# Europeiska unionens L 347/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 347 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången3 december 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 347

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången3 december 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/866/EU |
| | * | Rådets beslut av den 21 oktober 2014 om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning | 1 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1280/2014 av den 26 november 2014 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Bra (SUB)] | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1281/2014 av den 1 december 2014 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för irländsk flagg | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1282/2014 av den 2 december 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller de högsta kvantiteter bearbetade produkter som spanska och franska yttersta randområden och berörda tredjeländer får exportera eller leverera | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1283/2014 av den 2 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 17 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1284/2014 av den 2 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 38 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1285/2014 av den 2 december 2014 om fastställande av tilldelningskoefficienter för ansökningar om licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för den kvot som avses i förordning (EG) nr 1187/2009 | 40 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/867/EU |
| | * | Beslut nr 1/2014 av gemensamma kommittén EU–PLO av den 8 maj 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete | 42 |
| | | 2014/868/EU |
| | * | Beslut nr 1/2014 av associeringsrådet EU-Egypten av den 4 september 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete | 44 |
| | | 2014/869/EU |
| | * | Beslut nr 1/2014 av associeringsrådet EU–Marocko av den 3 oktober 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete | 45 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2014/866/EU

*

Rådets beslut av den 21 oktober 2014 om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1280/2014 av den 26 november 2014 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Bra (SUB)]

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1281/2014 av den 1 december 2014 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för irländsk flagg

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1282/2014 av den 2 december 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller de högsta kvantiteter bearbetade produkter som spanska och franska yttersta randområden och berörda tredjeländer får exportera eller leverera

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1283/2014 av den 2 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

17

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1284/2014 av den 2 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

38

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1285/2014 av den 2 december 2014 om fastställande av tilldelningskoefficienter för ansökningar om licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för den kvot som avses i förordning (EG) nr 1187/2009

40

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

2014/867/EU

*

Beslut nr 1/2014 av gemensamma kommittén EU–PLO av den 8 maj 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete

42

2014/868/EU

*

Beslut nr 1/2014 av associeringsrådet EU-Egypten av den 4 september 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete

44

2014/869/EU

*

Beslut nr 1/2014 av associeringsrådet EU–Marocko av den 3 oktober 2014 om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete

45

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1014/2014 av den 22 juli 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 vad gäller innehåll i och konstruktion av ett gemensamt övervaknings- och utvärderingssystem för verksamhet som finansieras inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden ( EUT L 283, 27.9.2014 ) | 46 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1014/2014 av den 22 juli 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 vad gäller innehåll i och konstruktion av ett gemensamt övervaknings- och utvärderingssystem för verksamhet som finansieras inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden ( EUT L 283, 27.9.2014 )

( EUT L 283, 27.9.2014 )

46

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 21 oktober 2014

om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning

(2014/866/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 103 och 352 jämförd med artikel 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 2013/203/EU (1) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning den 17 maj 2013, med förbehåll för att det ingås. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 2013/203/EU (1) undertecknades avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning den 17 maj 2013, med förbehåll för att det ingås.

| (2) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 14 i avtalet (2).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 21 oktober 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/203/EU av den 22 april 2013 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning (EUT L 117, 27.4.2013, s. 6).

1

(2)  Dagen för avtalets ikraffträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

2

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/3

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om samarbete vid tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning

EUROPEISKA UNIONEN (nedan kallad unionen),

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET (nedan kallat Schweiz),

å andra sidan,

nedan kallade parten eller parterna,

SOM BEAKTAR de nära förbindelserna mellan unionen och Schweiz och som erkänner att samarbetet för att minska konkurrensbegränsande verksamhet kommer att bidra till att förbättra och stärka deras inbördes förhållande,

SOM KONSTATERAR att ett sunt och effektivt genomförande av konkurrenslagstiftningen är viktigt för att deras respektive marknader ska fungera effektivt samt för det ekonomiska välståndet för båda parternas konsumenter och för handeln mellan parterna,

SOM TAR HÄNSYN TILL att systemen för genomförande av konkurrenslagstiftningen i unionen och Schweiz grundas på samma principer och innehåller liknande bestämmelser,

SOM NOTERAR den reviderade rekommendationen från OECD-rådet om samarbete mellan medlemsländer avseende konkurrensbegränsande affärsmetoder som påverkar den internationella handeln, antagen den 27–28 juli 1995,

SOM ERKÄNNER att samarbete och samordning, bland annat utbyte av information och särskilt överföring av information som parterna har erhållit under sina utredningar, kommer att bidra till ett effektivare genomförande av konkurrenslagstiftningen hos båda parterna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta avtal är att bidra till ett effektivt genomförande av båda parters konkurrenslagstiftning genom samarbete och samordning, inbegripet informationsutbyte, mellan parternas konkurrensmyndigheter samt att undvika eller minska risken för konflikter mellan parterna när det gäller tillämpningen av deras respektive konkurrenslagstiftning.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

1.   parternas konkurrensmyndighet och konkurrensmyndigheter
  :

| a) | för unionen, Europeiska kommissionen, när det gäller dess skyldigheter enligt unionens konkurrenslagstiftning, och |
| --- | --- |

a)

för unionen, Europeiska kommissionen, när det gäller dess skyldigheter enligt unionens konkurrenslagstiftning, och

| b) | för Schweiz, konkurrenskommissionen och dess sekretariat. |
| --- | --- |

b)

för Schweiz, konkurrenskommissionen och dess sekretariat.

2.   behörig myndighet i en medlemsstat: den myndighet i varje medlemsstat i unionen som är behörig att tillämpa konkurrenslagstiftningen. Vid undertecknandet av detta avtal kommer unionen att anmäla en förteckning över dessa myndigheter till Schweiz. Europeiska kommissionen kommer att anmäla en uppdaterad förteckning till den schweiziska konkurrensmyndigheten varje gång en förändring sker.

3.   Konkurrenslagstiftning:

| a) | för unionen, artiklarna 101, 102 och 105 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad förordning (EG) nr 139/2004), artiklarna 53 och 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat EES-avtalet, jämförda med artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, samt deras tillämpningsföreskrifter och eventuella ändringar av dessa, och |
| --- | --- |

a)

för unionen, artiklarna 101, 102 och 105 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad förordning (EG) nr 139/2004), artiklarna 53 och 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat EES-avtalet, jämförda med artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, samt deras tillämpningsföreskrifter och eventuella ändringar av dessa, och

| b) | för Schweiz, den federala lagen av den 6 oktober 1995 om karteller och andra begränsningar av konkurrensen (nedan kallad Acart), dess tillämpningsföreskrifter och eventuella ändringar av dessa. |
| --- | --- |

b)

för Schweiz, den federala lagen av den 6 oktober 1995 om karteller och andra begränsningar av konkurrensen (nedan kallad Acart), dess tillämpningsföreskrifter och eventuella ändringar av dessa.

4.   konkurrensbegränsande verksamhet: verksamhet som kan vara föremål för förbud, påföljder eller andra rättelseåtgärder från konkurrensmyndigheternas sida enligt den ena eller båda parternas konkurrenslagstiftning.

5.   genomförandeåtgärder: varje tillämpning av konkurrenslagstiftning i form av undersökningar eller förfaranden som utförs av en parts konkurrensmyndighet.

6.   information som erhållits genom utredningsarbetet: alla upplysningar som en part erhållit genom att använda sina formella utredningsrättigheter eller som överförts till en part i enlighet med en rättslig skyldighet.

| a) | För unionen innebär detta den information som erhållits genom begäran om upplysningar enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) (nedan kallad förordning (EG) nr 1/2003), muntliga rapporter i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 1/2003 och inspektioner som utförts av Europeiska kommissionen eller på Europeiska kommissionens vägnar enligt artiklarna 20, 21 och 22 i förordning (EG) nr 1/2003 eller uppgifter som erhållits till följd av tillämpningen av förordning (EG) nr 139/2004. |
| --- | --- |

a)

För unionen innebär detta den information som erhållits genom begäran om upplysningar enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) (nedan kallad förordning (EG) nr 1/2003), muntliga rapporter i enlighet med artikel 19 i förordning (EG) nr 1/2003 och inspektioner som utförts av Europeiska kommissionen eller på Europeiska kommissionens vägnar enligt artiklarna 20, 21 och 22 i förordning (EG) nr 1/2003 eller uppgifter som erhållits till följd av tillämpningen av förordning (EG) nr 139/2004.

| b) | För Schweiz innebär detta information som erhållits genom begäran om upplysningar i enlighet med artikel 40 i Acart, muntliga rapporter enligt artikel 42.1 i Acart och inspektioner som utförts av konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 42.2 i Acart eller information som erhållits till följd av tillämpningen av förordningen om kontroll av företagskoncentrationer av den 17 juni 1996. |
| --- | --- |

b)

För Schweiz innebär detta information som erhållits genom begäran om upplysningar i enlighet med artikel 40 i Acart, muntliga rapporter enligt artikel 42.1 i Acart och inspektioner som utförts av konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 42.2 i Acart eller information som erhållits till följd av tillämpningen av förordningen om kontroll av företagskoncentrationer av den 17 juni 1996.

7.   information som erhållits enligt förfarandet för förmånlig behandling:

| a) | för unionen, information som erhållits i enlighet med kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, och |
| --- | --- |

a)

för unionen, information som erhållits i enlighet med kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden, och

| b) | för Schweiz, information som erhållits i enlighet med artikel 49a.2 i Acart och artiklarna 8–14 i förordningen om påföljder för olagliga konkurrensbegränsningar av den 12 mars 2004. |
| --- | --- |

b)

för Schweiz, information som erhållits i enlighet med artikel 49a.2 i Acart och artiklarna 8–14 i förordningen om påföljder för olagliga konkurrensbegränsningar av den 12 mars 2004.

8.   information som erhållits enligt tvistlösningsförfarandet:

| a) | för unionen, information som erhållits i enlighet med artikel 10a i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) (nedan kallad förordning (EG) nr 773/2004), och |
| --- | --- |

a)

för unionen, information som erhållits i enlighet med artikel 10a i kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) (nedan kallad förordning (EG) nr 773/2004), och

| b) | för Schweiz, information som erhållits i enlighet med artikel 29 i Acart. |
| --- | --- |

b)

för Schweiz, information som erhållits i enlighet med artikel 29 i Acart.

Artikel 3

Anmälningar

1.   Varje parts konkurrensmyndighet ska till den andra partens konkurrensmyndighet anmäla de genomförandeåtgärder som den anmälande konkurrensmyndigheten anser kan påverka den andra partens väsentliga intressen. Anmälningar i enlighet med denna artikel får göras i elektronisk form.

2.   Genomförandeåtgärder som kan påverka den andra partens väsentliga intressen inbegriper särskilt följande:

| a) | Genomförandeåtgärder avseende annan konkurrensbegränsande verksamhet än koncentrationer mot ett företag som är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium. |
| --- | --- |

a)

Genomförandeåtgärder avseende annan konkurrensbegränsande verksamhet än koncentrationer mot ett företag som är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium.

| b) | Genomförandeåtgärder som omfattar ett beteende som antas ha uppmuntrats, begärts eller godkänts av den andra parten. |
| --- | --- |

b)

Genomförandeåtgärder som omfattar ett beteende som antas ha uppmuntrats, begärts eller godkänts av den andra parten.

| c) | Genomförandeåtgärder som omfattar en koncentration där en eller flera av parterna i transaktionen är ett företag som är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium. |
| --- | --- |

c)

Genomförandeåtgärder som omfattar en koncentration där en eller flera av parterna i transaktionen är ett företag som är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium.

| d) | Genomförandeåtgärder som omfattar en koncentration där ett företag som kontrollerar en eller flera av parterna i transaktionen är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium. |
| --- | --- |

d)

Genomförandeåtgärder som omfattar en koncentration där ett företag som kontrollerar en eller flera av parterna i transaktionen är konstituerat som bolag eller organiserat enligt de lagar och andra författningar som är tillämpliga inom den andra partens territorium.

| e) | Genomförandeåtgärder mot annan konkurrensbegränsande verksamhet än koncentrationer som också till betydande del ägde eller äger rum inom den andra partens territorium. |
| --- | --- |

e)

Genomförandeåtgärder mot annan konkurrensbegränsande verksamhet än koncentrationer som också till betydande del ägde eller äger rum inom den andra partens territorium.

| f) | Genomförandeåtgärder som omfattar korrigerande åtgärder som uttryckligen kräver eller förbjuder ett beteende på den andra partens territorium eller som innehåller bindande skyldigheter för företagen inom detta territorium. |
| --- | --- |

f)

Genomförandeåtgärder som omfattar korrigerande åtgärder som uttryckligen kräver eller förbjuder ett beteende på den andra partens territorium eller som innehåller bindande skyldigheter för företagen inom detta territorium.

3.   Anmälningar enligt punkt 1 som avser koncentrationer ska

| a) | när det gäller unionen göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 6.1 c i förordning (EG) nr 139/2004, och |
| --- | --- |

a)

när det gäller unionen göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 6.1 c i förordning (EG) nr 139/2004, och

| b) | när det gäller Schweiz göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 33 i Acart. |
| --- | --- |

b)

när det gäller Schweiz göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 33 i Acart.

4.   Anmälningar enligt punkt 1 som avser andra frågor än koncentrationer ska

| a) | när det gäller unionen göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 773/2004, och |
| --- | --- |

a)

när det gäller unionen göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 773/2004, och

| b) | när det gäller Schweiz göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 27 i Acart. |
| --- | --- |

b)

när det gäller Schweiz göras när förfaranden inleds i enlighet med artikel 27 i Acart.

5.   I anmälningarna ska särskilt anges namnen på parterna i undersökningen, vilka verksamheter som undersöks och vilka marknader de avser, de tillämpliga lagbestämmelserna och den dag då genomförandeåtgärderna vidtogs.

Artikel 4

Samordning av genomförandeåtgärder

1.   Om båda parternas konkurrensmyndigheter vidtar genomförandeåtgärder avseende ärenden som har samband med varandra får de samordna dessa. De får särskilt samordna tidpunkten för sina inspektioner.

2.   När de överväger om vissa genomförandeåtgärder kan samordnas, ska parternas konkurrensmyndigheter ta särskild hänsyn till följande faktorer:

| a) | Hur samordningen påverkar möjligheterna för parternas konkurrensmyndigheter att uppnå målen med sina genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Hur samordningen påverkar möjligheterna för parternas konkurrensmyndigheter att uppnå målen med sina genomförandeåtgärder.

| b) | Vilka relativa möjligheter parternas konkurrensmyndigheter har att få den information som de behöver för att vidta genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

b)

Vilka relativa möjligheter parternas konkurrensmyndigheter har att få den information som de behöver för att vidta genomförandeåtgärderna.

| c) | Om motstridiga förpliktelser och onödigt arbete för de personer som är föremål för genomförandeåtgärderna kan undvikas. |
| --- | --- |

c)

Om motstridiga förpliktelser och onödigt arbete för de personer som är föremål för genomförandeåtgärderna kan undvikas.

| d) | Om deras resurser kan utnyttjas mer effektivt. |
| --- | --- |

d)

Om deras resurser kan utnyttjas mer effektivt.

3.   Under förutsättning att den andra partens konkurrensmyndighet vederbörligen har underrättats får varje parts konkurrensmyndighet när som helst begränsa samordningen av genomförandeåtgärderna och självständigt vidta en viss genomförandeåtgärd.

Artikel 5

Undvikande av konflikter (negativ hövlighet)

1.   Den ena partens konkurrensmyndighet ska noga överväga den andra partens väsentliga intressen i samtliga skeden av genomförandeåtgärderna, även i fråga om beslut om inledande av genomförandeåtgärder, genomförandeåtgärdernas omfattning och vilken typ av påföljder eller andra rättelseåtgärder som eftersträvas i varje enskilt fall.

2.   Om en viss genomförandeåtgärd som den ena partens konkurrensmyndighet planerar att vidta kan komma att påverka den andra partens väsentliga intressen, ska den förra parten, utan att det påverkar dess fulla beslutanderätt, göra sitt bästa för att

| a) | i god tid underrätta den andra partens konkurrensmyndighet om viktiga händelser som rör den partens intressen, |
| --- | --- |

a)

i god tid underrätta den andra partens konkurrensmyndighet om viktiga händelser som rör den partens intressen,

| b) | ge den andra partens konkurrensmyndighet tillfälle att lämna synpunkter, och |
| --- | --- |

b)

ge den andra partens konkurrensmyndighet tillfälle att lämna synpunkter, och

| c) | ta hänsyn till synpunkter från den andra partens konkurrensmyndighet, samtidigt som man till fullo respekterar vardera partens konkurrensmyndighets rätt att fatta självständiga beslut. |
| --- | --- |

c)

ta hänsyn till synpunkter från den andra partens konkurrensmyndighet, samtidigt som man till fullo respekterar vardera partens konkurrensmyndighets rätt att fatta självständiga beslut.

Tillämpningen av denna punkt påverkar inte de skyldigheter som parternas konkurrensmyndigheter har enligt punkterna 3 och 4 i artikel 3.

3.   Om den ena parterns konkurrensmyndighet anser att dess genomförandeåtgärder kan påverka den andra partens väsentliga intressen i negativ riktning, ska den göra sitt bästa för att på lämpligt sätt tillmötesgå respektive intressen. När man strävar efter ett sådant tillmötesgående bör den berörda partens konkurrensmyndighet, utöver varje annan faktor som kan anses relevant under omständigheterna, överväga följande faktorer:

| a) | Vilken relativ betydelse de faktiska eller potentiella verkningarna av den konkurrensbegränsande verksamheten har för de väsentliga intressena hos den part som vidtar genomförandeåtgärderna jämfört med verkningarna på den andra partens väsentliga intressen. |
| --- | --- |

a)

Vilken relativ betydelse de faktiska eller potentiella verkningarna av den konkurrensbegränsande verksamheten har för de väsentliga intressena hos den part som vidtar genomförandeåtgärderna jämfört med verkningarna på den andra partens väsentliga intressen.

| b) | Vilken relativ betydelse beteenden eller transaktioner inom den ena partens territorium har för den konkurrensbegränsande verksamheten i förhållande till beteenden eller transaktioner inom den andra partens territorium. |
| --- | --- |

b)

Vilken relativ betydelse beteenden eller transaktioner inom den ena partens territorium har för den konkurrensbegränsande verksamheten i förhållande till beteenden eller transaktioner inom den andra partens territorium.

| c) | I vilken utsträckning den andra partens genomförandeåtgärder påverkas när det rör sig om samma företag, och |
| --- | --- |

c)

I vilken utsträckning den andra partens genomförandeåtgärder påverkas när det rör sig om samma företag, och

| d) | I vilken utsträckning företagen kommer att bli föremål för motstridiga krav från parterna. |
| --- | --- |

d)

I vilken utsträckning företagen kommer att bli föremål för motstridiga krav från parterna.

Artikel 6

Positiv hövlighet

1.   Om den ena partens konkurrensmyndighet anser att konkurrensbegränsande verksamhet som bedrivs inom den andra partens territorium kan ha negativ inverkan på dess väsentliga intressen, får den, med beaktande av vikten av att undvika jurisdiktionskonflikter och av att den andra partens konkurrensmyndighet kan vara i en bättre position att vidta mer effektiva genomförandeåtgärder avseende sådan konkurrensbegränsande verksamhet, begära att den andra partens konkurrensmyndighet inleder eller utvidgar lämpliga genomförandeåtgärder.

2.   Begäran skall vara så specifik som möjligt beträffande den konkurrensbegränsande verksamhetens art och dess faktiska eller potentiella inverkan på de väsentliga intressena för den part vars konkurrensmyndighet lämnat in begäran, och ska innehålla ett erbjudande om ytterligare sådan information och sådant annat samarbete som den begärande konkurrensmyndigheten kan tillhandahålla.

3.   Den tillfrågade konkurrensmyndigheten ska noga överväga om den ska inleda eller utvidga genomförandeåtgärder med avseende på den konkurrensbegränsande verksamhet som anges i begäran. Den tillfrågade konkurrensmyndigheten ska så snart det är praktiskt möjligt underrätta den begärande konkurrensmyndigheten om sitt beslut. Om genomförandeåtgärder inleds eller utvidgas ska den tillfrågade konkurrensmyndigheten underrätta den begärande konkurrensmyndigheten om resultaten och i möjligaste mån om viktiga händelser i mellantiden.

4.   Denna artikel begränsar inte rätten för den tillfrågade konkurrensmyndigheten att enligt sin konkurrenslagstiftning och genomförandepolitik besluta om huruvida genomförandeåtgärder ska vidtas i fråga om den konkurrensbegränsande verksamhet som anges i begäran, och hindrar inte den begärande konkurrensmyndigheten från att ta tillbaka sin begäran.

Artikel 7

Informationsutbyte

1.   För att uppnå det syfte med detta avtal som anges i artikel 1 får parternas konkurrensmyndigheter utbyta åsikter och information i samband med tillämpningen av deras respektive konkurrenslagstiftning i enlighet med vad som föreskrivs i den här artikeln och i artiklarna 8, 9 och 10.

2.   Parternas konkurrensmyndigheter får diskutera all information, inbegripet information som erhållits genom utredningar, som krävs för att genomföra det samarbete och den samordning som avses i detta avtal.

3.   Parternas konkurrensmyndigheter får överföra den information de förfogar över till varandra när det företag som tillhandahållit informationen skriftligen gett sitt uttryckliga godkännande. Om informationen innehåller personuppgifter får dessa personuppgifter bara överföras i de fall då parternas konkurrensmyndigheter undersöker samma eller närliggande beteende eller transaktion. I annat fall gäller punkt 3 i artikel 9.

4.   I avsaknad av det samtycke som avses i punkt 3 får den ena partens konkurrensmyndighet på begäran överföra sådan information som erhållits genom utredningsarbetet som den redan förfogar över till den andra partens konkurrensmyndighet för användning som bevisning, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Information som erhållits genom utredningsarbetet får överföras endast om båda konkurrensmyndigheterna undersöker samma eller närliggande beteende eller transaktion. |
| --- | --- |

a)

Information som erhållits genom utredningsarbetet får överföras endast om båda konkurrensmyndigheterna undersöker samma eller närliggande beteende eller transaktion.

| b) | Begäran om sådana uppgifter ska göras skriftligen och ska innehålla en allmän beskrivning av omfattningen och typen av den undersökning eller det förfarande som begäran gäller samt de särskilda rättsliga bestämmelser som berörs. Begäran ska även ange de företag som omfattas av undersökningen eller förfarandet och vars identitet är tillgänglig vid tidpunkten för begäran. |
| --- | --- |

b)

Begäran om sådana uppgifter ska göras skriftligen och ska innehålla en allmän beskrivning av omfattningen och typen av den undersökning eller det förfarande som begäran gäller samt de särskilda rättsliga bestämmelser som berörs. Begäran ska även ange de företag som omfattas av undersökningen eller förfarandet och vars identitet är tillgänglig vid tidpunkten för begäran.

| c) | Den tillfrågade konkurrensmyndigheten ska i samråd med den begärande konkurrensmyndigheten fastställa vilken information som den förfogar över som är relevant och som får översändas. |
| --- | --- |

c)

Den tillfrågade konkurrensmyndigheten ska i samråd med den begärande konkurrensmyndigheten fastställa vilken information som den förfogar över som är relevant och som får översändas.

5.   Ingendera av konkurrensmyndigheterna är tvungen att diskutera eller överföra information som erhållits genom utredningsarbetet till den andra konkurrensmyndigheten, särskilt om det är oförenligt med dess väsentliga intressen eller orimligt betungande.

6.   Parternas konkurrensmyndigheter får inte diskutera eller överföra information till varandra som erhållits genom parternas förfaranden för förmånlig behandling eller tvistlösning, såvida inte det företag som tillhandahållit informationen skriftligen har gett sitt uttryckliga godkännande.

7.   Parternas konkurrensmyndigheter får inte diskutera, begära eller överföra information som erhållits genom utredningsarbetet om användningen av denna information skulle vara förbjuden enligt de processuella rättigheter och privilegier som garanteras enligt parternas respektive lagar och som är tillämpliga på deras genomförandeåtgärder, inbegripet rätten att inte vittna mot sig själv och rätten till förtrolig kommunikation (legal professional privilege).

8.   Om ena parterns konkurrensmyndighet inser att någon av de handlingar som översänds enligt denna artikel innehåller oriktiga uppgifter, ska den omedelbart underrätta den andra partens konkurrensmyndighet som ska rätta eller ta bort dem.

Artikel 8

Användning av information

1.   Information som ena partens konkurrensmyndighet diskuterar med eller överför till den andra partens konkurrensmyndighet enligt detta avtal ska enbart användas för att genomföra den partens konkurrenslagstiftning genom dess konkurrensmyndighet.

2.   Information som erhållits genom utredningsarbetet och som diskuterats med eller överförts till den andra partens konkurrensmyndighet enligt detta avtal ska användas av den mottagande konkurrensmyndigheten endast för att genomföra den partens konkurrenslagstiftning med avseende på samma eller närliggande beteende eller transaktion.

3.   Information som överförs enligt artikel 7.4 ska användas av den mottagande konkurrensmyndigheten endast för det ändamål som anges i begäran.

4.   Information som diskuterats eller överförts inom ramen för detta avtal får inte användas för att ålägga fysiska personer påföljder.

5.   Den ena partens konkurrensmyndighet får kräva att information som överfört i enlighet med detta avtal ska användas med förbehåll för de arrangemang och villkor som anges i det. Den mottagande konkurrensmyndigheten får inte använda sådan information på ett sätt som står i strid med dessa arrangemang och villkor utan förhandsmedgivande från den överförande konkurrensmyndigheten.

Artikel 9

Informationsskydd och sekretess

1.   Parternas konkurrensmyndigheter ska behandla det faktum att en begäran har lämnats in eller tagits emot konfidentiellt. Information som erhållits i enlighet med detta avtal ska behandlas konfidentiellt av den mottagande konkurrensmyndigheten enligt dess respektive lagstiftning. Båda konkurrensmyndigheterna ska särskilt avvisa varje begäran från en tredje part eller en annan myndighet om utlämnande av den information som tagits emot. Detta hindrar inte att sådan information utlämnas för följande ändamål:

| a) | Utverkande av ett domstolsavgörande med avseende på det offentliga genomförandet av den ena partens konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Utverkande av ett domstolsavgörande med avseende på det offentliga genomförandet av den ena partens konkurrenslagstiftning.

| b) | Utlämnande till företag som omfattas av en undersökning eller ett förfarande enligt parternas konkurrenslagstiftningar och gentemot vilka informationen får användas, om ett sådant utlämnande krävs enligt lagstiftningen hos den part som tar emot informationen. |
| --- | --- |

b)

Utlämnande till företag som omfattas av en undersökning eller ett förfarande enligt parternas konkurrenslagstiftningar och gentemot vilka informationen får användas, om ett sådant utlämnande krävs enligt lagstiftningen hos den part som tar emot informationen.

| c) | Utlämnande till domstolarna i överklagandeförfaranden. |
| --- | --- |

c)

Utlämnande till domstolarna i överklagandeförfaranden.

| d) | Utlämnande om och i den mån som det är nödvändigt för utövande av rätten till tillgång till handlingar enligt den ena partens lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

Utlämnande om och i den mån som det är nödvändigt för utövande av rätten till tillgång till handlingar enligt den ena partens lagstiftning.

I dessa fall ska den mottagande konkurrensmyndigheten se till att skyddet av affärshemligheterna fortfarande är helt garanterade.

2.   Om den ena partens konkurrensmyndighet inser att information, trots att den gjort sitt bästa, oavsiktligt har använts eller avslöjats på ett sätt som strider mot bestämmelserna i denna artikel ska den omedelbart underrätta den andra partens konkurrensmyndighet. Parterna ska snarast möjligt samråda om åtgärder för att minimera eventuella skador som härrör från sådan användning eller sådant avslöjande och undvika att de uppstår igen.

3.   Parterna ska garantera skyddet av personuppgifter i enlighet med deras respektive lagstiftningar.

Artikel 10

Information från medlemsstaternas konkurrensmyndigheter och Eftas övervakningsmyndighet

1.   Europeiska kommissionen får, i enlighet med unionens konkurrenslagstiftning eller andra internationella bestämmelser om konkurrens,

| a) | underrätta de behöriga myndigheterna i en medlemsstat vars väsentliga intressen påverkas av de underrättelser den fått av den schweiziska konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 3, |
| --- | --- |

a)

underrätta de behöriga myndigheterna i en medlemsstat vars väsentliga intressen påverkas av de underrättelser den fått av den schweiziska konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 3,

| b) | underrätta de behöriga myndigheterna i en medlemsstat om förekomsten av eventuellt samarbete och eventuell samordning av genomförandeåtgärder, |
| --- | --- |

b)

underrätta de behöriga myndigheterna i en medlemsstat om förekomsten av eventuellt samarbete och eventuell samordning av genomförandeåtgärder,

| c) | bara lämna ut information som överförs av konkurrensmyndigheten i Schweiz i enlighet med artikel 7 i detta avtal till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för att fullgöra sin informationsskyldighet i enlighet med artiklarna 11 och 14 i förordning (EG) nr 1/2003 och artikel 19 i förordning (EG) nr 139/2004, och |
| --- | --- |

c)

bara lämna ut information som överförs av konkurrensmyndigheten i Schweiz i enlighet med artikel 7 i detta avtal till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för att fullgöra sin informationsskyldighet i enlighet med artiklarna 11 och 14 i förordning (EG) nr 1/2003 och artikel 19 i förordning (EG) nr 139/2004, och

| d) | bara lämna ut information som överförs av konkurrensmyndigheten i Schweiz i enlighet med artikel 7 i avtalet till Eftas övervakningsmyndighet för att fullgöra sin informationsskyldighet i enlighet med artiklarna 6 och 7 i protokoll 23 till EES-avtalet om samarbetet mellan övervakningsmyndigheterna. |
| --- | --- |

d)

bara lämna ut information som överförs av konkurrensmyndigheten i Schweiz i enlighet med artikel 7 i avtalet till Eftas övervakningsmyndighet för att fullgöra sin informationsskyldighet i enlighet med artiklarna 6 och 7 i protokoll 23 till EES-avtalet om samarbetet mellan övervakningsmyndigheterna.

2.   Information som inte är offentligt tillgänglig och som överförts till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat och till Eftas övervakningsmyndighet i enlighet med punkt 1 får inte användas för något annat syfte än Europeiska kommissionens genomförande av EU:s konkurrenslagstiftning, och får inte utlämnas.

Artikel 11

Samråd

1.   Parterna ska på begäran av någondera parten samråda med varandra i alla frågor som kan uppstå vid tillämpningen av detta avtal. På begäran av endera parten ska parterna överväga att se över hur detta avtal fungerar och undersöka möjligheten att vidareutveckla samarbetet.

2.   Parterna ska snarast möjligt underrätta varandra om eventuella ändringar av deras konkurrenslagstiftningar, samt om eventuella ändringar av andra lagar och bestämmelser och om alla eventuella ändringar i deras konkurrensmyndigheters tillämpning som kan påverka hur detta avtal fungerar. På begäran av endera parten ska parterna samråda i syfte att bedöma de särskilda konsekvenserna av sådana ändringar för detta avtal, särskilt för att avgöra huruvida detta avtal bör ändras i enlighet med punkt 2 i artikel 14.

3.   Parternas konkurrensmyndigheter ska, på begäran av någondera av konkurrensmyndigheterna, sammanträda på lämplig nivå. Vid dessa sammanträden får de

| a) | informera varandra om sina pågående genomförandeåtgärder och prioriteringar i samband med respektive parts konkurrenslagstiftning, |
| --- | --- |

a)

informera varandra om sina pågående genomförandeåtgärder och prioriteringar i samband med respektive parts konkurrenslagstiftning,

| b) | utbyta åsikter om ekonomiska sektorer av gemensamt intresse, |
| --- | --- |

b)

utbyta åsikter om ekonomiska sektorer av gemensamt intresse,

| c) | diskutera politiska frågor av ömsesidigt intresse, och |
| --- | --- |

c)

diskutera politiska frågor av ömsesidigt intresse, och

| d) | diskutera andra frågor av ömsesidigt intresse som berör tillämpningen av respektive parts konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

d)

diskutera andra frågor av ömsesidigt intresse som berör tillämpningen av respektive parts konkurrenslagstiftning.

Artikel 12

Meddelanden

1.   Såvida inte annat avtalats mellan parterna eller deras konkurrensmyndigheter ska meddelanden inom ramen för detta avtal utformas på engelska.

2.   Varje parts konkurrensmyndighet ska utse en kontaktpunkt för att underlätta kommunikationen mellan parterna i alla frågor som rör genomförandet av detta avtal.

Artikel 13

Gällande lagstiftning

Inget i detta avtal ska tolkas så att det inverkar menligt på utformningen eller genomförandet av endera partens konkurrenslagstiftning.

Artikel 14

Ikraftträdande, ändring och uppsägning

1.   Detta avtal ska godkännas av parterna i enlighet med deras egna interna förfaranden. Parterna ska underrätta varandra om att deras respektive förfaranden avslutats. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter månaden för den sista underrättelsen om ratificering eller godkännande.

2.   Parterna får komma överens om ändringar av detta avtal. Om inte annat har avtalats, ska en sådan ändring träda i kraft genom samma förfaranden som anges i punkt 1.

3.   Endera parten kan när som helst säga upp avtalet genom att skriftligen underrätta den andra parten om detta via diplomatiska kanaler. I detta fall upphör avtalet att gälla sex månader efter det att en sådan anmälan tagits emot.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade av respektive part, undertecknat detta avtal.

Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2013 på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken.

---

(1)  I enlighet med artikel 5 i Lissabonfördraget, har artiklarna 81 och 82 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen omnumrerats till artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1280/2014

av den 26 november 2014

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Bra (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens begäran om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bra”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens begäran om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bra”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring enligt artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring enligt artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande beteckningen ”Bra” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1263/96 av den 1 juli 1996 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 163, 2.7.1996, s. 19).

2

(3)  EUT C 205, 2.7.2014, s. 15.

3

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1281/2014

av den 1 december 2014

om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIh, VIIj och VIIk med fartyg som för irländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestånd | PLE/7HJK |
| Art | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| Område | VIIh, VIIj och VIIk |
| Datum | 24.10.2014 |

Nr

72/TQ43

Medlemsstat

Irland

Bestånd

PLE/7HJK

Art

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Område

VIIh, VIIj och VIIk

Datum

24.10.2014

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1282/2014

av den 2 december 2014

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller de högsta kvantiteter bearbetade produkter som spanska och franska yttersta randområden och berörda tredjeländer får exportera eller leverera

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (1), särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 15.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 (2) föreskrivs möjligheten för aktörer att, inom ramen för traditionella handelsflöden eller regional handel, exportera och att, inom ramen för traditionella handelsflöden, sända bearbetade produkter som innehåller råvaror som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen enligt artikel 10 i förordning (EU) nr 228/2013. Ett bearbetningsföretag som har för avsikt att exportera eller leverera dessa produkter i detta sammanhang får göra detta inom de årliga kvantiteter som anges i bilagorna II–V till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014. Förteckningen över de tredjeländer till vilka dessa produkter får exporteras fastställs i bilaga VI till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 15.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 (2) föreskrivs möjligheten för aktörer att, inom ramen för traditionella handelsflöden eller regional handel, exportera och att, inom ramen för traditionella handelsflöden, sända bearbetade produkter som innehåller råvaror som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen enligt artikel 10 i förordning (EU) nr 228/2013. Ett bearbetningsföretag som har för avsikt att exportera eller leverera dessa produkter i detta sammanhang får göra detta inom de årliga kvantiteter som anges i bilagorna II–V till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014. Förteckningen över de tredjeländer till vilka dessa produkter får exporteras fastställs i bilaga VI till den genomförandeförordningen.

| (2) | De franska myndigheterna begärde att kommissionen skulle anpassa förteckningen i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 med avseende på Martinique och ändra de högsta kvantiteterna bearbetade produkter enligt KN-nummer 0403 10 och 1101 00 samt lägga till kvantiteter för produkter enligt KN-nummer 2202, 2105 och 2007. För Guadeloupe begärde de att kommissionen skulle anpassa denna förteckning genom att ändra de högsta kvantiteterna för produkter enligt KN-nummer 1101 00 och 2309 90 och lägga till kvantiteter för produkter enligt KN-nummer 0402 10 samt KN-nummer 2007, 2008 och 2009. De begärde också att nya tredjeländer skulle läggas till för Martinique och Guadeloupe i förteckningen i bilaga VI till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(2)

De franska myndigheterna begärde att kommissionen skulle anpassa förteckningen i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 med avseende på Martinique och ändra de högsta kvantiteterna bearbetade produkter enligt KN-nummer 0403 10 och 1101 00 samt lägga till kvantiteter för produkter enligt KN-nummer 2202, 2105 och 2007. För Guadeloupe begärde de att kommissionen skulle anpassa denna förteckning genom att ändra de högsta kvantiteterna för produkter enligt KN-nummer 1101 00 och 2309 90 och lägga till kvantiteter för produkter enligt KN-nummer 0402 10 samt KN-nummer 2007, 2008 och 2009. De begärde också att nya tredjeländer skulle läggas till för Martinique och Guadeloupe i förteckningen i bilaga VI till den genomförandeförordningen.

| (3) | De högsta årliga kvantiteter bearbetade produkter som Kanarieöarna får exportera eller leverera inom ramen för traditionell export och traditionella leveranser fastställs i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 och de årliga kvantiteter som Kanarieöarna får exportera inom ramen för regional handel fastställs i bilaga V till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(3)

De högsta årliga kvantiteter bearbetade produkter som Kanarieöarna får exportera eller leverera inom ramen för traditionell export och traditionella leveranser fastställs i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 och de årliga kvantiteter som Kanarieöarna får exportera inom ramen för regional handel fastställs i bilaga V till den genomförandeförordningen.

| (4) | De spanska myndigheterna begärde att kommissionen skulle förenkla förteckningarna i bilagorna IV och V till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 genom att lägga samman kvantiteterna bearbetade produkter enligt undernummer till KN-nummer 1806 och 1905. |
| --- | --- |

(4)

De spanska myndigheterna begärde att kommissionen skulle förenkla förteckningarna i bilagorna IV och V till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 genom att lägga samman kvantiteterna bearbetade produkter enligt undernummer till KN-nummer 1806 och 1905.

| (5) | Genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014

Bilagorna II, IV, V och VI till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 78, 20.3.2013, s. 23.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 av den 20 februari 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 63, 4.3.2014, s. 13).

2

---

BILAGA

Bilagorna II, IV, V och VI till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska tabellen för Martinique och Guadeloupe ersättas med följande:

  ”Martinique








  Kvantiteter i kg [(eller i liter*)] |
| --- | --- |
| KN-nr | Till EU-länder | Till tredjeländer |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1.

I bilaga II ska tabellen för Martinique och Guadeloupe ersättas med följande:

”Martinique

Kvantiteter i kg [(eller i liter*)]

KN-nr

Till EU-länder

Till tredjeländer

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadeloupe

| Kvantiteter i kg [(eller i liter*)] |
| --- |
| KN-nr | Till EU-länder | Till tredjeländer |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007-2008-2009 | 4 000 | —” |

Kvantiteter i kg [(eller i liter*)]

KN-nr

Till EU-länder

Till tredjeländer

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007-2008-2009

4 000

—”

| 2. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | De rader som gäller undernummer 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 och 1806 90 ska ersättas med följande:







  ”1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

De rader som gäller undernummer 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 och 1806 90 ska ersättas med följande:

”1806

490 500

265 000”

| b) | De rader som gäller undernummer 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 och 1905 90 ska ersättas med följande:







  ”1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

De rader som gäller undernummer 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 och 1905 90 ska ersättas med följande:

”1905

916 500

878 000”

| 3. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | De rader som gäller undernummer 1806 10, 1806 31, 1806 32 och 1806 90 ska ersättas med följande:






  ”1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

De rader som gäller undernummer 1806 10, 1806 31, 1806 32 och 1806 90 ska ersättas med följande:

”1806

266 000”

| a) | De rader som gäller undernummer 1905 31 och 1905 32 ska ersättas med följande:






  ”1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

a)

De rader som gäller undernummer 1905 31 och 1905 32 ska ersättas med följande:

”1905

225 000”

| 4. | Den del av bilaga VI som gäller de franska utomeuropeiska departementen ska ersättas med följande:
  ”Réunion: Mauritius, Madagaskar och Komorerna

  Martinique: Små Antillerna (1), Surinam och Haiti

  Guadeloupe: Små Antillerna, Surinam och Haiti

  Franska Guyana: Brasilien, Surinam och Guyana |
| --- | --- |

4.

Den del av bilaga VI som gäller de franska utomeuropeiska departementen ska ersättas med följande:

”Réunion: Mauritius, Madagaskar och Komorerna

Martinique: Små Antillerna (1), Surinam och Haiti

Guadeloupe: Små Antillerna, Surinam och Haiti

Franska Guyana: Brasilien, Surinam och Guyana

---

(1)  Små Antillerna: Jungfruöarna, Saint Kitts och Nevis, Antigua och Barbuda, Dominika, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Barbados, Trinidad och Tobago, Sint Maarten, Anguilla”

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1283/2014

av den 2 december 2014

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar, av järn eller stål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Gällande antidumpningsåtgärder på importen av vissa rördelar (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i bland annat Republiken Korea (nedan kallad Republiken Korea eller Sydkorea) och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1514/2002 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

Gällande antidumpningsåtgärder på importen av vissa rördelar (nedan kallade vissa rördelar eller den berörda produkten) med ursprung i bland annat Republiken Korea (nedan kallad Republiken Korea eller Sydkorea) och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna) infördes ursprungligen genom rådets förordning (EG) nr 1514/2002 (2) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna).

| (2) | Den gällande antidumpningstullen för Malaysia är 75 %, förutom för företagen Anggerik Laksana Sdn Bhd och Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som omfattas av en antidumpningstull på 59,2 % respektive 49,9 %. För Republiken Korea är tullen 44 % för alla företag. |
| --- | --- |

(2)

Den gällande antidumpningstullen för Malaysia är 75 %, förutom för företagen Anggerik Laksana Sdn Bhd och Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som omfattas av en antidumpningstull på 59,2 % respektive 49,9 %. För Republiken Korea är tullen 44 % för alla företag.

| (3) | De ursprungliga åtgärderna bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (3), senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010 (4) (nedan kallade de gällande åtgärderna). |
| --- | --- |

(3)

De ursprungliga åtgärderna bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (3), senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010 (4) (nedan kallade de gällande åtgärderna).

1.2   Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer

| (4) | Utanför tillämpningsområdet för detta förfarande finns gällande antidumpningsåtgärder för export av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina och Thailand (5). Åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgades till import av samma produkt avsänd från Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) och Filippinerna (9). Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen avseende import av vissa rördelar från Folkrepubliken Kina och utvidgad till att omfatta Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (10). Antidumpningsåtgärderna på export från Thailand har löpt ut. |
| --- | --- |

(4)

Utanför tillämpningsområdet för detta förfarande finns gällande antidumpningsåtgärder för export av den berörda produkten från Folkrepubliken Kina och Thailand (5). Åtgärderna för den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgades till import av samma produkt avsänd från Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) och Filippinerna (9). Den 3 september 2014 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen avseende import av vissa rördelar från Folkrepubliken Kina och utvidgad till att omfatta Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (10). Antidumpningsåtgärderna på export från Thailand har löpt ut.

| (5) | I januari 2013 infördes åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet (11). |
| --- | --- |

(5)

I januari 2013 infördes åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet (11).

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Den 8 februari 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) för de gällande antidumpningsåtgärderna på vissa rördelar med ursprung i Republiken Korea och Malaysia. |
| --- | --- |

(6)

Den 8 februari 2013 offentliggjorde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) för de gällande antidumpningsåtgärderna på vissa rördelar med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.

| (7) | Den 26 juni 2013 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen). |
| --- | --- |

(7)

Den 26 juni 2013 mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (nedan kallad grundförordningen).

| (8) | Begäran ingavs av Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 40 % av unionens totala produktion av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(8)

Begäran ingavs av Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad sökanden) som företrädare för tillverkare som står för mer än 40 % av unionens totala produktion av den berörda produkten.

| (9) | Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(9)

Begäran grundades på påståendet att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (10) | Den 15 oktober 2013 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13). |
| --- | --- |

(10)

Den 15 oktober 2013 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (13).

1.4   Berörda parter

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att kunna delta i översynsundersökningen. Kommissionen informerade särskilt sökanden, övriga kända tillverkare, användare och importörer i unionen, de exporterande tillverkarna i Republiken Korea och Malaysia samt de sydkoreanska och malaysiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att samarbeta. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att kunna delta i översynsundersökningen. Kommissionen informerade särskilt sökanden, övriga kända tillverkare, användare och importörer i unionen, de exporterande tillverkarna i Republiken Korea och Malaysia samt de sydkoreanska och malaysiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att samarbeta.

| (12) | Alla berörda parter fick tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelsförfaranden. |
| --- | --- |

(12)

Alla berörda parter fick tillfälle att lämna synpunkter om inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet (Hearing Officer) för handelsförfaranden.

1.4.1   Stickprovsförfarande

| (13) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland unionstillverkare, importörer och sydkoreanska exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den eventuellt skulle komma att göra ett urval bland unionstillverkare, importörer och sydkoreanska exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes utifrån produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samt med hänsyn till geografisk spridning, och bestod av fyra unionstillverkare eller grupper av unionstillverkare (fem enskilda företag) i Tyskland, Frankrike, Italien, Rumänien och Österrike. Inga synpunkter inkom och det slutliga urvalet utgjordes av företagen i det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare och uppmanat berörda parter att lämna synpunkter. Urvalet gjordes utifrån produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten under översynsperioden i unionen samt med hänsyn till geografisk spridning, och bestod av fyra unionstillverkare eller grupper av unionstillverkare (fem enskilda företag) i Tyskland, Frankrike, Italien, Rumänien och Österrike. Inga synpunkter inkom och det slutliga urvalet utgjordes av företagen i det preliminära urvalet.

| (15) | Efter att ha inlett förfarandet var kommissionen emellertid tvungen att utesluta två av unionstillverkarna från urvalet på grund av bristande samarbete. De två återstående företagen/företagsgrupperna (tre enskilda företag) står för 49 % av tillverkningen i unionen och för 45 % av försäljningen i unionen och har produktionsanläggningar i tre olika länder. Det ändrade urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(15)

Efter att ha inlett förfarandet var kommissionen emellertid tvungen att utesluta två av unionstillverkarna från urvalet på grund av bristande samarbete. De två återstående företagen/företagsgrupperna (tre enskilda företag) står för 49 % av tillverkningen i unionen och för 45 % av försäljningen i unionen och har produktionsanläggningar i tre olika länder. Det ändrade urvalet ansågs därför fortfarande vara representativt för unionsindustrin.

b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (16) | För att avgöra om det behövdes en stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Ingen importör samarbetade emellertid i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

För att avgöra om det behövdes en stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Ingen importör samarbetade emellertid i undersökningen.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Republiken Korea

| (17) | För att avgöra om det behövdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Sydkorea att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Republiken Koreas delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att avgöra om det behövdes ett stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Sydkorea att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Republiken Koreas delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.

| (18) | Två sydkoreanska exporterande tillverkare tillhandahöll de efterfrågade uppgifterna, men endast en av dem tackade ja till att samarbeta och ingå i urvalet. Man beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande för de sydkoreanska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(18)

Två sydkoreanska exporterande tillverkare tillhandahöll de efterfrågade uppgifterna, men endast en av dem tackade ja till att samarbeta och ingå i urvalet. Man beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande för de sydkoreanska exporterande tillverkarna.

d)   Exporterande tillverkare i Malaysia

| (19) | Eftersom det endast finns ett litet antal kända malaysiska exporterande tillverkare, planerades inget stickprovsförfarande enligt kommissionens tillkännagivande om inledande. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom det endast finns ett litet antal kända malaysiska exporterande tillverkare, planerades inget stickprovsförfarande enligt kommissionens tillkännagivande om inledande.

| (20) | Kommissionen uppmanade alla exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Malaysias delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen uppmanade alla exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Malaysias delegation vid Europeiska unionen att nämna och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen.

1.4.2   Besvarade frågeformulär

| (21) | Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet i unionen, det samarbetande sydkoreanska företaget och alla kända malaysiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet i unionen, det samarbetande sydkoreanska företaget och alla kända malaysiska exporterande tillverkare.

| (22) | En unionstillverkare besvarade inte frågeformuläret, och en annan unionstillverkare skickade ett partiellt svar varpå ett brev med begäran om komplettering skickades, men tillverkarens svar uteblev. Dessa två unionstillverkare uteslöts senare från urvalet (se skäl 15 ovan). En koreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Inga av de malaysiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(22)

En unionstillverkare besvarade inte frågeformuläret, och en annan unionstillverkare skickade ett partiellt svar varpå ett brev med begäran om komplettering skickades, men tillverkarens svar uteblev. Dessa två unionstillverkare uteslöts senare från urvalet (se skäl 15 ovan). En koreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Inga av de malaysiska exporterande tillverkarna besvarade frågeformuläret.

1.4.3   Kontrollbesök

| (23) | Kommissionen införskaffade och kontrollerade all information som den ansåg nödvändig för att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska återkomma och skada ska uppstå samt för att avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärderna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag: | Unionstillverkare:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike och det närstående företaget Siekman Fittings, Lohne, Tyskland. |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen införskaffade och kontrollerade all information som den ansåg nödvändig för att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska återkomma och skada ska uppstå samt för att avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärderna. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:

Unionstillverkare:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike och det närstående företaget Siekman Fittings, Lohne, Tyskland.

| — | Vallourec Fittings SA, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings SA, Frankrike.

| | Exporterande tillverkare i Republiken Korea:







  — | TK Corporation, Busan. |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Republiken Korea:

—

TK Corporation, Busan.

1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (24) | Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen ska återkomma omfattade perioden från den 1 oktober 2012 till den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen om sannolikheten för att dumpningen ska återkomma omfattade perioden från den 1 oktober 2012 till den 30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden).

| (25) | Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2010 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2010 till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.6   Meddelande av uppgifter

| (26) | Den 12 september 2014 meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Kommissionen övervägde de synpunkter som inkom från de berörda parterna och beaktade dem när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(26)

Den 12 september 2014 meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Kommissionen övervägde de synpunkter som inkom från de berörda parterna och beaktade dem när så var lämpligt.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (27) | Den produkt som är föremål för översyn är rördelar (utom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten eller vissa rördelar). |
| --- | --- |

(27)

Den produkt som är föremål för översyn är rördelar (utom gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (utom rostfritt stål), med en yttre diameter på högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallad den berörda produkten eller vissa rördelar).

2.2   Likadan produkt

| (28) | Resultatet av översynen överensstämde med resultatet av den ursprungliga undersökningen när det gällde att vissa rördelar som produceras i de berörda länderna, säljs på den inhemska marknaden och/eller exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden som de produkter som säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(28)

Resultatet av översynen överensstämde med resultatet av den ursprungliga undersökningen när det gällde att vissa rördelar som produceras i de berörda länderna, säljs på den inhemska marknaden och/eller exporteras till unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och slutanvändningsområden som de produkter som säljs i unionen av unionsindustrin.

| (29) | Kommissionen fastställde att denna produkt därför ska betraktas som en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fastställde att denna produkt därför ska betraktas som en likadan produkt i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (30) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpningen från de berörda länderna skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpningen från de berörda länderna skulle återkomma om de gällande åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

3.1   Republiken Korea

3.1.1   Inledande anmärkningar

| (31) | En av de största sydkoreanska tillverkarna av vissa rördelar, TK Corporation, samarbetade i undersökningen. Detta samarbetsvilliga företag stod för 25–40 % av Sydkoreas export av vissa rördelar (för att skydda konfidentiella uppgifter anges inga exakta siffror). I sitt svar på kommissionens frågeformulär lämnade TK Corporation uppgifter om inhemsk försäljning, exportförsäljning och produktionskostnader. Kommissionen ansåg att analysen av Sydkoreas dumpning under översynsperioden och delar av analysen om sannolikhet för återkommande dumpning skulle kunna grundas på uppgifterna från detta företag med tanke på dess andel av Sydkoreas export av vissa rördelar. Svaret från TK Corporation kontrollerades. |
| --- | --- |

(31)

En av de största sydkoreanska tillverkarna av vissa rördelar, TK Corporation, samarbetade i undersökningen. Detta samarbetsvilliga företag stod för 25–40 % av Sydkoreas export av vissa rördelar (för att skydda konfidentiella uppgifter anges inga exakta siffror). I sitt svar på kommissionens frågeformulär lämnade TK Corporation uppgifter om inhemsk försäljning, exportförsäljning och produktionskostnader. Kommissionen ansåg att analysen av Sydkoreas dumpning under översynsperioden och delar av analysen om sannolikhet för återkommande dumpning skulle kunna grundas på uppgifterna från detta företag med tanke på dess andel av Sydkoreas export av vissa rördelar. Svaret från TK Corporation kontrollerades.

3.1.2   Dumpning av import under översynsperioden

| (32) | Under översynsperioden importerades bara försumbara volymer av vissa rördelar (mindre än 50 ton) till unionen från Sydkorea. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, TK Corporation, stod för en del av denna försäljning. Det var uppenbart att dessa kvantiteter inte var representativa, eftersom de utgjorde mindre än 0,1 % av TK Corporations produktion. Det var dessutom oklart om en antidumpningstull hade betalats för import från TK Corporation, vilket skapar osäkerhet kring om varorna verkligen hade förts in i unionens tullområde. Denna försäljning skedde dessutom till ett särskilt projekt med egna specifikationer för rördelar (alltså en icke-representativ försäljning), och försäljningen skedde i form av ett ”paket” med andra rördelar (huvudsakligen av rostfritt stål). Av ovannämnda skäl kunde man inte göra någon meningsfull analys av dumpning rörande importen av vissa rördelar från TK Corporation till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(32)

Under översynsperioden importerades bara försumbara volymer av vissa rördelar (mindre än 50 ton) till unionen från Sydkorea. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, TK Corporation, stod för en del av denna försäljning. Det var uppenbart att dessa kvantiteter inte var representativa, eftersom de utgjorde mindre än 0,1 % av TK Corporations produktion. Det var dessutom oklart om en antidumpningstull hade betalats för import från TK Corporation, vilket skapar osäkerhet kring om varorna verkligen hade förts in i unionens tullområde. Denna försäljning skedde dessutom till ett särskilt projekt med egna specifikationer för rördelar (alltså en icke-representativ försäljning), och försäljningen skedde i form av ett ”paket” med andra rördelar (huvudsakligen av rostfritt stål). Av ovannämnda skäl kunde man inte göra någon meningsfull analys av dumpning rörande importen av vissa rördelar från TK Corporation till unionen under översynsperioden.

| (33) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade TK Corporation att kommissionen borde ha baserat sin dumpningsanalys på företagets exportförsäljning till unionen, och det av följande skäl: i) Dess exportförsäljning till unionen under översynsperioden var betydande och därför representativ, eftersom den bestod av ”inte mindre än 26 fakturor med 282 enskilda transaktioner, trots de tullar som hade införts”. ii) I avsaknad av tydlighet när det gäller betalningen av antidumpningstullen, skulle en del av försäljningen (avsedd för ett offshore-projekt) inte omfattas av antidumpningstullen, medan för övrig försäljning som skett under översynsperioden betalades antidumpningstullar inte alltid av importörerna till följd av en felaktig klassificering av dessa produkter som gjorde att importörerna inte insåg att antidumpningstullar skulle betalas. Under tiden gjordes importörerna uppmärksamma på detta misstag och de har sedan betalat antidumpningstullarna i fråga retroaktivt. iii) Villkoren för exportförsäljningen till unionen var normala, eftersom kortare leveranstider inte tillämpades och inte heller var de priser som togs ut föremål för korsvis kompensation. |
| --- | --- |

(33)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade TK Corporation att kommissionen borde ha baserat sin dumpningsanalys på företagets exportförsäljning till unionen, och det av följande skäl: i) Dess exportförsäljning till unionen under översynsperioden var betydande och därför representativ, eftersom den bestod av ”inte mindre än 26 fakturor med 282 enskilda transaktioner, trots de tullar som hade införts”. ii) I avsaknad av tydlighet när det gäller betalningen av antidumpningstullen, skulle en del av försäljningen (avsedd för ett offshore-projekt) inte omfattas av antidumpningstullen, medan för övrig försäljning som skett under översynsperioden betalades antidumpningstullar inte alltid av importörerna till följd av en felaktig klassificering av dessa produkter som gjorde att importörerna inte insåg att antidumpningstullar skulle betalas. Under tiden gjordes importörerna uppmärksamma på detta misstag och de har sedan betalat antidumpningstullarna i fråga retroaktivt. iii) Villkoren för exportförsäljningen till unionen var normala, eftersom kortare leveranstider inte tillämpades och inte heller var de priser som togs ut föremål för korsvis kompensation.

| (34) | Dessa synpunkter analyserades noggrant. Den låga nivån på företagets exportförsäljning till unionen, både i absoluta tal och i förhållande till företagets totala tillverkning av den likadana produkten (mindre än 0,1 %), har inte bestridits av TK Corporation. Kommissionen vidhåller att en så obetydlig volym i både relativa och absoluta tal inte kan betraktas som representativ. |
| --- | --- |

(34)

Dessa synpunkter analyserades noggrant. Den låga nivån på företagets exportförsäljning till unionen, både i absoluta tal och i förhållande till företagets totala tillverkning av den likadana produkten (mindre än 0,1 %), har inte bestridits av TK Corporation. Kommissionen vidhåller att en så obetydlig volym i både relativa och absoluta tal inte kan betraktas som representativ.

| (35) | Vidare kan kommissionen inte på grundval av de inlämnade handlingarna fastställa vilken del av TK Corporations påstådda försäljning till unionen som till sist hade klassificerats på rätt sätt och importerats. Inte heller påståendet att priserna inte hade varit föremål för någon korsvis kompensation kunde kontrolleras och kunde därför inte godtas, eftersom styrkande handlingar inte lämnades in förrän efter kontrollbesöket. Under alla omständigheter, när det gäller båda dessa frågor och med tanke på slutsatsen av analysen i skäl 34 ovan, finns det ingen anledning för kommissionen att göra ett slutgiltigt fastställande, eftersom inte ens TK Corporations totala rapporterade försäljningsvolym till unionen kan anses vara tillräckligt representativ. |
| --- | --- |

(35)

Vidare kan kommissionen inte på grundval av de inlämnade handlingarna fastställa vilken del av TK Corporations påstådda försäljning till unionen som till sist hade klassificerats på rätt sätt och importerats. Inte heller påståendet att priserna inte hade varit föremål för någon korsvis kompensation kunde kontrolleras och kunde därför inte godtas, eftersom styrkande handlingar inte lämnades in förrän efter kontrollbesöket. Under alla omständigheter, när det gäller båda dessa frågor och med tanke på slutsatsen av analysen i skäl 34 ovan, finns det ingen anledning för kommissionen att göra ett slutgiltigt fastställande, eftersom inte ens TK Corporations totala rapporterade försäljningsvolym till unionen kan anses vara tillräckligt representativ.

| (36) | Kommissionen bekräftar därför att TK Corporations försäljning till unionen under översynsperioden inte kan användas för en meningsfull analys av dumpningen inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bekräftar därför att TK Corporations försäljning till unionen under översynsperioden inte kan användas för en meningsfull analys av dumpningen inom ramen för denna översyn vid giltighetstidens utgång.

3.1.3   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

| (37) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra bestämmelseorter, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea samt unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra bestämmelseorter, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea samt unionsmarknadens attraktionskraft.

3.1.3.1   Export från Sydkorea till andra bestämmelseorter

| (38) | På grund av de små importvolymerna av vissa rördelar från Sydkorea till unionen och bristen på tillförlitlighet när det gäller försäljningspriserna (se skälen 32–36), drog kommissionen slutsatsen att man bör låta uppgifter om Sydkoreas försäljning av den berörda produkten till andra länder ligga till grund för uppskattningen av den sannolika framtida prisnivån vid export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(38)

På grund av de små importvolymerna av vissa rördelar från Sydkorea till unionen och bristen på tillförlitlighet när det gäller försäljningspriserna (se skälen 32–36), drog kommissionen slutsatsen att man bör låta uppgifter om Sydkoreas försäljning av den berörda produkten till andra länder ligga till grund för uppskattningen av den sannolika framtida prisnivån vid export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (39) | Det ansågs lämpligt att först analysera den sydkoreanska försäljningen till Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna), eftersom den marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, har många inhemska tillverkare men även en stor andel import och låga importtullar, vilket gör den till en mycket konkurrensutsatt marknad. Förenta staterna är dessutom huvuddestinationen för export från Sydkorea i allmänhet och även från TK Corporation. |
| --- | --- |

(39)

Det ansågs lämpligt att först analysera den sydkoreanska försäljningen till Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna), eftersom den marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, har många inhemska tillverkare men även en stor andel import och låga importtullar, vilket gör den till en mycket konkurrensutsatt marknad. Förenta staterna är dessutom huvuddestinationen för export från Sydkorea i allmänhet och även från TK Corporation.

| (40) | Undersökningen omfattade också all annan exportförsäljning från Sydkorea av vissa rördelar. |
| --- | --- |

(40)

Undersökningen omfattade också all annan exportförsäljning från Sydkorea av vissa rördelar.

| (41) | Beräkningarna av dumpning avsåg både försäljningen till Förenta staterna och till alla övriga exportdestinationer (utom till unionen av de orsaker som nämns i skälen 32–36 ovan). |
| --- | --- |

(41)

Beräkningarna av dumpning avsåg både försäljningen till Förenta staterna och till alla övriga exportdestinationer (utom till unionen av de orsaker som nämns i skälen 32–36 ovan).

a)   Normalvärde

| (42) | I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen grundades när så var möjligt normalvärdet för TK Corporation på de priser som oberoende kunder på dess inhemska marknad har betalat eller ska betala vid normal handel. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen grundades när så var möjligt normalvärdet för TK Corporation på de priser som oberoende kunder på dess inhemska marknad har betalat eller ska betala vid normal handel.

| (43) | I de fall denna metod inte kunde tillämpas på vissa produkttyper, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

I de fall denna metod inte kunde tillämpas på vissa produkttyper, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (44) | Detta gjordes på grundval av TK Corporations faktiska produktionskostnad, som angavs i svaret på frågeformuläret, nämligen faktiska tillverkningskostnader plus faktiska försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Detta gjordes på grundval av TK Corporations faktiska produktionskostnad, som angavs i svaret på frågeformuläret, nämligen faktiska tillverkningskostnader plus faktiska försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

b)   Exportpris

| (45) | Såsom förklaras i skälen 32–36 kunde TK Corporations försäljning i unionen inte användas i dumpningsberäkningen, och exportpriserna beräknades därför på grundval av företagets export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(45)

Såsom förklaras i skälen 32–36 kunde TK Corporations försäljning i unionen inte användas i dumpningsberäkningen, och exportpriserna beräknades därför på grundval av företagets export till tredjeländer.

| (46) | I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen användes TK Corporations exportpris gentemot andra länder, justerat tillbaka till nivån fritt fabrik genom att man där så var lämpligt beaktade eventuella kostnader för bland annat transporter, tullar och skatter. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen användes TK Corporations exportpris gentemot andra länder, justerat tillbaka till nivån fritt fabrik genom att man där så var lämpligt beaktade eventuella kostnader för bland annat transporter, tullar och skatter.

c)   Jämförelse och justeringar

| (47) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(47)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.

| (48) | För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader. |
| --- | --- |

(48)

För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.

| (49) | För att skilja mellan olika typer av den berörda produkten, användes i den ursprungliga metoden för produktkontrollnummer ett elvasiffrigt system för att särskilja olika produkttyper. Beräkningarna av dumpningen genomfördes med hjälp av ett något förkortat sjusiffrigt system för produktkontrollnummer. Fälten för specifikationsstandard och materialkvalitet ersattes med ett förenklat kriterium som gjorde åtskillnad mellan produkter av kolstål respektive legerat stål. Detta berodde på att man konstaterat att skillnaden mellan de standardspecifikationer som användes (såsom ANSI eller EN) var liten och att systemen för materialkvalitet följde den standard som tillämpades. Det förenklade systemet ökade därför matchningsnivån för beräkningen av dumpning (och skada) för tusentals produktkontrollnummer utan att snedvrida resultatet av själva beräkningen. |
| --- | --- |

(49)

För att skilja mellan olika typer av den berörda produkten, användes i den ursprungliga metoden för produktkontrollnummer ett elvasiffrigt system för att särskilja olika produkttyper. Beräkningarna av dumpningen genomfördes med hjälp av ett något förkortat sjusiffrigt system för produktkontrollnummer. Fälten för specifikationsstandard och materialkvalitet ersattes med ett förenklat kriterium som gjorde åtskillnad mellan produkter av kolstål respektive legerat stål. Detta berodde på att man konstaterat att skillnaden mellan de standardspecifikationer som användes (såsom ANSI eller EN) var liten och att systemen för materialkvalitet följde den standard som tillämpades. Det förenklade systemet ökade därför matchningsnivån för beräkningen av dumpning (och skada) för tusentals produktkontrollnummer utan att snedvrida resultatet av själva beräkningen.

| (50) | TK Corporation begärde att kommissionen skulle utöka det ursprungliga systemet för produktkontrollnummer så att det blev sextonsiffrigt, men begäran avslogs eftersom det system som användes redan hade kapacitet för tillräcklig kategorisering av den berörda produkten. Det bör också påpekas att det var uppenbart att de beräknade marginalerna för dumpning (och skada) inte skulle ändras i någon väsentlig grad om de grundades på sju, elva eller sexton siffror, eftersom TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation begärde att kommissionen skulle utöka det ursprungliga systemet för produktkontrollnummer så att det blev sextonsiffrigt, men begäran avslogs eftersom det system som användes redan hade kapacitet för tillräcklig kategorisering av den berörda produkten. Det bör också påpekas att det var uppenbart att de beräknade marginalerna för dumpning (och skada) inte skulle ändras i någon väsentlig grad om de grundades på sju, elva eller sexton siffror, eftersom TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.

| (51) | Ett annat beräkningsproblem rörde vilken metod för volym som skulle användas i dumpningsberäkningen. TK Corporation ansåg att mätenheten i beräkningen bör vara ”styck” dvs. per enhet, eftersom företaget registrerar kvantitet som styck i sina försäljningsfakturor, sina prisriktlinjer för (potentiella) kunder och sin redovisning. I frågeformuläret skulle kvantiteten anges i vikt, men TK Corporation svarade i enheter när det gällde en del av försäljningen. För den försäljningen kompletterade TK Corporation med en omvandling från enhet till vikt som ett led i förfarandet rörande brister. Kommissionen beslutade av följande anledningar att viktangivelse är den bästa metoden:






  — | Styck som mätenhet skulle leda till en snedvridning av genomsnittspriset per enhet, eftersom ”styck” inte återger vikten per enhet, som är ett viktigt element för kostnaden (och således priset) för den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(51)

Ett annat beräkningsproblem rörde vilken metod för volym som skulle användas i dumpningsberäkningen. TK Corporation ansåg att mätenheten i beräkningen bör vara ”styck” dvs. per enhet, eftersom företaget registrerar kvantitet som styck i sina försäljningsfakturor, sina prisriktlinjer för (potentiella) kunder och sin redovisning. I frågeformuläret skulle kvantiteten anges i vikt, men TK Corporation svarade i enheter när det gällde en del av försäljningen. För den försäljningen kompletterade TK Corporation med en omvandling från enhet till vikt som ett led i förfarandet rörande brister. Kommissionen beslutade av följande anledningar att viktangivelse är den bästa metoden:

—

Styck som mätenhet skulle leda till en snedvridning av genomsnittspriset per enhet, eftersom ”styck” inte återger vikten per enhet, som är ett viktigt element för kostnaden (och således priset) för den berörda produkten.

| — | Viktangivelsen behövs i skadeberäkningarna, eftersom det är den metod som unionstillverkarna tillämpar och det skulle bli osammanhängande att använda olika metoder för dumpnings- och skadeberäkningar (underskridande). |
| --- | --- |

—

Viktangivelsen behövs i skadeberäkningarna, eftersom det är den metod som unionstillverkarna tillämpar och det skulle bli osammanhängande att använda olika metoder för dumpnings- och skadeberäkningar (underskridande).

| — | Uppgifterna från unionens tullkontor och den sydkoreanska exportstatistiken registreras enbart i vikt för den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Uppgifterna från unionens tullkontor och den sydkoreanska exportstatistiken registreras enbart i vikt för den berörda produkten.

| (52) | Det bör också påpekas att de beräknade dumpningsmarginalerna inte såg ut att förändras i väsentlig grad om de grundades på enhet, eftersom man konstaterat att TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt. |
| --- | --- |

(52)

Det bör också påpekas att de beräknade dumpningsmarginalerna inte såg ut att förändras i väsentlig grad om de grundades på enhet, eftersom man konstaterat att TK Corporations genomsnittliga försäljningspriser på de olika marknaderna varierade avsevärt.

| (53) | Efter meddelandet av uppgifter sände TK Corporation åter in synpunkten att kommissionen borde ha baserat sina dumpningsberäkningar på enhet snarare än vikt. Ett av skälen var att TK Corporations försäljnings- och kostnadsuppgifter är uttryckta i enheter och att omräkningen till vikt därmed skulle ha lett till snedvridningar vid beräkningarna av dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(53)

Efter meddelandet av uppgifter sände TK Corporation åter in synpunkten att kommissionen borde ha baserat sina dumpningsberäkningar på enhet snarare än vikt. Ett av skälen var att TK Corporations försäljnings- och kostnadsuppgifter är uttryckta i enheter och att omräkningen till vikt därmed skulle ha lett till snedvridningar vid beräkningarna av dumpningsmarginaler.

| (54) | När det gäller jämförbarheten med unionsindustrin, hävdade TK Corporation att kommissionen inte beräknade någon skademarginal, medan man för dumpningsmarginalen inte behöver göra någon jämförelse med kostnads- och försäljningsuppgifter från unionsindustrin. TK Corporation hävdade dessutom att den måttenhet som används i transaktioner, också av unionsindustrin, skulle vara enhet och inte kilogram eller ton. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller jämförbarheten med unionsindustrin, hävdade TK Corporation att kommissionen inte beräknade någon skademarginal, medan man för dumpningsmarginalen inte behöver göra någon jämförelse med kostnads- och försäljningsuppgifter från unionsindustrin. TK Corporation hävdade dessutom att den måttenhet som används i transaktioner, också av unionsindustrin, skulle vara enhet och inte kilogram eller ton.

| (55) | Slutligen kunde TK Corporation inte se att det var relevant i sammanhanget att uppgifterna vid unionens tullkontor och i den koreanska exportstatistiken registreras i vikt. |
| --- | --- |

(55)

Slutligen kunde TK Corporation inte se att det var relevant i sammanhanget att uppgifterna vid unionens tullkontor och i den koreanska exportstatistiken registreras i vikt.

| (56) | Ovanstående synpunkter analyserades noggrant. Det är för det första viktigt att notera att TK Corporation inte lämnade in någon ”alternativ” beräkning av dumpning på grundval av enhet. Även om TK Corporation hävdade att en ”beräkning per styck” skulle ge ett mer korrekt resultat, kunde företaget inte visa detta. Kommissionen upprepar att de dumpningsmarginaler som beräknats är betydande och, såsom förklaras i skäl 52, har inga betydande skillnader upptäckts mellan de dumpningsmarginaler som beräknats efter vikt och de dumpningsmarginaler som beräknats efter enheter. Med andra ord kan det inte bestridas att oavsett vilken metod som användes, skulle stora dumpningsmarginaler fastställas. Det är vidare viktigt att erinra om att omvandlingen från styck till vikt i TK Corporations försäljning- och kostnadsuppgifter gjordes av företaget självt, med dess egen metod. Vidare uppges det i företagets katalog, som finns att tillgå på deras egen webbplats, en ungefärlig vikt för varje typ av rör. |
| --- | --- |

(56)

Ovanstående synpunkter analyserades noggrant. Det är för det första viktigt att notera att TK Corporation inte lämnade in någon ”alternativ” beräkning av dumpning på grundval av enhet. Även om TK Corporation hävdade att en ”beräkning per styck” skulle ge ett mer korrekt resultat, kunde företaget inte visa detta. Kommissionen upprepar att de dumpningsmarginaler som beräknats är betydande och, såsom förklaras i skäl 52, har inga betydande skillnader upptäckts mellan de dumpningsmarginaler som beräknats efter vikt och de dumpningsmarginaler som beräknats efter enheter. Med andra ord kan det inte bestridas att oavsett vilken metod som användes, skulle stora dumpningsmarginaler fastställas. Det är vidare viktigt att erinra om att omvandlingen från styck till vikt i TK Corporations försäljning- och kostnadsuppgifter gjordes av företaget självt, med dess egen metod. Vidare uppges det i företagets katalog, som finns att tillgå på deras egen webbplats, en ungefärlig vikt för varje typ av rör.

| (57) | Transaktioner som gjorts av unionsindustrin uttrycks både i vikt och per enhet, vilket framgår av de fakturor som kontrollerats av kommissionen. Utöver fakturering är vikt den metod som används för att fastställa kapacitet, produktionsvolym och produktionskostnader – inte bara i EU utan i hela världen och således också i Sydkorea. Råvarorna, som utgör den största delen av produktionskostnaderna för den berörda produkten, har inhandlats i ton. Andra faktorer, t.ex. energiförbrukning, arbetskrafts- och fraktkostnader beräknas också på grundval av vikt. Unionsindustrin fastställer också rabatter till kunderna i slutet av året på grundval av den volym (i ton) som kunden köpt, och inte på antalet enheter. Vidare var det nödvändigt att i denna översyn beräkna marginalerna för prisunderskridande (vilket också gjordes – se skälen 98–105), och argumentet att de koreanska uppgifterna och unionsindustrins uppgifter inte skulle behöva jämföras, såsom föreslogs i den kommentar som sammanfattas i skäl 54 ovan, är därför felaktigt. |
| --- | --- |

(57)

Transaktioner som gjorts av unionsindustrin uttrycks både i vikt och per enhet, vilket framgår av de fakturor som kontrollerats av kommissionen. Utöver fakturering är vikt den metod som används för att fastställa kapacitet, produktionsvolym och produktionskostnader – inte bara i EU utan i hela världen och således också i Sydkorea. Råvarorna, som utgör den största delen av produktionskostnaderna för den berörda produkten, har inhandlats i ton. Andra faktorer, t.ex. energiförbrukning, arbetskrafts- och fraktkostnader beräknas också på grundval av vikt. Unionsindustrin fastställer också rabatter till kunderna i slutet av året på grundval av den volym (i ton) som kunden köpt, och inte på antalet enheter. Vidare var det nödvändigt att i denna översyn beräkna marginalerna för prisunderskridande (vilket också gjordes – se skälen 98–105), och argumentet att de koreanska uppgifterna och unionsindustrins uppgifter inte skulle behöva jämföras, såsom föreslogs i den kommentar som sammanfattas i skäl 54 ovan, är därför felaktigt.

| (58) | Världsomfattande statistik som samlas in och används som ett led i undersökningen, inklusive de sydkoreanska exportpriserna och unionens tullstatistik, uttrycktes endast i vikt. Statistiken användes bland annat för att analysera den sydkoreanska exporten av den berörda produkten till unionen och till tredjeländer. För att fastställa TK Corporations andel av denna och kunna dubbelkontrollera den försäljningsvolym till unionen som uppgavs i svaret på frågeformuläret, var det nödvändigt att omvandla TK Corporations uppgifter till vikt, eftersom det inte var möjligt att omvandla den koreanska exportstatistiken och unionens tullstatistik till enheter. |
| --- | --- |

(58)

Världsomfattande statistik som samlas in och används som ett led i undersökningen, inklusive de sydkoreanska exportpriserna och unionens tullstatistik, uttrycktes endast i vikt. Statistiken användes bland annat för att analysera den sydkoreanska exporten av den berörda produkten till unionen och till tredjeländer. För att fastställa TK Corporations andel av denna och kunna dubbelkontrollera den försäljningsvolym till unionen som uppgavs i svaret på frågeformuläret, var det nödvändigt att omvandla TK Corporations uppgifter till vikt, eftersom det inte var möjligt att omvandla den koreanska exportstatistiken och unionens tullstatistik till enheter.

| (59) | Slutligen är det viktigt att notera att i tidigare undersökningar (t.ex. den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna och den första översynen vid giltighetstidens utgång som ledde till de gällande åtgärderna) samt i senare undersökningar rörande samma produkt från Ryssland och Turkiet, användes också den metod som baseras på vikt. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen är det viktigt att notera att i tidigare undersökningar (t.ex. den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna och den första översynen vid giltighetstidens utgång som ledde till de gällande åtgärderna) samt i senare undersökningar rörande samma produkt från Ryssland och Turkiet, användes också den metod som baseras på vikt.

| (60) | Mot bakgrund av ovanstående bekräftar kommissionen att invändningen att beräkningarna borde göras utifrån enhet måste avvisas. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av ovanstående bekräftar kommissionen att invändningen att beräkningarna borde göras utifrån enhet måste avvisas.

d)   Dumpning under översynsperioden

| (61) | De dumpningsmarginaler som på detta sätt beräknades för TK Corporation var 46 % och 27 % beroende på exportdestinationen. |
| --- | --- |

(61)

De dumpningsmarginaler som på detta sätt beräknades för TK Corporation var 46 % och 27 % beroende på exportdestinationen.

3.1.3.2   Sydkoreas produktionskapacitet

| (62) | När det gäller Sydkoreas totala tillverkningskapacitet och outnyttjade kapacitet, fick kommissionen i undersökningen inte några uppgifter från några andra sydkoreanska tillverkare än TK Corporation. Kommissionen blev således tvungen att åberopa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa omständigheterna i detta avseende, och de uppgifter den förfogar över är de kontrollerade uppgifterna från TK Corporation, som endast gällde detta företag, och de landsomfattande uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller Sydkoreas totala tillverkningskapacitet och outnyttjade kapacitet, fick kommissionen i undersökningen inte några uppgifter från några andra sydkoreanska tillverkare än TK Corporation. Kommissionen blev således tvungen att åberopa artikel 18 i grundförordningen för att fastställa omständigheterna i detta avseende, och de uppgifter den förfogar över är de kontrollerade uppgifterna från TK Corporation, som endast gällde detta företag, och de landsomfattande uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (63) | Den outnyttjade kapacitet som rapporterades av TK Corporation var vederbörligen styrkt. Genom att extrapolera den outnyttjade kapacitet som rapporterats av TK Corporation under översynsperioden baserad på dess andel av den totala sydkoreanska exportvolymen, beräknade kommissionen att den totala outnyttjade kapaciteten i Sydkorea torde uppgå till minst 15 000 ton, vilket motsvarar cirka 25 % av den totala förbrukningen i unionen. När det gäller denna beräkning, är det emellertid viktigt att notera att produktionsvolymen jämförd med produktionskapaciteten är mycket företagsspecifik, och även om TK Corporation är en av de största tillverkarna av den likadana produkten i Sydkorea, är företaget bara ett av många och definitivt inte dominerande. Kommissionen dubbelkontrollerade därför detta undersökningsresultat med den information som lämnades i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(63)

Den outnyttjade kapacitet som rapporterades av TK Corporation var vederbörligen styrkt. Genom att extrapolera den outnyttjade kapacitet som rapporterats av TK Corporation under översynsperioden baserad på dess andel av den totala sydkoreanska exportvolymen, beräknade kommissionen att den totala outnyttjade kapaciteten i Sydkorea torde uppgå till minst 15 000 ton, vilket motsvarar cirka 25 % av den totala förbrukningen i unionen. När det gäller denna beräkning, är det emellertid viktigt att notera att produktionsvolymen jämförd med produktionskapaciteten är mycket företagsspecifik, och även om TK Corporation är en av de största tillverkarna av den likadana produkten i Sydkorea, är företaget bara ett av många och definitivt inte dominerande. Kommissionen dubbelkontrollerade därför detta undersökningsresultat med den information som lämnades i begäran om översyn.

| (64) | Uppgifterna om den outnyttjade kapaciteten som lämnades i begäran baserades på en beräknad kapacitet och produktionsuppgifter för de sydkoreanska tillverkare som sökanden angav. När det gäller produktionskapacitet, användes offentligt tillgängliga uppgifter för de tre största tillverkarna. För de andra (avsevärt mindre) sydkoreanska tillverkarna fanns inga sådana uppgifter offentligt tillgängliga och sökanden använde därför andra rimliga metoder för att uppskatta tillverkarnas produktionskapacitet. Sökanden har vidare utgått från en viss nivå av sydkoreansk inhemsk förbrukning och beaktade såväl importen till Sydkorea samt exporten från Sydkorea i syfte att uppskatta den outnyttjade kapaciteten. Såväl för beräkning av produktionskapacitet som för outnyttjad kapacitet, gjordes lämpliga avdrag för att ta hänsyn till produktionen av andra typer av produkter som inte omfattas av produktdefinitionen. All information var klart mer fullständig och uttömmande än de uppgifter som det hänvisas till i skäl 63 ovan. Inga synpunkter inkom som kunde motbevisa dessa uppgifter. På denna grundval och med användningen av tillgängliga uppgifter, beräknas den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea uppgå till 119 300 ton, vilket i sig motsvarar två gånger unionsmarknadens storlek under översynsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Uppgifterna om den outnyttjade kapaciteten som lämnades i begäran baserades på en beräknad kapacitet och produktionsuppgifter för de sydkoreanska tillverkare som sökanden angav. När det gäller produktionskapacitet, användes offentligt tillgängliga uppgifter för de tre största tillverkarna. För de andra (avsevärt mindre) sydkoreanska tillverkarna fanns inga sådana uppgifter offentligt tillgängliga och sökanden använde därför andra rimliga metoder för att uppskatta tillverkarnas produktionskapacitet. Sökanden har vidare utgått från en viss nivå av sydkoreansk inhemsk förbrukning och beaktade såväl importen till Sydkorea samt exporten från Sydkorea i syfte att uppskatta den outnyttjade kapaciteten. Såväl för beräkning av produktionskapacitet som för outnyttjad kapacitet, gjordes lämpliga avdrag för att ta hänsyn till produktionen av andra typer av produkter som inte omfattas av produktdefinitionen. All information var klart mer fullständig och uttömmande än de uppgifter som det hänvisas till i skäl 63 ovan. Inga synpunkter inkom som kunde motbevisa dessa uppgifter. På denna grundval och med användningen av tillgängliga uppgifter, beräknas den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea uppgå till 119 300 ton, vilket i sig motsvarar två gånger unionsmarknadens storlek under översynsperioden.

3.1.3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (65) | Det erinras om att vissa rördelar främst används inom olje- och gasindustri, bygg- och anläggningsbransch, energiproduktion, fartygskonstruktion och industrianläggningar. Ingen av de tillgängliga uppgifterna pekar på en avsevärd tillväxt eller nedgång i dessa sektorer i Sydkorea och den sydkoreanska inhemska marknaden för vissa rördelar anses därför förbli relativt stabil under de kommande åren och inte erbjuda några egentliga möjligheter till expansion för den koreanska berörda produkten. Förutom Sydkorea är de viktigaste exportmarknaderna för denna industri Europeiska unionen, Förenta staterna, Mellanöstern och Sydostasien. Inga uppgifter som samlats in under undersökningen tyder på att efterfrågan på någon av dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren. |
| --- | --- |

(65)

Det erinras om att vissa rördelar främst används inom olje- och gasindustri, bygg- och anläggningsbransch, energiproduktion, fartygskonstruktion och industrianläggningar. Ingen av de tillgängliga uppgifterna pekar på en avsevärd tillväxt eller nedgång i dessa sektorer i Sydkorea och den sydkoreanska inhemska marknaden för vissa rördelar anses därför förbli relativt stabil under de kommande åren och inte erbjuda några egentliga möjligheter till expansion för den koreanska berörda produkten. Förutom Sydkorea är de viktigaste exportmarknaderna för denna industri Europeiska unionen, Förenta staterna, Mellanöstern och Sydostasien. Inga uppgifter som samlats in under undersökningen tyder på att efterfrågan på någon av dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.

| (66) | Den sydkoreanska exporten till Förenta staterna, länder i Mellanöstern och Sydostasien är redan på en hög nivå och därför erbjuder inte dessa marknader någon betydande tillväxtpotential för den sydkoreanska industrin. Det erinras också om att en betydande dumpning på 46 % fastställdes för den sydkoreanska exporten till Förenta staterna. Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och därmed en attraktiv marknad för tillväxt om åtgärderna skulle upphävas, beroende på att marknaden hittills ännu inte utnyttjats fullt ut av de sydkoreanska exporterande tillverkarna på grund av de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(66)

Den sydkoreanska exporten till Förenta staterna, länder i Mellanöstern och Sydostasien är redan på en hög nivå och därför erbjuder inte dessa marknader någon betydande tillväxtpotential för den sydkoreanska industrin. Det erinras också om att en betydande dumpning på 46 % fastställdes för den sydkoreanska exporten till Förenta staterna. Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och därmed en attraktiv marknad för tillväxt om åtgärderna skulle upphävas, beroende på att marknaden hittills ännu inte utnyttjats fullt ut av de sydkoreanska exporterande tillverkarna på grund av de gällande åtgärderna.

| (67) | I fråga om storlek och marknadsvillkor är den amerikanska marknaden och unionsmarknaden likartade. På båda marknaderna finns det ett stort antal inhemska tillverkare och importen har en betydande marknadsandel. Undersökningen har visat att det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden (med beaktande av unionstillverkarnas hela försäljning och all importförsäljning till unionen) är 2 600 euro/ton. Det genomsnittliga pris på unionsmarknaden liknar således det genomsnittliga pris som de sydkoreanska exporterande tillverkare får på den amerikanska marknaden (2 700 euro/ton), med den skillnaden att de inte är föremål för antidumpningsåtgärder som i Förenta staterna. Det är därför mycket sannolikt att den nuvarande marginella sydkoreanska försäljningen till unionen är resultatet av de gällande åtgärderna för den berörda produkten. Det erinras om att under översynsperioden var Förenta staterna de sydkoreanska exportörernas största exportmarknad. Detta tyder på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för de sydkoreanska exportörerna och att unionsmarknaden skulle dra till sig ungefär lika stora volymer som den amerikanska marknaden, om tullarna skulle upphöra att gälla. Under översynsperioden stod den koreanska berörda produkten för mellan 10 % och 15 % av den totala importen av den berörda produkten till Förenta staterna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Med andra ord skulle de sydkoreanska tillverkarna sannolikt komma att använda den tillgängliga outnyttjade kapaciteten (se skäl 64), för att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(67)

I fråga om storlek och marknadsvillkor är den amerikanska marknaden och unionsmarknaden likartade. På båda marknaderna finns det ett stort antal inhemska tillverkare och importen har en betydande marknadsandel. Undersökningen har visat att det genomsnittliga försäljningspriset på unionsmarknaden (med beaktande av unionstillverkarnas hela försäljning och all importförsäljning till unionen) är 2 600 euro/ton. Det genomsnittliga pris på unionsmarknaden liknar således det genomsnittliga pris som de sydkoreanska exporterande tillverkare får på den amerikanska marknaden (2 700 euro/ton), med den skillnaden att de inte är föremål för antidumpningsåtgärder som i Förenta staterna. Det är därför mycket sannolikt att den nuvarande marginella sydkoreanska försäljningen till unionen är resultatet av de gällande åtgärderna för den berörda produkten. Det erinras om att under översynsperioden var Förenta staterna de sydkoreanska exportörernas största exportmarknad. Detta tyder på att unionen skulle vara en attraktiv marknad för de sydkoreanska exportörerna och att unionsmarknaden skulle dra till sig ungefär lika stora volymer som den amerikanska marknaden, om tullarna skulle upphöra att gälla. Under översynsperioden stod den koreanska berörda produkten för mellan 10 % och 15 % av den totala importen av den berörda produkten till Förenta staterna (exakta siffror kan inte anges av sekretesskäl). Med andra ord skulle de sydkoreanska tillverkarna sannolikt komma att använda den tillgängliga outnyttjade kapaciteten (se skäl 64), för att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas.

| (68) | Såsom anges i skäl 39 ovan finns det, bortsett från Förenta staterna, ingen annan destination för sydkoreansk export som kan användas på ett tillförlitligt sätt vid analysen av utvecklingen av unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra. Att lägga ihop all exportförsäljning till andra destinationer än unionen eller Förenta staterna i denna analys anses därför inte ge tillförlitliga genomsnittliga priser med hänsyn till de olika omständigheter som råder på alla dessa (mycket mindre) enskilda marknader. Med tanke på begränsningarna i denna analys såsom beskrivs ovan liksom avsaknaden av betydande tillväxtpotential på dessa ”andra marknader” i en nära framtid, är det dock inte troligt att dessa marknader skulle absorbera någon större import från Sydkorea. |
| --- | --- |

(68)

Såsom anges i skäl 39 ovan finns det, bortsett från Förenta staterna, ingen annan destination för sydkoreansk export som kan användas på ett tillförlitligt sätt vid analysen av utvecklingen av unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra. Att lägga ihop all exportförsäljning till andra destinationer än unionen eller Förenta staterna i denna analys anses därför inte ge tillförlitliga genomsnittliga priser med hänsyn till de olika omständigheter som råder på alla dessa (mycket mindre) enskilda marknader. Med tanke på begränsningarna i denna analys såsom beskrivs ovan liksom avsaknaden av betydande tillväxtpotential på dessa ”andra marknader” i en nära framtid, är det dock inte troligt att dessa marknader skulle absorbera någon större import från Sydkorea.

3.1.3.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (69) | Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Undersökningen visade att Sydkoreas försäljning av vissa rördelar till Förenta staterna och till alla tredjeländer exporteras till dumpade priser, med dumpningsmarginaler på 46 % respektive 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Undersökningen visade att Sydkoreas försäljning av vissa rördelar till Förenta staterna och till alla tredjeländer exporteras till dumpade priser, med dumpningsmarginaler på 46 % respektive 27 %.

| (70) | Dessutom är Sydkoreas outnyttjade kapacitet betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Om man utnyttjar denna kapacitet för att exportera till unionen och priskonkurrera med unionstillverkarna eller med den stora importen från tredjeländer, är det mycket troligt att en sådan export skulle ske till dumpade priser. |
| --- | --- |

(70)

Dessutom är Sydkoreas outnyttjade kapacitet betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Om man utnyttjar denna kapacitet för att exportera till unionen och priskonkurrera med unionstillverkarna eller med den stora importen från tredjeländer, är det mycket troligt att en sådan export skulle ske till dumpade priser.

3.2   Malaysia

3.2.1   Inledande anmärkningar

| (71) | Eftersom de exporterande tillverkarna i Malaysia inte samarbetade, fick kommissionen grunda den övergripande analysen på tillgängliga uppgifter från andra källor. Kommissionen undersökte i detta syfte och i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen de olika statistikkällorna. Den importstatistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) erbjöd den bästa tillgängliga informationen för att fastställa importmängderna och importpriserna för unionsmarknaden. Andra källor, såsom Eurostat, användes inte eftersom den berörda produkten inte kunde skiljas från andra produkter med samma åttasiffriga produktkontrollnummer. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom de exporterande tillverkarna i Malaysia inte samarbetade, fick kommissionen grunda den övergripande analysen på tillgängliga uppgifter från andra källor. Kommissionen undersökte i detta syfte och i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen de olika statistikkällorna. Den importstatistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6) erbjöd den bästa tillgängliga informationen för att fastställa importmängderna och importpriserna för unionsmarknaden. Andra källor, såsom Eurostat, användes inte eftersom den berörda produkten inte kunde skiljas från andra produkter med samma åttasiffriga produktkontrollnummer.

3.2.2   Dumpning av import under översynsperioden

| (72) | Av databasen enligt artikel 14.6 framgick det att det inte hade förekommit någon import till unionsmarknaden från Malaysia. Man drog därför slutsatsen att dumpningen inte hade fortsatt under perioden för översyn av den malaysiska exporten. |
| --- | --- |

(72)

Av databasen enligt artikel 14.6 framgick det att det inte hade förekommit någon import till unionsmarknaden från Malaysia. Man drog därför slutsatsen att dumpningen inte hade fortsatt under perioden för översyn av den malaysiska exporten.

3.2.3   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

| (73) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra destinationer, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Malaysia samt unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta gjordes genom en analys av exportpriset till andra destinationer, tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Malaysia samt unionsmarknadens attraktionskraft.

3.2.3.1   Export från Malaysia till andra destinationer

| (74) | Eftersom det inte fanns någon import av den berörda produkten från Malaysia till unionsmarknaden, valde kommissionen att använda uppgifter från ett annat land. Förenta staterna ansågs lämpligt, eftersom den amerikanska marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, med många inhemska producenter men även en stor andel import, vilket gör denna marknad mycket konkurrensutsatt. Dessutom var Förenta staterna den överlägset största destinationen för export från Malaysia under översynsperioden och tog emot 87 % av exporten från Malaysia. Detta är samma tillvägagångssätt som i den tidigare undersökningen avseende Malaysia och likaså i bedömningen av ”sannolikheten för återkommande skada”. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom det inte fanns någon import av den berörda produkten från Malaysia till unionsmarknaden, valde kommissionen att använda uppgifter från ett annat land. Förenta staterna ansågs lämpligt, eftersom den amerikanska marknaden är ungefär lika stor som unionsmarknaden, med många inhemska producenter men även en stor andel import, vilket gör denna marknad mycket konkurrensutsatt. Dessutom var Förenta staterna den överlägset största destinationen för export från Malaysia under översynsperioden och tog emot 87 % av exporten från Malaysia. Detta är samma tillvägagångssätt som i den tidigare undersökningen avseende Malaysia och likaså i bedömningen av ”sannolikheten för återkommande skada”.

a)   Normalvärde

| (75) | Eftersom inga malaysiska exporttillverkare samarbetade, grundades normalvärdet i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på de uppgifter som lämnades i begäran om översyn, nämligen uppskattade tillverkningskostnader plus 6 % för försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, båda uttryckta i procent av kostnaden fritt fabrik. Ovannämnda andel får anses vara försiktigt beräknad. Detta bekräftas av det faktum att den verkliga andelen var betydligt större än 6 % för det enda samarbetsvilliga företaget i detta förfarande (TK Corporation, Sydkorea). |
| --- | --- |

(75)

Eftersom inga malaysiska exporttillverkare samarbetade, grundades normalvärdet i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på de uppgifter som lämnades i begäran om översyn, nämligen uppskattade tillverkningskostnader plus 6 % för försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, båda uttryckta i procent av kostnaden fritt fabrik. Ovannämnda andel får anses vara försiktigt beräknad. Detta bekräftas av det faktum att den verkliga andelen var betydligt större än 6 % för det enda samarbetsvilliga företaget i detta förfarande (TK Corporation, Sydkorea).

b)   Exportpris

| (76) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från de malaysiska exporttillverkarnas sida, beräknades exportpriset med hjälp av de malaysiska priserna på den berörda produkten vid export till Förenta staterna enligt Förenta staternas importstatistik. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och i avsaknad av samarbete från de malaysiska exporttillverkarnas sida, beräknades exportpriset med hjälp av de malaysiska priserna på den berörda produkten vid export till Förenta staterna enligt Förenta staternas importstatistik.

c)   Jämförelse

| (77) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(77)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för vissa rördelar, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, båda på nivån fritt fabrik.

| (78) | För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende avser den andel försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som nämns i skäl 75 fritt fabrik och exklusive land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader. |
| --- | --- |

(78)

För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs hänsyn till olikheter i faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende avser den andel försäljningskostnader, administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som nämns i skäl 75 fritt fabrik och exklusive land- och sjötransport, försäkring, hantering, lastning samt tillhörande kostnader.

d)   Dumpningsmarginal under översynsperioden

| (79) | Dumpningsmarginalen fastställdes till 57,7 % med den metod som beskrivs ovan, som även tillämpades vid den första översynen vid giltighetstidens utgång, då de gällande åtgärderna utvidgades. |
| --- | --- |

(79)

Dumpningsmarginalen fastställdes till 57,7 % med den metod som beskrivs ovan, som även tillämpades vid den första översynen vid giltighetstidens utgång, då de gällande åtgärderna utvidgades.

3.2.3.2   Malaysias produktionskapacitet

| (80) | Eftersom det inte fanns något samarbete med Malaysia, inkom inga uppgifter rörande produktion och outnyttjad kapacitet. Uppgifterna i begäran om översyn tyder på att Malaysia har en total befintlig kapacitet på cirka 55 000 ton och en outnyttjad kapacitet på cirka 27 000 ton. Den analys som ledde fram till den volymen inkluderade inte tillverkningskapaciteten för andra produkter och är därför försiktigt beräknad. Malaysias beräknade outnyttjade kapacitet motsvarar alltså cirka 40 % av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Eftersom det inte fanns något samarbete med Malaysia, inkom inga uppgifter rörande produktion och outnyttjad kapacitet. Uppgifterna i begäran om översyn tyder på att Malaysia har en total befintlig kapacitet på cirka 55 000 ton och en outnyttjad kapacitet på cirka 27 000 ton. Den analys som ledde fram till den volymen inkluderade inte tillverkningskapaciteten för andra produkter och är därför försiktigt beräknad. Malaysias beräknade outnyttjade kapacitet motsvarar alltså cirka 40 % av den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

3.2.3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (81) | När det gäller utvecklingen av den huvudsakliga användarindustrin världen över, se skäl 65 ovan, är unionsmarknaden en av de största marknaderna för den berörda produkten och det finns inga uppgifter i handlingarna som tyder på att efterfrågan på dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller utvecklingen av den huvudsakliga användarindustrin världen över, se skäl 65 ovan, är unionsmarknaden en av de största marknaderna för den berörda produkten och det finns inga uppgifter i handlingarna som tyder på att efterfrågan på dessa marknader skulle minska eller öka i någon betydande utsträckning under de kommande åren.

| (82) | Undersökningen har visat att unionstillverkarnas priser vid försäljning på unionsmarknaden är högre än de malaysiska exportpriserna på andra exportmarknader, särskilt på den amerikanska marknaden. Det genomsnittliga marknadspriset i unionen är 2 600 euro/ton, medan det genomsnittliga importpriset i Förenta staterna vid import från Malaysia är 1 600 euro/ton enligt amerikansk statistik. Unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för malaysiska exportörer om åtgärderna skulle upphävas. Detta är mycket relevant med tanke på den malaysiska outnyttjade kapaciteten, men det erinras också om att för närvarande riktar sig 87 % av den malaysiska exporten till Förenta staterna, där de malaysiska exporterande tillverkarna säljer till mycket lägre priser. |
| --- | --- |

(82)

Undersökningen har visat att unionstillverkarnas priser vid försäljning på unionsmarknaden är högre än de malaysiska exportpriserna på andra exportmarknader, särskilt på den amerikanska marknaden. Det genomsnittliga marknadspriset i unionen är 2 600 euro/ton, medan det genomsnittliga importpriset i Förenta staterna vid import från Malaysia är 1 600 euro/ton enligt amerikansk statistik. Unionsmarknaden skulle vara en attraktiv marknad för malaysiska exportörer om åtgärderna skulle upphävas. Detta är mycket relevant med tanke på den malaysiska outnyttjade kapaciteten, men det erinras också om att för närvarande riktar sig 87 % av den malaysiska exporten till Förenta staterna, där de malaysiska exporterande tillverkarna säljer till mycket lägre priser.

3.2.3.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (83) | Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Det konstaterades att Malaysias försäljning av den berörda produkten till Förenta staterna skedde till dumpade priser med en dumpningsmarginal på 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Det konstaterades att Malaysias försäljning av den berörda produkten till Förenta staterna skedde till dumpade priser med en dumpningsmarginal på 57,7 %.

| (84) | Dessutom är Malaysias outnyttjade kapacitet av en betydande omfattning i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Mot bakgrund av prisnivån i unionen kommer denna kapacitet, åtminstone delvis, sannolikt att kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphävs. Det kan också tänkas att en stor del av exporten till Förenta staterna kommer att ledas om till unionsmarknaden med tanke på de rådande priserna på unionsmarknaden jämfört med dem i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(84)

Dessutom är Malaysias outnyttjade kapacitet av en betydande omfattning i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Mot bakgrund av prisnivån i unionen kommer denna kapacitet, åtminstone delvis, sannolikt att kunna användas för export till unionen om åtgärderna upphävs. Det kan också tänkas att en stor del av exporten till Förenta staterna kommer att ledas om till unionsmarknaden med tanke på de rådande priserna på unionsmarknaden jämfört med dem i Förenta staterna.

3.3   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (85) | Mot bakgrund av ovanstående, det vill säga de stora dumpningsmarginalerna, den stora outnyttjade kapaciteten i de berörda länderna, tillsammans med deras stora exportkapacitet och unionsmarknadens attraktivitet när det gäller både storlek och priser, kan man dra slutsatsen att den dumpade importen från Republiken Korea och Malaysia till unionen skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(85)

Mot bakgrund av ovanstående, det vill säga de stora dumpningsmarginalerna, den stora outnyttjade kapaciteten i de berörda länderna, tillsammans med deras stora exportkapacitet och unionsmarknadens attraktivitet när det gäller både storlek och priser, kan man dra slutsatsen att den dumpade importen från Republiken Korea och Malaysia till unionen skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.

4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (86) | Det skedde inga omfattande strukturförändringar i unionsindustrin jämfört med den situation som beskrivs i rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (se skäl 3 ovan). Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(86)

Det skedde inga omfattande strukturförändringar i unionsindustrin jämfört med den situation som beskrivs i rådets förordning (EG) nr 1001/2008 (se skäl 3 ovan). Den likadana produkten tillverkades av 22 kända tillverkare i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (87) | Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 57 736 ton. Kommissionens beräkning av denna kvantitet grundades på alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet och uppgifter från sökanden. |
| --- | --- |

(87)

Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 57 736 ton. Kommissionens beräkning av denna kvantitet grundades på alla tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, såsom kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet och uppgifter från sökanden.

| (88) | Företagen/gruppen av företag i urvalet till undersökningen stod för 49 % av produktionen i unionen och 45 % av försäljningen i unionen (se skäl 15 ovan). Uppgifterna i urvalet är således representativa för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(88)

Företagen/gruppen av företag i urvalet till undersökningen stod för 49 % av produktionen i unionen och 45 % av försäljningen i unionen (se skäl 15 ovan). Uppgifterna i urvalet är således representativa för unionsindustrins situation.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (89) | Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från sökanden och ii) importen från tredjeländer baserad på databasen enligt artikel 14.6. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionens beräkning av förbrukningen i unionen grundades på i) unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt uppgifter från sökanden och ii) importen från tredjeländer baserad på databasen enligt artikel 14.6.

| (90) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (ton) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Index (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6. |

(90)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i unionen (ton)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen

55 497

62 426

58 941

59 992

Index (2010 = 100)

100

112

106

108

Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.

| (91) | Under 2011 ökade förbrukningen med 12 % jämfört med 2010. Den minskade åter 2012, men låg ändå över 2010 års nivå (en ökning på 6 %). Mellan 2010 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 8 %. |
| --- | --- |

(91)

Under 2011 ökade förbrukningen med 12 % jämfört med 2010. Den minskade åter 2012, men låg ändå över 2010 års nivå (en ökning på 6 %). Mellan 2010 och översynsperioden minskade förbrukningen i unionen med 8 %.

4.3   Import från de berörda länderna

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

Republiken Korea

| (92) | Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.

| (93) | Importen till unionen från Republiken Korea utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Republiken Korea (ton) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Index | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Marknadsandel | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Index | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6. |

(93)

Importen till unionen från Republiken Korea utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Importvolym (ton) och marknadsandel

2010

2011

2012

Översynsperioden

Importvolym från Republiken Korea (ton)

301

208

204

18

Index

100

69

68

6

Marknadsandel

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Index

100

62

64

6

Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.

| (94) | Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Republiken Korea mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Under översynsperioden minskade volymen ytterligare till 18 ton. Importen har legat på denna låga nivå sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, och detta kan alltså antas bero på de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(94)

Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Republiken Korea mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Under översynsperioden minskade volymen ytterligare till 18 ton. Importen har legat på denna låga nivå sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, och detta kan alltså antas bero på de gällande antidumpningsåtgärderna.

Malaysia

| (95) | Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionens beräkning av importvolymen grundades på uppgifter från databasen enligt artikel 14.6. Importens marknadsandel beräknades på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och uppgifter från sökanden.

| (96) | Importen till unionen från Malaysia utvecklades enligt följande:

  Tabell 3


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Malaysia (ton) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Marknadsandel | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6. |

(96)

Importen till unionen från Malaysia utvecklades enligt följande:

Tabell 3

Importvolym (ton) och marknadsandel

2010

2011

2012

Översynsperioden

Importvolym från Malaysia (ton)

19,4

0,03

0,27

0,13

Index

100

0

1

1

Marknadsandel

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Index

100

0

1

1

Källa: Uppgifter från sökanden och från databasen enligt artikel 14.6.

| (97) | Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Malaysia mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Den största (men ändå mycket måttliga) volymen importerades under 2010 (19,4 ton), men sedan 2010 har importen så gott som helt upphört. Importnivåerna har fluktuerat sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, men har aldrig nått de nivåer som noterades innan åtgärderna infördes. Man kan således anta att de mycket låga importnivåer som noterats sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002 är resultatet av de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(97)

Under skadeundersökningsperioden var importvolymen från Malaysia mycket liten i förhållande till den totala förbrukningen i unionen. Den största (men ändå mycket måttliga) volymen importerades under 2010 (19,4 ton), men sedan 2010 har importen så gott som helt upphört. Importnivåerna har fluktuerat sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002, men har aldrig nått de nivåer som noterades innan åtgärderna infördes. Man kan således anta att de mycket låga importnivåer som noterats sedan de ursprungliga åtgärderna infördes 2002 är resultatet av de gällande antidumpningsåtgärderna.

4.3.2   Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

Republiken Korea

| (98) | Under översynsperioden var importen till unionen mycket liten från det företag som samarbetade i undersökningen (TK Corporation) och låg betydligt under unionsindustrins priser på cif-nivå (kostnad, frakt och försäkring). Såsom anges i skäl 32 ovan, är det tveksamt om dessa produkter faktiskt fördes in i unionens tullområde. |
| --- | --- |

(98)

Under översynsperioden var importen till unionen mycket liten från det företag som samarbetade i undersökningen (TK Corporation) och låg betydligt under unionsindustrins priser på cif-nivå (kostnad, frakt och försäkring). Såsom anges i skäl 32 ovan, är det tveksamt om dessa produkter faktiskt fördes in i unionens tullområde.

| (99) | Den sammanlagda importen från Sydkorea till unionen är mycket liten (se skäl 32 ovan) och utgör bara 0,03 % av unionens marknadsandel (se tabell 2 ovan). Med hänsyn till att importen från Republiken Korea till unionen var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(99)

Den sammanlagda importen från Sydkorea till unionen är mycket liten (se skäl 32 ovan) och utgör bara 0,03 % av unionens marknadsandel (se tabell 2 ovan). Med hänsyn till att importen från Republiken Korea till unionen var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.

| (100) | Kommissionen använde därför de sydkoreanska exportpriserna till Förenta staterna och andra länder som ett indirekt mått för att beräkna hur stort prisunderskridandet skulle bli om sydkoreanska företag skulle sälja till dessa priser till unionen. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen använde därför de sydkoreanska exportpriserna till Förenta staterna och andra länder som ett indirekt mått för att beräkna hur stort prisunderskridandet skulle bli om sydkoreanska företag skulle sälja till dessa priser till unionen.

| (101) | Eftersom TK Corporations globala export utgjorde 25–40 % av hela exporten av den berörda produkten från Republiken Korea, ansågs denna försäljning som representativ för den sydkoreanska exportförsäljningen. Följaktligen användes dessa priser i jämförelsen. Kommissionen justerade upp exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering. |
| --- | --- |

(101)

Eftersom TK Corporations globala export utgjorde 25–40 % av hela exporten av den berörda produkten från Republiken Korea, ansågs denna försäljning som representativ för den sydkoreanska exportförsäljningen. Följaktligen användes dessa priser i jämförelsen. Kommissionen justerade upp exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.

| (102) | Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 17 % för försäljningen till Förenta staterna och till 10 % för den globala försäljningen. |
| --- | --- |

(102)

Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 17 % för försäljningen till Förenta staterna och till 10 % för den globala försäljningen.

Malaysia

| (103) | Inget företag i Malaysia samarbetade i undersökningen. Utifrån statistik från databasen enligt artikel 14.6 var importen till unionen försumbar under översynsperioden (se tabell 3 ovan). Med tanke på att importen från Malaysia var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(103)

Inget företag i Malaysia samarbetade i undersökningen. Utifrån statistik från databasen enligt artikel 14.6 var importen till unionen försumbar under översynsperioden (se tabell 3 ovan). Med tanke på att importen från Malaysia var mycket begränsad och bestod av många olika typer av produkter, kunde man inte låta dessa importpriser ligga till grund för beräkningen av prisunderskridandet.

| (104) | Kommissionen beräknade därför prisunderskridandet med samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen genom att jämföra de malaysiska exportpriserna till Förenta staterna med försäljningspriserna på unionsmarknaden. Kommissionen justerade exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen beräknade därför prisunderskridandet med samma metod som i föregående översyn vid giltighetstidens slut, nämligen genom att jämföra de malaysiska exportpriserna till Förenta staterna med försäljningspriserna på unionsmarknaden. Kommissionen justerade exportpriserna med hänsyn till kostnader för tullar, lastning och hantering.

| (105) | Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 34 % för försäljningen till Förenta staterna. Kommissionen jämförde också priserna vid försäljning från Malaysia till andra länder, och underskridandemarginalen för den försäljningen var 28 %. |
| --- | --- |

(105)

Underskridandemarginalen fastställdes därmed till 34 % för försäljningen till Förenta staterna. Kommissionen jämförde också priserna vid försäljning från Malaysia till andra länder, och underskridandemarginalen för den försäljningen var 28 %.

4.3.3   Import från tredjeländer

| (106) | Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.

  Tabell 4


  Import från tredjeländer











  Land | | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Volym i ton | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Index | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Marknadsandel | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Genomsnittligt pris | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Övriga tredjeländer | Volym i ton | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Index | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Marknadsandel | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Genomsnittligt pris | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Index | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna | Volym i ton | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Index | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Marknadsandel | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Genomsnittligt pris | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Index | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(106)

Följande tabell visar hur importen från andra tredjeländer till unionen utvecklades under skadeundersökningsperioden när det gäller volym, marknadsandel och genomsnittspris.

Tabell 4

Import från tredjeländer

Land

2010

2011

2012

Översynsperioden

Folkrepubliken Kina

Volym i ton

5 618

5 867

6 844

6 589

Index

100

104

122

117

Marknadsandel

10 %

9 %

12 %

11 %

Genomsnittligt pris

1 125

1 261

1 544

1 426

Index

100

112

137

127

Övriga tredjeländer

Volym i ton

11 668

12 938

11 630

12 036

Index

100

111

100

103

Marknadsandel

21 %

21 %

20 %

20 %

Genomsnittligt pris

2 175

2 352

2 437

2 482

Index

100

108

112

114

Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna

Volym i ton

17 286

18 805

18 474

18 625

Index

100

109

107

108

Marknadsandel

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Genomsnittligt pris

1 834

2 011

2 106

2 108

Index

100

110

115

115

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

| (107) | Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna uppgick till 31 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden. Den största marknadsandelen har importen från Folkrepubliken Kina med 11 % av unionens totala förbrukning. Under översynsperioden fanns en betydande import från Thailand (4 % av unionsmarknaden), Vietnam (3 % av unionsmarknaden) och Saudiarabien (från ingen import alls 2010 till en marknadsandel på 4 % under översynsperioden). |
| --- | --- |

(107)

Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna uppgick till 31 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden. Den största marknadsandelen har importen från Folkrepubliken Kina med 11 % av unionens totala förbrukning. Under översynsperioden fanns en betydande import från Thailand (4 % av unionsmarknaden), Vietnam (3 % av unionsmarknaden) och Saudiarabien (från ingen import alls 2010 till en marknadsandel på 4 % under översynsperioden).

| (108) | Denna import till unionen sker till relativt låga priser jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser, särskilt importen från Folkrepubliken Kina. Trots antidumpningstullar på 58,6 % på importen från Folkrepubliken Kina ligger de genomsnittliga kinesiska importpriserna under unionens inhemska priser (se tabell 4 ovan). |
| --- | --- |

(108)

Denna import till unionen sker till relativt låga priser jämfört med unionsindustrins genomsnittspriser, särskilt importen från Folkrepubliken Kina. Trots antidumpningstullar på 58,6 % på importen från Folkrepubliken Kina ligger de genomsnittliga kinesiska importpriserna under unionens inhemska priser (se tabell 4 ovan).

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (109) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (110) | I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn och på grundval av statistik. Uppgifterna gäller samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna gäller de unionstillverkare som ingår i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(110)

I skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i begäran om översyn och på grundval av statistik. Uppgifterna gäller samtliga kända unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna gäller de unionstillverkare som ingår i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter har konstaterats vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (111) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(111)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (112) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna avseende de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de två företag eller företagsgrupper som ingick i urvalet. För att skydda konfidentiella uppgifter redovisas dessa uppgifter därför bara som index eller intervall. |
| --- | --- |

(112)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. Uppgifterna avseende de mikroekonomiska indikatorerna grundar sig enbart på kontrollerade uppgifter från de två företag eller företagsgrupper som ingick i urvalet. För att skydda konfidentiella uppgifter redovisas dessa uppgifter därför bara som index eller intervall.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (113) | Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Produktionskapacitet (ton) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Index | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Kapacitetsutnyttjande | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Källa: Begäran. |

(113)

Den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2010

2011

2012

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

48 017

52 754

55 787

57 736

Index

100

110

116

120

Produktionskapacitet (ton)

179 912

180 364

180 364

180 364

Index

100

100,3

100,3

100,3

Kapacitetsutnyttjande

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Index

100

110

116

120

Källa: Begäran.

| (114) | Produktionskapaciteten ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade bara med 8 % under samma period, vilket innebär att resterande del av produktionen exporterades. |
| --- | --- |

(114)

Produktionskapaciteten ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden. Förbrukningen i unionen ökade bara med 8 % under samma period, vilket innebär att resterande del av produktionen exporterades.

| (115) | Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden förefaller vara lågt (32 % under översynsperioden). Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i tidigare förfaranden. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis någon korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden förefaller vara lågt (32 % under översynsperioden). Den rapporterade kapacitet som anges i tabellen ovan utgår från den teoretiska maxkapaciteten med 3 skift/dag, 6 dagar/vecka och 48 veckor/år, i enlighet med vad som är praxis i denna industri och med den metod som använts i tidigare förfaranden. Industrins reella driftstid är dock bara 2 skift/dag, 5 dagar/vecka och 48 veckor/år. Den rapporterade kapaciteten ger därför inte nödvändigtvis någon korrekt bild av den faktiska kapaciteten under översynsperioden.

| (116) | Kapacitetsutnyttjandet ökade något under skadeundersökningsperioden. Ökningen av kapacitetsutnyttjandet på 20 % avspeglar den ökade produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(116)

Kapacitetsutnyttjandet ökade något under skadeundersökningsperioden. Ökningen av kapacitetsutnyttjandet på 20 % avspeglar den ökade produktionsvolymen under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (117) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Index | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Marknadsandel | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Index | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Källa: Begäran. |

(117)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

38 185

43 414

40 262

41 350

Index

100

114

105

109

Marknadsandel

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Index

100

101

99

100

Källa: Begäran.

| (118) | Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden ökade med 14 % 2011 jämfört med försäljningsvolymerna 2010. Försäljningsvolymerna minskade sedan till 41 350 ton, vilket innebär att försäljningen totalt sett ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Försäljningsvolymerna på unionsmarknaden ökade med 14 % 2011 jämfört med försäljningsvolymerna 2010. Försäljningsvolymerna minskade sedan till 41 350 ton, vilket innebär att försäljningen totalt sett ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

| (119) | Unionsindustrins marknadsandel var mer eller mindre oförändrad under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrins marknadsandel var mer eller mindre oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

4.4.2.3   Tillväxt

| (120) | I linje med den måttliga tillväxten i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden (+ 8 %) ökade unionstillverkarnas försäljning med 9 %. |
| --- | --- |

(120)

I linje med den måttliga tillväxten i unionens förbrukning under skadeundersökningsperioden (+ 8 %) ökade unionstillverkarnas försäljning med 9 %.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (121) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Produktivitet (enhet per anställd) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Index | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Källa: Begäran. |

(121)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades under skadeundersökningsperioden enligt följande:

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

2010

2011

2012

Översynsperioden

Antal anställda

1 064

1 022

979

957

Index

100

96

92

90

Produktivitet (enhet per anställd)

45

52

57

60

Index

100

114

126

134

Källa: Begäran.

| (122) | Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 10 %. Detta och den ökade produktionen ledde till att unionstillverkarnas arbetskraftsproduktivitet, som mäts i produktion (i ton) per anställd person och år, ökade med 34 % mellan 2010 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Under skadeundersökningsperioden minskade antalet anställda gradvis med 10 %. Detta och den ökade produktionen ledde till att unionstillverkarnas arbetskraftsproduktivitet, som mäts i produktion (i ton) per anställd person och år, ökade med 34 % mellan 2010 och översynsperioden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (123) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton) | 2 500–3 000 | 2 500–3 000 | 2 400–2 900 | 2 300–2 800 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 3 500–4 000 | 3 300–3 800 | 3 400–3 900 | 3 300–3 800 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet. |

(123)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

2010

2011

2012

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden (euro per ton)

2 500–3 000

2 500–3 000

2 400–2 900

2 300–2 800

Index

100

100

98

94

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

3 500–4 000

3 300–3 800

3 400–3 900

3 300–3 800

Index

100

94

97

94

Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.

| (124) | Under skadeundersökningsperioden sjönk försäljningspriserna i unionen med 6 %. Den mest påtagliga prissänkningen skedde mellan 2011 och översynsperioden, men priserna var i övrigt relativt oförändrade mellan 2010 och 2012. |
| --- | --- |

(124)

Under skadeundersökningsperioden sjönk försäljningspriserna i unionen med 6 %. Den mest påtagliga prissänkningen skedde mellan 2011 och översynsperioden, men priserna var i övrigt relativt oförändrade mellan 2010 och 2012.

| (125) | Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, ledde ökningen av tillverkningen med 20 % under översynsperioden till en minskad tillverkningskostnad per enhet. På samma sätt minskade genomsnittspriset per enhet. |
| --- | --- |

(125)

Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, ledde ökningen av tillverkningen med 20 % under översynsperioden till en minskad tillverkningskostnad per enhet. På samma sätt minskade genomsnittspriset per enhet.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (126) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittslön per anställd (i euro) | 45 000–50 000 | 50 000–55 000 | 51 000–56 000 | 52 000–57 000 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet. |

(126)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2010

2011

2012

Översynsperioden

Genomsnittslön per anställd (i euro)

45 000–50 000

50 000–55 000

51 000–56 000

52 000–57 000

Index

100

107

108

110

Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.

| (127) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden. Mellan 2010 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden. Mellan 2010 och översynsperioden ökade den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 10 %.

4.4.3.3   Lager

| (128) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 5 500–6 000 | 5 000–5 500 | 5 600–6 100 | 6 000–6 500 |
| Index | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 25–30 % | 20–25 % | 21–26 % | 22–27 % |
| Index | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet. |

(128)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lager

2010

2011

2012

Översynsperioden

Utgående lager (i ton)

5 500–6 000

5 000–5 500

5 600–6 100

6 000–6 500

Index

100

93

104

111

Utgående lager som andel av produktionen

25–30 %

20–25 %

21–26 %

22–27 %

Index

100

79

83

87

Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.

| (129) | Utgående lager minskade inledningsvis med 7 % 2011 jämfört med 2010, och ökade sedan under översynsperioden med 11 % jämfört med 2010. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med 13 % mellan 2010 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Utgående lager minskade inledningsvis med 7 % 2011 jämfört med 2010, och ökade sedan under översynsperioden med 11 % jämfört med 2010. Jämfört med produktionsnivån minskade de utgående lagren med 13 % mellan 2010 och översynsperioden.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (130) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Index | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Kassaflöde (i euro) (index) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investeringar (i euro) (index) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Räntabilitet | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Index | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet. |

(130)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2010

2011

2012

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Index

100

118

151

133

Kassaflöde (i euro) (index)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investeringar (i euro) (index)

100

115

112

105

Räntabilitet

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Index

100

81

64

80

Källa: Kontrollerade uppgifter från företagen i urvalet.

| (131) | Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. |
| --- | --- |

(131)

Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning.

| (132) | Under skadeundersökningsperioden drabbades unionens industri av betydande förluster. Under 2010 noterades förluster på – 20 %/– 15 % i industrin. Mellan 2010 och översynsperioden minskade förlusterna med 33 %, men resultatet för översynsperioden blev ändå negativt; – 14 %/– 9 %. Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet var positivt under 2010. Under 2011 minskade det plötsligt till negativa värden och förblev negativt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Under skadeundersökningsperioden drabbades unionens industri av betydande förluster. Under 2010 noterades förluster på – 20 %/– 15 % i industrin. Mellan 2010 och översynsperioden minskade förlusterna med 33 %, men resultatet för översynsperioden blev ändå negativt; – 14 %/– 9 %. Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet var positivt under 2010. Under 2011 minskade det plötsligt till negativa värden och förblev negativt under översynsperioden.

| (133) | Investeringarna ökade. De ökade med 15 % från 2010 till 2011, med 12 % under 2012 och låg kvar på 5 % över 2010 års nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(133)

Investeringarna ökade. De ökade med 15 % från 2010 till 2011, med 12 % under 2012 och låg kvar på 5 % över 2010 års nivå under översynsperioden.

| (134) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var – 25 %/– 20 % under 2010 och minskade sedan till cirka – 45 %/– 40 %, där den låg kvar under översynsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var – 25 %/– 20 % under 2010 och minskade sedan till cirka – 45 %/– 40 %, där den låg kvar under översynsperioden.

4.4.3.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (135) | Eftersom importen från de berörda länderna minskade väsentligt och var försumbar under skadeundersökningsperioden (se tabellerna 2 och 3 ovan), går det inte att avgöra storleken på dumpningsmarginalerna. Mot bakgrund av den bedömning som avses i skälen 136–144 nedan, konstaterades det emellertid att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig och sårbar situation. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom importen från de berörda länderna minskade väsentligt och var försumbar under skadeundersökningsperioden (se tabellerna 2 och 3 ovan), går det inte att avgöra storleken på dumpningsmarginalerna. Mot bakgrund av den bedömning som avses i skälen 136–144 nedan, konstaterades det emellertid att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig och sårbar situation.

4.5   Slutsats om unionsindustrins situation

| (136) | I förordning (EG) nr 1001/2008 drog rådet slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som infördes 2002 för import av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia ledde till att unionsindustrin endast delvis återhämtade sig. Den (positiva) utvecklingen under skadeundersökningsperioden i föregående översyn (januari 2002–juni 2007) av skadeindikatorerna berodde till stor del på den kraftigt ökade efterfrågan under 2007 och 2008. |
| --- | --- |

(136)

I förordning (EG) nr 1001/2008 drog rådet slutsatsen att de antidumpningsåtgärder som infördes 2002 för import av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia ledde till att unionsindustrin endast delvis återhämtade sig. Den (positiva) utvecklingen under skadeundersökningsperioden i föregående översyn (januari 2002–juni 2007) av skadeindikatorerna berodde till stor del på den kraftigt ökade efterfrågan under 2007 och 2008.

| (137) | Efter 2008 försämrades dock situationen för unionsindustrin väsentligt (jämfört med 2007 och 2008). Denna utveckling berodde främst på att efterfrågan minskade efter 2008. |
| --- | --- |

(137)

Efter 2008 försämrades dock situationen för unionsindustrin väsentligt (jämfört med 2007 och 2008). Denna utveckling berodde främst på att efterfrågan minskade efter 2008.

| (138) | Vissa av indikatorerna visar en positiv utveckling sedan 2010. Exempelvis ökade produktionen i unionen med 20 % mellan 2010 och översynsperioden. Denna ökning berodde delvis på att unionens förbrukning ökade med 8 % under samma period. Produktionsökningen medförde att kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med mer än 20 %. Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 9 %, vilket motsvarar den ökade förbrukningen i unionen, medan unionsföretagens marknadsandel förblev oförändrad. Som en följd av att antalet anställda minskade med 10 %, ökade även produktiviteten (med 34 %). |
| --- | --- |

(138)

Vissa av indikatorerna visar en positiv utveckling sedan 2010. Exempelvis ökade produktionen i unionen med 20 % mellan 2010 och översynsperioden. Denna ökning berodde delvis på att unionens förbrukning ökade med 8 % under samma period. Produktionsökningen medförde att kapacitetsutnyttjandet förbättrades och ökade med mer än 20 %. Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 9 %, vilket motsvarar den ökade förbrukningen i unionen, medan unionsföretagens marknadsandel förblev oförändrad. Som en följd av att antalet anställda minskade med 10 %, ökade även produktiviteten (med 34 %).

| (139) | Kapacitetsutnyttjandet var emellertid lågt. Detta kan delvis förklaras med att man planerat utnyttja den befintliga infrastrukturen 3 skift/dag och 6 dagar/vecka och att maxkapaciteten var beräknad efter dessa förutsättningar. Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrin dock endast i drift 2 skift/dag och 5 dagar/vecka. |
| --- | --- |

(139)

Kapacitetsutnyttjandet var emellertid lågt. Detta kan delvis förklaras med att man planerat utnyttja den befintliga infrastrukturen 3 skift/dag och 6 dagar/vecka och att maxkapaciteten var beräknad efter dessa förutsättningar. Under skadeundersökningsperioden var unionsindustrin dock endast i drift 2 skift/dag och 5 dagar/vecka.

| (140) | Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, var förlusterna fortsatt stora för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Trots att det ekonomiska resultatet förbättrades med 30 % mellan 2010 och översynsperioden, kvarstod betydande förluster (mellan – 14 % och – 9 %) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom tillverkningen har en betydande andel fasta kostnader, var förlusterna fortsatt stora för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. Trots att det ekonomiska resultatet förbättrades med 30 % mellan 2010 och översynsperioden, kvarstod betydande förluster (mellan – 14 % och – 9 %) under översynsperioden.

| (141) | Dessa betydande förluster är tillsammans med det påtagligt negativa kassaflödet viktiga indikatorer, som visar på den sårbara situation som unionsindustrin befinner sig i. |
| --- | --- |

(141)

Dessa betydande förluster är tillsammans med det påtagligt negativa kassaflödet viktiga indikatorer, som visar på den sårbara situation som unionsindustrin befinner sig i.

| (142) | I rådets förordning (EU) nr 78/2013, genom vilken antidumpningsåtgärder infördes mot import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet, konstaterades det att unionsindustrin befann sig i en allvarlig och sårbar ekonomisk situation. Skadeundersökningsperioden för det förfarandet varade från januari 2008 till september 2011 och överlappar delvis skadeundersökningsperioden för den här undersökningen (14). |
| --- | --- |

(142)

I rådets förordning (EU) nr 78/2013, genom vilken antidumpningsåtgärder infördes mot import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet, konstaterades det att unionsindustrin befann sig i en allvarlig och sårbar ekonomisk situation. Skadeundersökningsperioden för det förfarandet varade från januari 2008 till september 2011 och överlappar delvis skadeundersökningsperioden för den här undersökningen (14).

| (143) | De åtgärder som antogs i ovannämnda förordning förefaller ha haft en positiv inverkan, eftersom flera skadeindikatorer (till exempel produktion, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, produktivitet och förbrukning) visar på en positiv utveckling. Den pågående undersökningen har dock visat att unionsindustrin inte har återhämtat sig helt och hållet från den senaste dumpningen. |
| --- | --- |

(143)

De åtgärder som antogs i ovannämnda förordning förefaller ha haft en positiv inverkan, eftersom flera skadeindikatorer (till exempel produktion, kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, produktivitet och förbrukning) visar på en positiv utveckling. Den pågående undersökningen har dock visat att unionsindustrin inte har återhämtat sig helt och hållet från den senaste dumpningen.

| (144) | Kommissionens slutsats är därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en sårbar situation och, i vissa avseenden, är långt från de nivåer som man kunde ha förväntat sig om den hade återhämtat sig fullständigt från den skada som konstaterades i de tidigare undersökningarna. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionens slutsats är därför att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en sårbar situation och, i vissa avseenden, är långt från de nivåer som man kunde ha förväntat sig om den hade återhämtat sig fullständigt från den skada som konstaterades i de tidigare undersökningarna.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

5.1   Inverkan av den prognostiserade importvolymen och effekter på priserna om åtgärderna skulle upphävas

| (145) | I skäl 85 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(145)

I skäl 85 drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas.

| (146) | Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en sårbar situation. Även om läget förbättrades något under översynsperioden gick unionsindustrin aldrig med vinst under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Undersökningen har visat att unionsindustrin befinner sig i en sårbar situation. Även om läget förbättrades något under översynsperioden gick unionsindustrin aldrig med vinst under skadeundersökningsperioden.

| (147) | Om dumpad import från de berörda länderna skulle återkomma, skulle således den redan besvärliga situationen för unionsindustrin förvärras ytterligare. Denna import riskerar att ta över unionsindustrins marknadsandel på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Om dumpad import från de berörda länderna skulle återkomma, skulle således den redan besvärliga situationen för unionsindustrin förvärras ytterligare. Denna import riskerar att ta över unionsindustrins marknadsandel på unionsmarknaden. Detta skulle leda till ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande i unionsindustrin, vilket är en av de avgörande faktorer som bidrar till unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.

| (148) | En eventuell återkommande dumpad import skulle innebära en ännu starkare prispress på unionsindustrin och skulle alltså bidra till att ytterligare försämra unionsindustrins ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(148)

En eventuell återkommande dumpad import skulle innebära en ännu starkare prispress på unionsindustrin och skulle alltså bidra till att ytterligare försämra unionsindustrins ekonomiska resultat.

| (149) | Kommissionen drar därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia med all sannolikhet skulle medföra att den dumpade importen från dessa länder återkommer, vilket skulle leda till en prispress nedåt, minskade försäljningsvolymer, en minskad marknadsandel och en förvärrad ekonomisk situation för unionsindustrin. Om åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle upphöra, skulle skadan därför sannolikt återkomma och troligen förvärra den redan svaga ekonomiska situation som för närvarande kan konstaterats för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen drar därför slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia med all sannolikhet skulle medföra att den dumpade importen från dessa länder återkommer, vilket skulle leda till en prispress nedåt, minskade försäljningsvolymer, en minskad marknadsandel och en förvärrad ekonomisk situation för unionsindustrin. Om åtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle upphöra, skulle skadan därför sannolikt återkomma och troligen förvärra den redan svaga ekonomiska situation som för närvarande kan konstaterats för unionsindustrin.

6.   UNIONENS INTRESSE

| (150) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett bibehållande av de befintliga antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas, grossisternas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(150)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett bibehållande av de befintliga antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas, grossisternas och användarnas intresse.

| (151) | Samtliga berörda parter fick tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(151)

Samtliga berörda parter fick tillfälle att framföra sina synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (152) | I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom denna undersökning är en översyn och åtgärderna har varit i kraft sedan 2002, är det möjligt att i analysen bedöma om de befintliga antidumpningsåtgärderna fått någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna. |
| --- | --- |

(152)

I den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom denna undersökning är en översyn och åtgärderna har varit i kraft sedan 2002, är det möjligt att i analysen bedöma om de befintliga antidumpningsåtgärderna fått någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.

| (153) | Mot denna bakgrund undersökte man om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skadans sannolika återkomst, fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att behålla de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(153)

Mot denna bakgrund undersökte man om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och skadans sannolika återkomst, fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att behålla de gällande åtgärderna.

6.1   Unionsindustrins intresse

| (154) | Även om de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa viktiga skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(154)

Även om de gällande antidumpningsåtgärderna skyddade unionsmarknaden från dumpad import, befinner sig unionsindustrin fortfarande i en bräcklig situation, vilket bekräftas av den negativa utvecklingen för vissa viktiga skadeindikatorer.

| (155) | Om man skulle låta åtgärderna upphöra, är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser skulle leda till att skadan skulle återkomma. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(155)

Om man skulle låta åtgärderna upphöra, är det troligt att det sannolika inflödet av betydande importvolymer till dumpade priser skulle leda till att skadan skulle återkomma. Detta inflöde skulle troligen orsaka bland annat förlorade marknadsandelar, lägre försäljningspriser, lägre kapacitetsutnyttjande och överlag en allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (156) | Kommissionen drar därför slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia inte skulle strida mot unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen drar därför slutsatsen att bibehållandet av antidumpningsåtgärderna mot Republiken Korea och Malaysia inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.

6.2   Icke-närstående importörers och användares intresse

| (157) | Vid den ursprungliga undersökningen framkom det att införandet av åtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen av importörerna eller användarna samarbetade i den här undersökningen. Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna skulle ha påverkat dessa grupper i någon betydande grad, kan man dra slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka importörer och användare inom unionen negativt i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(157)

Vid den ursprungliga undersökningen framkom det att införandet av åtgärder sannolikt inte skulle få någon allvarlig negativ inverkan på situationen för importörer och användare i unionen. Ingen av importörerna eller användarna samarbetade i den här undersökningen. Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna skulle ha påverkat dessa grupper i någon betydande grad, kan man dra slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka importörer och användare inom unionen negativt i någon större utsträckning.

6.3   Slutsats om unionens intresse

| (158) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som innebär att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Republiken Korea och Malaysia. |
| --- | --- |

(158)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som innebär att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (159) | Ovanstående överväganden innebär att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på importen av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(159)

Ovanstående överväganden innebär att de antidumpningsåtgärder som nu tillämpas på importen av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (160) | Det framgår likväl av denna undersökning att unionsindustrins situation håller på att förbättras, och att införandet 2013 av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import från Ryssland och Turkiet av samma produkt (se skäl 5) tycks ha haft en ytterligare positiv effekt på unionsindustrins situation, såsom förklaras i skäl 143. Mot bakgrund av den samlade skadeanalysen och marknadens sannolika utveckling med bibehållna åtgärder, gjordes följaktligen bedömningen att en kortare period än fem år kanske räcker för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende. |
| --- | --- |

(160)

Det framgår likväl av denna undersökning att unionsindustrins situation håller på att förbättras, och att införandet 2013 av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på import från Ryssland och Turkiet av samma produkt (se skäl 5) tycks ha haft en ytterligare positiv effekt på unionsindustrins situation, såsom förklaras i skäl 143. Mot bakgrund av den samlade skadeanalysen och marknadens sannolika utveckling med bibehållna åtgärder, gjordes följaktligen bedömningen att en kortare period än fem år kanske räcker för att unionsindustrin ska kunna återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende.

| (161) | Vidare får unionsindustrins situation och analysen av skada inte enbart bedömas utifrån den eventuella importen av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia – unionsindustrins situation påverkas av också annan import och åtgärder mot denna import, särskilt de ovannämnda åtgärderna mot Ryssland och Turkiet. |
| --- | --- |

(161)

Vidare får unionsindustrins situation och analysen av skada inte enbart bedömas utifrån den eventuella importen av den berörda produkten från Republiken Korea och Malaysia – unionsindustrins situation påverkas av också annan import och åtgärder mot denna import, särskilt de ovannämnda åtgärderna mot Ryssland och Turkiet.

| (162) | Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta fall, anser kommissionen därför att åtgärderna inte ska fortsätta att gälla under hela femårsperioden, utan ska upphöra samtidigt som de slutgiltiga åtgärderna på import från Turkiet och Ryssland. Denna anpassning av åtgärdernas varaktighet skulle också göra det möjligt med en övergripande och sammanhängande undersökning av hur eventuella dumpningsmetoder inverkar på unionsindustrin, om en översyn skulle behövas i framtiden. |
| --- | --- |

(162)

Mot bakgrund av de särskilda omständigheterna i detta fall, anser kommissionen därför att åtgärderna inte ska fortsätta att gälla under hela femårsperioden, utan ska upphöra samtidigt som de slutgiltiga åtgärderna på import från Turkiet och Ryssland. Denna anpassning av åtgärdernas varaktighet skulle också göra det möjligt med en övergripande och sammanhängande undersökning av hur eventuella dumpningsmetoder inverkar på unionsindustrin, om en översyn skulle behövas i framtiden.

| (163) | De gällande åtgärderna mot import av vissa rördelar från Ryssland och Turkiet ska upphöra att gälla den 29 januari 2018. De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna mot import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia bör följaktligen anpassas till detta och därmed upphöra att gälla samma dag. |
| --- | --- |

(163)

De gällande åtgärderna mot import av vissa rördelar från Ryssland och Turkiet ska upphöra att gälla den 29 januari 2018. De slutgiltiga antidumpningsåtgärderna mot import av vissa rördelar med ursprung i Sydkorea och Malaysia bör följaktligen anpassas till detta och därmed upphöra att gälla samma dag.

| (164) | Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union instämmer i att den föreslagna tidsfristen skulle möjliggöra ett gemensamt översynsförfarande i framtiden, om ett sådant skulle begäras, och därmed en övergripande analys av dumpning och skada som omfattar import från flera länder. De hävdade emellertid att efter översynsperioden har den totala importen från alla länder av den berörda produkten ökat kraftigt, samtidigt som det genomsnittliga priset på denna import har minskat avsevärt. Denna utveckling efter översynsperioden påstås ha lett till en försämring av unionsindustrins situation, och förutsättningarna för att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder med en kortare tillämpningstid än fem år skulle därför inte längre vara aktuella. |
| --- | --- |

(164)

Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union instämmer i att den föreslagna tidsfristen skulle möjliggöra ett gemensamt översynsförfarande i framtiden, om ett sådant skulle begäras, och därmed en övergripande analys av dumpning och skada som omfattar import från flera länder. De hävdade emellertid att efter översynsperioden har den totala importen från alla länder av den berörda produkten ökat kraftigt, samtidigt som det genomsnittliga priset på denna import har minskat avsevärt. Denna utveckling efter översynsperioden påstås ha lett till en försämring av unionsindustrins situation, och förutsättningarna för att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder med en kortare tillämpningstid än fem år skulle därför inte längre vara aktuella.

| (165) | Kommissionen noterar att den påstådda utvecklingen efter översynsperioden (dvs. ökad import till lägre priser) grundas på allmänt tillgängliga uppgifter från Eurostat, vilka också inbegriper produkttyper som inte omfattas av den nuvarande undersökningen. Importstatistik från perioden efter översynsperioden, som kommissionen förfogar över och som bara avser den berörda produkten, visar emellertid att importen har minskat med 10–15 % efter översynsperioden, även om det genomsnittliga priset på den importen också har minskat (15–20 %). Kommissionen anser att utvecklingen efter översynsperioden för den berörda produkten, i avsaknad av annan stödjande bevisning beträffande unionsindustrins situation, inte innebär att kommissionens slutsatser skulle vara felaktiga när det gäller lämplig period för införandet av slutgiltiga antidumpningstullar (se skälen 160–163). Denna invändning avvisas därför. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen noterar att den påstådda utvecklingen efter översynsperioden (dvs. ökad import till lägre priser) grundas på allmänt tillgängliga uppgifter från Eurostat, vilka också inbegriper produkttyper som inte omfattas av den nuvarande undersökningen. Importstatistik från perioden efter översynsperioden, som kommissionen förfogar över och som bara avser den berörda produkten, visar emellertid att importen har minskat med 10–15 % efter översynsperioden, även om det genomsnittliga priset på den importen också har minskat (15–20 %). Kommissionen anser att utvecklingen efter översynsperioden för den berörda produkten, i avsaknad av annan stödjande bevisning beträffande unionsindustrins situation, inte innebär att kommissionens slutsatser skulle vara felaktiga när det gäller lämplig period för införandet av slutgiltiga antidumpningstullar (se skälen 160–163). Denna invändning avvisas därför.

| (166) | Följaktligen, och mot bakgrund av slutsatserna när det gäller sannolikheten för återkommande dumpning och skada, framgår det att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa rördelar av järn och stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, vilka bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008, senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010, bör bibehållas till och med den 29 januari 2018. |
| --- | --- |

(166)

Följaktligen, och mot bakgrund av slutsatserna när det gäller sannolikheten för återkommande dumpning och skada, framgår det att de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa rördelar av järn och stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia, vilka bibehölls genom rådets förordning (EG) nr 1001/2008, senast ändrad genom rådets förordning (EU) nr 363/2010, bör bibehållas till och med den 29 januari 2018.

| (167) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen avgav inget yttrande. |
| --- | --- |

(167)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen avgav inget yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning), av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål), med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), och med ursprung i Republiken Korea och Malaysia.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tullsats (i %) | Taric-nummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Alla övriga företag | 75,0 | A999 |
| Republiken Korea | Alla företag | 44,0 | — |

Land

Företag

Tullsats (i %)

Taric-nummer

Malaysia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Alla övriga företag

75,0

A999

Republiken Korea

Alla företag

44,0

—

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den upphör att gälla den 29 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1514/2002 av den 19 augusti 2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Republiken Korea och Slovakien (EGT L 228, 24.8.2002, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1001/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 275, 16.10.2008, s. 18).

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 363/2010 av den 26 april 2010 om ändring av förordning (EG) nr 2001/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i bland annat Malaysia (EUT L 107, 29.4.2010, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 803/2009 av den 27 augusti 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, eller som avsänts från Taiwan oavsett om produktens deklarerade ursprung är Taiwan eller inte, samt om upphävande av undantaget för Chup Hsin Enterprise Co. Ltd och Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd (EUT L 233, 4.9.2009, s. 1).

5

(6)  Ibidem.

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 2052/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Republiken Indonesien, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Indonesien eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 4).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 2053/2004 av den 22 november 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Sri Lanka, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Sri Lanka eller ej (EUT L 355, 1.12.2004, s. 9).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 655/2006 av den 27 april 2006 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 964/2003 införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Filippinerna, oavsett om de deklarerats ha sitt ursprung i Filippinerna eller inte (EUT L 116, 29.4.2006, s. 1).

9

(10)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och som utvidgats till att omfatta Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna (EUT C 295, 3.9.2014, s. 6).

10

(11)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 78/2013 av den 17 januari 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (EUT L 27, 29.1.2013, s. 1).

11

(12)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 36, 8.2.2013, s. 24).

12

(13)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Republiken Korea och Malaysia (EUT C 299, 15.10.2013, s. 4).

13

(14)  Utförligare information finns i kommissionens förordning (EU) nr 699/2012 om införande av en preliminär antidumpningstull (EUT L 203, 31.7.2012, s. 37).

14

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1284/2014

av den 2 december 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1285/2014

av den 2 december 2014

om fastställande av tilldelningskoefficienter för ansökningar om licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för den kvot som avses i förordning (EG) nr 1187/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | I kapitel III avsnitt 3 i förordning (EG) nr 1187/2009 (2) fastställs förfarandet för tilldelning av licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för en kvot som öppnats för det landet. |
| --- | --- |

(1)

I kapitel III avsnitt 3 i förordning (EG) nr 1187/2009 (2) fastställs förfarandet för tilldelning av licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för en kvot som öppnats för det landet.

| (2) | Enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1187/2009 kan licensansökningar lämnas in mellan den 1 och den 10 november om det efter den period för inlämnande av licensansökningar som avses i första stycket i den artikeln återstår tillgängliga kvantiteter i den berörda kvoten. I artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 649/2014 (3) fastställs att den sammanlagda återstående kvantiteten för kvotåret 2014/2015 är 12 358 ton. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 29 i förordning (EG) nr 1187/2009 kan licensansökningar lämnas in mellan den 1 och den 10 november om det efter den period för inlämnande av licensansökningar som avses i första stycket i den artikeln återstår tillgängliga kvantiteter i den berörda kvoten. I artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 649/2014 (3) fastställs att den sammanlagda återstående kvantiteten för kvotåret 2014/2015 är 12 358 ton.

| (3) | De ansökningar som lämnats in under perioden 1–10 november 2014 för den återstående perioden av innevarande kvotår 2014/2015 avser kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna. I enlighet med artikel 31.3 fjärde stycket i förordning (EG) nr 1187/2009 är det därför lämpligt att se till att den återstående kvantiteten tilldelas. Utfärdandet av exportlicenser för denna återstående kvantitet bör förutsätta att den behöriga myndigheten informeras om den ytterligare kvantitet som den berörda aktören accepterat och av att de aktörer som berörs lämnar en säkerhet. |
| --- | --- |

(3)

De ansökningar som lämnats in under perioden 1–10 november 2014 för den återstående perioden av innevarande kvotår 2014/2015 avser kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna. I enlighet med artikel 31.3 fjärde stycket i förordning (EG) nr 1187/2009 är det därför lämpligt att se till att den återstående kvantiteten tilldelas. Utfärdandet av exportlicenser för denna återstående kvantitet bör förutsätta att den behöriga myndigheten informeras om den ytterligare kvantitet som den berörda aktören accepterat och av att de aktörer som berörs lämnar en säkerhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ansökningar om exportlicenser som lämnats in under perioden 1–10 november 2014 för den återstående perioden av innevarande kvotår 2014/2015 ska godtas.

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om exportlicenser enligt första stycket för de produkter som avses i artikel 27.2 i förordning (EG) nr 1187/2009 ska multipliceras med en tilldelningskoefficient på 3,071073.

Om exportlicenserna avser de kvantiteter som överstiger de kvantiteter som begärts och som tilldelats i enlighet med den kvot som anges i andra stycket ska dessa licenser först utfärdas efter det att man accepterat de berörda kvantiteterna inom en vecka efter det att denna förordning offentliggjorts, och en motsvarande säkerhet har ställts.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1187/2009 av den 27 november 2009 om fastställande av särskilda tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 i fråga om exportlicenser och exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 318, 4.12.2009, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 649/2014 av den 17 juni 2014 om fastställande av tilldelningskoefficienten för ansökningar om licenser för export av vissa mjölkprodukter till Dominikanska republiken inom ramen för den kvot som avses i förordning (EG) nr 1187/2009 (EUT L 178, 18.6.2014, s. 9).

3

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/42

---

BESLUT nr 1/2014 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–PLO

av den 8 maj 2014

om ändring av artikel 15.7 i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete

(2014/867/EU)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, särskilt artikel 39 i protokoll 3 till avtalet, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 15.7 i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan (1), nedan kallat avtalet, i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2009 av gemensamma kommittén EU–PLO av den 24 juni 2009 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2009. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 15.7 i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan (1), nedan kallat avtalet, i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2009 av gemensamma kommittén EU–PLO av den 24 juni 2009 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2009.

| (2) | På grundval av en ansökan från PLO föreslog kommissionen 2010 att giltighetstiden för artikel 15 i protokoll 3 till avtalet skulle förlängas till och med den 31 december 2012. Gemensamma kommittén EU–PLO antog dock aldrig detta beslut. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en ansökan från PLO föreslog kommissionen 2010 att giltighetstiden för artikel 15 i protokoll 3 till avtalet skulle förlängas till och med den 31 december 2012. Gemensamma kommittén EU–PLO antog dock aldrig detta beslut.

| (3) | Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna och för att även täcka in den period som omfattades av kommissionens förslag har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 3 till avtalet med sex år med verkan från och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

(3)

Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna och för att även täcka in den period som omfattades av kommissionens förslag har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 3 till avtalet med sex år med verkan från och med den 1 januari 2010.

| (4) | Protokoll 3 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Protokoll 3 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 3 till avtalet löpte ut den 31 december 2009 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 3 till avtalet löpte ut den 31 december 2009 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Artikel 15.7 sista stycket i protokoll 3 till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, ska ersättas med följande:

”Denna punkt ska tillämpas till och med den 31 december 2015 och får ses över enligt gemensam överenskommelse.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Utfärdat i Bryssel den 8 maj 2014.

På gemensamma kommitténs vägnar

H. MINGARELLI

Ordförande

---

(1)  EGT L 187, 16.7.1997, s. 3.

1

(2)  EUT L 298, 13.11.2009, s. 1.

2

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/44

---

BESLUT nr 1/2014 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU-EGYPTEN

av den 4 september 2014

om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete

(2014/868/EU)

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, särskilt artikel 39 i protokoll 4 till avtalet, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2010 av associeringsrådet EU–Egypten av den 3 augusti 2010 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2010 av associeringsrådet EU–Egypten av den 3 augusti 2010 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2012.

| (2) | Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet med tre år med verkan från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(2)

Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet med tre år med verkan från och med den 1 januari 2013.

| (3) | Protokoll 4 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll 4 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet löpte ut den 31 december 2012 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet löpte ut den 31 december 2012 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Artikel 15.7 sista stycket i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, ska ersättas med följande:

”Denna punkt ska tillämpas till och med den 31 december 2015 och får ses över enligt gemensam överenskommelse.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Utfärdat i Bryssel den 4 september 2014.

På associeringsrådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 39.

1

(2)  EUT L 249, 23.9.2010, s. 5.

2

---

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/45

---

BESLUT nr 1/2014 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–MAROCKO

av den 3 oktober 2014

om ändring av artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete

(2014/869/EU)

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, särskilt artikel 39 i protokoll 4 till avtalet, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2010 av associeringsrådet EU–Marocko av den 23 augusti 2010 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 15.7 i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), i dess ändrade lydelse enligt beslut nr 1/2010 av associeringsrådet EU–Marocko av den 23 augusti 2010 (2), medger på vissa villkor partiell restitution av eller befrielse från tullar eller avgifter med motsvarande verkan fram till och med den 31 december 2012.

| (2) | Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet med tre år med verkan från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(2)

Av tydlighetsskäl och för att säkerställa långsiktig ekonomisk förutsägbarhet och rättslig säkerhet för de ekonomiska aktörerna har parterna i avtalet enats om att förlänga tillämpningen av artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet med tre år med verkan från och med den 1 januari 2013.

| (3) | Protokoll 4 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll 4 till avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet löpte ut den 31 december 2012 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom tillämpningsperioden för artikel 15.7 i protokoll 4 till avtalet löpte ut den 31 december 2012 bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Artikel 15.7 sista stycket i protokoll 4 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, ska ersättas med följande:

”Denna punkt ska tillämpas till och med den 31 december 2015 och får ses över enligt gemensam överenskommelse.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Utfärdat i Bryssel den 3 oktober 2014.

På associeringsrådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  EGT L 70, 18.3.2000, s. 2.

1

(2)  EUT L 248, 22.9.2010, s. 66.

2

---

Rättelser

| 3.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 347/46

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1014/2014 av den 22 juli 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 vad gäller innehåll i och konstruktion av ett gemensamt övervaknings- och utvärderingssystem för verksamhet som finansieras inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 283 av den 27 september 2014
  )

På sidan 16, bilagan del II ”UTFALLSINDIKATORER”, avsnittet ”Unionsprioritering 4 – Ökad sysselsättning och territoriell sammanhållning (antal projekt, utom 1)” ska det

i stället för:

| ”1. | Antal genomförda lokala utvecklingsstrategier” |
| --- | --- |

”1.

Antal genomförda lokala utvecklingsstrategier”

vara:

| ”1. | Antal utvalda lokala utvecklingsstrategier” |
| --- | --- |

”1.

Antal utvalda lokala utvecklingsstrategier”

På sidan 17, bilagan del III ”RESULTATINDIKATORER”, avsnittet ”Unionsprioritering 1 – Främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske” ska det

i stället för:

| ”5. | Förändring av fiskets bränsleeffektivitet (liter bränsle per euro landad fångst)” |
| --- | --- |

”5.

Förändring av fiskets bränsleeffektivitet (liter bränsle per euro landad fångst)”

vara:

| ”5. | Förändring av fiskets bränsleeffektivitet (liter bränsle per ton landad fångst)” |
| --- | --- |

”5.

Förändring av fiskets bränsleeffektivitet (liter bränsle per ton landad fångst)”

På sidan 19, bilagan del III ”RESULTATINDIKATORER”, avsnittet ”Unionsprioritering 4 – Ökad sysselsättning och territoriell sammanhållning” ska det

i stället för:

| ”1. | Skapad sysselsättning (heltidsekvivalenter) inom vattenbrukssektorn” |
| --- | --- |

”1.

Skapad sysselsättning (heltidsekvivalenter) inom vattenbrukssektorn”

vara:

| ”1. | Skapad sysselsättning (heltidsekvivalenter)” |
| --- | --- |

”1.

Skapad sysselsättning (heltidsekvivalenter)”

På sidan 19, bilagan del III ”RESULTATINDIKATORER”, avsnittet ”Unionsprioritering 4 – Ökad sysselsättning och territoriell sammanhållning” ska det

i stället för:

| ”2. | Bibehållen sysselsättning (heltidsekvivalenter) inom vattenbrukssektorn” |
| --- | --- |

”2.

Bibehållen sysselsättning (heltidsekvivalenter) inom vattenbrukssektorn”

vara:

| ”2. | Bibehållen sysselsättning (heltidsekvivalenter)” |
| --- | --- |

”2.

Bibehållen sysselsättning (heltidsekvivalenter)”

---