni dražbi. Po prodaji banke Nea Proton Bank je ta prenehala obstajati kot samostojni konkurent, saj je bila popolnoma vključena v skupino.

| (226) | Komisija ugotavlja, da glede na majhnost banke Nea Proton Bank, odprt prodajni postopek in dejstvo, da banka Nea Proton Bank ne bo več obstajala kot samostojni konkurent, kljub zelo velikemu znesku in nevračilu pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(226)

Komisija ugotavlja, da glede na majhnost banke Nea Proton Bank, odprt prodajni postopek in dejstvo, da banka Nea Proton Bank ne bo več obstajala kot samostojni konkurent, kljub zelo velikemu znesku in nevračilu pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.

6.1.4.4   Sklepna ugotovitev o združljivosti s Sporočilom o prestrukturiranju

| (227) | Na podlagi analize iz uvodnih izjav 216 do 226 Komisija ugotavlja, da prodaja banke Nea Proton Bank in njena vključitev v skupino omogočata dolgoročno uspešno poslovanje banke, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(227)

Na podlagi analize iz uvodnih izjav 216 do 226 Komisija ugotavlja, da prodaja banke Nea Proton Bank in njena vključitev v skupino omogočata dolgoročno uspešno poslovanje banke, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.

| (228) | Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 7 se morajo zato razglasiti za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(228)

Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 7 se morajo zato razglasiti za združljive z notranjim trgom.

6.2   OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEW TT BANK

6.2.1   Obstoj in znesek pomoči

| (229) | Komisija mora oceniti, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(229)

Komisija mora oceniti, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2.1.1   Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli prenesenih sredstev in obveznosti banke T Bank (ukrep T)

| (230) | Komisija je že v uvodnih izjavah 26 do 32 sklepa o začetku postopka za banko T Bank ugotovila, da ukrep T, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Bank TT, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 33 navedenega sklepa je Komisija menila, da imajo gospodarske dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank, koristi od državne pomoči, saj so se zaradi prejete pomoči nadaljevale. |
| --- | --- |

(230)

Komisija je že v uvodnih izjavah 26 do 32 sklepa o začetku postopka za banko T Bank ugotovila, da ukrep T, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Bank TT, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 33 navedenega sklepa je Komisija menila, da imajo gospodarske dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank, koristi od državne pomoči, saj so se zaradi prejete pomoči nadaljevale.

6.2.1.2   Obstoj pomoči pri dokapitalizaciji, dodeljene banki TT Bank na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep TT)

| (231) | Kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je grška država namenila banki TT Bank (ukrep TT), je bil dodeljen na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam (123). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč. Ukrep TT je zato pomenil pomoč banki TT Bank. |
| --- | --- |

(231)

Kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je grška država namenila banki TT Bank (ukrep TT), je bil dodeljen na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam (123). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč. Ukrep TT je zato pomenil pomoč banki TT Bank.

| (232) | Kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 98 sklepa o začetku postopka za banko New TT, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti, ki so se pred tem izvajale v banki TT Bank, vključno z banko T Bank. |
| --- | --- |

(232)

Kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 98 sklepa o začetku postopka za banko New TT, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti, ki so se pred tem izvajale v banki TT Bank, vključno z banko T Bank.

6.2.1.3   Obstoj pomoči pri financiranju likvidnostne vrzeli banke New TT Bank (ukrep NTT1)

| (233) | Komisija je že v uvodnih izjavah 53 do 57 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT1, tj. posredovanje sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli banke New TT Bank, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 54 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka New TT Bank gospodarska upravičenka, saj so v banko New TT Bank vključene gospodarske dejavnosti banke TT Bank, ki zaradi prejete pomoči obstajajo še naprej. |
| --- | --- |

(233)

Komisija je že v uvodnih izjavah 53 do 57 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT1, tj. posredovanje sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli banke New TT Bank, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 54 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka New TT Bank gospodarska upravičenka, saj so v banko New TT Bank vključene gospodarske dejavnosti banke TT Bank, ki zaradi prejete pomoči obstajajo še naprej.

6.2.1.4   Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala (ukrep NTT2)

| (234) | Komisija je že v uvodnih izjavah 49 do 52 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT2, tj. začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR, ki ga je vložil sklad HFSF v banko New TT Bank, pomeni državno pomoč banki New TT Bank v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je že v uvodnih izjavah 49 do 52 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT2, tj. začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR, ki ga je vložil sklad HFSF v banko New TT Bank, pomeni državno pomoč banki New TT Bank v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2.1.5   Obstoj pomoči skupini kot pridobiteljici banke New TT Bank

| (235) | Skupina je v odprtem in nediskriminacijskem razpisnem postopku pridobila delnice banke New TT Bank. Glede na informacije, ki so jih grški organi predložili 15. julija 2013, je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi tujimi in grškimi bankami ter vlagatelji, vendar so končno ponudbo predložile le štiri največje grške banke. Na podlagi dejstva, da je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami, lahko Komisija sklene, da je bil razpisni postopek odprt in nediskriminacijski. Ponudba skupine se je glede na znesek in vrsto ponujenega plačila štela za najboljšo. |
| --- | --- |

(235)

Skupina je v odprtem in nediskriminacijskem razpisnem postopku pridobila delnice banke New TT Bank. Glede na informacije, ki so jih grški organi predložili 15. julija 2013, je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi tujimi in grškimi bankami ter vlagatelji, vendar so končno ponudbo predložile le štiri največje grške banke. Na podlagi dejstva, da je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami, lahko Komisija sklene, da je bil razpisni postopek odprt in nediskriminacijski. Ponudba skupine se je glede na znesek in vrsto ponujenega plačila štela za najboljšo.

| (236) | Natančneje, skupina se je dogovorila, da bo skladu HFSF plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Druga najvišja ponudba je bila gotovinska ponudba v višini 500 milijonov EUR. Torej je bila za 26,58 % nižja od ponudbe skupine. Glede na pismo grške centralne banke z dne 8. julija 2013 se nobena gotovinska ponudba domače banke ni mogla upoštevati, kolikor je bila odvisna od financiranja iz Eurosistema, še zlasti, če je prejela izredno likvidnostno pomoč. Zato druga najvišja ponudba ni bila v skladu z zahtevami grške centralne banke. |
| --- | --- |

(236)

Natančneje, skupina se je dogovorila, da bo skladu HFSF plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Druga najvišja ponudba je bila gotovinska ponudba v višini 500 milijonov EUR. Torej je bila za 26,58 % nižja od ponudbe skupine. Glede na pismo grške centralne banke z dne 8. julija 2013 se nobena gotovinska ponudba domače banke ni mogla upoštevati, kolikor je bila odvisna od financiranja iz Eurosistema, še zlasti, če je prejela izredno likvidnostno pomoč. Zato druga najvišja ponudba ni bila v skladu z zahtevami grške centralne banke.

| (237) | Opozoriti je treba tudi, da je v skladu s prodajno pogodbo sklad HFSF prejel 1 418,75 milijona novih navadnih delnic skupine po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico (124). Delež sklada HFSF v skupini se je s 93,55 % povečal na 95,23 %. |
| --- | --- |

(237)

Opozoriti je treba tudi, da je v skladu s prodajno pogodbo sklad HFSF prejel 1 418,75 milijona novih navadnih delnic skupine po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico (124). Delež sklada HFSF v skupini se je s 93,55 % povečal na 95,23 %.

| (238) | Zato Komisija ugotavlja, da prevzem ne pomeni pomoči kupcu. |
| --- | --- |

(238)

Zato Komisija ugotavlja, da prevzem ne pomeni pomoči kupcu.

6.2.1.6   Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči

| (239) | Na podlagi navedenega Komisija meni, da pomenijo ukrepi T, TT, NTT1 in NTT2 državno pomoč. V zvezi z ukrepom T Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke T Bank, ker so bile prenesene na banko TT Bank, pozneje pa na banko New TT Bank. V zvezi z ukrepom TT Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke TT Bank, te pa so bile prenesene na banko New TT Bank. Upravičenka ukrepov NTT1 in NTT2 je banka New TT Bank. |
| --- | --- |

(239)

Na podlagi navedenega Komisija meni, da pomenijo ukrepi T, TT, NTT1 in NTT2 državno pomoč. V zvezi z ukrepom T Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke T Bank, ker so bile prenesene na banko TT Bank, pozneje pa na banko New TT Bank. V zvezi z ukrepom TT Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke TT Bank, te pa so bile prenesene na banko New TT Bank. Upravičenka ukrepov NTT1 in NTT2 je banka New TT Bank.

| (240) | Zato Komisija ugotavlja, da so bile gospodarske dejavnosti banke T Bank zaradi dejstva, da so bile vključene v banko TT Bank in pozneje v banko New TT Bank, deležne pomoči v obliki dokapitalizacije v višini 677 milijonov EUR, dejavnosti, ki jih je opravljala banka TT Bank in so bile vključene v banko New TT Bank, pa so bile deležne državne pomoči v obliki kapitalske podpore v višini 4 457,96 milijona EUR (ukrepi TT, NTT1 in NTT2).

  Preglednica 10


  Pregled skupne pomoči, ki so jo prejele banke T Bank, TT Bank in New TT Bank









  Upravičenka pomoči | Ukrep | Opis | Znesek pomoči (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnosti banke T-Bank | T | financiranje likvidnostne vrzeli s T na TT | 677 |
| Dejavnosti banke TT Bank | TT | dokapitalizacija | 224,96 |
| Dejavnosti banke New TT Bank | NTT1 | financiranje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank | 3 732,6 |
| NTT2 | začetni delniški kapital | 500 |

(240)

Zato Komisija ugotavlja, da so bile gospodarske dejavnosti banke T Bank zaradi dejstva, da so bile vključene v banko TT Bank in pozneje v banko New TT Bank, deležne pomoči v obliki dokapitalizacije v višini 677 milijonov EUR, dejavnosti, ki jih je opravljala banka TT Bank in so bile vključene v banko New TT Bank, pa so bile deležne državne pomoči v obliki kapitalske podpore v višini 4 457,96 milijona EUR (ukrepi TT, NTT1 in NTT2).

Preglednica 10

Pregled skupne pomoči, ki so jo prejele banke T Bank, TT Bank in New TT Bank

Upravičenka pomoči

Ukrep

Opis

Znesek pomoči (v milijonih EUR)

Dejavnosti banke T-Bank

T

financiranje likvidnostne vrzeli s T na TT

677

Dejavnosti banke TT Bank

TT

dokapitalizacija

224,96

Dejavnosti banke New TT Bank

NTT1

financiranje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank

3 732,6

NTT2

začetni delniški kapital

500

6.2.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (241) | Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(241)

Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (242) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 199 in 200, je treba ukrepe pomoči grškim bankam zdaj oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(242)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 199 in 200, je treba ukrepe pomoči grškim bankam zdaj oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

| (243) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, torej mora biti primerna, nujna in sorazmerna. |
| --- | --- |

(243)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, torej mora biti primerna, nujna in sorazmerna.

| (244) | Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(244)

Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (245) | Sporočilo o dokapitalizaciji (125) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke. |
| --- | --- |

(245)

Sporočilo o dokapitalizaciji (125) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.

| (246) | Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (126), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine bo v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe iz preglednice 8. |
| --- | --- |

(246)

Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (126), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine bo v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe iz preglednice 8.

6.2.3   Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

6.2.3.1   Združljivost ukrepa T s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

| (247) | Komisija je v sklepu o banki T Bank v zvezi z ukrepom T ugotovila, da posredovanje izpolnjuje pogoje iz člena 107(3)(b) Pogodbe, in sklenila, da je združljivo z notranjim trgom, saj bi se s tem zagotovila finančna stabilnost za obdobje šestih mesecev od datuma sprejetja navedenega sklepa. Grški organi niso predložili posodobljenega načrta prestrukturiranja za banko TT Bank, pri katerem bi bila upoštevana vključitev dejavnosti banke T Bank v banko TT Bank pred koncem tega šestmesečnega obdobja. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 83 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da je bila nepredložitev takšnega načrta razumljiva, ker je bila odločitev sprejeta v času, ko naj bi bila banka TT Bank rešena. Ker so grški organi januarja 2013 predložili načrt prestrukturiranja za banko New TT Bank, njegovo posodobitev pa marca 2013, pri čemer oba načrta obravnavata dejavnosti, prenesene z banke T Bank na banko TT Bank, je Komisija v sklepu o začetku postopka za banko New TT začasno, do sprejetja končne odločitve o ukrepih T, TT, NTT1 in NTT2, potrdila ukrep T kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je v sklepu o banki T Bank v zvezi z ukrepom T ugotovila, da posredovanje izpolnjuje pogoje iz člena 107(3)(b) Pogodbe, in sklenila, da je združljivo z notranjim trgom, saj bi se s tem zagotovila finančna stabilnost za obdobje šestih mesecev od datuma sprejetja navedenega sklepa. Grški organi niso predložili posodobljenega načrta prestrukturiranja za banko TT Bank, pri katerem bi bila upoštevana vključitev dejavnosti banke T Bank v banko TT Bank pred koncem tega šestmesečnega obdobja. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 83 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da je bila nepredložitev takšnega načrta razumljiva, ker je bila odločitev sprejeta v času, ko naj bi bila banka TT Bank rešena. Ker so grški organi januarja 2013 predložili načrt prestrukturiranja za banko New TT Bank, njegovo posodobitev pa marca 2013, pri čemer oba načrta obravnavata dejavnosti, prenesene z banke T Bank na banko TT Bank, je Komisija v sklepu o začetku postopka za banko New TT začasno, do sprejetja končne odločitve o ukrepih T, TT, NTT1 in NTT2, potrdila ukrep T kot pomoč za reševanje.

6.2.3.2   Združljivost ukrepa TT s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008

| (248) | Komisija je že v odločbi z dne 19. novembra 2008 (127) ugotovila, da je ukrep TT, dodeljen maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam, kot pomoč za reševanje združljiv s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008. Odločba z dne 19. novembra 2008 ni upoštevala Sporočila o dokapitalizaciji, ker takrat še ni bilo sprejeto. |
| --- | --- |

(248)

Komisija je že v odločbi z dne 19. novembra 2008 (127) ugotovila, da je ukrep TT, dodeljen maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam, kot pomoč za reševanje združljiv s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008. Odločba z dne 19. novembra 2008 ni upoštevala Sporočila o dokapitalizaciji, ker takrat še ni bilo sprejeto.

6.2.3.3   Združljivost ukrepov NTT1 in NTT2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji

| (249) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT odobrila ukrepa NTT1 in NTT2 kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(249)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT odobrila ukrepa NTT1 in NTT2 kot pomoč za reševanje.

6.2.4   Združljivost ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju

6.2.4.1   Pomanjkanje primernega vračila pomoči: upoštevati pri ocenjevanju skladno s Sporočilom o prestrukturiranju

| (250) | Komisija je v uvodni izjavi 45 sklepa o banki T Bank opozorila, da sklada HDIGF in HFSF verjetno ne bosta izterjala denarja in je zato financiranje likvidnostne vrzeli z banke T Bank na banko TT Bank podobno nepovratnim sredstvom. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka za banko New TT, bi lahko sklad HFSF pričakoval, da bo izterjal le del svojega vložka začetnega delniškega kapitala v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2). Komisija je tudi ugotovila, da ne bo plačano nadomestilo za sklad HFSF za kritje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) in je zelo malo verjetno, da bi sklad HFSF veliko izterjal od 3,7 milijarde EUR. Nazadnje Komisija v zvezi z ukrepom TT ugotavlja, da država najverjetneje ne bo izterjala ničesar, ker so njene terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, povezane s prednostnimi delnicami, ki so bile izdane maja 2009, ostale v banki TT Bank, za katero se je začel likvidacijski postopek. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je v uvodni izjavi 45 sklepa o banki T Bank opozorila, da sklada HDIGF in HFSF verjetno ne bosta izterjala denarja in je zato financiranje likvidnostne vrzeli z banke T Bank na banko TT Bank podobno nepovratnim sredstvom. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka za banko New TT, bi lahko sklad HFSF pričakoval, da bo izterjal le del svojega vložka začetnega delniškega kapitala v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2). Komisija je tudi ugotovila, da ne bo plačano nadomestilo za sklad HFSF za kritje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) in je zelo malo verjetno, da bi sklad HFSF veliko izterjal od 3,7 milijarde EUR. Nazadnje Komisija v zvezi z ukrepom TT ugotavlja, da država najverjetneje ne bo izterjala ničesar, ker so njene terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, povezane s prednostnimi delnicami, ki so bile izdane maja 2009, ostale v banki TT Bank, za katero se je začel likvidacijski postopek.

| (251) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 77 in 102 sklepa o začetku postopka za banko New TT, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(251)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 77 in 102 sklepa o začetku postopka za banko New TT, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.

6.2.4.2   Dolgoročna uspešnost dejavnosti banke New TT Bank zaradi njene prodaje

| (252) | Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o redni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi. |
| --- | --- |

(252)

Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o redni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi.

| (253) | V oddelku 3.2.4.1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka New TT Bank ponovno samostojno vzpostavila dolgoročno uspešnost svojega poslovanja in dosegla načrtovano rast prihodka. Poudarila je tudi, da je banka New TT Bank sprejela le omejeno število ukrepov za ustvarjanje dobička in da ni sprejela ukrepov za znižanje stroškov zaposlenih in racionalizacijo mreže podružnic. Navedla je tudi sinergije, ki bi lahko bile dosežene z vključitvijo banke New TT Bank v velik finančni subjekt. |
| --- | --- |

(253)

V oddelku 3.2.4.1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka New TT Bank ponovno samostojno vzpostavila dolgoročno uspešnost svojega poslovanja in dosegla načrtovano rast prihodka. Poudarila je tudi, da je banka New TT Bank sprejela le omejeno število ukrepov za ustvarjanje dobička in da ni sprejela ukrepov za znižanje stroškov zaposlenih in racionalizacijo mreže podružnic. Navedla je tudi sinergije, ki bi lahko bile dosežene z vključitvijo banke New TT Bank v velik finančni subjekt.

| (254) | V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. Poleg tega je bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah prodaja banke New TT Bank prednostni ukrep, ki upošteva javni interes, finančno stabilnost in zaščito sredstev sklada HFSF. |
| --- | --- |

(254)

V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. Poleg tega je bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah prodaja banke New TT Bank prednostni ukrep, ki upošteva javni interes, finančno stabilnost in zaščito sredstev sklada HFSF.

| (255) | Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zato je zaradi dejstva, da so dejavnosti banke New TT Bank zdaj prenesene v skupino, omogočena ponovna vzpostavitev njihovega dolgoročnega uspešnega izvajanja. Banka New TT Bank preneha obstajati kot samostojni konkurent. Operativno združenje banke New TT Bank in skupine je bilo končano 14. aprila 2014. Mreža podružnic z blagovno znamko „Hellenic Postbank“ se bo zmanjšala (skupina namerava obdržati blagovno znamko „Hellenic Postbank“ za nekatere podružnice, blagovna znamka „T-bank“ ne bo ohranjena, mreža podružnic „T-bank“ pa bo skoraj v celoti zaprta), tudi s popolno operativno vključitvijo zalednih služb in drugih dejavnosti glavne poslovalnice v skupino. Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo temeljito prestrukturiranje, kot se zahteva zaradi nezadostnega vračila pomoči, doseženo. |
| --- | --- |

(255)

Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zato je zaradi dejstva, da so dejavnosti banke New TT Bank zdaj prenesene v skupino, omogočena ponovna vzpostavitev njihovega dolgoročnega uspešnega izvajanja. Banka New TT Bank preneha obstajati kot samostojni konkurent. Operativno združenje banke New TT Bank in skupine je bilo končano 14. aprila 2014. Mreža podružnic z blagovno znamko „Hellenic Postbank“ se bo zmanjšala (skupina namerava obdržati blagovno znamko „Hellenic Postbank“ za nekatere podružnice, blagovna znamka „T-bank“ ne bo ohranjena, mreža podružnic „T-bank“ pa bo skoraj v celoti zaprta), tudi s popolno operativno vključitvijo zalednih služb in drugih dejavnosti glavne poslovalnice v skupino. Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo temeljito prestrukturiranje, kot se zahteva zaradi nezadostnega vračila pomoči, doseženo.

6.2.4.3   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (256) | Skrbi Komisije iz uvodne izjave 99 sklepa o začetku postopka za banko New TT, in sicer ali so se stroški prestrukturiranja zvišali zaradi samostojnega prestrukturiranja banke New TT Bank, so bile rešene s sistemom prostovoljnega izstopa (128), ki ga je samostojno izvedla banka New TT Bank julija 2013, in s prodajo banke New TT Bank skupini. Natančneje, racionalizacija mreže podružnic, popolna vključitev banke T Bank in popolna operativna vključitev banke New TT Bank v skupino omejujejo stroške prestrukturiranja na najnižji znesek. |
| --- | --- |

(256)

Skrbi Komisije iz uvodne izjave 99 sklepa o začetku postopka za banko New TT, in sicer ali so se stroški prestrukturiranja zvišali zaradi samostojnega prestrukturiranja banke New TT Bank, so bile rešene s sistemom prostovoljnega izstopa (128), ki ga je samostojno izvedla banka New TT Bank julija 2013, in s prodajo banke New TT Bank skupini. Natančneje, racionalizacija mreže podružnic, popolna vključitev banke T Bank in popolna operativna vključitev banke New TT Bank v skupino omejujejo stroške prestrukturiranja na najnižji znesek.

| (257) | V zvezi s porazdelitvijo bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga je Komisija že v uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko New TT Bank, temveč so ostali v banki TT Bank, torej subjektu v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga. |
| --- | --- |

(257)

V zvezi s porazdelitvijo bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga je Komisija že v uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko New TT Bank, temveč so ostali v banki TT Bank, torej subjektu v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.

| (258) | Meni tudi, da so stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji potrebni znesek in da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena. Vendar kot je bilo ugotovljeno že v uvodni izjavi 251, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(258)

Meni tudi, da so stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji potrebni znesek in da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena. Vendar kot je bilo ugotovljeno že v uvodni izjavi 251, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.

6.2.4.4   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (259) | V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranju določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“ |
| --- | --- |

(259)

V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranju določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“

| (260) | V zvezi z zneskom prejete pomoči je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila, da je prejela banka New TT Bank 4,6 milijarde EUR pomoči (ukrepa NTT1 in NTT2), kar pomeni več kot 70 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke TT Bank in več kot 90 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke New TT Bank. Komisija je še opozorila, da je banka TT Bank (tj. pravna oseba, ki je pred tem opravljala dejavnosti, ki so bile vključene v banko New TT Bank) pred tem prejela pomoč v okviru programa pomoči grškim bankam (129), saj je prejela prvi kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR v obliki prednostnih delnic (ukrep TT), kar je bilo enako približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kar zadeva reševanje banke T Bank, so bile njene dejavnosti prenesene na banko TT Bank, za kar je prejela pomoč za reševanje v višini približno 678 milijonov EUR (ukrep T), kar je bilo enako 37,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke T Bank na referenčni datum združitve (31. marec 2011). Zaradi teh zneskov in nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(260)

V zvezi z zneskom prejete pomoči je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila, da je prejela banka New TT Bank 4,6 milijarde EUR pomoči (ukrepa NTT1 in NTT2), kar pomeni več kot 70 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke TT Bank in več kot 90 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke New TT Bank. Komisija je še opozorila, da je banka TT Bank (tj. pravna oseba, ki je pred tem opravljala dejavnosti, ki so bile vključene v banko New TT Bank) pred tem prejela pomoč v okviru programa pomoči grškim bankam (129), saj je prejela prvi kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR v obliki prednostnih delnic (ukrep TT), kar je bilo enako približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kar zadeva reševanje banke T Bank, so bile njene dejavnosti prenesene na banko TT Bank, za kar je prejela pomoč za reševanje v višini približno 678 milijonov EUR (ukrep T), kar je bilo enako 37,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke T Bank na referenčni datum združitve (31. marec 2011). Zaradi teh zneskov in nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje.

| (261) | Po drugi strani pa je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila na okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena. Natančneje, zdi se, da razlog za precejšnji del izgub banke TT Bank v zadnjih letih niso tvegane dejavnosti, ampak lastništvo grških državnih obveznic. Komisija je ugotovila tudi, da je razlog za visoke izgube iz posojil zaradi posojanja gospodinjstvom in družbam zlasti izredno globoka ter dolgotrajna recesija in ne tvegana posojilna praksa. Zato se zdi, da pomoč nekoliko izkrivlja konkurenco. Vendar je Komisija ugotovila, da je imela banka TT Bank sorazmerno s svojo velikostjo veliko več grških državnih obveznic kot druge grške banke, kar kaže na neustrezno tveganje. |
| --- | --- |

(261)

Po drugi strani pa je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila na okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena. Natančneje, zdi se, da razlog za precejšnji del izgub banke TT Bank v zadnjih letih niso tvegane dejavnosti, ampak lastništvo grških državnih obveznic. Komisija je ugotovila tudi, da je razlog za visoke izgube iz posojil zaradi posojanja gospodinjstvom in družbam zlasti izredno globoka ter dolgotrajna recesija in ne tvegana posojilna praksa. Zato se zdi, da pomoč nekoliko izkrivlja konkurenco. Vendar je Komisija ugotovila, da je imela banka TT Bank sorazmerno s svojo velikostjo veliko več grških državnih obveznic kot druge grške banke, kar kaže na neustrezno tveganje.

| (262) | Kot je bilo navedeno, je banka New TT Bank prenehala obstajati kot samostojni konkurent, ki določa svojo politiko samostojno. Načrt prestrukturiranja skupine temelji na predpostavki o popolni vključitvi banke New TT Bank, tudi če bo skupina za nekatere podružnice in produkte še naprej uporabljala blagovno znamko „Hellenic Postbank“. |
| --- | --- |

(262)

Kot je bilo navedeno, je banka New TT Bank prenehala obstajati kot samostojni konkurent, ki določa svojo politiko samostojno. Načrt prestrukturiranja skupine temelji na predpostavki o popolni vključitvi banke New TT Bank, tudi če bo skupina za nekatere podružnice in produkte še naprej uporabljala blagovno znamko „Hellenic Postbank“.

| (263) | V zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka New TT Bank, je Komisija v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka za banko New TT poudarila, da je banka TT Bank srednje velika grška banka (približno 6-odstotni depozitni delež) in so bila zato sredstva in obveznosti banke TT Bank, ki so bila prenesena na banko New TT Bank, razmeroma majhna glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, precej omejeno. |
| --- | --- |

(263)

V zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka New TT Bank, je Komisija v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka za banko New TT poudarila, da je banka TT Bank srednje velika grška banka (približno 6-odstotni depozitni delež) in so bila zato sredstva in obveznosti banke TT Bank, ki so bila prenesena na banko New TT Bank, razmeroma majhna glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, precej omejeno.

| (264) | Načrtovano zmanjševanje velikosti mreže podružnic blagovne znamke „Hellenic Postbank“ z ukinitvijo približno 50 podružnic (130) od 196 potrjuje oceno v uvodni izjavi 263, in sicer da se lahko izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, šteje za precej omejeno. |
| --- | --- |

(264)

Načrtovano zmanjševanje velikosti mreže podružnic blagovne znamke „Hellenic Postbank“ z ukinitvijo približno 50 podružnic (130) od 196 potrjuje oceno v uvodni izjavi 263, in sicer da se lahko izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, šteje za precej omejeno.

| (265) | Poleg tega so bile dejavnosti New TT Bank konkurentom ponujene na odprti in nediskriminacijski dražbi. |
| --- | --- |

(265)

Poleg tega so bile dejavnosti New TT Bank konkurentom ponujene na odprti in nediskriminacijski dražbi.

| (266) | Precejšnji del ukrepov pomoči NTT1 in NTT2 je bil potreben zaradi odpisa dolga državi (v obliki programa PSI) ter izredno dolgotrajne recesije, in ne zaradi neustrezne posojilne prakse. Poleg tega je bil obseg dejavnosti banke New TT Bank majhen, prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski, banka New TT Bank pa bo prenehala obstajati kot samostojni konkurent. Zato Komisija ugotavlja, da kljub velikemu znesku pomoči in neustreznemu vračilu dodeljene državne pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(266)

Precejšnji del ukrepov pomoči NTT1 in NTT2 je bil potreben zaradi odpisa dolga državi (v obliki programa PSI) ter izredno dolgotrajne recesije, in ne zaradi neustrezne posojilne prakse. Poleg tega je bil obseg dejavnosti banke New TT Bank majhen, prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski, banka New TT Bank pa bo prenehala obstajati kot samostojni konkurent. Zato Komisija ugotavlja, da kljub velikemu znesku pomoči in neustreznemu vračilu dodeljene državne pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.

6.2.4.5   Sklepna ugotovitev o združljivosti ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju

| (267) | Komisija ugotavlja, da prodaja New TT Bank skupini in s tem povezano prestrukturiranje zagotavljata, da banka New TT Bank dolgoročno uspešno posluje, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek in ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(267)

Komisija ugotavlja, da prodaja New TT Bank skupini in s tem povezano prestrukturiranje zagotavljata, da banka New TT Bank dolgoročno uspešno posluje, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek in ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.

| (268) | Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 8 se morajo razglasiti za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(268)

Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 8 se morajo razglasiti za združljive z notranjim trgom.

7.   OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI

7.1   OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI

| (269) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(269)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.1   Obstoj pomoči in ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam

7.1.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (270) | Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (131) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru programa, pomoč. Znesek neodplačanih jamstev je 15. aprila 2011 znašal 13 600 milijonov EUR in je 30. novembra 2013 dosegel 13 932 milijonov EUR. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč. |
| --- | --- |

(270)

Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (131) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru programa, pomoč. Znesek neodplačanih jamstev je 15. aprila 2011 znašal 13 600 milijonov EUR in je 30. novembra 2013 dosegel 13 932 milijonov EUR. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.

7.1.1.2   Državna dokapitalizacija, dodeljena v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A)

| (271) | Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije v navedenem programu, pomenila pomoč. Skupina je prejela 950 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je enako 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine (132). |
| --- | --- |

(271)

Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije v navedenem programu, pomenila pomoč. Skupina je prejela 950 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je enako 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine (132).

| (272) | Grčija je leta 2010 uvedla več sprememb tehničnih parametrov navedenih prednostnih delnic. Glede na to, da se je s temi spremembami zvišalo nadomestilo državi, saj se kupon vsako leto zviša za 2 %, če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih, Komisija ugotavlja, da spremembe tehničnih parametrov skupini ne zagotavljajo nobene prednosti in zato ne vključujejo dodatne državne pomoči. |
| --- | --- |

(272)

Grčija je leta 2010 uvedla več sprememb tehničnih parametrov navedenih prednostnih delnic. Glede na to, da se je s temi spremembami zvišalo nadomestilo državi, saj se kupon vsako leto zviša za 2 %, če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih, Komisija ugotavlja, da spremembe tehničnih parametrov skupini ne zagotavljajo nobene prednosti in zato ne vključujejo dodatne državne pomoči.

7.1.2   Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (273) | Komisija je v točki 51 Sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč banki z državnim jamstvom pomeni pomoč, saj ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, in sicer predvsem zaradi dejstva, da je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi podpornimi ukrepi. |
| --- | --- |

(273)

Komisija je v točki 51 Sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč banki z državnim jamstvom pomeni pomoč, saj ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, in sicer predvsem zaradi dejstva, da je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi podpornimi ukrepi.

| (274) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) Pogodbe. Ker ta ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Zato ukrep vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Ukrep je selektiven, saj je izredna likvidnostna pomoč omejena na bančni sektor. Poleg tega izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izkrivlja konkurenco, saj skupini omogoča, da še naprej deluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga. Prednost, zagotovljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami, saj je skupina dejavna v drugih državah članicah in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile lahko zainteresirane za delovanje v Grčiji. |
| --- | --- |

(274)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) Pogodbe. Ker ta ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Zato ukrep vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Ukrep je selektiven, saj je izredna likvidnostna pomoč omejena na bančni sektor. Poleg tega izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izkrivlja konkurenco, saj skupini omogoča, da še naprej deluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga. Prednost, zagotovljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami, saj je skupina dejavna v drugih državah članicah in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile lahko zainteresirane za delovanje v Grčiji.

| (275) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. 31. decembra 2012 je znašal približno 12 milijard EUR. |
| --- | --- |

(275)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. 31. decembra 2012 je znašal približno 12 milijard EUR.

7.1.3   Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih iz sklada HFSF

7.1.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (276) | Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 3 970 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(276)

Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 3 970 milijonov EUR.

7.1.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (277) | Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. |
| --- | --- |

(277)

Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.

| (278) | Kar zadeva obstoj prednosti, se je delež kapitala skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega nadomestilo ukrepa B2 sestavljajo natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatna provizija v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj je bil na voljo samo skupini. |
| --- | --- |

(278)

Kar zadeva obstoj prednosti, se je delež kapitala skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega nadomestilo ukrepa B2 sestavljajo natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatna provizija v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj je bil na voljo samo skupini.

| (279) | Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala kapitalske zahteve, kar je povzročilo izkrivljanje konkurence. Poleg tega bi lahko ukrep B2 prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu. |
| --- | --- |

(279)

Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala kapitalske zahteve, kar je povzročilo izkrivljanje konkurence. Poleg tega bi lahko ukrep B2 prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.

| (280) | Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 341 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(280)

Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 341 milijonov EUR.

7.1.3.3   Pismo o zavezi (ukrep B3)

| (281) | Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF prejema sredstva od države. Zato Komisija ugotavlja, da pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so točno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital v višini do 528 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(281)

Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF prejema sredstva od države. Zato Komisija ugotavlja, da pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so točno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital v višini do 528 milijonov EUR.

| (282) | Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponente pomirilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala, oziroma, da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagatelje pomirila, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga. |
| --- | --- |

(282)

Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponente pomirilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala, oziroma, da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagatelje pomirila, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga.

| (283) | Poleg tega bi lahko ukrep B3 prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu. |
| --- | --- |

(283)

Poleg tega bi lahko ukrep B3 prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.

| (284) | Zato ukrep B3 pomeni pomoč in so ga grški organi 27. decembra 2012 priglasili kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(284)

Zato ukrep B3 pomeni pomoč in so ga grški organi 27. decembra 2012 priglasili kot državno pomoč.

7.1.3.4   Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)

| (285) | Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4) je preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 5 839 milijonov EUR. Ukrep B4 je preoblikovanje že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost. |
| --- | --- |

(285)

Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4) je preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 5 839 milijonov EUR. Ukrep B4 je preoblikovanje že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.

| (286) | Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. Komisija v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah, kot sta Romunija in Bolgarija. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali prodaje podjetij. Poleg tega zavarovalniške dejavnosti skupine v Grčiji konkurirajo dejavnostim odvisnih podjetij zavarovalnic iz drugih držav članic. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep B4 zato pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(286)

Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. Komisija v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah, kot sta Romunija in Bolgarija. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali prodaje podjetij. Poleg tega zavarovalniške dejavnosti skupine v Grčiji konkurirajo dejavnostim odvisnih podjetij zavarovalnic iz drugih držav članic. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep B4 zato pomeni državno pomoč.

7.1.3.5   Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4

| (287) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, je 5 839 milijonov EUR, kar je tudi znesek državne podpore, ki je bil skupini dejansko izplačan iz sklada HFSF. |
| --- | --- |

(287)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, je 5 839 milijonov EUR, kar je tudi znesek državne podpore, ki je bil skupini dejansko izplačan iz sklada HFSF.

| (288) | V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, oziroma, ali naj se uporabi raven na začetku ali raven na koncu tega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni pokritju potrebe po kapitalu, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Z drugimi besedami, potrebe po kapitalu, ki so jih pokrili navedeni ukrepi, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka potreb grških bank po kapitalu od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni prilagodila navzgor ali navzdol glede na pridobitve teh bank. Ta dejavnik potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(288)

V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, oziroma, ali naj se uporabi raven na začetku ali raven na koncu tega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni pokritju potrebe po kapitalu, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Z drugimi besedami, potrebe po kapitalu, ki so jih pokrili navedeni ukrepi, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka potreb grških bank po kapitalu od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni prilagodila navzgor ali navzdol glede na pridobitve teh bank. Ta dejavnik potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.

| (289) | Prva in druga premostitvena dokapitalizacija in pismo o zavezi so skupaj znašali 5 839 milijonov EUR. Ta znesek je enak 13,8 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(289)

Prva in druga premostitvena dokapitalizacija in pismo o zavezi so skupaj znašali 5 839 milijonov EUR. Ta znesek je enak 13,8 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.

7.1.3.6   Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)

| (290) | Skupina je 31. marca 2014 prejela pismo o zavezi sklada HFSF, s katerim se je ta zavezal k udeležbi pri povečanju delniškega kapitala skupine za znesek do 2 864 milijonov EUR (ukrep C). Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 277, ta ukrep vključuje uporabo državnih sredstev. Ukrep pomeni prednost za skupino, saj zagotavlja, da bo lahko pridobila potrebni kapital, kar bo pomirilo deponente in skupini olajšalo zbiranje kapitala zasebnih vlagateljev. |
| --- | --- |

(290)

Skupina je 31. marca 2014 prejela pismo o zavezi sklada HFSF, s katerim se je ta zavezal k udeležbi pri povečanju delniškega kapitala skupine za znesek do 2 864 milijonov EUR (ukrep C). Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 277, ta ukrep vključuje uporabo državnih sredstev. Ukrep pomeni prednost za skupino, saj zagotavlja, da bo lahko pridobila potrebni kapital, kar bo pomirilo deponente in skupini olajšalo zbiranje kapitala zasebnih vlagateljev.

| (291) | Če zasebni vlagatelji ne bodo vpisali celotnega zneska povečanja kapitala, bo moral sklad HFSF izpolniti zavezo iz pisma o zavezi in dejansko vložiti kapital v skupino. Tak kapitalski vložek bi v primerjavi s pismom o zavezi pomenil večjo prednost v korist skupine. Za razliko od samega pisma o zavezi dejanski kapitalski vložek zviša kapitalsko ustreznost skupine. |
| --- | --- |

(291)

Če zasebni vlagatelji ne bodo vpisali celotnega zneska povečanja kapitala, bo moral sklad HFSF izpolniti zavezo iz pisma o zavezi in dejansko vložiti kapital v skupino. Tak kapitalski vložek bi v primerjavi s pismom o zavezi pomenil večjo prednost v korist skupine. Za razliko od samega pisma o zavezi dejanski kapitalski vložek zviša kapitalsko ustreznost skupine.

| (292) | Niti pismo o zavezi niti njegova morebitna izvedba v obliki dejanskega kapitalskega vložka nista skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tudi če bi sklad HFSF nove delnice kupil po enaki ceni kot zasebni vlagatelji, se okoliščine udeležbe sklada močno razlikujejo od okoliščin udeležbe zasebnih vlagateljev, ki bodo vpisali nove delnice. Sklad HFSF se je zavezal, da bo po potrebi vpisal celotni znesek povišanja delniškega kapitala, preden se kateri koli zasebni vlagatelj uradno zaveže k nakupu delnic. Zasebni vlagatelji, ki bodo kupili nove delnice, bodo prepričani, da bo skupina v vsakem primeru zbrala celotni znesek potrebnega kapitala, saj bo sklad HFSF deloval kot finančna podpora in kupil vse delnice, ki jih zasebni vlagatelji ne bodo vpisali. Poleg tega bo sklad HFSF sodeloval le, če bo zanimanje zasebnih vlagateljev za nakup po najnižji ceni iz objavljenega razpona cen nezadostno. Tako bo sklad HFSF zagotovil kapital, ki ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu, po enaki ceni za delnico. Zato sklad zagotavlja kapital v znesku ali po ceni, ki je trg ni pripravljen zagotoviti. |
| --- | --- |

(292)

Niti pismo o zavezi niti njegova morebitna izvedba v obliki dejanskega kapitalskega vložka nista skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tudi če bi sklad HFSF nove delnice kupil po enaki ceni kot zasebni vlagatelji, se okoliščine udeležbe sklada močno razlikujejo od okoliščin udeležbe zasebnih vlagateljev, ki bodo vpisali nove delnice. Sklad HFSF se je zavezal, da bo po potrebi vpisal celotni znesek povišanja delniškega kapitala, preden se kateri koli zasebni vlagatelj uradno zaveže k nakupu delnic. Zasebni vlagatelji, ki bodo kupili nove delnice, bodo prepričani, da bo skupina v vsakem primeru zbrala celotni znesek potrebnega kapitala, saj bo sklad HFSF deloval kot finančna podpora in kupil vse delnice, ki jih zasebni vlagatelji ne bodo vpisali. Poleg tega bo sklad HFSF sodeloval le, če bo zanimanje zasebnih vlagateljev za nakup po najnižji ceni iz objavljenega razpona cen nezadostno. Tako bo sklad HFSF zagotovil kapital, ki ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu, po enaki ceni za delnico. Zato sklad zagotavlja kapital v znesku ali po ceni, ki je trg ni pripravljen zagotoviti.

| (293) | Ukrep C je selektiven, saj je bil dodeljen samo skupini. Položaj skupine se je okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve, ki jih je določila grška centralna banka. Zato ukrep zagotavlja prednost, ki izkrivlja konkurenco. Poleg tega bi lahko ukrep C prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu. |
| --- | --- |

(293)

Ukrep C je selektiven, saj je bil dodeljen samo skupini. Položaj skupine se je okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve, ki jih je določila grška centralna banka. Zato ukrep zagotavlja prednost, ki izkrivlja konkurenco. Poleg tega bi lahko ukrep C prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.

| (294) | Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek pomoči, vključene v tem ukrepu, je 2 864 milijonov EUR, kar je enako 7,5 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. decembra 2013 (133). |
| --- | --- |

(294)

Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek pomoči, vključene v tem ukrepu, je 2 864 milijonov EUR, kar je enako 7,5 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. decembra 2013 (133).

| (295) | Če bo sklad HFSF izpolnil zavezo in dejansko vložil dodatni kapital v skupino, bo povečal prednost za skupino in izkrivljanje konkurence, vendar ne bo zvišal nominalnega zneska pomoči (134). |
| --- | --- |

(295)

Če bo sklad HFSF izpolnil zavezo in dejansko vložil dodatni kapital v skupino, bo povečal prednost za skupino in izkrivljanje konkurence, vendar ne bo zvišal nominalnega zneska pomoči (134).

7.1.4   Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči

| (296) | Ukrepi A, B1, B2, B3, B4 in C so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

  Preglednica 11


  Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela skupina










  Sklic | Ukrep | Vrsta ukrepa | Znesek pomoči | Pomoč/tveganju prilagojena aktiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Prednostne delnice | Kapitalska podpora | 950 milijonov EUR | 2 % |
| B1, B2, B3, B4 | Prva premostitvena dokapitalizacija
  Druga premostitvena dokapitalizacija
  Pismo o zavezi
  Dokapitalizacija iz pomladi 2013 | Kapitalska podpora | 5 839 milijonov EUR | 13,8 % |
| C | Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 | Zaveza za zagotovitev kapitalske podpore | 2 864 milijonov EUR | 7,5 % |
| Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini | 9 653 milijonov EUR | 15,8 % |
| Skupni kapital, izplačan skupini | 6 789 milijonov EUR [bi lahko znašal 9 653 milijonov EUR, če bo moral sklad HFSF zagotoviti celotni znesek povečanja kapitala iz aprila 2014] | 23,7 % |
| Sklic | Ukrep | Vrsta ukrepa | Nominalni znesek pomoči | |
| L1 | Likvidnostna podpora | Jamstvo | 13 932 milijonov EUR | 30. novembra 2013 |
| L2 | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom | Sredstva in jamstvo | 12 000 milijonov EUR | 31. decembra 2012 |
| Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini | 25 932 milijonov EUR | |

(296)

Ukrepi A, B1, B2, B3, B4 in C so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Preglednica 11

Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela skupina

Sklic

Ukrep

Vrsta ukrepa

Znesek pomoči

Pomoč/tveganju prilagojena aktiva

A

Prednostne delnice

Kapitalska podpora

950 milijonov EUR

2 %

B1, B2, B3, B4

Prva premostitvena dokapitalizacija

Druga premostitvena dokapitalizacija

Pismo o zavezi

Dokapitalizacija iz pomladi 2013

Kapitalska podpora

5 839 milijonov EUR

13,8 %

C

Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014

Zaveza za zagotovitev kapitalske podpore

2 864 milijonov EUR

7,5 %

Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini

9 653 milijonov EUR

15,8 %

Skupni kapital, izplačan skupini

6 789 milijonov EUR [bi lahko znašal 9 653 milijonov EUR, če bo moral sklad HFSF zagotoviti celotni znesek povečanja kapitala iz aprila 2014]

23,7 %

Sklic

Ukrep

Vrsta ukrepa

Nominalni znesek pomoči

L1

Likvidnostna podpora

Jamstvo

13 932 milijonov EUR

30. novembra 2013

L2

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom

Sredstva in jamstvo

12 000 milijonov EUR

31. decembra 2012

Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini

25 932 milijonov EUR

7.2   PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI

| (297) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 200, je treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (135). |
| --- | --- |

(297)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 200, je treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (135).

| (298) | Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(298)

Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (299) | Navodila glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(299)

Navodila glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.

| (300) | V Sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(300)

V Sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.

| (301) | Navedeni okvir je bil dopolnjen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 1. avgustu 2013. |
| --- | --- |

(301)

Navedeni okvir je bil dopolnjen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 1. avgustu 2013.

7.2.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)

| (302) | Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter odobritvi sprememb in podaljšanj programa (136). Kakršno koli prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti. |
| --- | --- |

(302)

Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter odobritvi sprememb in podaljšanj programa (136). Kakršno koli prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.

7.2.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)

| (303) | Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, treba pa jo je oceniti na podlagi Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(303)

Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, treba pa jo je oceniti na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.

7.2.3   Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (304) | Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(304)

Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

7.2.4   Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

| (305) | Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 1. avgustom 2013, zato ne spadajo na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(305)

Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 1. avgustom 2013, zato ne spadajo na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.

7.2.5   Pravna podlaga za oceno združljivosti zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)

| (306) | Združljivost zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2013, ki določa nove zahteve glede prispevka podrejenih upnikov in plačila vodstvenih delavcev, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Združljivost ukrepa C bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(306)

Združljivost zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2013, ki določa nove zahteve glede prispevka podrejenih upnikov in plačila vodstvenih delavcev, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Združljivost ukrepa C bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.

7.3   SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013

| (307) | Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna. |
| --- | --- |

(307)

Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.

| (308) | Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine. |
| --- | --- |

(308)

Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.

| (309) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med temi stroški višja od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Kar zadeva znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ga grška centralna banka in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(309)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med temi stroški višja od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Kar zadeva znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ga grška centralna banka in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.

| (310) | Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja, kot je analizirano v oddelku 7.6, kar dodatno zagotavlja, da se bo skupina čim prej prenehala zanašati na likvidnostno podporo in da je taka pomoč sorazmerna. |
| --- | --- |

(310)

Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja, kot je analizirano v oddelku 7.6, kar dodatno zagotavlja, da se bo skupina čim prej prenehala zanašati na likvidnostno podporo in da je taka pomoč sorazmerna.

| (311) | Ukrep L2 je zato skladen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 ni uvedlo dodatnih zahtev glede jamstev, zato je ukrep L2 skladen tudi s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(311)

Ukrep L2 je zato skladen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 ni uvedlo dodatnih zahtev glede jamstev, zato je ukrep L2 skladen tudi s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013.

7.4   SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011

| (312) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti (137), da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna. |
| --- | --- |

(312)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti (137), da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.

| (313) | Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 določata dodatna navodila glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke. |
| --- | --- |

(313)

Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 določata dodatna navodila glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.

7.4.1   Primernost ukrepov

| (314) | Komisija meni, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, saj preprečujejo stečaj skupine. Skupina brez teh dokapitalizacij ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, saj je bil njen kapital konec leta 2012 negativen (138). |
| --- | --- |

(314)

Komisija meni, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, saj preprečujejo stečaj skupine. Skupina brez teh dokapitalizacij ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, saj je bil njen kapital konec leta 2012 negativen (138).

| (315) | V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad skupine povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Nezadostno financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj s strani skupine. Ukrepi se zato nanašajo predvsem na rezultate programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(315)

V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad skupine povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Nezadostno financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj s strani skupine. Ukrepi se zato nanašajo predvsem na rezultate programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.

| (316) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom o tem, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 132 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 102 do 104 in 111, je skupina tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in pri tem že izvedla veliko ukrepov za znižanje stroškov in odprodaj. S tem so bili dvomi Komisije odpravljeni. |
| --- | --- |

(316)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom o tem, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 132 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 102 do 104 in 111, je skupina tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in pri tem že izvedla veliko ukrepov za znižanje stroškov in odprodaj. S tem so bili dvomi Komisije odpravljeni.

| (317) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, ali za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Komisija ugotavlja, da zaveze iz uvodnih izjav 131 in 132 zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva skupine. |
| --- | --- |

(317)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, ali za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Komisija ugotavlja, da zaveze iz uvodnih izjav 131 in 132 zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva skupine.

| (318) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 tako zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni. |
| --- | --- |

(318)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 tako zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.

7.4.2   Nujnost – omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

| (319) | V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja. |
| --- | --- |

(319)

V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.

| (320) | Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 316, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč. |
| --- | --- |

(320)

Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 316, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.

| (321) | Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (139). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, je navedeno nadomestilo nižje od spodnje meje razpona od 7 % do 9 % iz Sporočila o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 1,4 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od dneva prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili zato odpravljeni. |
| --- | --- |

(321)

Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (139). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, je navedeno nadomestilo nižje od spodnje meje razpona od 7 % do 9 % iz Sporočila o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 1,4 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od dneva prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili zato odpravljeni.

| (322) | Nadalje, ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije na domačem trgu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz Sporočila o dokapitalizaciji (140). |
| --- | --- |

(322)

Nadalje, ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije na domačem trgu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz Sporočila o dokapitalizaciji (140).

| (323) | Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izpolnjena z dejanskim kapitalskim vložkom maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 322 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo. |
| --- | --- |

(323)

Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izpolnjena z dejanskim kapitalskim vložkom maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 322 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.

| (324) | Kar zadeva ukrep B4, bi bilo treba kapitalske vložke v skladu s točko 8 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Medtem ko navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (141). Kapital skupine je bil pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 negativen in njena tržna kapitalizacija je znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 1,4 % deleža skupine. Zato bi uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno zanemarljivo vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 322, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je cena ob izdaji dovolj nizka. |
| --- | --- |

(324)

Kar zadeva ukrep B4, bi bilo treba kapitalske vložke v skladu s točko 8 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Medtem ko navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (141). Kapital skupine je bil pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 negativen in njena tržna kapitalizacija je znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 1,4 % deleža skupine. Zato bi uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno zanemarljivo vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 322, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je cena ob izdaji dovolj nizka.

| (325) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje. |
| --- | --- |

(325)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.

7.4.3   Sorazmernost – ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja

| (326) | Skupina je prejela zelo visok znesek državne pomoči. Ta položaj bi zato lahko povzročil resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zlasti zagotavljajo, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam v tujini in odprodajam nebančnih dejavnosti v Grčiji, kot je navedeno v uvodni izjavi 133. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(326)

Skupina je prejela zelo visok znesek državne pomoči. Ta položaj bi zato lahko povzročil resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zlasti zagotavljajo, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam v tujini in odprodajam nebančnih dejavnosti v Grčiji, kot je navedeno v uvodni izjavi 133. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.

| (327) | V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe v poslovni praksi skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja. |
| --- | --- |

(327)

V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe v poslovni praksi skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.

| (328) | Poleg tega je bil 16. aprila 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(328)

Poleg tega je bil 16. aprila 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.

| (329) | Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(329)

Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008.

7.4.4   Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008, Sporočilom o dokapitalizaciji in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011

| (330) | Komisija zato ugotavlja, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(330)

Komisija zato ugotavlja, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011.

7.5   SKLADNOST NAKUPA BANK NEW TT BANK IN NEA PROTON BANK S STRANI SKUPINE S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU

| (331) | V točkah 23 in 40 Sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da so prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, običajno v nasprotju z obveznostmi omejitve stroškov prestrukturiranja in izkrivljanja konkurence. Poleg tega lahko ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s Sporočilom o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(331)

V točkah 23 in 40 Sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da so prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, običajno v nasprotju z obveznostmi omejitve stroškov prestrukturiranja in izkrivljanja konkurence. Poleg tega lahko ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s Sporočilom o prestrukturiranju.

7.5.1   Skladnost prevzema banke New TT Bank s Sporočilom o prestrukturiranju

7.5.1.1   Vpliv prevzema banke New TT Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine

| (332) | Kar zadeva operativno donosnost, bodo prevzemi, ki jih je izvedla skupina, pospešili ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati bistveno znižala stroške distribucije. Poleg racionalizacije nalog glavne poslovalnice skupine bo zaprla večino podružnic pod imenom T-Bank in nekaj podružnic pod imenom Hellenic Postbank. |
| --- | --- |

(332)

Kar zadeva operativno donosnost, bodo prevzemi, ki jih je izvedla skupina, pospešili ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati bistveno znižala stroške distribucije. Poleg racionalizacije nalog glavne poslovalnice skupine bo zaprla večino podružnic pod imenom T-Bank in nekaj podružnic pod imenom Hellenic Postbank.

| (333) | Kar zadeva likvidnostne položaje, transakcija ugodno vpliva tudi na razmerje med posojili in vlogami skupine, ki je bilo pred transakcijo previsoko, po njej pa se je močno znižalo, saj je imela banka New TT Bank veliko več vlog kot posojil. Grška centralna banka je v svojem dopisu skladu HFSF z dne 8. julija 2013 opozorila zlasti, da je bila skupina dve leti pred transakcijo pod velikim pritiskom. Poudarila je, da je skupina izgubila tržne deleže v Grčiji in da je bila močno odvisna od financiranja iz Eurosistema in izredne likvidnostne pomoči. Grška centralna banka je v svojem dopisu navedla veliko likvidnostno vrzel, skupno razmerje med posojili in vlogami v višini 132 % ter slab ugled skupine v očeh strank. V istem dopisu je navedla, da bi prevzem banke New TT Bank s strani skupine prinesel „bistveno povečanje obsega vlog [skupine], s čimer bi se izboljšali njen splošni profil financiranja, njen ugled v očeh deponentov in njena sposobnost, da privabi nove vloge pod privlačnejšimi pogoji od sedanjih.“ |
| --- | --- |

(333)

Kar zadeva likvidnostne položaje, transakcija ugodno vpliva tudi na razmerje med posojili in vlogami skupine, ki je bilo pred transakcijo previsoko, po njej pa se je močno znižalo, saj je imela banka New TT Bank veliko več vlog kot posojil. Grška centralna banka je v svojem dopisu skladu HFSF z dne 8. julija 2013 opozorila zlasti, da je bila skupina dve leti pred transakcijo pod velikim pritiskom. Poudarila je, da je skupina izgubila tržne deleže v Grčiji in da je bila močno odvisna od financiranja iz Eurosistema in izredne likvidnostne pomoči. Grška centralna banka je v svojem dopisu navedla veliko likvidnostno vrzel, skupno razmerje med posojili in vlogami v višini 132 % ter slab ugled skupine v očeh strank. V istem dopisu je navedla, da bi prevzem banke New TT Bank s strani skupine prinesel „bistveno povečanje obsega vlog [skupine], s čimer bi se izboljšali njen splošni profil financiranja, njen ugled v očeh deponentov in njena sposobnost, da privabi nove vloge pod privlačnejšimi pogoji od sedanjih.“

| (334) | Prevzem torej prispeva k izboljšanju likvidnostnega položaja skupine, ki je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2013, ki so ga njene službe poslale skladu HFSF, priznala pozitivne učinke prevzema. V tem dopisu je navedla, da osnutek načrta prestrukturiranja skupine, ki ga je Grčija predložila pred prevzemom banke New TT Bank, ne izpolnjuje zahteve glede ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, saj je bila bilanca stanja skupine ob koncu obdobja prestrukturiranja ranljiva. V istem dopisu je Komisija navedla, da „bi prevzem [banke New TT Bank], ki je imela veliko vlog, bistveno prispeval k izboljšanju bilance stanja [skupine] in s tem k ponovni vzpostavitvi njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja“. Navedena ocena je bila utemeljena ob upoštevanju vpliva takega prevzema na likvidnostni položaj skupine: „Glede na podatke za konec leta 2012 bi se razmerje med posojili in vlogami zaradi prevzema takoj znižalo s 155 % na 123 %, kar bi omogočilo izpolnitev zahteve [Komisije do] konca leta 2017.“ |
| --- | --- |

(334)

Prevzem torej prispeva k izboljšanju likvidnostnega položaja skupine, ki je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2013, ki so ga njene službe poslale skladu HFSF, priznala pozitivne učinke prevzema. V tem dopisu je navedla, da osnutek načrta prestrukturiranja skupine, ki ga je Grčija predložila pred prevzemom banke New TT Bank, ne izpolnjuje zahteve glede ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, saj je bila bilanca stanja skupine ob koncu obdobja prestrukturiranja ranljiva. V istem dopisu je Komisija navedla, da „bi prevzem [banke New TT Bank], ki je imela veliko vlog, bistveno prispeval k izboljšanju bilance stanja [skupine] in s tem k ponovni vzpostavitvi njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja“. Navedena ocena je bila utemeljena ob upoštevanju vpliva takega prevzema na likvidnostni položaj skupine: „Glede na podatke za konec leta 2012 bi se razmerje med posojili in vlogami zaradi prevzema takoj znižalo s 155 % na 123 %, kar bi omogočilo izpolnitev zahteve [Komisije do] konca leta 2017.“

| (335) | Komisija zato meni, da prevzem pozitivno vpliva na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine. |
| --- | --- |

(335)

Komisija zato meni, da prevzem pozitivno vpliva na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine.

7.5.1.2   Vpliv prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina

| (336) | V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. |
| --- | --- |

(336)

V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.

| (337) | Skupina je nakupno ceno plačala z novimi delnicami, torej prevzem ni bil financiran z državno pomočjo. Zato je bila potreba po kapitalu, ki je nastala zaradi plačila nakupne cene, takoj pokrita z izdajo novih delnic, torej plačilo nakupne cene ni povzročilo neto povečanja potreb skupine po kapitalu. Poleg tega je bil sklad HFSF 100-odstotni lastnik banke New TT Bank, kar pomeni, da so vse nove delnice, ki jih je izdala skupina, postale last sklada HFSF, tj. last države. |
| --- | --- |

(337)

Skupina je nakupno ceno plačala z novimi delnicami, torej prevzem ni bil financiran z državno pomočjo. Zato je bila potreba po kapitalu, ki je nastala zaradi plačila nakupne cene, takoj pokrita z izdajo novih delnic, torej plačilo nakupne cene ni povzročilo neto povečanja potreb skupine po kapitalu. Poleg tega je bil sklad HFSF 100-odstotni lastnik banke New TT Bank, kar pomeni, da so vse nove delnice, ki jih je izdala skupina, postale last sklada HFSF, tj. last države.

| (338) | Prevzem kot tak ne bo ustvaril potrebe po dodatni državni pomoči, saj je banka New TT Bank izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve. Poleg tega je bila navedena začasna kreditna institucija ustanovljena le nekaj mesecev pred prevzemom. Ker se sredstva propadajoče banke ocenijo in vrednotijo po pošteni vrednosti, preden se prenesejo na začasno kreditno institucijo, se lahko domneva, da portfelj posojil banke New TT Bank ni vseboval skritih izgub ali izgub, za katere niso bile oblikovane ustrezne rezervacije. |
| --- | --- |

(338)

Prevzem kot tak ne bo ustvaril potrebe po dodatni državni pomoči, saj je banka New TT Bank izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve. Poleg tega je bila navedena začasna kreditna institucija ustanovljena le nekaj mesecev pred prevzemom. Ker se sredstva propadajoče banke ocenijo in vrednotijo po pošteni vrednosti, preden se prenesejo na začasno kreditno institucijo, se lahko domneva, da portfelj posojil banke New TT Bank ni vseboval skritih izgub ali izgub, za katere niso bile oblikovane ustrezne rezervacije.

| (339) | Prevzem banke New TT Bank zaradi posebnih okoliščin tega primera izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(339)

Prevzem banke New TT Bank zaradi posebnih okoliščin tega primera izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.1.3   Vpliv prevzema na izkrivljanje konkurence

| (340) | V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči. V točki 41 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da se lahko prevzemi odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence, da mora biti postopek prevzema pravičen in da mora pridobitev zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih. |
| --- | --- |

(340)

V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči. V točki 41 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da se lahko prevzemi odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence, da mora biti postopek prevzema pravičen in da mora pridobitev zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih.

| (341) | Banka New TT Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko transakcija šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(341)

Banka New TT Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko transakcija šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.

| (342) | Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke New TT Bank in prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (142), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(342)

Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke New TT Bank in prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (142), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.

| (343) | Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New TT Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(343)

Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New TT Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.

7.5.1.4   Sklepna ugotovitev o prevzemu banke New TT Bank

| (344) | Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank (143) in posebnosti prevzema banke New TT Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(344)

Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank (143) in posebnosti prevzema banke New TT Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2   Skladnost prevzema banke Nea Proton Bank s Sporočilom o prestrukturiranju

7.5.2.1   Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine

| (345) | Kar zadeva operativno donosnost, bi moral prevzem banke Nea Proton Bank pospešiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh podjetij na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. |
| --- | --- |

(345)

Kar zadeva operativno donosnost, bi moral prevzem banke Nea Proton Bank pospešiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh podjetij na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov.

| (346) | Prevzem banke Nea Proton Bank skupini omogoča, da izkoristi sinergije. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati zaprla večino podružnic in racionalizirala informacijski sistem in naloge glavne poslovalnice. S transakcijo se je poleg tega zmanjšalo razmerje med posojili in vlogami skupine, saj je imela banka Nea Proton Bank nižje razmerje med posojili in vlogami. Razmerje med neto posojili in vlogami skupine je konec junija 2013 znašalo približno 135,79 %, razmerje med neto posojili in vlogami banke Nea Proton Bank pa približno 52,68 %. |
| --- | --- |

(346)

Prevzem banke Nea Proton Bank skupini omogoča, da izkoristi sinergije. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati zaprla večino podružnic in racionalizirala informacijski sistem in naloge glavne poslovalnice. S transakcijo se je poleg tega zmanjšalo razmerje med posojili in vlogami skupine, saj je imela banka Nea Proton Bank nižje razmerje med posojili in vlogami. Razmerje med neto posojili in vlogami skupine je konec junija 2013 znašalo približno 135,79 %, razmerje med neto posojili in vlogami banke Nea Proton Bank pa približno 52,68 %.

| (347) | Prevzem je torej pozitivno vplival na uspešno poslovanje skupine. |
| --- | --- |

(347)

Prevzem je torej pozitivno vplival na uspešno poslovanje skupine.

7.5.2.2   Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina

| (348) | V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. |
| --- | --- |

(348)

V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.

| (349) | Skupina je za nakup banke Nea Proton Bank plačala simbolično ceno (en euro), prevzeto podjetje pa je bilo pred prodajo ustrezno dokapitalizirano. Ta dokapitalizacija je vključevala rezervacije za prihodnje izgube iz posojil in poslovanja (144). Zato prevzem ustrezno dokapitalizirane banke po ceni en euro ni povečal potreb skupine po kapitalu. |
| --- | --- |

(349)

Skupina je za nakup banke Nea Proton Bank plačala simbolično ceno (en euro), prevzeto podjetje pa je bilo pred prodajo ustrezno dokapitalizirano. Ta dokapitalizacija je vključevala rezervacije za prihodnje izgube iz posojil in poslovanja (144). Zato prevzem ustrezno dokapitalizirane banke po ceni en euro ni povečal potreb skupine po kapitalu.

| (350) | Prevzem banke Nea Proton Bank torej ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(350)

Prevzem banke Nea Proton Bank torej ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.2.3   Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na izkrivljanje konkurence

| (351) | V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči. |
| --- | --- |

(351)

V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči.

| (352) | Banka Nea Proton Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko prevzem šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(352)

Banka Nea Proton Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko prevzem šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.

| (353) | Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Nea Proton Bank ter da je bil prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (145), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(353)

Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Nea Proton Bank ter da je bil prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (145), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.

| (354) | Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New Proton Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(354)

Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New Proton Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2.4   Sklepna ugotovitev o prevzemu banke Nea Proton Bank

| (355) | Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju posebnosti prevzema banke Nea Proton Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(355)

Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju posebnosti prevzema banke Nea Proton Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.

7.6   SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3, B4 IN C S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU IN SKLADNOST UKREPA C S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013

7.6.1   Viri težav in posledice za oceno na podlagi Sporočila o prestrukturiranju

| (356) | Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva dolžniško krizo, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(356)

Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva dolžniško krizo, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.

| (357) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 5 839 milijonov EUR, kar je skoraj enako znesku izgub, vknjiženemu po programu PSI (5 781 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave ne izvirajo predvsem iz pretirano tveganega ravnanja, bo Komisija v skladu s točko 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve. |
| --- | --- |

(357)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 5 839 milijonov EUR, kar je skoraj enako znesku izgub, vknjiženemu po programu PSI (5 781 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave ne izvirajo predvsem iz pretirano tveganega ravnanja, bo Komisija v skladu s točko 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.

| (358) | Komisija priznava, da del potreb po kapitalu izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje. |
| --- | --- |

(358)

Komisija priznava, da del potreb po kapitalu izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.

| (359) | Ker pa se je grško gospodarstvo od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Zato mora skupina kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, prestrukturirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(359)

Ker pa se je grško gospodarstvo od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Zato mora skupina kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, prestrukturirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.

| (360) | Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine tveganju grških državnih posojilojemalcev večja kot izpostavljenost nekaterih drugih bank v Grčiji. Zato nekaterih izgub iz grških državnih obveznic (izgub zaradi programa PSI) ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. |
| --- | --- |

(360)

Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine tveganju grških državnih posojilojemalcev večja kot izpostavljenost nekaterih drugih bank v Grčiji. Zato nekaterih izgub iz grških državnih obveznic (izgub zaradi programa PSI) ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi.

| (361) | Drugi vir izgub skupine so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (146). |
| --- | --- |

(361)

Drugi vir izgub skupine so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (146).

| (362) | Vendar del potreb skupine po kapitalu in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij (Romunija, Bolgarija, Poljska in Ukrajina). Skupina je na primer leta 2012 zabeležila izgube v Romuniji, Bolgariji in Ukrajini, medtem ko so navedena odvisna podjetja prejela notranja sredstva skupine v višini 1,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(362)

Vendar del potreb skupine po kapitalu in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij (Romunija, Bolgarija, Poljska in Ukrajina). Skupina je na primer leta 2012 zabeležila izgube v Romuniji, Bolgariji in Ukrajini, medtem ko so navedena odvisna podjetja prejela notranja sredstva skupine v višini 1,8 milijarde EUR.

| (363) | Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev potreb skupine po kapitalu, je pokazal tudi, da je del potreb po kapitalu izviral iz izgub iz tujih posojil. Napovedi kreditne izgube za navedena posojila so v osnovnem scenariju znašale 1 228 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 622 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(363)

Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev potreb skupine po kapitalu, je pokazal tudi, da je del potreb po kapitalu izviral iz izgub iz tujih posojil. Napovedi kreditne izgube za navedena posojila so v osnovnem scenariju znašale 1 228 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 622 milijonov EUR.

| (364) | Točka 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 torej zajema velik del izgub in posledično potrebo po pomoči, zato lahko Komisija omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Pomoč, dodeljena v takih okoliščinah, ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča. |
| --- | --- |

(364)

Točka 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 torej zajema velik del izgub in posledično potrebo po pomoči, zato lahko Komisija omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Pomoč, dodeljena v takih okoliščinah, ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.

| (365) | Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine, zlasti v zvezi z njenimi odvisnimi podjetji v tujini in večjim deležem grških državnih obveznic, ki jih je imela v lasti. |
| --- | --- |

(365)

Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine, zlasti v zvezi z njenimi odvisnimi podjetji v tujini in večjim deležem grških državnih obveznic, ki jih je imela v lasti.

7.6.2   Uspešno poslovanje

| (366) | Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 Sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(366)

Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 Sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.

| (367) | Grčija je v skladu s točkami 9 do 11 Sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se srečuje skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je srečevala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, nizke operativne učinkovitosti in ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila odvisna od matičnega podjetja. |
| --- | --- |

(367)

Grčija je v skladu s točkami 9 do 11 Sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se srečuje skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je srečevala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, nizke operativne učinkovitosti in ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila odvisna od matičnega podjetja.

7.6.2.1   Bančne dejavnosti v Grčiji

| (368) | Kar zadeva likvidnost in odvisnost skupine od financiranja iz Eurosistema, je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine. |
| --- | --- |

(368)

Kar zadeva likvidnost in odvisnost skupine od financiranja iz Eurosistema, je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.

| (369) | Zaveza v zvezi z razmerjem med posojili in vlogami, opisana v uvodni izjavi 127, zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine in zagotovila, da skupina ne bo odvisna od trgov medbančnih posojil. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam. |
| --- | --- |

(369)

Zaveza v zvezi z razmerjem med posojili in vlogami, opisana v uvodni izjavi 127, zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine in zagotovila, da skupina ne bo odvisna od trgov medbančnih posojil. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam.

| (370) | Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je zavezala tudi k nadaljnjemu zniževanju obrestnih mer, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 127. Komisija ugotavlja, da bo tako znižanje stroškov vlog bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij. |
| --- | --- |

(370)

Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je zavezala tudi k nadaljnjemu zniževanju obrestnih mer, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 127. Komisija ugotavlja, da bo tako znižanje stroškov vlog bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.

| (371) | Po začetku krize je skupina temeljito racionalizirala svojo poslovno mrežo v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. Do leta 2018 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih [...] % (147). Da bi skupina dosegla ta cilj, se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic v Grčiji na največ [...] in število zaposlenih na največ [...], skupne stroške v Grčiji pa na največ 800 milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju. |
| --- | --- |

(371)

Po začetku krize je skupina temeljito racionalizirala svojo poslovno mrežo v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. Do leta 2018 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih [...] % (147). Da bi skupina dosegla ta cilj, se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic v Grčiji na največ [...] in število zaposlenih na največ [...], skupne stroške v Grčiji pa na največ 800 milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.

| (372) | Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 29,4 % portfelja (148). Skupina načrtuje ustanovitev posebnega oddelka za upravljanje nedonosnih posojil. V zvezi s svojo kreditno politiko se je zavezala tudi k izpolnjevanju visokih standardov, da bi v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodnih izjavah 131 in 132. |
| --- | --- |

(372)

Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 29,4 % portfelja (148). Skupina načrtuje ustanovitev posebnega oddelka za upravljanje nedonosnih posojil. V zvezi s svojo kreditno politiko se je zavezala tudi k izpolnjevanju visokih standardov, da bi v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodnih izjavah 131 in 132.

7.6.2.2   Upravljanje podjetij

| (373) | Glede na to, da je imel sklad HFSF 31. decembra 2013 v lasti 95,23 % delnic skupine, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Skupina in sklad HFSF sta se leta 2013 ob upoštevanju preteklih izkušenj z grškimi bankami v državni lasti dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenega glavnega delničarja in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva skupine. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. |
| --- | --- |

(373)

Glede na to, da je imel sklad HFSF 31. decembra 2013 v lasti 95,23 % delnic skupine, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Skupina in sklad HFSF sta se leta 2013 ob upoštevanju preteklih izkušenj z grškimi bankami v državni lasti dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenega glavnega delničarja in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva skupine. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem.

| (374) | Zakon o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, določa, da bodo delnice, ki jih je sklad HFSF vpisal v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, izgubile glasovalno pravico, če bodo zasebni vlagatelji leta 2014 vpisali vsaj 50 % povečanja kapitala. Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, Komisija ne bi zavzela negativnega stališča v zvezi z nadzorom, dodeljenim zasebnim delničarjem, če bi ti v skupino vložili velik znesek lastnega denarja. Komisija ugotavlja, da omejitev glasovalnih pravic sklada HFSF ne bo veljala za glasovanje v zvezi s statutom skupine, korporacijskimi dejanji ali drugimi strateškimi odločitvami. Pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja. Te določbe zagotavljajo, da lahko sklad HFSF, čeprav ne bo posegal v vsakodnevno poslovanje skupine, ohrani svoje interese kot delničar in kot organ, odgovoren za zagotavljanje pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(374)

Zakon o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, določa, da bodo delnice, ki jih je sklad HFSF vpisal v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, izgubile glasovalno pravico, če bodo zasebni vlagatelji leta 2014 vpisali vsaj 50 % povečanja kapitala. Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, Komisija ne bi zavzela negativnega stališča v zvezi z nadzorom, dodeljenim zasebnim delničarjem, če bi ti v skupino vložili velik znesek lastnega denarja. Komisija ugotavlja, da omejitev glasovalnih pravic sklada HFSF ne bo veljala za glasovanje v zvezi s statutom skupine, korporacijskimi dejanji ali drugimi strateškimi odločitvami. Pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja. Te določbe zagotavljajo, da lahko sklad HFSF, čeprav ne bo posegal v vsakodnevno poslovanje skupine, ohrani svoje interese kot delničar in kot organ, odgovoren za zagotavljanje pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja.

7.6.2.3   Mednarodne dejavnosti

| (375) | Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 362 in 363. |
| --- | --- |

(375)

Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 362 in 363.

| (376) | V načrtu prestrukturiranja je predvidena sprememba poslovnega modela skupine v smeri modela banke, ki je bolj osredotočena na [...]. Skupina je že prodala svoje nedonosno odvisno podjetje na Poljskem EFG Poland. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje prodajo [...] odvisnega podjetja [...] (149). Poleg tega bo nadalje prestrukturirala dejavnosti odvisnih podjetij [...] in [...] pred njuno morebitno prodajo v poznejši fazi, kot je omenjeno v uvodni izjavi 116. |
| --- | --- |

(376)

V načrtu prestrukturiranja je predvidena sprememba poslovnega modela skupine v smeri modela banke, ki je bolj osredotočena na [...]. Skupina je že prodala svoje nedonosno odvisno podjetje na Poljskem EFG Poland. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje prodajo [...] odvisnega podjetja [...] (149). Poleg tega bo nadalje prestrukturirala dejavnosti odvisnih podjetij [...] in [...] pred njuno morebitno prodajo v poznejši fazi, kot je omenjeno v uvodni izjavi 116.

| (377) | Splošna donosnost dejavnosti v tujini bo ponovno vzpostavljena od [...] dalje. Do istega datuma se bodo finančna sredstva, zagotovljena odvisnim podjetjem v tujini, zmanjšala za [...] v primerjavi z njihovo ravnjo na dan 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(377)

Splošna donosnost dejavnosti v tujini bo ponovno vzpostavljena od [...] dalje. Do istega datuma se bodo finančna sredstva, zagotovljena odvisnim podjetjem v tujini, zmanjšala za [...] v primerjavi z njihovo ravnjo na dan 31. decembra 2012.

| (378) | Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena odvisna podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim potrebam po kapitalu in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 128, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da odvisna podjetja v tujini ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti. |
| --- | --- |

(378)

Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena odvisna podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim potrebam po kapitalu in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 128, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da odvisna podjetja v tujini ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.

7.6.2.4   Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju

| (379) | Osnovni scenarij, ki je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Glede na osnovni scenarij bo donos lastniškega kapitala skupine leta 2018 znašal [...] %. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni, saj količnik kapitalske ustreznosti po letu 2014 ne bo padel pod [...] %. |
| --- | --- |

(379)

Osnovni scenarij, ki je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Glede na osnovni scenarij bo donos lastniškega kapitala skupine leta 2018 znašal [...] %. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni, saj količnik kapitalske ustreznosti po letu 2014 ne bo padel pod [...] %.

| (380) | Komisija se je seznanila tudi z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (150). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj bi v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala donosna in njen donos lastniškega kapitala bi leta 2018 znašal [...] %, njen delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala pa [...] %. |
| --- | --- |

(380)

Komisija se je seznanila tudi z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (150). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj bi v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala donosna in njen donos lastniškega kapitala bi leta 2018 znašal [...] %, njen delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala pa [...] %.

| (381) | Testi izjemnih situacij iz leta 2013, ki jih je opravila grška centralna banka, potrjujejo, da znesek dodatnega kapitala, ki bo pridobljen leta 2014, tj. 2 864 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju v obdobju prestrukturiranja. Skupina bo grški centralni banki predložila tudi načrt za pogojni kapital, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju potreb po kapitalu v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene potrebe po kapitalu višje od potreb po kapitalu, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Osnovne potrebe po kapitalu, ki jih je ocenila grška centralna banka, se lahko zato štejejo za nekakšen test izjemnih situacij. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije potrebe po kapitalu, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami. |
| --- | --- |

(381)

Testi izjemnih situacij iz leta 2013, ki jih je opravila grška centralna banka, potrjujejo, da znesek dodatnega kapitala, ki bo pridobljen leta 2014, tj. 2 864 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju v obdobju prestrukturiranja. Skupina bo grški centralni banki predložila tudi načrt za pogojni kapital, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju potreb po kapitalu v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene potrebe po kapitalu višje od potreb po kapitalu, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Osnovne potrebe po kapitalu, ki jih je ocenila grška centralna banka, se lahko zato štejejo za nekakšen test izjemnih situacij. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije potrebe po kapitalu, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami.

| (382) | Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja. |
| --- | --- |

(382)

Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.

| (383) | Komisija lahko zato zaključi, da je skupina sprejela ustrezne ukrepe za odpravo težav v zvezi z uspešnim poslovanjem za grške domače bančne dejavnosti in dejavnosti v tujini. |
| --- | --- |

(383)

Komisija lahko zato zaključi, da je skupina sprejela ustrezne ukrepe za odpravo težav v zvezi z uspešnim poslovanjem za grške domače bančne dejavnosti in dejavnosti v tujini.

7.6.3   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

7.6.3.1   Ocena skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s Sporočilom o prestrukturiranju

| (384) | Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim več prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo pokriti izgube banke, če je to mogoče. Zaveze, ki jih je sprejela skupina, bi morale zagotoviti, da se bodo uporabila njena lastna sredstva in da bodo prvotni delničarji in zasebni vlagatelji, ki imajo v lasti hibridni kapital skupine, prispevali k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(384)

Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim več prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo pokriti izgube banke, če je to mogoče. Zaveze, ki jih je sprejela skupina, bi morale zagotoviti, da se bodo uporabila njena lastna sredstva in da bodo prvotni delničarji in zasebni vlagatelji, ki imajo v lasti hibridni kapital skupine, prispevali k prestrukturiranju.

7.6.3.1.1   Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov

| (385) | Skupina je odprodala veliko dejavnosti, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost. Prodaja njenih velikih odvisnih podjetij na Poljskem in v Turčiji je izboljšala njen kapitalski položaj za približno 750 milijonov EUR. Navedene prodaje so izboljšale tudi likvidnostni položaj skupine. Povečanje delniškega kapitala podjetja Eurobank Properties je skupini omogočilo, da svoj kapital poveča za 200 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(385)

Skupina je odprodala veliko dejavnosti, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost. Prodaja njenih velikih odvisnih podjetij na Poljskem in v Turčiji je izboljšala njen kapitalski položaj za približno 750 milijonov EUR. Navedene prodaje so izboljšale tudi likvidnostni položaj skupine. Povečanje delniškega kapitala podjetja Eurobank Properties je skupini omogočilo, da svoj kapital poveča za 200 milijonov EUR.

| (386) | V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev [...] in [...]. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svoje tuje aktive zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi tega dodatnega zmanjšanja velikosti do [...] bistveno zmanjšala geografsko področje, na katerem deluje. |
| --- | --- |

(386)

V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev [...] in [...]. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svoje tuje aktive zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi tega dodatnega zmanjšanja velikosti do [...] bistveno zmanjšala geografsko področje, na katerem deluje.

| (387) | Poleg tega se je skupina zavezala, da bo nadalje zmanjšala obseg svojih dejavnosti v tujini, če bo potrebovala kapitalski vložek iz sklada HFSF, višji od 1 milijarde EUR. V takem scenariju bi skupina zmanjšala svoj portfelj mednarodnih sredstev na največ 3,5 milijarde EUR. Če bo kapitalski vložek v okviru ukrepa C nižji od 1 milijarde EUR, bo to pomenilo, da so zasebni vlagatelji vložili vsaj 1,5 milijarde EUR, tj. več kot sklad HFSF. Taka večja udeležba zasebnih vlagateljev bi bistveno zmanjšala potrebni znesek pomoči in s tem izboljšala porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(387)

Poleg tega se je skupina zavezala, da bo nadalje zmanjšala obseg svojih dejavnosti v tujini, če bo potrebovala kapitalski vložek iz sklada HFSF, višji od 1 milijarde EUR. V takem scenariju bi skupina zmanjšala svoj portfelj mednarodnih sredstev na največ 3,5 milijarde EUR. Če bo kapitalski vložek v okviru ukrepa C nižji od 1 milijarde EUR, bo to pomenilo, da so zasebni vlagatelji vložili vsaj 1,5 milijarde EUR, tj. več kot sklad HFSF. Taka večja udeležba zasebnih vlagateljev bi bistveno zmanjšala potrebni znesek pomoči in s tem izboljšala porazdelitev bremena.

| (388) | Skupina se je zavezala tudi, da bo prodala svojo veliko in donosno odvisno zavarovalniško družbo. |
| --- | --- |

(388)

Skupina se je zavezala tudi, da bo prodala svojo veliko in donosno odvisno zavarovalniško družbo.

| (389) | Da bi skupina omejila svoje potrebe po kapitalu, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 128. Poleg tega zaveze zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov. |
| --- | --- |

(389)

Da bi skupina omejila svoje potrebe po kapitalu, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 128. Poleg tega zaveze zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.

| (390) | Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2018 dodatno znižali. [...] |
| --- | --- |

(390)

Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2018 dodatno znižali. [...]

| (391) | Grčija se je zavezala zlasti, da skupina do [...] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od [...]. Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (151). |
| --- | --- |

(391)

Grčija se je zavezala zlasti, da skupina do [...] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od [...]. Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (151).

7.6.3.1.2   Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu

| (392) | Delež obstoječih delničarjev skupine se je zaradi dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4) močno zmanjšal. Ta delež je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa se je dejansko zmanjšal na 1,44 %. Komisija ugotavlja tudi, da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Nazadnje Komisija pozdravlja dejstvo, da bo sklad HFSF vložil dodatni kapital le, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu po ceni, ki se šteje za razumno in bo določena na podlagi ocen dveh neodvisnih cenilcev. |
| --- | --- |

(392)

Delež obstoječih delničarjev skupine se je zaradi dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4) močno zmanjšal. Ta delež je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa se je dejansko zmanjšal na 1,44 %. Komisija ugotavlja tudi, da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Nazadnje Komisija pozdravlja dejstvo, da bo sklad HFSF vložil dodatni kapital le, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu po ceni, ki se šteje za razumno in bo določena na podlagi ocen dveh neodvisnih cenilcev.

7.6.3.1.3   Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga

| (393) | Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 748 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 565 milijonov EUR, kot je opisano v uvodnih izjavah 122 in 123. |
| --- | --- |

(393)

Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 748 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 565 milijonov EUR, kot je opisano v uvodnih izjavah 122 in 123.

| (394) | Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, opisana v uvodni izjavi 133. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(394)

Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, opisana v uvodni izjavi 133. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju.

| (395) | Ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, Komisija meni, da je Grčija sprejela ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena za omejitev zneska ukrepov pomoči A, B1, B2, B3 in B4 na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(395)

Ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, Komisija meni, da je Grčija sprejela ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena za omejitev zneska ukrepov pomoči A, B1, B2, B3 in B4 na najmanjši potrebni znesek.

7.6.3.2   Ocena skladnosti ukrepa C s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013

| (396) | Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 dopolnjuje Sporočilo o prestrukturiranju in poziva k zagotovitvi ustrezne porazdelitve bremena, banke, ki pridobijo kapitalsko podporo, pa poziva, naj sprejmejo dodatne ukrepe za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. Točka 29 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 zahteva, da države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev take pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen morajo države članice predložiti načrt za zbiranje kapitala, zagotoviti ustrezno porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki ter preprečiti odliv sredstev pred sklepom o prestrukturiranju. V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 mora načrt za zbiranje kapitala vključevati vprašanja glede pravic, prostovoljne ukrepe upravljanja obveznosti, prodajo sredstev za povečanje kapitala, ukrepe za zmanjšanje zadolženosti, zadržanje dobičkov in druge ukrepe, kot so na primer stroge politike v zvezi s stroški in prejemki. |
| --- | --- |

(396)

Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 dopolnjuje Sporočilo o prestrukturiranju in poziva k zagotovitvi ustrezne porazdelitve bremena, banke, ki pridobijo kapitalsko podporo, pa poziva, naj sprejmejo dodatne ukrepe za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. Točka 29 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 zahteva, da države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev take pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen morajo države članice predložiti načrt za zbiranje kapitala, zagotoviti ustrezno porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki ter preprečiti odliv sredstev pred sklepom o prestrukturiranju. V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 mora načrt za zbiranje kapitala vključevati vprašanja glede pravic, prostovoljne ukrepe upravljanja obveznosti, prodajo sredstev za povečanje kapitala, ukrepe za zmanjšanje zadolženosti, zadržanje dobičkov in druge ukrepe, kot so na primer stroge politike v zvezi s stroški in prejemki.

| (397) | Točka 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 določa, da mora banka po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja preprečiti odlive sredstev s številnimi ukrepi, ki naj bi zagotovili enak izid kot običajne prepovedi izplačevanja dividend in kuponov, prepovedi pridobitev, prepovedi narekovanja cen ali prepovedi oglaševanja. Komisija ugotavlja, da skupina že upošteva take prepovedi, saj so vključene v seznam zavez, ki jih je predložila Grčija, kot je navedeno v uvodni izjavi 133, in da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. |
| --- | --- |

(397)

Točka 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 določa, da mora banka po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja preprečiti odlive sredstev s številnimi ukrepi, ki naj bi zagotovili enak izid kot običajne prepovedi izplačevanja dividend in kuponov, prepovedi pridobitev, prepovedi narekovanja cen ali prepovedi oglaševanja. Komisija ugotavlja, da skupina že upošteva take prepovedi, saj so vključene v seznam zavez, ki jih je predložila Grčija, kot je navedeno v uvodni izjavi 133, in da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini.

| (398) | Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) zagotavlja rezervo za pokritje prihodnjih izgub, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka opravila leta 2013 in predložila 6. marca 2014. Rezultati tega testa kažejo, da bi banka potrebovala 2 945 milijonov EUR dodatnega kapitala, da bi pokrila svoje prihodnje izgube v scenariju izjemnih situacij. Ukrep C pokrije samo potrebo po kapitalu, ki bo ostala, če (i) je ne bo mogoče pokriti z nadaljnjimi odprodajami ali ukrepi za povečanje kapitala (Komisija meni, da je skupina analizirala vse možne odprodaje in se zavezala k vsem tistim, ki lahko zmanjšajo potrebe po kapitalu, v okviru kapitalskega načrta, predloženega grški centralni banki) in (ii) je ne bodo pokrili zasebni vlagatelji v okviru povečanja delniškega kapitala aprila 2014. Zato ukrep skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. |
| --- | --- |

(398)

Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) zagotavlja rezervo za pokritje prihodnjih izgub, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka opravila leta 2013 in predložila 6. marca 2014. Rezultati tega testa kažejo, da bi banka potrebovala 2 945 milijonov EUR dodatnega kapitala, da bi pokrila svoje prihodnje izgube v scenariju izjemnih situacij. Ukrep C pokrije samo potrebo po kapitalu, ki bo ostala, če (i) je ne bo mogoče pokriti z nadaljnjimi odprodajami ali ukrepi za povečanje kapitala (Komisija meni, da je skupina analizirala vse možne odprodaje in se zavezala k vsem tistim, ki lahko zmanjšajo potrebe po kapitalu, v okviru kapitalskega načrta, predloženega grški centralni banki) in (ii) je ne bodo pokrili zasebni vlagatelji v okviru povečanja delniškega kapitala aprila 2014. Zato ukrep skupini ne zagotavlja presežnega kapitala.

| (399) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 385 do 395, je skupina pred testom izjemnih situacij že sprejela ukrepe za omejitev potrebnega kapitala na najmanjši znesek. Če bo skupini v okviru sedanjih ukrepov za zbiranje kapitala uspelo zbrati večino potrebnega kapitala od zasebnih vlagateljev in bo dodatna pomoč, izplačana iz sklada HFSF, nižja od 1 milijarde EUR, lastni prispevek skupine ne bo več potreben. Če pa bo pomoč, izplačana v okviru ukrepa C, višja od navedenega zneska, bi bilo primerno, da skupina odproda še več svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

(399)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 385 do 395, je skupina pred testom izjemnih situacij že sprejela ukrepe za omejitev potrebnega kapitala na najmanjši znesek. Če bo skupini v okviru sedanjih ukrepov za zbiranje kapitala uspelo zbrati večino potrebnega kapitala od zasebnih vlagateljev in bo dodatna pomoč, izplačana iz sklada HFSF, nižja od 1 milijarde EUR, lastni prispevek skupine ne bo več potreben. Če pa bo pomoč, izplačana v okviru ukrepa C, višja od navedenega zneska, bi bilo primerno, da skupina odproda še več svojih dejavnosti.

| (400) | Kar zadeva porazdelitev bremena, Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da ustrezna porazdelitev bremena vključuje prispevke delničarjev, imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenega dolga, preden se dodeli pomoč v obliki kapitalske podpore. Komisija ugotavlja, da je Grčija spremenila svoj nacionalni zakonodajni okvir, da bi zagotovila, da bodo podrejeni upniki prispevali k stroškom prestrukturiranja skupine, preden se vanjo vloži dodatni kapital. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, v skladu s katerimi se kapitalski primanjkljaj po potrebi dodeli imetnikom kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti. Medtem ko bo taka porazdelitev bremena vzpostavljena šele po datumu zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C), Komisija na podlagi točke 45 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 meni, da bodo rezultati nesorazmerni, če bo treba obvezno pretvorbo podrejenega dolga in hibridnega kapitala izvesti že na dan zaveze. Če bi skupina zbrala dovolj zasebnega kapitala, da bi v celoti pokrila svoje potrebe po kapitalu, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je opravila grška centralna banka, bi bila pretvorba podrejenega dolga nesorazmerna. Zaveza Grčije, da bo uporabila sredstva podrejenih upnikov, preden bo skupina dejansko prejela kapitalsko podporo, zato zadostuje za ustrezno porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(400)

Kar zadeva porazdelitev bremena, Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da ustrezna porazdelitev bremena vključuje prispevke delničarjev, imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenega dolga, preden se dodeli pomoč v obliki kapitalske podpore. Komisija ugotavlja, da je Grčija spremenila svoj nacionalni zakonodajni okvir, da bi zagotovila, da bodo podrejeni upniki prispevali k stroškom prestrukturiranja skupine, preden se vanjo vloži dodatni kapital. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, v skladu s katerimi se kapitalski primanjkljaj po potrebi dodeli imetnikom kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti. Medtem ko bo taka porazdelitev bremena vzpostavljena šele po datumu zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C), Komisija na podlagi točke 45 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 meni, da bodo rezultati nesorazmerni, če bo treba obvezno pretvorbo podrejenega dolga in hibridnega kapitala izvesti že na dan zaveze. Če bi skupina zbrala dovolj zasebnega kapitala, da bi v celoti pokrila svoje potrebe po kapitalu, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je opravila grška centralna banka, bi bila pretvorba podrejenega dolga nesorazmerna. Zaveza Grčije, da bo uporabila sredstva podrejenih upnikov, preden bo skupina dejansko prejela kapitalsko podporo, zato zadostuje za ustrezno porazdelitev bremena.

| (401) | Da bi Grčija zagotovila, da lastniki skupine v obdobju prestrukturiranja v čim večji meri sodelujejo pri ponovni vzpostavitvi ustrezne kapitalske osnove, se je zavezala, da skupina do konca obdobja prestrukturiranja ne bo izplačevala nobenih dividend ali kuponov, ki jih ni dolžna izplačati po zakonu. Tako skupina v skladu s točko 26 Sporočila o prestrukturiranju in točke 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 državne pomoči ne bo uporabila za izplačilo nadomestil za lastna sredstva, če njen dobiček ni zadosten za taka izplačila. |
| --- | --- |

(401)

Da bi Grčija zagotovila, da lastniki skupine v obdobju prestrukturiranja v čim večji meri sodelujejo pri ponovni vzpostavitvi ustrezne kapitalske osnove, se je zavezala, da skupina do konca obdobja prestrukturiranja ne bo izplačevala nobenih dividend ali kuponov, ki jih ni dolžna izplačati po zakonu. Tako skupina v skladu s točko 26 Sporočila o prestrukturiranju in točke 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 državne pomoči ne bo uporabila za izplačilo nadomestil za lastna sredstva, če njen dobiček ni zadosten za taka izplačila.

| (402) | Skupina se je zavezala tudi, da do 31. decembra 2017 nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od skupnih letnih prejemkov guvernerja grške centralne banke (pri čemer se ne upošteva morebitna prostovoljna odpoved prejemkom guvernerja). Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (152). |
| --- | --- |

(402)

Skupina se je zavezala tudi, da do 31. decembra 2017 nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od skupnih letnih prejemkov guvernerja grške centralne banke (pri čemer se ne upošteva morebitna prostovoljna odpoved prejemkom guvernerja). Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (152).

| (403) | Komisija mora presoditi, ali navedena zaveza, ki zajema dva scenarija, izpolnjuje zahteve iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(403)

Komisija mora presoditi, ali navedena zaveza, ki zajema dva scenarija, izpolnjuje zahteve iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (404) | V prvem scenariju, v katerem sklad HFSF ne vloži novega kapitala v skupino, bo pomoč, ki jo zajema ukrep C, omejena zgolj na zavezo zavarovanja povečanja kapitala, in sklad HFSF ne bo izplačal niti enega eura, saj bodo vse nove delnice vpisali zasebni vlagatelji. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da se lahko omejitve prejemkov ukinejo po odplačilu pomoči. Vendar pomoči, vključene v tako zavezo zavarovanja v zvezi z bodočim povečanjem kapitala, ni mogoče odplačati, če zadevna zaveza ni nikoli uveljavljena (saj v tem primeru država skupini ne izplača nobenega denarja). V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da omejitev prejemkov velja za določeno obdobje. Komisija meni, da zaveza Grčije, ki velja do 31. decembra 2017 (tj. tri leta in osem mesecev; konča se eno leto pred koncem obdobja prestrukturiranja), pomeni pravilno uporabo zadnjega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Ker so letni prejemki guvernerja grške centralne banke nižji od omejitve iz drugega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 in ker bo navedena zaveza veljala za celo skupino, Komisija meni, da je zaveza Grčije za primer, da sklad HFSF v okviru načrtovanega povečanja kapitala ne bo vplačal nobenih delnic, skladna s točko 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(404)

V prvem scenariju, v katerem sklad HFSF ne vloži novega kapitala v skupino, bo pomoč, ki jo zajema ukrep C, omejena zgolj na zavezo zavarovanja povečanja kapitala, in sklad HFSF ne bo izplačal niti enega eura, saj bodo vse nove delnice vpisali zasebni vlagatelji. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da se lahko omejitve prejemkov ukinejo po odplačilu pomoči. Vendar pomoči, vključene v tako zavezo zavarovanja v zvezi z bodočim povečanjem kapitala, ni mogoče odplačati, če zadevna zaveza ni nikoli uveljavljena (saj v tem primeru država skupini ne izplača nobenega denarja). V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da omejitev prejemkov velja za določeno obdobje. Komisija meni, da zaveza Grčije, ki velja do 31. decembra 2017 (tj. tri leta in osem mesecev; konča se eno leto pred koncem obdobja prestrukturiranja), pomeni pravilno uporabo zadnjega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Ker so letni prejemki guvernerja grške centralne banke nižji od omejitve iz drugega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 in ker bo navedena zaveza veljala za celo skupino, Komisija meni, da je zaveza Grčije za primer, da sklad HFSF v okviru načrtovanega povečanja kapitala ne bo vplačal nobenih delnic, skladna s točko 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (405) | Za drugi scenarij, v katerem bi moral sklad HFSF vpisati delnice skupine, se je Grčija zavezala, da bo spremenila zavezo in jo uskladila s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013. Komisija ugotavlja, da bi bilo trajanje omejitve prejemkov v primeru, da bi sklad HFSF vpisal delnice, zaradi ohranitve skladnosti s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 spremenjeno, da bi omejitev veljala do konca obdobja načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, ali do transakcije, enakovredne odplačilu pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej. Skupina ne more odplačati navadnih delnic, zato Komisija sprejema, da se lahko prodaja delnic na sekundarnem trgu z dobičkom šteje za enakovredno odplačilu pomoči. |
| --- | --- |

(405)

Za drugi scenarij, v katerem bi moral sklad HFSF vpisati delnice skupine, se je Grčija zavezala, da bo spremenila zavezo in jo uskladila s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013. Komisija ugotavlja, da bi bilo trajanje omejitve prejemkov v primeru, da bi sklad HFSF vpisal delnice, zaradi ohranitve skladnosti s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 spremenjeno, da bi omejitev veljala do konca obdobja načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, ali do transakcije, enakovredne odplačilu pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej. Skupina ne more odplačati navadnih delnic, zato Komisija sprejema, da se lahko prodaja delnic na sekundarnem trgu z dobičkom šteje za enakovredno odplačilu pomoči.

| (406) | Zaveza Grčije za omejitev prejemkov je v obeh scenarijih skladna z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(406)

Zaveza Grčije za omejitev prejemkov je v obeh scenarijih skladna z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (407) | Kar zadeva nadomestilo državi, Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 zahteva, da se nove delnice izdajo po diskontirani tržni ceni po prilagoditvi za učinek slabitve. Komisija ugotavlja, da je namen navedene zahteve zagotoviti, da država dobi ustrezno nadomestilo za svoj delež v skupini in da se ustrezno zmanjša delež starih delničarjev. V primeru ukrepa C je država glavni delničar skupine, saj ima v lasti več kot 90 % delnic. Zato bi prevelik odbitek tržne cene znižal nadomestilo državi za ukrep B4 in bi lahko pomenil pomoč vlagateljem, če bi odbitek podcenjeval vrednost skupine. Da bi se to preprečilo, vpisna cena ne sme biti nižja od najnižje cene, določene na podlagi dveh ocen neodvisnih ceniteljev. Podrobne ureditve določanja cen tako ščitijo sklad HFSF pred prevelikim učinkom slabitve zaradi novih vlagateljev in hkrati zagotavljajo, da bo sklad nove delnice vpisal po ceni, ki izraža vrednost skupine. V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da se lahko nove delnice izdajo z odbitkom trenutne tržne cene, manjšim od tistega, predvidenega v Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011, in meni, da je najnižja cena sprejemljiva. |
| --- | --- |

(407)

Kar zadeva nadomestilo državi, Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 zahteva, da se nove delnice izdajo po diskontirani tržni ceni po prilagoditvi za učinek slabitve. Komisija ugotavlja, da je namen navedene zahteve zagotoviti, da država dobi ustrezno nadomestilo za svoj delež v skupini in da se ustrezno zmanjša delež starih delničarjev. V primeru ukrepa C je država glavni delničar skupine, saj ima v lasti več kot 90 % delnic. Zato bi prevelik odbitek tržne cene znižal nadomestilo državi za ukrep B4 in bi lahko pomenil pomoč vlagateljem, če bi odbitek podcenjeval vrednost skupine. Da bi se to preprečilo, vpisna cena ne sme biti nižja od najnižje cene, določene na podlagi dveh ocen neodvisnih ceniteljev. Podrobne ureditve določanja cen tako ščitijo sklad HFSF pred prevelikim učinkom slabitve zaradi novih vlagateljev in hkrati zagotavljajo, da bo sklad nove delnice vpisal po ceni, ki izraža vrednost skupine. V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da se lahko nove delnice izdajo z odbitkom trenutne tržne cene, manjšim od tistega, predvidenega v Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011, in meni, da je najnižja cena sprejemljiva.

| (408) | Če bi se delnice izdale po višji ceni, bi to lahko zasebne vlagatelje odvrnilo od udeležbe pri povečanju delniškega kapitala in s tem omejilo zbiranje zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

(408)

Če bi se delnice izdale po višji ceni, bi to lahko zasebne vlagatelje odvrnilo od udeležbe pri povečanju delniškega kapitala in s tem omejilo zbiranje zasebnega kapitala.

| (409) | Zato Komisija meni, da je raven lastnega prispevka in porazdelitve bremena ustrezna za ukrep C. |
| --- | --- |

(409)

Zato Komisija meni, da je raven lastnega prispevka in porazdelitve bremena ustrezna za ukrep C.

7.6.3.3   Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena

| (410) | Komisija ugotavlja, da sta lastni prispevek in porazdelitev bremena v obliki prodaje premoženja v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, veliko nižja od ravni, ki jih Komisija običajno šteje za zadostne. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, na podlagi katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(410)

Komisija ugotavlja, da sta lastni prispevek in porazdelitev bremena v obliki prodaje premoženja v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, veliko nižja od ravni, ki jih Komisija običajno šteje za zadostne. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, na podlagi katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.

| (411) | Kar zadeva ukrep C, je načrt prestrukturiranja skladen tudi z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(411)

Kar zadeva ukrep C, je načrt prestrukturiranja skladen tudi z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.

7.6.4   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (412) | Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

(412)

Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.

| (413) | V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo imela finančna institucija po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela znesek kapitala, enak 16 odstotkom njene tveganju prilagojene aktive (če se ukrep C ne upošteva). Z ukrepom C skupina dobi zavezo za vložitev dodatnih 2 864 milijard EUR, s čimer se bo skupna finančna pomoč povečala na 23,7 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine. Skupina je poleg kapitalske podpore dobila tudi likvidnostno podporo. Skupina je dobila likvidnostna jamstva, ki so 15. aprila 2011 znašala 13 600 milijonov EUR, 30. novembra 2013 pa 13 932 milijonov EUR, kar je enako 17 odstotkom bilance stanja skupine na isti datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, ki je 31. decembra 2012 znašala 12 milijard EUR, kar je enako 18 odstotkom bilance stanja skupine na navedeni datum. Potreba po izvedbi ukrepov za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence je torej utemeljena, saj je navedeni znesek pomoči razmeroma velik. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 znašal 17 % za posojila in 12 % za vloge. Prevzema bank New TT Bank in Nea Proton Bank sta povečala tržni delež skupine, ki je septembra 2013 znašal 20,7 % za posojila in 18,8 % za vloge (153). |
| --- | --- |

(413)

V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo imela finančna institucija po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela znesek kapitala, enak 16 odstotkom njene tveganju prilagojene aktive (če se ukrep C ne upošteva). Z ukrepom C skupina dobi zavezo za vložitev dodatnih 2 864 milijard EUR, s čimer se bo skupna finančna pomoč povečala na 23,7 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine. Skupina je poleg kapitalske podpore dobila tudi likvidnostno podporo. Skupina je dobila likvidnostna jamstva, ki so 15. aprila 2011 znašala 13 600 milijonov EUR, 30. novembra 2013 pa 13 932 milijonov EUR, kar je enako 17 odstotkom bilance stanja skupine na isti datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, ki je 31. decembra 2012 znašala 12 milijard EUR, kar je enako 18 odstotkom bilance stanja skupine na navedeni datum. Potreba po izvedbi ukrepov za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence je torej utemeljena, saj je navedeni znesek pomoči razmeroma velik. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 znašal 17 % za posojila in 12 % za vloge. Prevzema bank New TT Bank in Nea Proton Bank sta povečala tržni delež skupine, ki je septembra 2013 znašal 20,7 % za posojila in 18,8 % za vloge (153).

| (414) | Komisija opozarja, da težave skupine izvirajo predvsem iz zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj se zdi, da skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči ne predvideva zmanjšanja bilančne vsote in posojil v Grčiji. |
| --- | --- |

(414)

Komisija opozarja, da težave skupine izvirajo predvsem iz zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj se zdi, da skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči ne predvideva zmanjšanja bilančne vsote in posojil v Grčiji.

| (415) | Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile, da nadaljuje svoje bančne dejavnosti na tujih trgih in svoje zavarovalniške dejavnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(415)

Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile, da nadaljuje svoje bančne dejavnosti na tujih trgih in svoje zavarovalniške dejavnosti v Grčiji.

| (416) | V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je skupina poleg zmanjšanja zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja sprejela zaveze, da bo do [...] prodala svoje zavarovalniške dejavnosti in do 31. decembra 2018 zmanjšala obseg svojih mednarodnih sredstev, kar bo verjetno vključevalo nadaljnje odprodaje v [...] in [...], ter da pomoči ne bo uporabila za financiranje rasti navedenih podjetij. Komisija dejstvo, da bo zmanjšanje tuje aktive večje, če bo sklad HFSF v okviru ukrepa C skupini plačal dodatno finančno pomoč, ki presega 1 milijardo EUR, šteje za sorazmerno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 295, bi bila v primeru takega plačila pomoč bolj izkrivljajoča kot sama zaveza za udeležbo pri povečanju kapitala. Če pa bi bil dodaten kapitalski vložek nižji od 1 milijarde EUR, bi to pomenilo večjo udeležbo zasebnih vlagateljev, ki bi v tem primeru vložili vsaj 1,5 milijarde EUR. Poleg tega bi velika udeležba zasebnih vlagateljev pomenila dodatno porazdelitev bremena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 388. V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da se pri oceni ukrepov za porazdelitev bremena upoštevata tako plačilo za prejeto državno pomoč kot stopnja porazdelitve bremena. Tako bo dodatno izkrivljanje konkurence ostalo omejeno, če bo sklad HFSF vložil manj kot 1 milijardo EUR. |
| --- | --- |

(416)

V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je skupina poleg zmanjšanja zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja sprejela zaveze, da bo do [...] prodala svoje zavarovalniške dejavnosti in do 31. decembra 2018 zmanjšala obseg svojih mednarodnih sredstev, kar bo verjetno vključevalo nadaljnje odprodaje v [...] in [...], ter da pomoči ne bo uporabila za financiranje rasti navedenih podjetij. Komisija dejstvo, da bo zmanjšanje tuje aktive večje, če bo sklad HFSF v okviru ukrepa C skupini plačal dodatno finančno pomoč, ki presega 1 milijardo EUR, šteje za sorazmerno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 295, bi bila v primeru takega plačila pomoč bolj izkrivljajoča kot sama zaveza za udeležbo pri povečanju kapitala. Če pa bi bil dodaten kapitalski vložek nižji od 1 milijarde EUR, bi to pomenilo večjo udeležbo zasebnih vlagateljev, ki bi v tem primeru vložili vsaj 1,5 milijarde EUR. Poleg tega bi velika udeležba zasebnih vlagateljev pomenila dodatno porazdelitev bremena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 388. V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da se pri oceni ukrepov za porazdelitev bremena upoštevata tako plačilo za prejeto državno pomoč kot stopnja porazdelitve bremena. Tako bo dodatno izkrivljanje konkurence ostalo omejeno, če bo sklad HFSF vložil manj kot 1 milijardo EUR.

| (417) | Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne za rast podjetij, na primer tistih v tujini. |
| --- | --- |

(417)

Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne za rast podjetij, na primer tistih v tujini.

| (418) | Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke. |
| --- | --- |

(418)

Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.

| (419) | Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(419)

Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.

7.7   SPREMLJANJE

| (420) | V skladu z oddelkom 5 Sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah (154), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala po odobritvi Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(420)

V skladu z oddelkom 5 Sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah (154), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala po odobritvi Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (421) | Komisija ugotavlja, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) in SA.31155 (2013/C) (2013/NN) s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj jih je izvajala pred njihovo uradno priglasitvijo. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz Sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(421)

Komisija ugotavlja, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) in SA.31155 (2013/C) (2013/NN) s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj jih je izvajala pred njihovo uradno priglasitvijo. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz Sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslednji ukrepi, ki jih izvaja ali načrtuje Grčija, so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:

| (a) | izredna likvidnostna pomoč, ki sta jo skupini Eurobank Ergasias SA. (v nadaljnjem besedilu: skupina Eurobank) zagotovila grška centralna banka in zajamčila Helenska republika (ukrep L2); |
| --- | --- |

(a)

izredna likvidnostna pomoč, ki sta jo skupini Eurobank Ergasias SA. (v nadaljnjem besedilu: skupina Eurobank) zagotovila grška centralna banka in zajamčila Helenska republika (ukrep L2);

| (b) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki je bila decembra 2012 dodeljena skupini Eurobank v okviru grškega sklada za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2); |
| --- | --- |

(b)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki je bila decembra 2012 dodeljena skupini Eurobank v okviru grškega sklada za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);

| (c) | pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3); |
| --- | --- |

(c)

pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);

| (d) | dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4); |
| --- | --- |

(d)

dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);

| (e) | zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF dodelil po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C); |
| --- | --- |

(e)

zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF dodelil po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);

| (f) | kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3). |
| --- | --- |

(f)

kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3).

2.   V skladu z načrtom prestrukturiranja, povezanim s skupino Eurobank (Eurobank Ergasias S.A z vsemi njenimi podružnicami (grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja)), ki je bil predložen 16. aprila 2014, in zavezami, ki jih je Grčija zagotovila 16. aprila 2014, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:

| (a) | kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR, ki ga je maja 2009 Grčija dodelila skupini Eurobank v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A); |
| --- | --- |

(a)

kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR, ki ga je maja 2009 Grčija dodelila skupini Eurobank v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);

| (b) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 skupini Eurobank zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 12 milijard EUR od 31. decembra 2012 (ukrep L2); |
| --- | --- |

(b)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 skupini Eurobank zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 12 milijard EUR od 31. decembra 2012 (ukrep L2);

| (c) | prva premostitvena dokapitalizacija v višini 3 970 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B1); |
| --- | --- |

(c)

prva premostitvena dokapitalizacija v višini 3 970 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B1);

| (d) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki jo je bila decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B2); |
| --- | --- |

(d)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki jo je bila decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B2);

| (e) | pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3); |
| --- | --- |

(e)

pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);

| (f) | dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4); |
| --- | --- |

(f)

dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);

| (g) | zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je skupini Eurobank dodelil sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C); |
| --- | --- |

(g)

zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je skupini Eurobank dodelil sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);

| (h) | kapitalski vložek v višini 80 milijonov evrov, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1); |
| --- | --- |

(h)

kapitalski vložek v višini 80 milijonov evrov, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1);

| (i) | financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 1 121,6 milijona EUR s strani grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (sklad HDIGF) in sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, oktobra 2011 in maja 2012 (ukrep NP1); |
| --- | --- |

(i)

financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 1 121,6 milijona EUR s strani grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (sklad HDIGF) in sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, oktobra 2011 in maja 2012 (ukrep NP1);

| (j) | skupni kapitalski vložek v višini 515 milijonov EUR, ki ga je bila oktobra 2011, februarja 2012, avgusta 2012 in decembra 2012 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP2); |
| --- | --- |

(j)

skupni kapitalski vložek v višini 515 milijonov EUR, ki ga je bila oktobra 2011, februarja 2012, avgusta 2012 in decembra 2012 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP2);

| (k) | kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3); |
| --- | --- |

(k)

kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3);

| (l) | financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 677 milijonov EUR s strani skladov HDIGF in HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke T Bank na banko Hellenic Postbank (TT Bank), decembra 2011 in februarja 2013 (ukrep T); |
| --- | --- |

(l)

financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 677 milijonov EUR s strani skladov HDIGF in HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke T Bank na banko Hellenic Postbank (TT Bank), decembra 2011 in februarja 2013 (ukrep T);

| (m) | kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki TT Bank (ukrep TT); |
| --- | --- |

(m)

kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki TT Bank (ukrep TT);

| (n) | financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 3 732,6 milijona EUR s strani sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke TT na banko New Hellenic Postbank (New TT Bank), januarja in junija 2013 (ukrep NTT1); |
| --- | --- |

(n)

financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 3 732,6 milijona EUR s strani sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke TT na banko New Hellenic Postbank (New TT Bank), januarja in junija 2013 (ukrep NTT1);

| (o) | kapitalski vložek v višini 500 milijonov EUR, ki ga je 29. januarja 2013 banki New TT Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NTT2). |
| --- | --- |

(o)

kapitalski vložek v višini 500 milijonov EUR, ki ga je 29. januarja 2013 banki New TT Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NTT2).

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 29. aprila 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o državni pomoči SA. 34825 (2012/C) (ex 2012/NN) – Dokapitalizacija banke EFG Eurobank iz grškega sklada za finančno stabilnost (UL C 359, 21.11.2012, str. 31), Sklep Komisije z dne 26. julija 2012 o državni pomoči SA. 34488 (2012/C) (ex 2012/NN) – Pomoč banki Nea Proton Bank z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke Nea Proton Bank ter začetek formalne preiskave (UL C 357, 20.11.2012, str. 26), Sklep Komisije z dne 6. maja 2013 o državni pomoči SA. 31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/NN) – Državna pomoč banki Hellenic Postbank S.A. z ustvarjanjem in kapitalizacijo premostitvene banke „New Hellenic Postbank S.A.“ (UL C 190, 29.6.2013, str. 70).

1

New Hellenic Postbank S.A.

(2)  Eurobank Ergasias S.A z vsemi njenimi podružnicami (grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja).

2

(3)  Izraz „skupina“ se nanaša na skupino Eurobank Group.

3

(4)  Odločba Komisije z dne 19. novembra 2008 o državni pomoči N 560/08 „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 125, 5.6.2009, str. 6). Dodeljena ji je bila številka SA.26678 (N 560/08). Navedena shema je bila nato podaljšana in spremenjena, kot je opisano v opombi 6.

4

Support Measures for the Credit Institutions in Greece

(5)  Na letni skupščini dne 29. junija 2012 je bilo ime banke EFG Eurobank Ergasias S.A. spremenjeno v Eurobank Ergasias S.A.

5

(6)  Grčija je 2. septembra 2009 priglasila vrsto sprememb ukrepov podpore in podaljšanje do 31. decembra 2009, ki so bili odobreni 18. septembra 2009 (glej odločbo Komisije z dne 18. septembra 2009 o državni pomoči N 504/09 „Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje in sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 264, 6.11.2009, str. 3)). Komisija je 25. januarja 2010 odobrila drugo podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2010 (glej odločbo Komisije z dne 25. januarja 2010 o državni pomoči N 690/09 „Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 57, 9.3.2010, str. 4)). Komisija je 30. junija 2010 odobrila več sprememb ukrepov podpore in podaljšanje do 31. decembra 2010 (glej odločbo Komisije z dne 30. junija 2010 o državni pomoči N 260/10 „Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 238, 3.9.2010, str. 1)). Komisija je 21. decembra 2010 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2011 (glej odločbo Komisije z dne 21. decembra 2010 o državni pomoči SA 31998 (2010/N) „Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece“ (Četrto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 53, 19.2.2011, str. 1)). Komisija je 4. aprila 2011 odobrila spremembo (glej odločbo Komisije z dne 4. aprila 2011 o državni pomoči SA.32767 (11/N) „Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 164, 2.6.2011, str. 5)). Komisija je 27. junija 2011 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2011 (glej odločbo Komisije z dne 27. junija 2011 o državni pomoči SA.33153 (11/N) „Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece“ (Peto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 274, 17.9.2011, str. 3)). Komisija je 6. februarja 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2012 (glej odločbo Komisije z dne 6. februarja 2012 o državni pomoči SA.34149 (11/N) „Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Šesto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 101, 4.4.2012, str. 1)). Komisija je 6. julija 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2012 (glej odločbo Komisije z dne 6. julija 2012 o državni pomoči SA.35002 (12/N) – Grčija „Prolongation of the Support Scheme for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje podpornega programa za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 77, 15.3.2013, str. 12)). Komisija je 22. januarja 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2013 (glej odločbo Komisije z dne 22. januarja 2013 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA.35999 (12/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 162, 7.6.2013, str. 3)). Komisija je 25. julija 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 31. decembra 2013 (glej odločbo Komisije z dne 25. julija 2013 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA.36956 (2013/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji), še ni objavljena. Komisija je 14. januarja 2014 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2014 (glej odločbo Komisije z dne 14. januarja 2014 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA. 37958 (2013/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji), še ni objavljena.

6

Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece

Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece

Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Support Scheme for the Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece

(7)  Glej Sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o državni pomoči SA. 34825 (2012/C), „Dokapitalizacija banke EFG Eurobank iz grškega sklada za finančno stabilnost“ (UL C 359, 21.11.2012, str. 31).

7

(8)  Sporočilo za javnost sklada HFSF z dne 24. decembra 2012 je na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

8

(9)  Priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.34825 (2014/NN).

9

(10)  UL C 357, 20.11.2012, str. 26.

10

(11)  UL C 190, 29.6.2013, str. 70.

11

(12)  Likvidnostna vrzel je bila ponovno ocenjena pozneje in v skladu s sklepom 11/1/
  21.5.2013 odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke je na koncu znašala 3 732,6 milijona EUR.

12

(13)  Likvidnostna vrzel pomeni razliko med vrednostjo sredstev, prenesenih na novo banko, in nominalno vrednostjo obveznosti, ki so bile nanjo prenesene.

13

(14)  Generalni direktorat Evropske komisije za gospodarske in finančne zadeve. Drugi program gospodarskega prilagajanja za Grčijo – marec 2012, str. 17, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

14

Drugi program gospodarskega prilagajanja za Grčijo – marec 2012

(15)  Glej oddelek II „The restructuring of the Greek Sovereign Debt“ poročila Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Prestrukturiranje grškega državnega dolga, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), grška centralna banka, december 2012, na voljo na spletni strani http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector

(16)  Sporočilo za javnost finančnega ministrstva z dne 9. marca 2012, na voljo na spletni strani:http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke je eden od deležev regulatornega kapitala, ki ga na podlagi direktive o kapitalskih zahtevah spremlja nadzornik.

17

(18)  Glej opombo 14, str. 106.

18

(19)  Glej opombo 15.

19

(20)  Glej opombo 14, str. 104.

20

(21)  Glej opombo 15.

21

(22)  Eurosistem, osrednji bančni sistem euroobmočja, sestavljajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke držav članic.

22

(23)  Sporočilo za javnost finančnega ministrstva z dne 3. decembra 2012, na voljo na spletni strani:hhttp://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Zaradi odkupa lastnega dolga po ceni, ki je bila precej pod nominalno vrednostjo, se je dolg Grčije znatno zmanjšal.

23

(24)  Če tak odkup ne bi bil izveden, se bi lahko tržna vrednost navedenih obveznic povečala v skladu z razvojem tržnih parametrov, kot so obrestne mere in verjetnost neplačila Grčije.

24

(25)  Vključno s pričakovano izgubo iz naslova izdajanja novih posojil v Grčiji v obdobju od junija 2013 do decembra 2016.

25

(26)  Učinek napovedi kreditne izgube za tuje tveganje se je izračunal po obračunu tujih davkov in ob upoštevanju zavez, ki jih je v zadevnem času Grčija dala Komisiji glede odprodaj.

26

(27)  Rezervacije banke NBG za izgube iz posojil junija 2013 pred rezervacijami bank FBB in Probank.

27

(28)  Rezervacije skupine Eurobank za izgube iz posojil junija 2013 pred rezervacijami bank New Hellenic Postbank in New Proton Bank, ki ju je skupina prevzela avgusta 2013.

28

(29)  http://www.eurobank.gr/online/home/generic.aspx?id = 323&mid = 347&lang = en

29

(30)  Glej preglednico 2.

30

(31)  Navedeni zneski lastniškega kapitala za leta 2010, 2011 in 2012 vključujejo prednostne delnice v višini 950 milijonov EUR, ki jih je Grčija dodelila leta 2009; navedeni zneski ne vključujejo obeh premostitvenih dokapitalizacij v višini 5 311 milijonov EUR, ki ju je skupina prejela leta 2012. Podatek o lastniškem kapitalu za 31. december 2013 vključuje dokapitalizacijo iz maja 2013 (med katero sta bili obe premostitveni dokapitalizaciji pretvorjeni v navadne delnice).

31

(32)  Glej preglednico 2.

32

(33)  Zaupne informacije.

33

(34)  Prvotni načrt za zbiranje kapitala je bil manj ambiciozen, saj je skupina načrtovala ohranitev precejšnje prisotnosti v [...], zavezala pa se je le k odprodaji [...] % odvisne zavarovalnice.

34

(35)  Odločba 20/3/
  9.10.2011 odbora za kredite in zavarovanja grške centralne banke.

35

(36)  Odločba 9250/9.10.2011 finančnega ministra o ustanovitvi začasne kreditne institucije z imenom „Nea Proton Bank S.A.“ (grški vladni uradni list FEK B’ 2246/2011).

36

(37)  Začetni delniški kapital je bil v skladu z ministrsko odločbo z dne 9. oktobra 2011 plačan v dveh obrokih; 9. oktobra 2011 je bilo plačanih 220 milijonov EUR, 3. februarja 2012 pa 30 milijonov EUR. Glej sklad HFSF, Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012 (Letno finančno poročilo za obdobje od 1.1.2012 do 31.12.2012), avgust 2013, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

37

Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012

(38)  Tveganju prilagojena aktiva je regulatorni agregat, ki meri izpostavljenost finančne institucije tveganju; uporabljajo ga nadzorniki pri spremljanju kapitalske ustreznosti finančnih institucij.

38

Tveganju prilagojena aktiva

(39)  Glej odstavek 9 člena 63E zakona št. 3601/2007.

39

(40)  Odločba 7/3/
  18.1.2013 odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke.

40

(41)  Odločba št. 2124/B95/18.1.2013 finančnega ministra o ustanovitvi začasne kreditne institucije z imenom „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (grški vladni uradni list FEK B’ 74/2013).

41

(42)  Priloga 1, člen 1 ιγ (13) ministrske odločbe 2124/B95/2013.

42

(43)  Družba Deloitte je izvedla oceno neto vrednosti sredstev banke New TT Bank na dan 30. avgusta 2013, sklad HFSF pa je 15. novembra 2013 skupini izplačal 54,9 milijona EUR v denarnih sredstvih, kot je navedeno v poročilu o dejavnostih grškega sklada za finančno stabilnost za obdobje julij–december 2013, str. 2, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

43

(44)  Končno število delnic, ki jih je prejel sklad HFSF, se je določilo na podlagi cene, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja, ki so jo delnice skupine dosegle na borzi v Atenah v desetih delovnih dneh pred datumom izredne generalne skupščine (najmanjše število delnic je bilo določeno na 1 418 750 000). Glej opombo 31.

44

(45)  V skladu s poročilom o delovanju ukrepa jamstva in ukrepa obligacijskih posojil, ki ga je ministrstvo za finance predložilo 13. decembra 2013.

45

(46)  950 milijonov EUR je znesek brez stroškov. Znesek je znašal 950,125 milijona EUR. Glej Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009 (Letno finančno poročilo za leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2009) skupine Eurobank, str. 6, na voljo na spletni strani: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/REPORTSITE%202009Final1.pdf

46

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009

(47)  V skladu z dopisom grške centralne banke z dne 7. novembra 2011„jamstva veljajo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči (ELA)“.

47

(48)  Informacije je predložila grška centralna banka dne 7. aprila 2014.

48

(49)  Sporazum o obdobju pred vpisom je določal: „Dejansko tveganje, ki se izplača skupini, vključuje obveznice instrumenta EFSF in vsa izplačila kupona ter natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v obdobju od izdaje obveznic do pretvorbe predplačila v delniški kapital in druge konvertibilne finančne instrumente, kot je določeno v tem dokumentu.“

49

(50)  Glej preglednico 3.

50

(51)  Objava skupine Eurobank z dne 30. aprila 2013 o sklepih izredne generalne skupščine delničarjev skupine z dne 30. aprila 2013, na voljo na spletni strani: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/ΑΠΟΦΑΣΕΙΣ%20ΕΓΣ%2030%204 %202013_ENG(FINAL).pdf

51

(52)  Glej uvodno izjavo 57.

52

(53)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EGM_12042014_RESOLUTIONSVOTING_RESULTS_ENG(FINAL).pdf

53

(54)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Capital_increase_ENG_(04042014)_FINAL.pdf

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf

55

(56)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Commitment_Letter_ENG.pdf

56

(57)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/PRICE_RANGE_ENG_FINAL.pdf

57

(58)  Odločba 2/3/
  9.4.2012 odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke.

58

(59)  Preostali znesek je plačal sklad HFSF, saj je v skladu s členom 9(12) zakona št. 4051/2012 po potrebi nadomestil sklad HDIGF pri pokrivanju likvidnostne vrzeli z dne 29. februarja 2012.

59

(60)  Glej uvodno izjavo 53.

60

(61)  Ukrep je bil v sklepu Komisije z dne 16. maja 2012 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA. 34115 (12/NN) – Grčija, „Resolution of T-Bank“ (Reševanje banke T Bank) (v nadaljnjem besedilu: sklep o banki T Bank) (UL C 284, 20.9.2012, str. 9) in sklepu o začetku postopka za banko New TT ocenjen kot državna pomoč, ki koristi dejavnostim banke T Bank, prenesenim na banko TT Bank.

61

(62)  V skladu z odločbo 26/2/
  17.12.2011 odbora za kredite in zavarovanja grške centralne banke je bila prvotna likvidnostna vrzel ocenjena na 700 milijonov EUR.

62

(63)  Odločba 2/1/
  9.4.2012 odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke.

63

(64)  Glej opombo 53.

64

(65)  Glede zneska v višini 227 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF plačal banki New TT Bank, je bilo v odločbi odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke z dne 3. maja 2012 določeno, da mora sklad HFSF v skladu s členom 9(12) zakona št. 4051/2012 namesto sklada HDIGF ob novih plačati tudi odprte obveznosti sklada HDIGF, ki do uzakonitve zakona št. 4051/2012 dne 29. februarja 2012 ne bi bile poravnane. Sklad HFSF je zato pri državnem svetu vložil predlog za razglasitev ničnosti zadevne odločbe grške centralne banke. Banka New TT Bank se je zato skladu HFSF z dopisom z dne 11. februarja 2013 zavezala, da bo skladu v primeru odločitve Sodišča v njegovo korist vrnila znesek v višini 227 milijonov EUR. Glej opombo 31, str. 6 in 48.

65

(66)  V skladu z odločbo 7/1/
  18.1.2013 odbora za kredite in zavarovanja grške centralne banke je bila prvotna likvidnostna vrzel ocenjena na približno 4 096 milijonov EUR.

66

(67)  Odločba 11/1/
  21.5.2013 odbora za ukrepe reševanja grške centralne banke.

67

(68)  Banka EFG Eurobank, Letno poročilo 2010, str. 9, na voljo na spletni strani: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FIN%20AR%202010%20en.pdf

68

(69)  Načrt prestrukturiranja, str. 50, na podlagi neto posojil.

69

(70)  Načrt prestrukturiranja, str. 62–63.

70

(71)  Načrt prestrukturiranja, str. 64 (številke za leto 2012 na pro-forma osnovi).

71

(72)  Stališča skupine z dne 10. septembra 2013.

72

(73)  Načrt prestrukturiranja, str. 64.

73

(74)  Načrt prestrukturiranja, str. 61.

74

(75)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja, ki je bil Komisiji priglašen 16. aprila 2014.

75

(76)  Načrt prestrukturiranja, str. 76.

76

(77)  Glej opombo 69.

77

(78)  Načrt prestrukturiranja, str. 62.

78

(79)  Načrt prestrukturiranja, str. 51.

79

(80)  Glej opombo 68.

80

(81)  Glej opombo 72.

81

(82)  Neto rezultati grških dejavnosti bodo leta 2015 postali pozitivni, saj bodo zadevne dejavnosti leta 2015, 2016, 2017 oziroma 2018 prinesle 20 milijonov EUR, 304 milijonov EUR, 471 milijonov EUR oziroma 554 milijonov EUR dobička.

82

(83)  Glej opombo 68.

83

(84)  Podatki, ki jih je skupina predložila 9. maja 2013.

84

(85)  Skupina se ni zavezala, da bo izvedla točno ta določeni program odprodaje in se lahko, kot je opisano v Prilogi, odloči za izbiro drugačne strategije za doseganje splošnega cilja.

85

(86)  Glej opombo 68.

86

(87)  Glej opombo 68.

87

(88)  Objava skupine Eurobank z dne 19. junija 2013, na voljo na spletni strani: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EuproVeryFinalEnglish_190613.pdf

88

(89)  Objava rezultatov pozivov k javni ponudbi obstoječih vrednostnih papirjev prvega in nižjega drugega reda, 20. februar 2013, na voljo na spletni strani http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Harper%20-%20Final%20Results%20Press%20Release%20_Eng.pdf

89

(90)  Izvedba upravljanja obveznosti, na voljo na spletni strani http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press%20Release_Offer%20Results_ENGLISH.pdf, in poročilo o dejavnostih grškega sklada za finančno stabilnost za obdobje januar–junij 2013, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

90

(91)  Glej konsolidirana računovodska izkaza za leti 2011 in 2013.

91

(92)  Glej zaveze v poglavju II Priloge.

92

(93)  Glej opombo 85.

93

(94)  Glej opombo 85.

94

(95)  Glej opombo 85.

95

(96)  Glej zaveze v oddelku A poglavja III Priloge.

96

(97)  Glej opombo 89.

97

(98)  Glej opombo 89.

98

(99)  Glej zaveze v oddelku C poglavja III Priloge.

99

(100)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

100

(101)  Uvodna izjava 59 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.

101

(102)  Uvodna izjava 63 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.

102

(103)  Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2).

103

(104)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

104

(105)  Uvodna izjava 73 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

105

(106)  Uvodna izjavi 75 in 77 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

106

(107)  Sklep Komisije z dne 16. maja 2012 o državni pomoči SA.34115 (12/NN) „Resolution of T Bank“ (Reševanje banke T Bank) (UL C 284, 20.9.2012, str. 6).

107

(108)  Uvodna izjava 83 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

108

(109)  Uvodni izjavi 88 in 89 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

109

(110)  Uvodna izjava 103 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

110

(111)  Uvodna izjava 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

111

(112)  Uvodna izjava 107 sklepa o začetku postopka za banko New TT.

112

(113)  Glej opombi 4 in 6.

113

(114)  Ponudba hedge sklada ni bila skladna s pismom o postopku sklada HFSF. Pogojevala je izvedbo skrbnega pregleda, za katerega je sklad zahteval dodatni čas, vendar ta zahteva ni bila združljiva z rokom iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah. V ponudbi so bila zahtevana tudi znatna zastopanja in jamstva, hedge sklad pa je dodal omejitev zneska dodatnega kapitala v višini 25 milijonov EUR, ki ga je bil pripravljen po potrebi vložiti, vendar samo v enem letu.

114

(115)  Glej tudi uvodno izjavo 82 Sklepa Komisije o državni pomoči SA. 34053 (12/N) z dne 28. novembra 2012 – „Recapitalisation and Restructuring of Banco de Valencia S.A. – Spain“ (Dokapitalizacija s strani Španije in prestrukturiranje banke Banco de Valencia S.A) (UL C 75, 14.3.2013, str. 1).

115

(116)  Glej Sklep Komisije z dne 25. januarja 2010 v zadevi o državni pomoči NN19/2009 – „Restructuring aid to Dunfermline Building Society“ (Pomoč za prestrukturiranje za Dunfermline Building Society) (UL C 101, 20.4.2010, str. 7), uvodna izjava 47; Sklep Komisije z dne 25. oktobra 2010 v zadevi o državni pomoči N 560/2009 – „Aid for the liquidation of Fionia Bank“ (Pomoč za likvidacijo banke Fionia bank) (UL C 76, 26.3.2011, str. 3), uvodna izjava 55; Sklep Komisije z dne 8. novembra 2010 v zadevi o državni pomoči N 392/2010 – „Restructuring of CajaSur“ (Prestrukturiranje banke CajaSur) (UL C 357, 30.12.2010, str. 12), uvodna izjava 52.

116

(117)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

117

(118)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1.).

118

(119)  Glej opombi 9 in 11.

119

(120)  Glej opombo 96.

120

(121)  Glej opombo 97.

121

(122)  Letno finančno poročilo za daljše časovno obdobje od 9. oktobra 2011 do 31. decembra 2012, v skladu s katerim je tveganju prilagojena aktiva na dan 31. decembra 2012 znašala 775,62 milijona EUR.

122

(123)  Glej opombo 4.

123

(124)  Število delnic je bilo določeno na podlagi cene, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja, ki jo je delnica skupine dosegla na borzi v Atenah v desetih delovnih dneh pred datumom izredne generalne skupščine delničarjev (najmanjše število delnic je bilo določeno na najmanj 1 418,75 milijona). Glej opombo 31, str. 14 in 56. Ker je bila tržna cena, izračunana na podlagi povprečja obsega trgovanja, v tem obdobju višja od 0,48 EUR, je sklad HFSF prejel najmanjše število delnic, to je 1 418,75 milijona po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico. 0,48 EUR × 1 418,75 milijona = 681 milijonov EUR, tj. plačilo skupine skladu HFSF.

124

(125)  Glej opombo 96.

125

(126)  Glej opombo 97.

126

(127)  Glej opombo 2.

127

(128)  Sklad HFSF, poročilo o dejavnostih grškega sklada za finančno stabilnost za obdobje januar–junij 2013: „Eden izmed pogojev v zvezi s ciljnim znižanjem operativnih stroškov v banki New Hellenic Post Bank po njeni ustanovitvi je bilo zmanjšanje števila zaposlenih s shemo prostovoljnega predčasnega upokojevanja. [...] 605 zaposlenih je sprejelo ponujene ‚pakete odpovedi‘, pri čemer je skupni znesek sheme znašal približno 35,7 milijona EUR“, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

128

(129)  Glej opombo 4.

129

(130)  Skupina Eurobank, „Predlagana povezava banke New Hellenic Postbank s skupino Eurobank“, 16. maj 2013.

130

(131)  Glej opombi 4 in 6.

131

(132)  Glej uvodno izjavo 36 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.

132

(133)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Pillar_3_2013_Final%20Values_2_310313.pdf

133

(134)  Glej uvodno izjavo 285 tega sklepa v zvezi z ukrepom B3.

134

(135)  Opozoriti je treba tudi, da je Grčija skupini dodelila pomoč v okviru programa pomoči grškim bankam, ki ga je Komisija odobrila na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, in iz sklada HFSF, katerega ustanovitev je bila prav tako odobrena z odločbo Komisije.

135

(136)  Glej opombi 4 in 3.

136

(137)  Glej uvodno izjavo 41 Odločbe Komisije z dne 10. oktobra 2008 v zadevi NN 51/2008, Jamstvena shema za banke na Danskem (UL C 273, 28.10.2008, str. 1).

137

(138)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FY2012%20Results%20Press%20Release.pdf

138

(139)  Glej uvodno izjavo 72: natečene obresti se štejejo kot dodaten prispevek sklada HFSF in so zato znižale znesek, ki ga je moral sklad plačati skupini za dokapitalizacijo iz pomladi 2013.

139

(140)  Glej tudi oddelek 7.6.1.

140

(141)  Teoretična cena brez pravice do vpisa (TERP) je splošno sprejeta tržna metodologija za količinsko opredelitev učinka slabitve povečanja delniškega kapitala.

141

(142)  Odločba 584/VII/2013 grškega organa za konkurenco, še ni objavljena.

142

(143)  Glej tudi oddelek 7.6.1.

143

(144)  Glej uvodno izjavo 53.

144

(145)  Odločba 578/VII/2013 grškega organa za konkurenco, na voljo na spletni strani: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis715_1_1391497451.pdf

145

(146)  Glej točko 28 Sporočila o prestrukturiranju in uvodno izjavo 320 Sklepa Komisije 2011/823/EU z dne 5. aprila 2011 o ukrepih C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 in N 19/10), ki jih je Nizozemska izvedla za skupino ABN AMRO NV (ustanovljeno po združitvi banke Fortis Bank Nederland in banke ABN AMRO N) (UL L 333, 15.12.2011, str. 1).

146

(147)  Glej uvodno izjavo 106.

147

(148)  Rezultati za celo leto 2013, str. 3: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank_4Q2013_Financial_Results.pdf

148

(149)  Odvisno podjetje [...] od leta 2009 ustvarja izgubo, ima majhen tržni delež (manj kot [...] % za posojila in vloge), visoko razmerje med stroški in prihodki ter veliko likvidnostno vrzel.

149

(150)  Finančne napovedi, navedene v načrtu prestrukturiranja, se razlikujejo od rezultatov testa izjemnih situacij, ki ga je opravila grška centralna banka, saj ta test ni temeljil na enakem sklopu predpostavk in je vključeval dodatne prilagoditve, ki jih je izvedla grška centralna banka.

150

(151)  Glej opombo 85.

151

(152)  Glej opombo 85.

152

(153)  Načrt prestrukturiranja, str. 14.

153

(154)  Glej uvodno izjavo 134.

154

---

PRILOGA

SKUPINA EUROBANK – ZAVEZE HELENSKE REPUBLIKE

Helenska republika zagotovi, da skupina izvaja načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen 16. aprila 2014. Načrt prestrukturiranja temelji na makroekonomskih predpostavkah, ki jih je postavila Evropska komisija („Komisija“) v Dodatku, in regulativnih predpostavkah.

Helenska republika zagotavlja naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so sestavni del načrta prestrukturiranja. Zaveze vključujejo zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze glede prestrukturiranja) in zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti.

Zaveze se začnejo uporabljati z datumom sprejetja sklepa Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: sklep).

Obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018. Zaveze se uporabljajo skozi celotno obdobje prestrukturiranja, razen če posamezna zaveza določa drugače.

To besedilo se razlaga v skladu s sklepom v splošnem okviru prava Unije in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/99.

POGLAVJE I

OPREDELITVE POJMOV

Za namen zavez imajo posamezni izrazi naslednji pomen:

1.   Skupina: Eurobank Ergasias S.A z vsemi njenimi odvisnimi podjetji. Vključuje torej celotno skupino Eurobank z vsemi njenimi grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja.

2.   Ponudba za rast kapitala v bančnem sektorju: ponudba, katere posledica je povečanje deleža regulatornega kapitala skupine, ob upoštevanju vseh ustreznih elementov, zlasti knjiženega dobička/izgube v zvezi s transakcijo in zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi prodaje (po potrebi popravljeno zaradi povečanja tveganju prilagojene aktive, ki izhaja iz preostalih finančnih povezav).

3.   Ponudba za rast kapitala v zavarovalniškem sektorju: ponudba, katere posledica je povečanje deleža regulatornega kapitala skupine. Kakršna koli ponudba nad knjigovodsko vrednostjo zavarovalniške dejavnosti, ki je zabeležena v računovodskih izkazih skupine, se samodejno šteje za ponudbo za rast kapitala.

4.   Zaključek: datum prenosa pravnega naslova družbe za odsvojitev na kupca.

5.   Družba za odsvojitev: vsa podjetja in sredstva, k prodaji katerih se zavezuje skupina.

6.   Datum začetka veljavnosti: datum sprejetja sklepa.

7.   Konec obdobja prestrukturiranja: 31. december 2018.

8.   Tuja aktiva ali negrška aktiva: sredstva, povezana z dejavnostmi strank zunaj Grčije, ne glede na državo, v kateri so sredstva knjižena. Na primer, sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu, vendar so povezana z dejavnostmi strank v Grčiji, niso vključena v področje uporabe te opredelitve. Nasprotno se sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu ali Grčiji, vendar so povezana z dejavnostmi strank v drugih državah jugovzhodne Evrope, štejejo za tujo aktivo in so vključena v področje uporabe te opredelitve.

9.   Tuja podjetja: tuja odvisna podjetja in podružnice skupine iz bančnega in nebančnega sektorja.

10.   Tuja odvisna podjetja: vsa odvisna podjetja skupine iz bančnega in nebančnega sektorja zunaj Grčije.

11.   Grške bančne dejavnosti: grške bančne dejavnosti skupine, ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

12.   Grške nebančne dejavnosti: grške nebančne dejavnosti skupine, ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

13.   Grška odvisna podjetja: vsa grška odvisna podjetja skupine iz bančnega in nebančnega sektorja.

14.   Skrbnik spremljanja: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki so neodvisne od skupine in ki jih je odobrila Komisija ter imenovala skupina; skrbnik spremljanja je pooblaščen za spremljanje skladnosti skupine z zavezami.

15.   Kupec: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki v celoti ali delno prevzame družbo za odsvojitev.

16.   Prodaja: prodaja 100-odstotnega deleža skupine, razen če posamezna zaveza določa drugače.

Za namen zavez lahko ednina teh izrazov vključuje množino (in obratno), razen če zaveze določajo drugače.

POGLAVJE II

ZAVEZE GLEDE PRESTRUKTURIRANJA

1.   Število podružnic v Grčiji: število podružnic v Grčiji 31. decembra 2017 zajema največ [...].

2.   Število zaposlenih v Grčiji: število ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 zajema največ [...].

3.   Skupni stroški v Grčiji: skupni stroški v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 znašajo največ 800 milijonov EUR.

4.   Stroški vlog v Grčiji: skupina z namenom, da bi ponovno vzpostavila donosnost na grškem trgu, ki jo je imela pred oblikovanjem rezervacij, zniža stroške financiranja z znižanjem stroškov vlog, zbranih v Grčiji (vključno s prihranki, vpoglednimi in vezanimi vlogami ter drugimi podobnimi produkti, ki se ponujajo strankam in katerih stroške krije skupina) [...].

5.   Razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji: razmerje med neto posojili in vlogami za grške bančne dejavnosti 31. decembra 2017 zajema največ 115 %. [...]

6.   Podpora za tuja odvisna podjetja: skupina posameznim tujim odvisnim podjetjem, kumulativno od datuma začetka veljavnosti do 30. junija 2018, ne zagotovi dodatnega lastniškega kapitala ali podrejenega kapitala v znesku, višjem od (i) [...] % tveganju prilagojene aktive zadevnega odvisnega podjetja 31. decembra 2012 ali (ii) [...] milijonov EUR. Če skupina namerava vložiti lastniški kapital ali podrejeni dolžniški kapital v tuje odvisno podjetje v znesku, ki je višji od določene mejne vrednosti, mora grške organe zaprositi, da od Komisije zahtevajo sprejetje odločbe o spremembi načrta prestrukturiranja.

[...]

| (a) | [...] |
| --- | --- |

(a)

[...]

| (b) | [...] |
| --- | --- |

(b)

[...]

| (c) | [...] |
| --- | --- |

(c)

[...]

| (d) | [...] |
| --- | --- |

(d)

[...]

| (e) | [...] |
| --- | --- |

(e)

[...]

[...]

7.   Zmanjšanje finančnega vzvoda negrške aktive do 30. junija 2018: skupni obseg portfelja tuje aktive se do 30. junija 2018 zmanjša na največ 8,77 milijarde EUR.

| 7.1 | Če skupina prejme dodatno pomoč, višjo od 1 milijarde EUR in nižjo od priglašenega zneska pomoči, se skupni obseg portfelja tuje aktive do 30. junija 2018 zmanjša na največ 3,5 milijarde EUR. Če se za dosego cilja uporabi prodaja tujih podjetij, se vsaka prodaja zaključi najpozneje 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

7.1

Če skupina prejme dodatno pomoč, višjo od 1 milijarde EUR in nižjo od priglašenega zneska pomoči, se skupni obseg portfelja tuje aktive do 30. junija 2018 zmanjša na največ 3,5 milijarde EUR. Če se za dosego cilja uporabi prodaja tujih podjetij, se vsaka prodaja zaključi najpozneje 31. decembra 2018.

| 7.2 | [...] |
| --- | --- |

7.2

[...]

| 7.3 | [...] |
| --- | --- |

7.3

[...]

8.   Prodaja zavarovalniških dejavnosti: prodaja zavarovalniških dejavnosti (življenjskih in neživljenjskih) se opravi (tj. zaključi) do [...]. [...]

Skupina in njeni svetovalci povabijo potencialne kupce k predložitvi ponudbe za najmanj 80-odstotni delež, skupina pa izrazi svojo pripravljenost za sklenitev sporazuma o partnerstvu na področju bančnega zavarovalništva, pri čemer zagotovi svoje distribucijsko omrežje, in za ohranitev do 20-odstotnega manjšinskega deleža.

9.   Prodaja nepremičninskega odvisnega podjetja: skupina do 31. decembra 2016 zmanjša delež v podjetju Eurobank Properties REIC na 20 %. [...]

10.   Prodaja naložb lastniškega kapitala, podrejenih obveznic in hibridnih obveznic: knjigovodska vrednost portfelja vrednostnih papirjev skupine (razen reguliranih zavarovalniških odvisnih podjetij), ki je določena v nadaljevanju, je do 31. decembra 2015 nižja od 35 milijonov EUR. [...]

11.   Pri kakršni koli prodaji se Helenska republika zaveže k zagotovitvi, da::

| (a) | je kupec neodvisen in nepovezan s skupino; |
| --- | --- |

(a)

je kupec neodvisen in nepovezan s skupino;

| (b) | kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev ne financira neposredno ali posredno skupina; |
| --- | --- |

(b)

kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev ne financira neposredno ali posredno skupina;

| (c) | skupina v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi, neposredno ali posredno, vpliva nad celoto ali delom družbe za odsvojitev, ne da bi Komisija to predhodno sprejela. |
| --- | --- |

(c)

skupina v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi, neposredno ali posredno, vpliva nad celoto ali delom družbe za odsvojitev, ne da bi Komisija to predhodno sprejela.

12.   Naložbena politika: skupina do 31. decembra 2017 ne kupi vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede.

[...]

13.   Omejitev plač: skupina do [...] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), ki so višji od [...]. V primeru kapitalskega vložka sklada HFSF se bo omejitev prejemkov ocenila v skladu s Sporočilom o evropskem bančništvu z dne 1. avgusta 2013.

POGLAVJE III

ZAVEZE GLEDE UPRAVLJANJA PODJETIJ IN KOMERCIALNIH DEJAVNOSTI – PODALJŠANJE IN SPREMEMBE

| 1. | Skupina še naprej izvaja zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, poznejše spremembe pa so navedene v poglavju III zavez, do 30. junija 2018. V zvezi s podjetjem Eurobank Properties REIC se zaveze iz poglavja III, razdelek A(4) (tj. skladnost z okvirom odnosov s skladom HFSF), razdelek C (odstavek (27)) (Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov), razdelek C (odstavek 28) (Prepoved pridobivanja), ter iz poglavja IV (Skrbnik spremljanja) prenehajo uporabljati za odvisno podjetje, ko se delež podjetja Eurobank Properties REIC, ki ga ima skupina, zmanjša pod [...] %. |
| --- | --- |

1.

Skupina še naprej izvaja zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, poznejše spremembe pa so navedene v poglavju III zavez, do 30. junija 2018. V zvezi s podjetjem Eurobank Properties REIC se zaveze iz poglavja III, razdelek A(4) (tj. skladnost z okvirom odnosov s skladom HFSF), razdelek C (odstavek (27)) (Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov), razdelek C (odstavek 28) (Prepoved pridobivanja), ter iz poglavja IV (Skrbnik spremljanja) prenehajo uporabljati za odvisno podjetje, ko se delež podjetja Eurobank Properties REIC, ki ga ima skupina, zmanjša pod [...] %.

| 2. | Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni skupine, skupina ne uporablja odvisnih podjetij ali dejavnosti, ki jih ne zajema zadevna zaveza, da bi se izognila izvajanju zaveze. |
| --- | --- |

2.

Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni skupine, skupina ne uporablja odvisnih podjetij ali dejavnosti, ki jih ne zajema zadevna zaveza, da bi se izognila izvajanju zaveze.

Oddelek A

Vzpostavitev učinkovite in ustrezne notranje organizacije

| 3. | Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o upravljanju podjetij in zakona št. 2190/1920 o Sociétés Anonymes (delniških družbah) ter zlasti določbe, povezane s funkcijami podjetij, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, predvsem na pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji skupine. |
| --- | --- |

3.

Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o upravljanju podjetij in zakona št. 2190/1920 o Sociétés Anonymes (delniških družbah) ter zlasti določbe, povezane s funkcijami podjetij, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, predvsem na pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji skupine.

| 4. | Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (skladom HFSF). |
| --- | --- |

4.

Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (skladom HFSF).

| 5. | Skupina upošteva določbe zakona guvernerja grške centralne banke št. 2577/9.3.2006, kot velja, da bi na individualni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. funkcijami notranje revizije, obvladovanja tveganj in skladnosti, ter dobrimi mednarodnimi praksami upravljanja podjetij. |
| --- | --- |

5.

Skupina upošteva določbe zakona guvernerja grške centralne banke št. 2577/9.3.2006, kot velja, da bi na individualni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. funkcijami notranje revizije, obvladovanja tveganj in skladnosti, ter dobrimi mednarodnimi praksami upravljanja podjetij.

| 6. | Skupina ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od komercialnih mrež ter poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenjujeta vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Ustrezni listini o notranji reviziji in obvladovanju tveganj določata vloge, odgovornosti in sredstva teh oddelkov. Listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

6.

Skupina ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od komercialnih mrež ter poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenjujeta vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Ustrezni listini o notranji reviziji in obvladovanju tveganj določata vloge, odgovornosti in sredstva teh oddelkov. Listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem.

| 7. | Skupina predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic. |
| --- | --- |

7.

Skupina predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic.

Oddelek B

Komercialne prakse in spremljanje tveganj

Splošna načela

| 8. | Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih. |
| --- | --- |

8.

Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih.

| 9. | Skupina za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil. |
| --- | --- |

9.

Skupina za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil.

Posebne določbe

| 10. | Posebne določbe iz odstavkov 8 do 18 poglavja III zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če je izrecno določeno drugače. |
| --- | --- |

10.

Posebne določbe iz odstavkov 8 do 18 poglavja III zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če je izrecno določeno drugače.

| 11. | Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost glede strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa s skupino (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja skupine. Ustvarijo se posebni razredi posojenih sredstev (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

11.

Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost glede strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa s skupino (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja skupine. Ustvarijo se posebni razredi posojenih sredstev (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 12. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike skupine. |
| --- | --- |

12.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike skupine.

| 13. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom. |
| --- | --- |

13.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom.

| 14. | Odobritev posojil (1), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov skupine in drugih bank (2), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (3). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni skupine. |
| --- | --- |

14.

Odobritev posojil (1), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov skupine in drugih bank (2), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (3). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni skupine.

| 15. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo sporočanje primera Komisiji in skladu HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

15.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo sporočanje primera Komisiji in skladu HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev.

| 16. | Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Skupina za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav skupine in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti skupine. Za ta namen je oddelek skupine za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja. |
| --- | --- |

16.

Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Skupina za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav skupine in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti skupine. Za ta namen je oddelek skupine za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja.

| 17. | Skupina za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Skupina zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja na dolgi rok. Kakršne koli kršitve pri izvajanju te politike se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

17.

Skupina za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Skupina zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja na dolgi rok. Kakršne koli kršitve pri izvajanju te politike se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 18. | Skupina spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča: (i) opredeljevanje zgodnjih signalov slabitve in neplačevanja posojil; (ii) ocenjevanje možnosti izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) ocenjevanje splošne izpostavljenosti skupine na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, predlaganje popravljalnih ukrepov in ukrepov za izboljšanje upravnemu odboru. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij. |
| --- | --- |

18.

Skupina spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča: (i) opredeljevanje zgodnjih signalov slabitve in neplačevanja posojil; (ii) ocenjevanje možnosti izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) ocenjevanje splošne izpostavljenosti skupine na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, predlaganje popravljalnih ukrepov in ukrepov za izboljšanje upravnemu odboru. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij.

Določbe, ki se uporabljajo za povezane posojilojemalce

| 19. | Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni skupine. |
| --- | --- |

19.

Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni skupine.

| 20. | Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, upravitelje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali upravitelji ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, upravitelje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

20.

Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, upravitelje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali upravitelji ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, upravitelje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu.

| 21. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

21.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja.

| 22. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce, (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). |
| --- | --- |

22.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce, (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU).

| 23. | Skupina ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (4) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y-1 (5)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y-1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, upravitelji, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Skupina vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru. |
| --- | --- |

23.

Skupina ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (4) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y-1 (5)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y-1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, upravitelji, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Skupina vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru.

| 24. | Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/upravitelje/delničarje, niso nič manj stroga od meril, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/upravitelju/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka 25 poglavja III zavez. |
| --- | --- |

24.

Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/upravitelje/delničarje, niso nič manj stroga od meril, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/upravitelju/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka 25 poglavja III zavez.

| 25. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo sporočanje primera Komisiji in skladu HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

25.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo sporočanje primera Komisiji in skladu HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev.

| 26. | Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca. |
| --- | --- |

26.

Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca.

Oddelek C

Druge omejitve

27.   Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov: Helenska republika se, razen če se Komisija strinja z izjemo, zavezuje, da:

| (a) | skupina ne bo izplačevala nobenih kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov, razen če jih k temu obvezuje zakon. Skupina ne bo sprostila rezerv v ta namen. V primeru dvoma, ali obstaja zakonska obveznost za namen obstoječe zaveze, skupina predloži Komisiji v odobritev predlagano izplačilo kupona ali dividende; |
| --- | --- |

(a)

skupina ne bo izplačevala nobenih kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov, razen če jih k temu obvezuje zakon. Skupina ne bo sprostila rezerv v ta namen. V primeru dvoma, ali obstaja zakonska obveznost za namen obstoječe zaveze, skupina predloži Komisiji v odobritev predlagano izplačilo kupona ali dividende;

| (b) | skupina ne bo izvedla povratnega odkupa svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

skupina ne bo izvedla povratnega odkupa svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov;

| (c) | skupina ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

skupina ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov.

28.   Prepoved pridobitve: Helenska republika se zavezuje, da skupina ne bo pridobila deleža nobene družbe, in sicer niti v obliki prenosa sredstev niti v obliki prenosa delnic. Prepoved pridobitve vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in kakršen koli sveženj sredstev, ki oblikuje podjetje (6).

(i)   Izjema, ki zahteva predhodno odobritev Komisije: skupina lahko ne glede na to prepoved po pridobitvi dovoljenja Komisije in, kadar je ustrezno, na predlog sklada HFSF prevzame podjetja in družbe, če je to v izjemnih razmerah potrebno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence.

(ii)   Izjema, ki ne zahteva predhodne odobritve Komisije: skupina lahko pridobi delež družbe, če:

| (a) | je nakupna cena, ki jo skupina plača za pridobitev, nižja od [[...] %] bilančne vsote (7) skupine na datum začetka veljavnosti zavez (8) in |
| --- | --- |

(a)

je nakupna cena, ki jo skupina plača za pridobitev, nižja od [[...] %] bilančne vsote (7) skupine na datum začetka veljavnosti zavez (8) in

| (b) | je kumulativna nakupna cena, ki jo skupina plača za vse pridobitve od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote skupine na datum začetka veljavnosti zavez. |
| --- | --- |

(b)

je kumulativna nakupna cena, ki jo skupina plača za vse pridobitve od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote skupine na datum začetka veljavnosti zavez.

(iii)   Dejavnosti, za katere se ne uporablja prepoved pridobitve: prepoved pridobitve ne vključuje pridobitev, ki se izvedejo pri običajnem poteku bančnega poslovanja za upravljanje obstoječih terjatev v zvezi s podjetji, ki so v težavah.

29.   Prepoved oglaševanja: Helenska republika se zavezuje, da se skupina pri oglaševanju ne bo sklicevala na državno pomoč in ne bo uporabljala agresivnih komercialnih strategij, ki se ne bi uresničile brez podpore Helenske republike.

POGLAVJE IV

SKRBNIK SPREMLJANJA

| 1. | Helenska republika se zavezuje, da bo skupina spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala skupina 22. februarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Skupina prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vse zaveze iz tega kataloga. |
| --- | --- |

1.

Helenska republika se zavezuje, da bo skupina spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala skupina 22. februarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Skupina prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vse zaveze iz tega kataloga.

| 2. | Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez. |
| --- | --- |

2.

Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez.

| 3. | Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

3.

Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu.

---

(1)  Za namen te zaveze se izraz „posojila“ razlaga v širšem smislu kot katera koli vrsta financiranja, npr. kredit, jamstvo itd.

(2)  Pojasnilo: izraz „druge banke“ se nanaša na katero koli banko – finančno institucijo na svetu.

(3)  Pojasnilo: ta zaveza zajema vse posojilojemalce, vključno z zasebnimi bančnimi strankami skupine.

(4)  Pojasnilo: dodeljevanje novih posojil zajema tudi obnavljanje in prestrukturiranje obstoječih posojil.

(5)  Pojasnilo: „letni % osnovnega kapitala Y-1“ pomeni na novo dodeljena posojila kot odstotek osnovnega kapitala na koncu prejšnjega leta. Višina tveganju prilagojene aktive pomeni višino ob koncu leta.

(6)  Pojasnilo: za namen te zaveze se podjetje zasebnega lastniškega kapitala/tveganega kapitala v skupini izključi iz področja uporabe te zaveze. Skupina v zvezi s tem predloži Komisiji uradno zahtevo, ki vključuje poslovni načrt za ta subjekt.

(7)  Pojasnilo: za namen te zaveze je bilančna vsota enaka skupnim sredstvom skupine.

(8)  Pojasnilo: če Komisija odobri odpravo prepovedi pridobitve v skladu s točko (i), odstavek 28, poglavje III, zavez, se bilančna vsota skupine na datum začetka veljavnosti zavez izračuna tako, da se vključijo tudi sredstva pridobljenih subjektov ali pridobljena sredstva na dan pridobitve.

---

Dodatek

MAKROEKONOMSKE NAPOVEDI ZA GRŠKE DOMAČE DEJAVNOSTI

| % letne rasti (če ni navedeno drugače) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativna stopnja rasti 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalna rast posojil v Grčiji | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflator BDP | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Cene nepremičnin | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Vloge zasebnega sektorja | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Brezposelnost (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Stopnja refinanciranja ECB (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Vrh dodeljevanja nedonosnih posojil | | | 2H2014 | | | | |
| 3-mesečni Euribor (povprečje v %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Dostop do kapitalskih trgov – repo posli | | DA – brez kapitalizacije | |
| Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice | | DA – posamezno do 500 milijonov EUR | DA – posamezno do 1 milijarde EUR | DA – brez kapitalizacije | |

% letne rasti (če ni navedeno drugače)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativna stopnja rasti 2013–2017

Realni BDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalna rast posojil v Grčiji

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflator BDP

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Cene nepremičnin

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Vloge zasebnega sektorja

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Brezposelnost (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

Stopnja refinanciranja ECB (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Vrh dodeljevanja nedonosnih posojil

2H2014

3-mesečni Euribor (povprečje v %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Dostop do kapitalskih trgov – repo posli

DA – brez kapitalizacije

Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice

DA – posamezno do 500 milijonov EUR

DA – posamezno do 1 milijarde EUR

DA – brez kapitalizacije

---