# Úřední věstník L 360/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 360 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5717. prosince 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 360

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5717. prosince 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1334/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka gama-cyhalothrin, mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a umožňuje členským státům prodloužit dočasná povolení udělená pro uvedenou účinnou látku (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1335/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót | 6 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1336/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se stanoví dočasná mimořádná opatření pro odvětví mléka a mléčných výrobků spočívající v dřívějším zahájení veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015 | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1337/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 947/2014 a (EU) č. 948/2014, pokud jde o poslední den pro podání žádosti o podporu soukromého skladování másla a sušeného odstředěného mléka | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1338/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011, pokud jde o prodloužení odchylky od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu původní produkty používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kapverd v případě některých produktů rybolovu vyvážených z této země do Evropské unie | 17 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1339/2014 ze dne 16. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 20 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise v přenesené pravomoci 2014/109/EU ze dne 10. října 2014, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/40/EU vytvořením knihovny obrazových varování pro použití na tabákových výrobcích (
  1
  ) | 22 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/911/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2014. o zahájení automatizované výměny daktyloskopických údajů v Lotyšsku | 28 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/912/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob zbraní a střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně v oblasti Sahelu | 30 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/913/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení | 44 |
| | | 2014/914/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 15. prosince 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, pokud jde o Belize | 53 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/915/SZBP ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění rozhodnutí 2010/452/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) | 56 |
| | | 2014/916/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2014 o opravě přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/154/EU, kterým se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9452) | 58 |
| | | 2014/917/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2000/29/ES, pokud jde o oznamování přítomnosti škodlivých organismů a opatření, která byla nebo mají být přijata členskými státy
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9460) | 59 |
| | | 2014/918/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2014, kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu | 65 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1334/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka gama-cyhalothrin, mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a umožňuje členským státům prodloužit dočasná povolení udělená pro uvedenou účinnou látku (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1335/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót

6

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1336/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se stanoví dočasná mimořádná opatření pro odvětví mléka a mléčných výrobků spočívající v dřívějším zahájení veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1337/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 947/2014 a (EU) č. 948/2014, pokud jde o poslední den pro podání žádosti o podporu soukromého skladování másla a sušeného odstředěného mléka

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1338/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011, pokud jde o prodloužení odchylky od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu původní produkty používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kapverd v případě některých produktů rybolovu vyvážených z této země do Evropské unie

17

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1339/2014 ze dne 16. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

20

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise v přenesené pravomoci 2014/109/EU ze dne 10. října 2014, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/40/EU vytvořením knihovny obrazových varování pro použití na tabákových výrobcích (
  1
  )

1

22

ROZHODNUTÍ

2014/911/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2014. o zahájení automatizované výměny daktyloskopických údajů v Lotyšsku

28

*

Rozhodnutí Rady 2014/912/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob zbraní a střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně v oblasti Sahelu

30

*

Rozhodnutí Rady 2014/913/SZBP ze dne 15. prosince 2014 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení

44

2014/914/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 15. prosince 2014, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, pokud jde o Belize

53

*

Rozhodnutí Rady 2014/915/SZBP ze dne 16. prosince 2014, kterým se mění rozhodnutí 2010/452/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)

56

2014/916/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2014 o opravě přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/154/EU, kterým se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9452)

S

(oznámeno pod číslem C(2014) 9452)

58

2014/917/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2000/29/ES, pokud jde o oznamování přítomnosti škodlivých organismů a opatření, která byla nebo mají být přijata členskými státy
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9460)

(oznámeno pod číslem C(2014) 9460)

59

2014/918/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2014, kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1334/2014

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka gama-cyhalothrin, mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 a umožňuje členským státům prodloužit dočasná povolení udělená pro uvedenou účinnou látku

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U gama-cyhalothrinu byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2004/686/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U gama-cyhalothrinu byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2004/686/ES (3).

| (2) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdrželo Spojené království dne 4. listopadu 2003 od společnosti Cheminova A/S žádost o zařazení účinné látky gama-cyhalothrin do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2004/686/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v podstatě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdrželo Spojené království dne 4. listopadu 2003 od společnosti Cheminova A/S žádost o zařazení účinné látky gama-cyhalothrin do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2004/686/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v podstatě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS.

| (3) | Účinky této účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly posouzeny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navrhovaná žadatelem. Členský stát určený jako zpravodaj – Spojené království – předložil dne 25. ledna 2008 návrh zprávy o posouzení. V souladu s čl. 11 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly od žadatele vyžádány dodatečné informace. Hodnocení dodatečných údajů, které provedlo Spojené království, bylo předloženo ve formátu dodatku k uvedenému návrhu zprávy o posouzení dne 13. září 2012. |
| --- | --- |

(3)

Účinky této účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly posouzeny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navrhovaná žadatelem. Členský stát určený jako zpravodaj – Spojené království – předložil dne 25. ledna 2008 návrh zprávy o posouzení. V souladu s čl. 11 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly od žadatele vyžádány dodatečné informace. Hodnocení dodatečných údajů, které provedlo Spojené království, bylo předloženo ve formátu dodatku k uvedenému návrhu zprávy o posouzení dne 13. září 2012.

| (4) | Uvedený návrh zprávy o posouzení byl přezkoumán členskými státy a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Úřad předložil Komisi svůj závěr o hodnocení rizik účinné látky gama-cyhalothrin (5) z hlediska pesticidů dne 4. února 2014. Návrh zprávy o posouzení a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 10. října 2014 v podobě zprávy Komise o přezkoumání gama-cyhalothrinu. |
| --- | --- |

(4)

Uvedený návrh zprávy o posouzení byl přezkoumán členskými státy a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Úřad předložil Komisi svůj závěr o hodnocení rizik účinné látky gama-cyhalothrin (5) z hlediska pesticidů dne 4. února 2014. Návrh zprávy o posouzení a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 10. října 2014 v podobě zprávy Komise o přezkoumání gama-cyhalothrinu.

| (5) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) a v čl. 5 odst. 3 směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné gama-cyhalothrin schválit. |
| --- | --- |

(5)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) a v čl. 5 odst. 3 směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné gama-cyhalothrin schválit.

| (6) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace.

| (7) | Před schválením je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze schválení vyplynou. |
| --- | --- |

(7)

Před schválením je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze schválení vyplynou.

| (8) | Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti stanovené nařízením (ES) č. 1107/2009, mělo by vzhledem ke konkrétní situaci vzniklé přechodem od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009 platit následující. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících gama-cyhalothrin. Členské státy by případně měly povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období. |
| --- | --- |

(8)

Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti stanovené nařízením (ES) č. 1107/2009, mělo by vzhledem ke konkrétní situaci vzniklé přechodem od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009 platit následující. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících gama-cyhalothrin. Členské státy by případně měly povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období.

| (9) | Zkušenosti z předchozích zařazení účinných látek, posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 (6), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice, nebo s nařízeními schvalujícími účinné látky však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti. |
| --- | --- |

(9)

Zkušenosti z předchozích zařazení účinných látek, posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 (6), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice, nebo s nařízeními schvalujícími účinné látky však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti.

| (10) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (7) měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (7) měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Je rovněž vhodné umožnit členským státům, aby prodloužily dočasná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin, a poskytnout jim tak dobu nezbytnou ke splnění povinností stanovených v tomto nařízení, pokud jde o uvedená dočasná povolení. |
| --- | --- |

(11)

Je rovněž vhodné umožnit členským státům, aby prodloužily dočasná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin, a poskytnout jim tak dobu nezbytnou ke splnění povinností stanovených v tomto nařízení, pokud jde o uvedená dočasná povolení.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení účinné látky

Účinná látka gama-cyhalothrin, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Přehodnocení přípravků na ochranu rostlin

1.   V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy do 30. září 2015 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku gama-cyhalothrin.

Do uvedeného dne zejména ověří, zda jsou splněny podmínky přílohy I tohoto nařízení, s výjimkou podmínek stanovených ve sloupci o zvláštních ustanoveních uvedené přílohy, a zda držitel povolení má dokumentaci či přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II směrnice 91/414/EHS v souladu s podmínkami čl. 13 odst. 1 až 4 uvedené směrnice a článku 62 nařízení (ES) č. 1107/2009.

2.   Odchylně od odstavce 1 členské státy v souladu s jednotnými zásadami stanovenými v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 přehodnotí každý povolený přípravek na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin jako jedinou účinnou látku, nebo jako jednu z několika účinných látek, které byly všechny nejpozději do 31. března 2015 uvedeny v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, a to na základě dokumentace splňující požadavky přílohy III směrnice 91/414/EHS a při zohlednění sloupce o zvláštních ustanoveních přílohy I tohoto nařízení. Na základě tohoto hodnocení určí, zda přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009.

Po tomto určení postupují členské státy takto:

| a) | pokud přípravek obsahuje gama-cyhalothrin jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 30. září 2016; nebo |
| --- | --- |

a)

pokud přípravek obsahuje gama-cyhalothrin jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 30. září 2016; nebo

| b) | pokud přípravek obsahuje gama-cyhalothrin jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 30. září 2016 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později. |
| --- | --- |

b)

pokud přípravek obsahuje gama-cyhalothrin jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 30. září 2016 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později.

Článek 3

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 4

Prodloužení stávajících dočasných povolení

Členské státy mohou prodloužit stávající dočasná povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující gama-cyhalothrin na období končící nejpozději dnem 30. září 2016.

Článek 5

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. dubna 2015.

Článek 4 se však použije od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2004/686/ES ze dne 29. září 2004, kterým se v podstatě uznává úplnost dokumentace předložené pro podrobné šetření s ohledem na případné začlenění proquinazidu, IKI-220 (flonicamidu) a gama-cyhalothrinu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 313, 12.10.2004, s. 21).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 188/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o postup posuzování účinných látek, které nebyly uvedeny na trh do dvou let ode dne oznámení uvedené směrnice (Úř. věst. L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin, 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin. EFSA Journal 2014;12(2):3560, 93 s. doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

(6)  Nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 366, 15.12.1992, s. 10).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gama-cyhalothrin
  CAS 76703-62-3
  CIPAC 768 | (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát nebo
  (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát | ≥ 980 g/kg | 1. dubna 2015 | 31. března 2025 | Při uplatňování jednotných zásad zmíněných v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání gama-cyhalothrinu, a zejména dodatky I a II k uvedené zprávě, dokončené ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 10. října 2014.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  a) | bezpečnosti obsluhy a pracovníků; |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Gama-cyhalothrin

CAS 76703-62-3

CIPAC 768

(S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát nebo

(S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

≥ 980 g/kg

1. dubna 2015

31. března 2025

Při uplatňování jednotných zásad zmíněných v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání gama-cyhalothrinu, a zejména dodatky I a II k uvedené zprávě, dokončené ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 10. října 2014.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

a)

bezpečnosti obsluhy a pracovníků;

| b) | riziku pro vodní organismy. |
| --- | --- |

b)

riziku pro vodní organismy.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o:

| 1) | analytické metody pro sledování reziduí v tělních tekutinách, tkáních a environmentálních matricích; |
| --- | --- |

1)

analytické metody pro sledování reziduí v tělních tekutinách, tkáních a environmentálních matricích;

| 2) | toxikologický profil metabolitů CPCA, PBA a PBA(OH); |
| --- | --- |

2)

toxikologický profil metabolitů CPCA, PBA a PBA(OH);

| 3) | dlouhodobé riziko pro volně žijící savce; |
| --- | --- |

3)

dlouhodobé riziko pro volně žijící savce;

| 4) | potenciál biomagnifikace v pozemních a vodních potravních řetězcích. |
| --- | --- |

4)

potenciál biomagnifikace v pozemních a vodních potravních řetězcích.

Žadatel předloží příslušné informace Komisi, členským státům a úřadu do 31. března 2017.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „82 | Gama-cyhalothrin
  CAS 76703-62-3
  CIPAC 768 | (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát nebo
  (S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát | ≥ 980 g/kg | 1. dubna 2015 | 31. března 2025 | Při uplatňování jednotných zásad zmíněných v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání gama-cyhalothrinu, a zejména dodatky I a II k uvedené zprávě, dokončené ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 10. října 2014.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  a) | bezpečnosti obsluhy a pracovníků; |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„82

Gama-cyhalothrin

CAS 76703-62-3

CIPAC 768

(S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R,3R)-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát nebo

(S)-α-kyano-3-fenoxybenzyl (1R)-cis-3-[(Z)-2-chlor-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

≥ 980 g/kg

1. dubna 2015

31. března 2025

Při uplatňování jednotných zásad zmíněných v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání gama-cyhalothrinu, a zejména dodatky I a II k uvedené zprávě, dokončené ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 10. října 2014.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

a)

bezpečnosti obsluhy a pracovníků;

| b) | riziku pro vodní organismy. |
| --- | --- |

b)

riziku pro vodní organismy.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o:

| 1) | analytické metody pro sledování reziduí v tělních tekutinách, tkáních a environmentálních matricích; |
| --- | --- |

1)

analytické metody pro sledování reziduí v tělních tekutinách, tkáních a environmentálních matricích;

| 2) | toxikologický profil metabolitů CPCA, PBA a PBA(OH); |
| --- | --- |

2)

toxikologický profil metabolitů CPCA, PBA a PBA(OH);

| 3) | dlouhodobé riziko pro volně žijící savce; |
| --- | --- |

3)

dlouhodobé riziko pro volně žijící savce;

| 4) | potenciál biomagnifikace v pozemních a vodních potravních řetězcích. |
| --- | --- |

4)

potenciál biomagnifikace v pozemních a vodních potravních řetězcích.

Žadatel předloží příslušné informace Komisi, členským státům a úřadu do 31. března 2017.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1335/2014

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 187 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 (2) stanoví s účinností od 1. ledna 2015 změny v kódech KN u mléčných výrobků kapitoly 4. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 (2) stanoví s účinností od 1. ledna 2015 změny v kódech KN u mléčných výrobků kapitoly 4.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 (3) stanoví prováděcí pravidla, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót. Aby byly zohledněny změny kódů KN u mléčných výrobků, je nutno aktualizovat přílohy I, II a VIIa uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 (3) stanoví prováděcí pravidla, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót. Aby byly zohledněny změny kódů KN u mléčných výrobků, je nutno aktualizovat přílohy I, II a VIIa uvedeného nařízení.

| (3) | V čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 se odkazuje na kódy KN, které se s účinností od 1. ledna 2015 zrušují. Také příloha III (o koncesích pro sýry) Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (4), schválené rozhodnutím Rady a Komise 2002/309/ES, Euratom (5), stanoví plnou liberalizaci dvoustranného obchodu se sýry od roku 2007. Toto ustanovení je tudíž zastaralé a je třeba je zrušit. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 se odkazuje na kódy KN, které se s účinností od 1. ledna 2015 zrušují. Také příloha III (o koncesích pro sýry) Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (4), schválené rozhodnutím Rady a Komise 2002/309/ES, Euratom (5), stanoví plnou liberalizaci dvoustranného obchodu se sýry od roku 2007. Toto ustanovení je tudíž zastaralé a je třeba je zrušit.

| (4) | Ustanovení čl. 19a odst. 1 písm. c) a čl. 19a odst. 4 písm. c) týkající se části 3 přílohy VIIa nařízení (ES) č. 2535/2001 a ustanovení čl. 20 odst. 1 písm. a) bodu ii) týkající se části C přílohy II uvedeného nařízení se týkají dovozní kvóty pro sýry a preferenčních dovozů při uplatňování Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé (6), schválené rozhodnutím Rady 2004/441/ES (7). V těchto ustanoveních se odkazuje na kódy KN, které se s účinností od 1. ledna 2015 zrušují. Jelikož příslušné kvótové období a období pro odstranění dovozních cel vypršelo, je záhodno tato ustanovení zrušit. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 19a odst. 1 písm. c) a čl. 19a odst. 4 písm. c) týkající se části 3 přílohy VIIa nařízení (ES) č. 2535/2001 a ustanovení čl. 20 odst. 1 písm. a) bodu ii) týkající se části C přílohy II uvedeného nařízení se týkají dovozní kvóty pro sýry a preferenčních dovozů při uplatňování Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé (6), schválené rozhodnutím Rady 2004/441/ES (7). V těchto ustanoveních se odkazuje na kódy KN, které se s účinností od 1. ledna 2015 zrušují. Jelikož příslušné kvótové období a období pro odstranění dovozních cel vypršelo, je záhodno tato ustanovení zrušit.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 2535/2001 se mění takto:

| 1) | v článku 4 se zrušuje odstavec 2; |
| --- | --- |

1)

v článku 4 se zrušuje odstavec 2;

| 2) | v článku 19a se zrušuje odst. 1 písm. c) a odst. 4 písm. c); |
| --- | --- |

2)

v článku 19a se zrušuje odst. 1 písm. c) a odst. 4 písm. c);

| 3) | v článku 20 se zrušuje odst. 1 písm. a) bod ii); |
| --- | --- |

3)

v článku 20 se zrušuje odst. 1 písm. a) bod ii);

| 4) | příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

4)

příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení;

| 5) | příloha II se mění takto:






  a) | část B se nahrazuje zněním přílohy II tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- |

5)

příloha II se mění takto:

a)

část B se nahrazuje zněním přílohy II tohoto nařízení;

| b) | část C se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

část C se zrušuje;

| 6) | příloha VIIa se mění takto:






  a) | část 3 se zrušuje; |
| --- | --- | --- |

6)

příloha VIIa se mění takto:

a)

část 3 se zrušuje;

| b) | část 4 se nahrazuje zněním přílohy III tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

část 4 se nahrazuje zněním přílohy III tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 312, 31.10.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29).

3

(4)  Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 132.

4

(5)  Rozhodnutí Rady a Komise 2002/309/ES týkající se dohody o vědeckotechnické spolupráci, ze dne 4. dubna 2002, o uzavření sedmi dohod se Švýcarskou konfederací (Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 311, 4.12.1999, s. 3.

6

(7)  Rozhodnutí Rady 2004/441/ES ze dne 26. dubna 2004 o uzavření Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 109).

7

---

PŘÍLOHA I

Příloha I nařízení (ES) č. 2535/2001 se mění takto:

| 1) | Část I.A se nahrazuje tímto:

  „I.A

  CELNÍ KVÓTY NESPECIFIKOVANÉ PODLE ZEMĚ PŮVODU











  Číslo kvóty | Kód KN | Popis (2) | Dovozní clo
  (EUR/100 kg čisté hmotnosti) | Země původu | Roční kvóta
  (v tunách) | Půlroční kvóta
  (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Odstředěné sušené mléko | 47,50 | Všechny třetí země | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Máslo a jiné tuky a oleje získané z mléka | 94,80 | Všechny třetí země | 11 360 | 5 680 |
| v ekvivalentu másla (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Sýr na pizzu, zmrazený, krájený na kousky o hmotnosti nejvýše jeden gram, v nádobách o čistém obsahu nejméně 5 kg, o obsahu vody nejméně 52 % hmotnostních a o obsahu tuku v sušině nejméně 38 % hmotnostních | 13,00 | Všechny třetí země | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Tavený Ementál | 71,90 | Všechny třetí země | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Ementál | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Tavený Gruyère | 71,90 | Všechny třetí země | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyère, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Sýry k dalšímu zpracování | 83,50 | Všechny třetí země | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Čedar | 21,00 | Všechny třetí země | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Čerstvé (nevyzrálé nebo nenaložené) sýry, včetně syrovátkového sýra, a tvaroh, jiné než sýr na pizzu z kvóty č. 09.4591 | 92,60
  92,60
  106,40 | Všechny třetí země | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Strouhané sýry nebo práškové sýry | 94,10 |
| 0406 30 31 | Ostatní tavené sýry,
  jiné než strouhané nebo práškové: | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Sýry s modrou plísní a jiné sýry obsahující plíseň vytvořenou pomocí Penicillium roqueforti | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse a Appenzell | 85,80 |
| 0406 90 18 | Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or a Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Eidam | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsit | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Kashkaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalo-Tyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Ostatní | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 47 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 52 % hmotnostních | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 52 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 62 % hmotnostních | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 62 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 72 % hmotnostních | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 72 % hmotnostních | 92,60 | |
| 0406 90 99 | Ostatní sýry o obsahu tuku převyšujícím 40 % hmotnostních | 106,40 | |

1)

Část I.A se nahrazuje tímto:

„I.A

CELNÍ KVÓTY NESPECIFIKOVANÉ PODLE ZEMĚ PŮVODU

Číslo kvóty

Kód KN

Popis (2)

Dovozní clo

(EUR/100 kg čisté hmotnosti)

Země původu

Roční kvóta

(v tunách)

Půlroční kvóta

(v tunách)

09.4590

0402 10 19

Odstředěné sušené mléko

47,50

Všechny třetí země

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Máslo a jiné tuky a oleje získané z mléka

94,80

Všechny třetí země

11 360

5 680

v ekvivalentu másla (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Sýr na pizzu, zmrazený, krájený na kousky o hmotnosti nejvýše jeden gram, v nádobách o čistém obsahu nejméně 5 kg, o obsahu vody nejméně 52 % hmotnostních a o obsahu tuku v sušině nejméně 38 % hmotnostních

13,00

Všechny třetí země

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Tavený Ementál

71,90

Všechny třetí země

18 438

9 219

0406 90 13

Ementál

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Tavený Gruyère

71,90

Všechny třetí země

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyère, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Sýry k dalšímu zpracování

83,50

Všechny třetí země

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Čedar

21,00

Všechny třetí země

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Čerstvé (nevyzrálé nebo nenaložené) sýry, včetně syrovátkového sýra, a tvaroh, jiné než sýr na pizzu z kvóty č. 09.4591

92,60

92,60

106,40

Všechny třetí země

19 525

9 762,5

0406 20 00

Strouhané sýry nebo práškové sýry

94,10

0406 30 31

Ostatní tavené sýry,

jiné než strouhané nebo práškové:

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Sýry s modrou plísní a jiné sýry obsahující plíseň vytvořenou pomocí Penicillium roqueforti

70,40

0406 90 17

Bergkäse a Appenzell

85,80

0406 90 18

Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or a Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Eidam

75,50

0406 90 25

Tilsit

75,50

0406 90 29

Kashkaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalo-Tyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Ostatní

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 47 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 52 % hmotnostních

75,50

0406 90 89

Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 52 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 62 % hmotnostních

75,50

0406 90 92

Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 62 % hmotnostních, avšak nepřesahujícím 72 % hmotnostních

75,50

0406 90 93

Ostatní sýry o obsahu tuku nepřesahujícím 40 % hmotnostních a o obsahu vody v látkách neobsahujících tuk převyšujícím 72 % hmotnostních

92,60

0406 90 99

Ostatní sýry o obsahu tuku převyšujícím 40 % hmotnostních

106,40

| 2) | Část I.I se nahrazuje tímto:

  „I.I


  Celní kvóty podle přílohy II dohody s Islandem schválené rozhodnutím 2007/138/ES


  Roční kvóta od 1. července do 30. června

  (množství v tunách)










  Číslo kvóty | Kód KN | Popis (4) | Použitelné clo | Roční množství | Půlroční množství od 1. 1. 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Přírodní máslo | Bez cla | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | ‚Skyr‘ | Bez cla | 380 | 190 |

2)

Část I.I se nahrazuje tímto:

„I.I

Celní kvóty podle přílohy II dohody s Islandem schválené rozhodnutím 2007/138/ES

Roční kvóta od 1. července do 30. června

(množství v tunách)

Číslo kvóty

Kód KN

Popis (4)

Použitelné clo

Roční množství

Půlroční množství od 1. 1. 2008

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Přírodní máslo

Bez cla

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

‚Skyr‘

Bez cla

380

190

---

(1)  1 kg produktu = 1,22 kg másla

(2)  Nehledě na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury se popis produktu musí považovat pouze za orientační, jelikož působnost preferenčního režimu se v kontextu této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno ‚ex‘, určuje se působnost preferenčního režimu současně podle kódu KN a příslušného popisu.

(3)  Uvedené druhy sýrů se považují za tavené, jestliže byly zpracovány na produkty položky 0406 30 kombinované nomenklatury. Použijí se články 291 až 300 nařízení (EHS) č. 2454/93.“

(4)  Nehledě na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury se popis produktu považuje pouze za orientační vzhledem k tomu, že působnost preferenčního režimu se v kontextu této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno ‚ex‘, určuje se působnost preferenčního režimu současně vzhledem k základu kódu KN a odpovídajícímu popisu.

(5)  Kód KN podléhá úpravě, očekává se potvrzení zařazení produktu.“

---

PŘÍLOHA II

„II.B

PREFERENČNÍ DOVOZNÍ REŽIM – TURECKO

| Pořadové číslo | Kód KN | Popis (1) | Země původu | Dovozní clo
  (EUR/100 kg čisté hmotnosti bez jiného ukazatele) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turecko | 67,19 |
| 2 | 0406 90 50 | Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže | Turecko | 67,19 |
| 3 | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri, ovčí nebo buvolí, v samostatných plastových obalech nebo v obalech jiného druhu o obsahu nepřesahujícím 10 kg | Turecko | 67,19 |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis (1)

Země původu

Dovozní clo

(EUR/100 kg čisté hmotnosti bez jiného ukazatele)

1

0406 90 29

Kashkaval

Turecko

67,19

2

0406 90 50

Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže

Turecko

67,19

3

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri, ovčí nebo buvolí, v samostatných plastových obalech nebo v obalech jiného druhu o obsahu nepřesahujícím 10 kg

Turecko

67,19

---

(1)  Nehledě na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury se popis produktu musí považovat pouze za orientační, jelikož působnost preferenčního režimu se v kontextu této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno ‚ex‘, určuje se působnost preferenčního režimu současně podle kódu KN a příslušného popisu.“

1

---

PŘÍLOHA III

„4.

CELNÍ KVÓTY PODLE PROTOKOLU č. 1 K ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ ES-TURECKO č. 1/98

| Číslo kvóty | Kód KN | Popis (1) | Země původu | Roční kvóta od 1. ledna do 31. prosince
  (v tunách) | Dovozní clo
  (EUR/100 kg čisté hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turecko | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri, ovčí nebo buvolí, v samostatných plastových obalech nebo v obalech jiného druhu o obsahu nepřesahujícím 10 kg |

Číslo kvóty

Kód KN

Popis (1)

Země původu

Roční kvóta od 1. ledna do 31. prosince

(v tunách)

Dovozní clo

(EUR/100 kg čisté hmotnosti)

09.0243

0406 90 29

Kashkaval

Turecko

2 300

0

0406 90 50

Sýry ovčí nebo buvolí, v nádobách se slaným nálevem nebo ve vacích z ovčí nebo kozí kůže

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri, ovčí nebo buvolí, v samostatných plastových obalech nebo v obalech jiného druhu o obsahu nepřesahujícím 10 kg

---

(1)  Nehledě na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury se popis produktu musí považovat pouze za orientační, jelikož působnost preferenčního režimu se v kontextu této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno ‚ex‘, určuje se působnost preferenčního režimu současně podle kódu KN a příslušného popisu.“

1

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1336/2014

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se stanoví dočasná mimořádná opatření pro odvětví mléka a mléčných výrobků spočívající v dřívějším zahájení veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 219 odst. 1 ve spojení s článkem 228 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ruská vláda zavedla dne 7. srpna 2014 zákaz dovozu některých produktů z Unie do Ruska, včetně mléka a mléčných výrobků. Jelikož náhle nebyl dostupný významný vývozní trh, vedl tento zákaz k narušení trhu a značnému poklesu cen. |
| --- | --- |

(1)

Ruská vláda zavedla dne 7. srpna 2014 zákaz dovozu některých produktů z Unie do Ruska, včetně mléka a mléčných výrobků. Jelikož náhle nebyl dostupný významný vývozní trh, vedl tento zákaz k narušení trhu a značnému poklesu cen.

| (2) | Podle čl. 12 písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013 se veřejná intervence u másla a sušeného odstředěného mléka použije od 1. března do 30. září. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 12 písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013 se veřejná intervence u másla a sušeného odstředěného mléka použije od 1. března do 30. září.

| (3) | Došlo tedy k situaci, kdy se běžná opatření, která mohou být přijata podle nařízení (EU) č. 1308/2013, jeví jako nedostatečná pro vyřešení narušení trhu. |
| --- | --- |

(3)

Došlo tedy k situaci, kdy se běžná opatření, která mohou být přijata podle nařízení (EU) č. 1308/2013, jeví jako nedostatečná pro vyřešení narušení trhu.

| (4) | Období veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka bylo prodlouženo do 31. prosince 2014 na základě nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 949/2014 (2). |
| --- | --- |

(4)

Období veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka bylo prodlouženo do 31. prosince 2014 na základě nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 949/2014 (2).

| (5) | Ceny másla a sušeného odstředěného mléka v Unii dále klesly a tlak na snížení cen bude pravděpodobně pokračovat. |
| --- | --- |

(5)

Ceny másla a sušeného odstředěného mléka v Unii dále klesly a tlak na snížení cen bude pravděpodobně pokračovat.

| (6) | Aby se zabránilo situaci, že ceny budou dále klesat a prohloubí se narušení trhu, je nezbytné, aby byla veřejná intervence možná také po 31. prosinci 2014. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zabránilo situaci, že ceny budou dále klesat a prohloubí se narušení trhu, je nezbytné, aby byla veřejná intervence možná také po 31. prosinci 2014.

| (7) | Je proto vhodné, aby období pro intervenční nákup másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015 začalo ve dne 1. ledna. |
| --- | --- |

(7)

Je proto vhodné, aby období pro intervenční nákup másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015 začalo ve dne 1. ledna.

| (8) | Aby dočasné mimořádné opatření stanovené tímto nařízením mělo okamžitý dopad na trh a přispělo ke stabilizaci cen, mělo by začít platit od prvního dne po jeho zveřejnění, |
| --- | --- |

(8)

Aby dočasné mimořádné opatření stanovené tímto nařízením mělo okamžitý dopad na trh a přispělo ke stabilizaci cen, mělo by začít platit od prvního dne po jeho zveřejnění,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 12 písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013 se veřejná intervence u másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2015 použije od 1. ledna do 30. září.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 949/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se stanoví dočasná mimořádná opatření pro odvětví mléka a mléčných výrobků ve formě prodloužení období veřejné intervence u másla a sušeného odstředěného mléka v roce 2014 (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 21).

2

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1337/2014

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 947/2014 a (EU) č. 948/2014, pokud jde o poslední den pro podání žádosti o podporu soukromého skladování másla a sušeného odstředěného mléka

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 18 odst. 2, čl. 20 písm. c), f), l), m) a n) a čl. 223 odst. 3 písm. c) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (2), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (3), a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S ohledem na obzvláště obtížnou situaci na trhu způsobenou především zákazem, jejž ruská vláda zavedla na dovoz mléčných výrobků z Unie do Ruska, bylo zahájeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 947/2014 (4) soukromé skladování másla a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 948/2014 (5) soukromé skladování sušeného odstředěného mléka. |
| --- | --- |

(1)

S ohledem na obzvláště obtížnou situaci na trhu způsobenou především zákazem, jejž ruská vláda zavedla na dovoz mléčných výrobků z Unie do Ruska, bylo zahájeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 947/2014 (4) soukromé skladování másla a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 948/2014 (5) soukromé skladování sušeného odstředěného mléka.

| (2) | Tato nařízení stanoví, že žádosti o podporu lze podávat do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(2)

Tato nařízení stanoví, že žádosti o podporu lze podávat do 31. prosince 2014.

| (3) | Ceny másla a sušeného odstředěného mléka v Unii se dále zhoršily a tlak na jejich stlačování bude zřejmě pokračovat. |
| --- | --- |

(3)

Ceny másla a sušeného odstředěného mléka v Unii se dále zhoršily a tlak na jejich stlačování bude zřejmě pokračovat.

| (4) | S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné platnost režimů podpory soukromého skladování másla a sušeného odstředěného mléka prodloužit. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na současnou situaci na trhu je vhodné platnost režimů podpory soukromého skladování másla a sušeného odstředěného mléka prodloužit.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení (EU) č. 947/2014

V článku 5 nařízení (EU) č. 947/2014 se datum „31. prosince 2014“ nahrazuje datem „28. února 2015“.

Článek 2

Změna nařízení (EU) č. 948/2014

V článku 5 nařízení (EU) č. 948/2014 se datum „31. prosince 2014“ nahrazuje datem „28. února 2015“.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 947/2014 ze dne 4. září 2014 o zahájení soukromého skladování másla a stanovení výše podpory předem (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 15).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 948/2014 ze dne 4. září 2014 o zahájení soukromého skladování sušeného odstředěného mléka a stanovení výše podpory předem (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 18).

5

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1338/2014

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011, pokud jde o prodloužení odchylky od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu „původní produkty“ používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kapverd v případě některých produktů rybolovu vyvážených z této země do Evropské unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (1), a zejména na článek 247 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (2), a zejména na čl. 89 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 815/2008 (3) byla Kapverdám přiznána odchylka od pravidel původu stanovených v nařízení (EHS) č. 2454/93. Prováděcím nařízením (EU) č. 439/2011 (4) přiznala Komise Kapverdám novou odchylku od uvedených pravidel původu. Platnost nejnovější odchylky skončí dne 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 815/2008 (3) byla Kapverdám přiznána odchylka od pravidel původu stanovených v nařízení (EHS) č. 2454/93. Prováděcím nařízením (EU) č. 439/2011 (4) přiznala Komise Kapverdám novou odchylku od uvedených pravidel původu. Platnost nejnovější odchylky skončí dne 31. prosince 2014.

| (2) | Dopisem ze dne 4. června 2014 předložily Kapverdy žádost o prodloužení uvedené odchylky na dobu neurčitou ode dne 1. ledna 2015 buď do vypršení platnosti protokolu (zatím nezveřejněn) mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami, nebo do data použití pravidel původu v rámci budoucí dohody o hospodářském partnerství mezi Unií a Hospodářským společenstvím států západní Afriky podle toho, která okolnost nastane později. Žádost se týká ročního objemu 2 500 tun přípravků a konzerv z filé makrel a 875 tun přípravků a konzerv z filé tuňáka nepravého a tuňáka makrelovitého. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 4. června 2014 předložily Kapverdy žádost o prodloužení uvedené odchylky na dobu neurčitou ode dne 1. ledna 2015 buď do vypršení platnosti protokolu (zatím nezveřejněn) mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle platné dohody o partnerství v odvětví rybolovu mezi oběma stranami, nebo do data použití pravidel původu v rámci budoucí dohody o hospodářském partnerství mezi Unií a Hospodářským společenstvím států západní Afriky podle toho, která okolnost nastane později. Žádost se týká ročního objemu 2 500 tun přípravků a konzerv z filé makrel a 875 tun přípravků a konzerv z filé tuňáka nepravého a tuňáka makrelovitého.

| (3) | Od roku 2008 přispěla celková roční množství přiznaná Kapverdám v rámci odchylky významnou měrou ke zlepšení situace v kapverdském odvětví zpracování produktů rybolovu. Uvedená množství také do jisté míry vedla k revitalizaci kapverdské flotily zabývající se drobným rybolovem, což má pro tuto zemi zásadní význam. Úplná revitalizace kapverdské flotily na předpokládanou úroveň však vyžaduje, aby měly kapverdské podniky v odvětví zpracování produktů rybolovu dostatek původních surovin. |
| --- | --- |

(3)

Od roku 2008 přispěla celková roční množství přiznaná Kapverdám v rámci odchylky významnou měrou ke zlepšení situace v kapverdském odvětví zpracování produktů rybolovu. Uvedená množství také do jisté míry vedla k revitalizaci kapverdské flotily zabývající se drobným rybolovem, což má pro tuto zemi zásadní význam. Úplná revitalizace kapverdské flotily na předpokládanou úroveň však vyžaduje, aby měly kapverdské podniky v odvětví zpracování produktů rybolovu dostatek původních surovin.

| (4) | Ze žádosti vyplývá, že bez provedení odchylky by byla významně ovlivněna schopnost odvětví zpracování produktů rybolovu na Kapverdách pokračovat ve vývozu do Evropské unie, což by mohlo ohrozit další rozvoj kapverdské flotily zabývající se drobným pelagickým rybolovem. |
| --- | --- |

(4)

Ze žádosti vyplývá, že bez provedení odchylky by byla významně ovlivněna schopnost odvětví zpracování produktů rybolovu na Kapverdách pokračovat ve vývozu do Evropské unie, což by mohlo ohrozit další rozvoj kapverdské flotily zabývající se drobným pelagickým rybolovem.

| (5) | Je třeba dalšího času ke konsolidaci výsledků, jichž Kapverdy už v úsilí o revitalizaci své místní rybářské flotily dosáhly. Účelem této odchylky je poskytnout Kapverdám dostatek času na přípravu a dosažení souladu s pravidly pro získání preferenčního původu. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba dalšího času ke konsolidaci výsledků, jichž Kapverdy už v úsilí o revitalizaci své místní rybářské flotily dosáhly. Účelem této odchylky je poskytnout Kapverdám dostatek času na přípravu a dosažení souladu s pravidly pro získání preferenčního původu.

| (6) | S ohledem na dočasnou povahu odchylek udělovaných v rámci definice pojmu „původní produkty“ není možné udělit výjimku na dobu neurčitou, jak požadují Kapverdy. Namísto toho se odchylka udělí na období dvou let, pokud jde o roční množství 2 500 tun u přípravků a konzerv z filé makrel a 875 tun u přípravků a konzerv z filé tuňáka nepravého a tuňáka makrelovitého, aby Kapverdy mohly dosáhnout souladu s pravidly. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na dočasnou povahu odchylek udělovaných v rámci definice pojmu „původní produkty“ není možné udělit výjimku na dobu neurčitou, jak požadují Kapverdy. Namísto toho se odchylka udělí na období dvou let, pokud jde o roční množství 2 500 tun u přípravků a konzerv z filé makrel a 875 tun u přípravků a konzerv z filé tuňáka nepravého a tuňáka makrelovitého, aby Kapverdy mohly dosáhnout souladu s pravidly.

| (7) | Prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) č. 439/2011 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:
  „Článek 2
  Odchylka uvedená v článku 1 se vztahuje, během období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011, od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012, od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 a od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016, na produkty vyvezené z Kapverd, které jsou v celním prohlášení navrženy na propuštění do volného oběhu v Unii, nejvýše v množstvích stanovených v příloze, jsou-li splněny podmínky uvedené v článku 74 nařízení (EHS) č. 2454/93.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Odchylka uvedená v článku 1 se vztahuje, během období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011, od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012, od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013, od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 a od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2016, na produkty vyvezené z Kapverd, které jsou v celním prohlášení navrženy na propuštění do volného oběhu v Unii, nejvýše v množstvích stanovených v příloze, jsou-li splněny podmínky uvedené v článku 74 nařízení (EHS) č. 2454/93.“

| 2) | Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Použije se ode dne 1. ledna 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 815/2008 ze dne 14. srpna 2008 o odchylce od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu původní produkty používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kapverdských ostrovů v případě některých produktů rybolovu vyvážených z této země do Společenství (Úř. věst. L 220, 15.8.2008, s. 11).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 439/2011 ze dne 6. května 2011 o odchylce od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu „původní produkty“ používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kapverdských ostrovů v případě některých produktů rybolovu vyvážených z této země do Evropské unie (Úř. věst. L 119, 7.5.2011, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

| Pořadové číslo | Kód KN | | Popis zboží | Období | Množství (tuny v čisté hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Přípravky a konzervy z filé makrel (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) | Od 1.1.2011 do 31.12.2011
  Od 1.1.2012 do 31.12.2012
  Od 1.1.2013 do 31.12.2013
  Od 1.1.2014 do 31.12.2014
  Od 1.1.2015 do 31.12.2015
  Od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500 |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | Přípravky a konzervy z filé tuňáka nepravého nebo tuňáka makrelovitého (Auxis thazard, Auxis rochei) | Od 1.1.2011 do 31.12.2011
  Od 1.1.2012 do 31.12.2012
  Od 1.1.2013 do 31.12.2013
  Od 1.1.2014 do 31.12.2014
  Od 1.1.2015 do 31.12.2015
  Od 1.1.2016 do 31.12.2016 | 875
  875
  875
  875
  875
  875 |

Pořadové číslo

Kód KN

Popis zboží

Období

Množství (tuny v čisté hmotnosti)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Přípravky a konzervy z filé makrel (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)

Od 1.1.2011 do 31.12.2011

Od 1.1.2012 do 31.12.2012

Od 1.1.2013 do 31.12.2013

Od 1.1.2014 do 31.12.2014

Od 1.1.2015 do 31.12.2015

Od 1.1.2016 do 31.12.2016

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

09.1648

ex 1604 19 97

Přípravky a konzervy z filé tuňáka nepravého nebo tuňáka makrelovitého (Auxis thazard, Auxis rochei)

Od 1.1.2011 do 31.12.2011

Od 1.1.2012 do 31.12.2012

Od 1.1.2013 do 31.12.2013

Od 1.1.2014 do 31.12.2014

Od 1.1.2015 do 31.12.2015

Od 1.1.2016 do 31.12.2016

875

875

875

875

875

875

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/20

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1339/2014

ze dne 16. prosince 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

SMĚRNICE

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/22

---

SMĚRNICE KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI 2014/109/EU

ze dne 10. října 2014,

kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/40/EU vytvořením knihovny obrazových varování pro použití na tabákových výrobcích

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/40/EU ze dne 3. dubna 2014 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se výroby, obchodní úpravy a prodeje tabákových a souvisejících výrobků a o zrušení směrnice 2001/37/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 10 směrnice 2014/40/EU stanoví, že na každém jednotkovém balení tabákového výrobku ke kouření a jakémkoliv vnějším balení musí být uvedena kombinovaná zdravotní varování, ledaže jsou uvedené výrobky od uvedené povinnosti osvobozeny v souladu s článkem 11. Tato kombinovaná zdravotní varování mají obsahovat mimo jiné jedno textových varování uvedených v příloze I a odpovídající barevnou fotografii uvedenou v knihovně obrazových varování v příloze II uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Článek 10 směrnice 2014/40/EU stanoví, že na každém jednotkovém balení tabákového výrobku ke kouření a jakémkoliv vnějším balení musí být uvedena kombinovaná zdravotní varování, ledaže jsou uvedené výrobky od uvedené povinnosti osvobozeny v souladu s článkem 11. Tato kombinovaná zdravotní varování mají obsahovat mimo jiné jedno textových varování uvedených v příloze I a odpovídající barevnou fotografii uvedenou v knihovně obrazových varování v příloze II uvedené směrnice.

| (2) | Směrnicí 2014/40/EU je také Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem vytvoření a přizpůsobení knihovny obrazových varování v příloze II s ohledem na vědecký a tržní vývoj. |
| --- | --- |

(2)

Směrnicí 2014/40/EU je také Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem vytvoření a přizpůsobení knihovny obrazových varování v příloze II s ohledem na vědecký a tržní vývoj.

| (3) | Příloha II směrnice 2014/40/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha II směrnice 2014/40/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha II směrnice 2014/40/EU se nahrazuje v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. května 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Použijí tyto předpisy ode dne 20. května 2016.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 10. října 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Knihovna obrazových varování (kombinovaná zdravotní varování)

(podle čl. 10 odst. 1)

Soubor 1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Soubor 2

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Soubor 3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | “ |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

ROZHODNUTÍ

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/28

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 4. prosince 2014.

o zahájení automatizované výměny daktyloskopických údajů v Lotyšsku

(2014/911/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (1), a zejména na článek 25 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV (2), a zejména na článek 20 a kapitolu 4 přílohy uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv. |
| --- | --- |

(1)

Podle Protokolu o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv.

| (2) | Použije se tedy článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Použije se tedy článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí.

| (3) | Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se mají přijímat na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu. |
| --- | --- |

(3)

Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se mají přijímat na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu.

| (4) | Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej vyplní, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů. |
| --- | --- |

(4)

Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej vyplní, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů.

| (5) | Lotyšsko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o výměně daktyloskopických údajů. |
| --- | --- |

(5)

Lotyšsko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o výměně daktyloskopických údajů.

| (6) | Lotyšsko provedlo úspěšný zkušební test s Rakouskem. |
| --- | --- |

(6)

Lotyšsko provedlo úspěšný zkušební test s Rakouskem.

| (7) | V Lotyšsku proběhla hodnotící návštěva a rakouský hodnotící tým vypracoval zprávu o této návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady. |
| --- | --- |

(7)

V Lotyšsku proběhla hodnotící návštěva a rakouský hodnotící tým vypracoval zprávu o této návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady.

| (8) | Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se výměny daktyloskopických údajů, |
| --- | --- |

(8)

Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se výměny daktyloskopických údajů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely automatizovaného vyhledávání daktyloskopických údajů Lotyšsko plně provedlo obecná ustanovení o ochraně údajů obsažená v kapitole 6 rozhodnutí 2008/615/SVV a ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje v souladu s článkem 9 uvedeného rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 4. prosince 2014.

Za Radu

předseda

A. ORLANDO

---

(1)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/30

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/912/SZBP

ze dne 15. prosince 2014

na podporu činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob zbraní a střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně v oblasti Sahelu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi. V této strategii vychází Evropská rada z toho, že z důvodu vysokého stavu zásob ručních palných a lehkých zbraní a munice jsou tyto zbraně snadno dostupné civilisty, zločince, teroristy i bojovníky, a zdůrazňuje potřebu preventivních opatření k řešení nedovolené nabídky konvenčních zbraní a poptávky po nich. Rovněž se soustřeďuje na Afriku jakožto kontinent, který je nejvíce postižen dopadem vnitřních konfliktů, zhoršených destabilizujícím přílivem ručních palných a lehkých zbraní. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada přijala ve dnech 15. a 16. prosince 2005 strategii EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně a proti nedovolenému obchodování s nimi. V této strategii vychází Evropská rada z toho, že z důvodu vysokého stavu zásob ručních palných a lehkých zbraní a munice jsou tyto zbraně snadno dostupné civilisty, zločince, teroristy i bojovníky, a zdůrazňuje potřebu preventivních opatření k řešení nedovolené nabídky konvenčních zbraní a poptávky po nich. Rovněž se soustřeďuje na Afriku jakožto kontinent, který je nejvíce postižen dopadem vnitřních konfliktů, zhoršených destabilizujícím přílivem ručních palných a lehkých zbraní.

| (2) | Dne 21. března 2011 potvrdila Rada strategii Evropské unie na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu, která vymezuje integrovaný rámec pro zapojení Unie v oblasti Sahelu. Jedna ze čtyř oblastí činnosti strategie je zaměřena na posílení kapacit v oblasti bezpečnosti, vymáhání práva a právního státu v tomto regionu za účelem účinnějšího a cíleněji zaměřeného boje proti hrozbám a reakce na terorismus a organizovanou trestnou činnost a v zájmu jejich propojení s opatřeními k řádné správě věcí veřejných. |
| --- | --- |

(2)

Dne 21. března 2011 potvrdila Rada strategii Evropské unie na podporu bezpečnosti a rozvoje v oblasti Sahelu, která vymezuje integrovaný rámec pro zapojení Unie v oblasti Sahelu. Jedna ze čtyř oblastí činnosti strategie je zaměřena na posílení kapacit v oblasti bezpečnosti, vymáhání práva a právního státu v tomto regionu za účelem účinnějšího a cíleněji zaměřeného boje proti hrozbám a reakce na terorismus a organizovanou trestnou činnost a v zájmu jejich propojení s opatřeními k řádné správě věcí veřejných.

| (3) | Dne 14. června 2006 přijaly členské státy Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS) v Abuji v Nigérii Úmluvu o ručních palných a lehkých zbraních, střelivu pro ně a o dalších souvisejících materiálech, která vstoupila v platnost dne 29. září 2009. Dne 30. dubna 2010 přijaly členské státy Hospodářského společenství států střední Afriky (ECCAS) a Republika Rwanda v Kinshase v Konžské demokratické republice Úmluvu států střední Afriky o kontrole ručních palných a lehkých zbraní, střeliva pro ně, jejich součástí a dílů, které mohou být použity k výrobě, opravě či montáži těchto zbraní. V obou úmluvách se signatářské státy zavázaly mimo jiné k tomu, že přijmou nezbytná opatření k zajištění bezpečného a účinného řízení, uskladnění a zabezpečení svých vnitrostátních zásob ručních palných a lehkých zbraní v souladu s vhodnými normami a postupy. |
| --- | --- |

(3)

Dne 14. června 2006 přijaly členské státy Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS) v Abuji v Nigérii Úmluvu o ručních palných a lehkých zbraních, střelivu pro ně a o dalších souvisejících materiálech, která vstoupila v platnost dne 29. září 2009. Dne 30. dubna 2010 přijaly členské státy Hospodářského společenství států střední Afriky (ECCAS) a Republika Rwanda v Kinshase v Konžské demokratické republice Úmluvu států střední Afriky o kontrole ručních palných a lehkých zbraní, střeliva pro ně, jejich součástí a dílů, které mohou být použity k výrobě, opravě či montáži těchto zbraní. V obou úmluvách se signatářské státy zavázaly mimo jiné k tomu, že přijmou nezbytná opatření k zajištění bezpečného a účinného řízení, uskladnění a zabezpečení svých vnitrostátních zásob ručních palných a lehkých zbraní v souladu s vhodnými normami a postupy.

| (4) | Stejně jako 23 členských států ratifikovaly i Burkina Faso, Mali a Nigérie Smlouvu o obchodu se zbraněmi, zatímco Čad, Mauritánie a Niger tuto smlouvu podepsaly. Podle čl. 16 odst. 1 Smlouvy o obchodu se zbraněmi může v rámci provádění zmíněné smlouvy každý stát, který je její stranou, požádat o pomoc, včetně pomoci právní a legislativní, jakož i o pomoc v oblasti budování institucionálních kapacit a o pomoc technické, materiální či finanční povahy. Tato pomoc může zahrnovat programy zaměřené na řízení zásob, odzbrojení, demobilizaci a znovuzačlenění, jakož i vzorové právní předpisy a účinné způsoby provádění. Každý stát, který je stranou smlouvy, tuto pomoc na požádání poskytne, bude-li to v jeho možnostech. |
| --- | --- |

(4)

Stejně jako 23 členských států ratifikovaly i Burkina Faso, Mali a Nigérie Smlouvu o obchodu se zbraněmi, zatímco Čad, Mauritánie a Niger tuto smlouvu podepsaly. Podle čl. 16 odst. 1 Smlouvy o obchodu se zbraněmi může v rámci provádění zmíněné smlouvy každý stát, který je její stranou, požádat o pomoc, včetně pomoci právní a legislativní, jakož i o pomoc v oblasti budování institucionálních kapacit a o pomoc technické, materiální či finanční povahy. Tato pomoc může zahrnovat programy zaměřené na řízení zásob, odzbrojení, demobilizaci a znovuzačlenění, jakož i vzorové právní předpisy a účinné způsoby provádění. Každý stát, který je stranou smlouvy, tuto pomoc na požádání poskytne, bude-li to v jeho možnostech.

| (5) | Burkina Faso, Mali, Mauritánie a Nigérie jsou stranami Protokolu proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (dále jen „protokol o střelných zbraních“). |
| --- | --- |

(5)

Burkina Faso, Mali, Mauritánie a Nigérie jsou stranami Protokolu proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (dále jen „protokol o střelných zbraních“).

| (6) | Všechny členské státy OSN se zavázaly k účinnému provádění Akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (dále jen „akční program OSN“), jakož i mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně. |
| --- | --- |

(6)

Všechny členské státy OSN se zavázaly k účinnému provádění Akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (dále jen „akční program OSN“), jakož i mezinárodního nástroje, který státům umožní včas a spolehlivě identifikovat a sledovat nedovolené ruční palné a lehké zbraně.

| (7) | Na pátém bienálním zasedání států věnovaném posouzení provádění akčního programu OSN, konaném ve dnech 16.–20. června 2014 v New Yorku, všechny členské státy OSN opětovně uvedly, že řádné řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní zejména během konfliktů a po jejich ukončení je zásadně důležité pro předcházení nehodám a pro omezení rizika odklonu těchto zbraní do sítí nedovoleného obchodu a do rukou nezákonných ozbrojených skupin, teroristů a dalších neoprávněných příjemců. Členské státy OSN vyzvaly k posílení mezinárodní a regionální spolupráce a pomoci v oblasti řízení zásob a fyzické bezpečnosti a zavázaly se, že bude-li to možné, budou za účelem lepšího řízení zásob včetně opatření fyzické bezpečnosti využívat technologického pokroku. |
| --- | --- |

(7)

Na pátém bienálním zasedání států věnovaném posouzení provádění akčního programu OSN, konaném ve dnech 16.–20. června 2014 v New Yorku, všechny členské státy OSN opětovně uvedly, že řádné řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní zejména během konfliktů a po jejich ukončení je zásadně důležité pro předcházení nehodám a pro omezení rizika odklonu těchto zbraní do sítí nedovoleného obchodu a do rukou nezákonných ozbrojených skupin, teroristů a dalších neoprávněných příjemců. Členské státy OSN vyzvaly k posílení mezinárodní a regionální spolupráce a pomoci v oblasti řízení zásob a fyzické bezpečnosti a zavázaly se, že bude-li to možné, budou za účelem lepšího řízení zásob včetně opatření fyzické bezpečnosti využívat technologického pokroku.

| (8) | Povstání libyjského lidu v únoru 2011 a následující ozbrojený konflikt, jakož i politická a bezpečnostní krize v Mali v roce 2012 jsou příkladem toho, jak nestátní aktéři včetně teroristů mohou využít nedostatečně zabezpečených a nesprávně řízených zásob, které vlastní stát, k odklonu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, a ohrožovat tak mír a bezpečnost. V kontextu intenzivnějších aktivit nestátních aktérů v oblasti Sahelu včetně severní Nigérie je kvalitnější zabezpečení zbraní a střeliva ve státech Sahelu prioritou. |
| --- | --- |

(8)

Povstání libyjského lidu v únoru 2011 a následující ozbrojený konflikt, jakož i politická a bezpečnostní krize v Mali v roce 2012 jsou příkladem toho, jak nestátní aktéři včetně teroristů mohou využít nedostatečně zabezpečených a nesprávně řízených zásob, které vlastní stát, k odklonu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, a ohrožovat tak mír a bezpečnost. V kontextu intenzivnějších aktivit nestátních aktérů v oblasti Sahelu včetně severní Nigérie je kvalitnější zabezpečení zbraní a střeliva ve státech Sahelu prioritou.

| (9) | Regionální středisko OSN pro mír a odzbrojení v Africe (UNREC), jež je součástí Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA), má dlouholeté zkušenosti s poskytováním podpory státům a občanské společnosti v oblasti Sahelu při provádění mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti kontroly ručních palných a lehkých zbraní v souladu s mandátem, jejž obdrželo od Valného shromáždění OSN (rezoluce 40/151 G ze dne 16. prosince 1985). |
| --- | --- |

(9)

Regionální středisko OSN pro mír a odzbrojení v Africe (UNREC), jež je součástí Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA), má dlouholeté zkušenosti s poskytováním podpory státům a občanské společnosti v oblasti Sahelu při provádění mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti kontroly ručních palných a lehkých zbraní v souladu s mandátem, jejž obdrželo od Valného shromáždění OSN (rezoluce 40/151 G ze dne 16. prosince 1985).

| (10) | Od roku 2013 poskytuje integrovaná vícerozměrná mise OSN pro stabilizaci v Mali (MINUSMA) prostřednictvím Centra OSN pro odstraňování min (UNMAS) pomoc orgánům Mali při odstraňování min a řízení zbraní a střeliva v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN 2100 (2013) a 2164 (2014). |
| --- | --- |

(10)

Od roku 2013 poskytuje integrovaná vícerozměrná mise OSN pro stabilizaci v Mali (MINUSMA) prostřednictvím Centra OSN pro odstraňování min (UNMAS) pomoc orgánům Mali při odstraňování min a řízení zbraní a střeliva v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN 2100 (2013) a 2164 (2014).

| (11) | Nevládní organizace Poradní skupina pro problematiku min (MAG) nedávno zahájila regionální projekt zaměřený na naléhavé otázky související se zabezpečením a řízením konvenčních zbraní a střeliva v cílových zemích v oblasti Sahelu a Maghrebu. |
| --- | --- |

(11)

Nevládní organizace Poradní skupina pro problematiku min (MAG) nedávno zahájila regionální projekt zaměřený na naléhavé otázky související se zabezpečením a řízením konvenčních zbraní a střeliva v cílových zemích v oblasti Sahelu a Maghrebu.

| (12) | Na základě rozhodnutí Rady 2011/428/SZBP (1) financovala Unie mimo jiné vybavení pro označování zbraní, které bylo poskytnuto donucovacím orgánům v několika státech západní Afriky, jakož i odbornou přípravu věnovanou mezinárodnímu nástroji pro sledování a mezinárodním technickým pokynům k problematice střeliva. |
| --- | --- |

(12)

Na základě rozhodnutí Rady 2011/428/SZBP (1) financovala Unie mimo jiné vybavení pro označování zbraní, které bylo poskytnuto donucovacím orgánům v několika státech západní Afriky, jakož i odbornou přípravu věnovanou mezinárodnímu nástroji pro sledování a mezinárodním technickým pokynům k problematice střeliva.

| (13) | Na základě rozhodnutí Rady 2013/320/SZBP (2) Unie podporuje opatření, jejichž účelem je zajistit patřičnou fyzickou bezpečnost a řízení zásob v libyjských zbrojnicích, aby se omezilo riziko, které představuje nedovolené šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro bezpečnost v Libyi a sousedních zemích, včetně oblasti Sahelu. |
| --- | --- |

(13)

Na základě rozhodnutí Rady 2013/320/SZBP (2) Unie podporuje opatření, jejichž účelem je zajistit patřičnou fyzickou bezpečnost a řízení zásob v libyjských zbrojnicích, aby se omezilo riziko, které představuje nedovolené šíření ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro bezpečnost v Libyi a sousedních zemích, včetně oblasti Sahelu.

| (14) | Na základě rozhodnutí Rady 2013/698/SZBP (3) Unie podporuje zřízení globálního mechanismu hlášení nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a jiných konvenčních zbraní a střeliva (iTrace), jenž vychází zejména z průzkumu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které jsou v oběhu v oblastech zasažených konfliktem včetně Afriky, probíhajícího přímo v dotčených oblastech. |
| --- | --- |

(14)

Na základě rozhodnutí Rady 2013/698/SZBP (3) Unie podporuje zřízení globálního mechanismu hlášení nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a jiných konvenčních zbraní a střeliva (iTrace), jenž vychází zejména z průzkumu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které jsou v oběhu v oblastech zasažených konfliktem včetně Afriky, probíhajícího přímo v dotčených oblastech.

| (15) | V rámci společné bezpečnostní a obranné politiky zahájila Unie v oblasti Sahelu tři akce, totiž nejprve misi EUCAP Sahel Niger, zahájenou 8. srpna 2012, na podporu boje proti organizované trestné činnosti a terorismu v Nigeru, poté výcvikovou misi Evropské unie v Mali, zahájenou 18. února 2013, s cílem přispět k restrukturalizaci a reorganizaci malijských ozbrojených sil prostřednictvím výcviku a poradenství, a konečně misi EUCAP Sahel Mali, zahájenou 15. dubna 2014, za účelem poskytnutí strategického poradenství a odborné přípravy vnitřním bezpečnostním složkám v Mali. |
| --- | --- |

(15)

V rámci společné bezpečnostní a obranné politiky zahájila Unie v oblasti Sahelu tři akce, totiž nejprve misi EUCAP Sahel Niger, zahájenou 8. srpna 2012, na podporu boje proti organizované trestné činnosti a terorismu v Nigeru, poté výcvikovou misi Evropské unie v Mali, zahájenou 18. února 2013, s cílem přispět k restrukturalizaci a reorganizaci malijských ozbrojených sil prostřednictvím výcviku a poradenství, a konečně misi EUCAP Sahel Mali, zahájenou 15. dubna 2014, za účelem poskytnutí strategického poradenství a odborné přípravy vnitřním bezpečnostním složkám v Mali.

| (16) | Od roku 2011 podporuje Unie prostřednictvím nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru Úřad OSN pro drogy a kriminalitu v úsilí o prosazování ratifikace a provádění protokolu o střelných zbraních, a to zejména v západní Africe. Prostřednictvím tohoto nástroje rovněž poskytuje od roku 2010 finanční podporu Regionálnímu středisku pro ruční palné zbraně (RECSA) v oblasti Velkých jezer, Afrického rohu a v sousedních zemích se sídlem v Nairobi, |
| --- | --- |

(16)

Od roku 2011 podporuje Unie prostřednictvím nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru Úřad OSN pro drogy a kriminalitu v úsilí o prosazování ratifikace a provádění protokolu o střelných zbraních, a to zejména v západní Africe. Prostřednictvím tohoto nástroje rovněž poskytuje od roku 2010 finanční podporu Regionálnímu středisku pro ruční palné zbraně (RECSA) v oblasti Velkých jezer, Afrického rohu a v sousedních zemích se sídlem v Nairobi,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Unie přispívá k bezpečnosti a stabilitě v oblasti Sahelu tím, že státům dotčeného regionu poskytuje pomoc, aby prostřednictvím zdokonalování fyzické bezpečnosti a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které vlastní stát, předcházela jejich odklonu a nedovolenému obchodování s nimi.

2.   Činnosti, které bude Unie podporovat, musí sledovat tyto konkrétní cíle:

| a) | zajistit nezbytnou politickou podporu pro posílení postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a prosazovat regionální spolupráci a sdílení poznatků; |
| --- | --- |

a)

zajistit nezbytnou politickou podporu pro posílení postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a prosazovat regionální spolupráci a sdílení poznatků;

| b) | podporovat cílové země při vypracovávání aktualizovaných právních předpisů, správních postupů a praktických standardních operačních postupů jakožto základu pro posílenou fyzickou bezpečnost a řízení zásob, v souladu s mezinárodními osvědčenými normami; |
| --- | --- |

b)

podporovat cílové země při vypracovávání aktualizovaných právních předpisů, správních postupů a praktických standardních operačních postupů jakožto základu pro posílenou fyzickou bezpečnost a řízení zásob, v souladu s mezinárodními osvědčenými normami;

| c) | přímo podporovat provádění činností v oblasti řízení a zabezpečení zásob, mimo jiné i prostřednictvím renovace skladů, ničení nadbytečných, zastaralých či nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a pilotním testováním nových technologií. |
| --- | --- |

c)

přímo podporovat provádění činností v oblasti řízení a zabezpečení zásob, mimo jiné i prostřednictvím renovace skladů, ničení nadbytečných, zastaralých či nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a pilotním testováním nových technologií.

Podrobný popis těchto činností je uveden v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

2.   Činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí UNODA prostřednictvím UNREC. UNODA plní dotyčné úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s UNODA nezbytná ujednání.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka pro provádění činností uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 3 561 257,06 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet celého projektu činí 4 129 393,06 EUR a bude financován spolufinancováním

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly Unie, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.

3.   Komise dohlíží na řádné provádění příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s UNODA finanční dohodu. Tato dohoda stanoví, že UNODA zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.

4.   Komise bude usilovat o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po 15. prosinci 2014. Komise informuje Radu a vysokého představitele o případných potížích v tomto procesu a o dni uzavření finanční dohody do dvou týdnů od podpisu.

Článek 4

1.   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných UNODA. Tyto pravidelné zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou.

2.   Komise informuje o finančních aspektech provádění činností uvedených v čl. 1 odst. 2.

Článek 5

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

2.   Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 42 měsíců po dni uzavření příslušné finanční dohody podle čl. 3 odst. 3, nebo šest měsíců po jeho přijetí, nebude-li v této lhůtě žádná finanční dohoda uzavřena.

V Bruselu dne 15. prosince 2014.

Za Radu

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2011/428/SZBP ze dne 18. července 2011 na podporu činnosti Úřadu Organizace spojených národů pro otázky odzbrojení za účelem provádění akčního programu Organizace spojených národů k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (Úř. věst. L 188, 19.7.2011, s. 37).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2013/320/SZBP ze dne 24. června 2013 na podporu činností v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střeliva pro ně v Libyi a v okolním regionu (Úř. věst. L 173, 26.6.2013, s. 54).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2013/698/SZBP ze dne 25. listopadu 2013 na podporu globálního mechanismu hlášení nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a jiných nedovolených konvenčních zbraní a střeliva za účelem omezení rizika nedovoleného obchodu s nimi (Úř. věst. L 320, 30.11.2013, s. 34).

3

---

PŘÍLOHA

Činnosti v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob zbraní a střeliva s cílem snížit riziko nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem pro ně v oblasti Sahelu

1.   Souvislosti a odůvodnění podpory v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky

1.1   Souvislosti

Bylo uznáno, že fyzická bezpečnost a řízení zásob ve stávajících skladištích konvenčních zbraní a střeliva v oblasti Sahelu, které nejsou podle mezinárodních norem dostatečně účinné, představují vážné riziko pro mír a bezpečnost v regionu i dalších oblastech. Státem vlastněné zásoby v Libyi a Mali byly nedávno rabovány ozbrojenými nestátními aktéry, včetně teroristických skupin. Vzhledem k tomu, že ozbrojené a teroristické skupiny působí i za hranicemi svých států a jsou zapojeny do nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, existuje reálné riziko, že se obdobná situace může opakovat v částech Burkiny Fasa, Čadu, Mauritánie, Nigeru a Nigérie. Nedostatečnou fyzickou bezpečností a řízením zásob zbraní a střeliva se zvyšuje riziko jejich odklonu na ilegální trh, mimo jiné i prostřednictvím krádeží a útoků, jakož i riziko nečekaných výbuchů ve skladištích střeliva. Tato situace by mohla vést k destabilizujícímu hromadění ručních palných a lehkých zbraní a obchodování s nimi, a mít tak dopad na mír a bezpečnost ve vnitrostátním, regionálním i mezinárodním měřítku.

Na tuto hrozbu upozorňuje i integrovaná strategie OSN pro oblast Sahelu, jež považuje za nezbytné minimalizovat riziko odklonu ručních palných a lehkých zbraní do rukou nestátních aktérů lepším zabezpečením stávajících zásob a v případě potřeby jejich přemístěním, jakož i zničením nadbytečných či nezákonných ručních palných a lehkých zbraní a střeliva. Tohoto cíle lze dosáhnout účinným prováděním akčního programu OSN týkajícího se nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a mezinárodního nástroje pro sledování při uplatňování mezinárodních norem v oblasti kontroly ručních palných zbraní (ISACS), jakož i mezinárodních technických pokynů OSN k problematice munice (IATG) vypracovaným v rámci OSN.

1.2.   Odůvodnění

V rámci svého mandátu uděleného rezolucí Valného shromáždění OSN 40/151 G má Regionální středisko OSN pro mír a odzbrojení v Africe (UNREC) jakožto regionální zastoupení Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) v Africe jedinečné postavení k tomu, aby státům Sahelu poskytovalo pomoc a posilovalo jejich kapacitu a schopnosti, pokud jde o účinné uplatňování uvedených norem a osvědčených postupů, a tím i kontrolu zásob ručních palných a lehkých zbraní a střeliva s cílem předcházet destabilizujícím účinkům hromadění těchto zbraní a nedovoleného obchodu s nimi v dotčeném subregionu i mimo něj.

UNREC navrhuje, aby byl projekt prováděn ve spolupráci s Centrem OSN pro odstraňování min (UNMAS) a nevládní organizací Poradní skupina pro problematiku min (MAG) a aby byl koordinován s příslušnými regionálními a subregionálními organizacemi, jako jsou ECOWAS a ECCAS, jakož i s nevládními organizacemi. Na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2100 (2013) provádí UNMAS činnosti na podporu integrované vícerozměrné mise OSN pro stabilizaci v Mali (MINUSMA), které jsou nedílnou součástí tohoto rámce, a spolupracuje přitom s pracovní skupinou OSN pro Mali. MAG připravuje v současné době regionální projekt zaměřený na zabezpečení a řízení konvenčních zbraní a střeliva v cílových zemích v oblasti Sahelu a Maghrebu. Plánování a provádění tohoto projektu bude vycházet z poznatků získaných na základě uvedených činností. Tato součinnost umožní větší celkový dopad. Projekt dále využije interních odborných znalostí UNODA získaných v ústředí OSN i v regionu, jakož i dalších odborných poznatků dostupných v rámci systému OSN.

Tyto činnosti budou vycházet z projektů, které v dotčeném regionu již provádí UNREC a další dvoustranní partneři, agentury OSN, subregionální organizace a nevládní organizace, a budou tyto projekty doplňovat a využívat vzájemné součinnosti. Jedná se mimo jiné o tyto projekty: projekt na podporu opětovného zahájení činnosti malijské národní komise pro ruční palné a lehké zbraně a rozvoje národního akčního plánu pro ruční palné a lehké zbraně; rozhodnutí 2011/428/SZBP, na jehož základě byla mimo jiné poskytnuta zařízení na označování zbraní Burkiny Fasa a Nigeru; probíhající projekt zaměřený na boj proti nedovolenému hromadění střelných zbraní v Africe a obchodování s nimi, který financuje Evropská komise v rámci nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru – během první fáze projektu (2010–2013) se mimo jiné uskutečnily činnosti v oblasti označování zbraní a byla poskytnuta elektronická zařízení pro označování spolu se softwarem uzpůsobeným pro evidenci ve východoafrických zemích; během probíhající fáze (2013–2016) jsou plánovány podobné činnosti v dalších zemích (orientačně jde o: Burundi, Čad, Gabon, Ghanu, Jižní Súdán, Kamerun, Libérii, Mali, Pobřeží slonoviny, Rovníkovou Guineu, Rwandu, Somálsko, Togo a Ugandu); dále se jedná o transregionální projekt prováděný Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu mimo jiné v západní Africe (tedy v Beninu, Burkině Fasu, Gambii, Ghaně, Mali, Mauritánii, Senegalu a Togu), který je rovněž financován prostřednictvím nástroje Unie přispívajícího ke stabilitě a míru a jehož cílem je prosazovat ratifikaci a provádění Úmluvy OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a protokolu k ní o střelných zbraních, a to zejména podporou přezkumu a reformy právních předpisů; činnosti v rámci odborné přípravy poskytované misí Evropské unie v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky EUCAP Sahel Niger v oblasti řízení zbraní; jakož i o projekt NATO prováděný podpůrnou agenturou NATO (NSPA) v Mauritánii.

Činnosti v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob vyvíjené v rámci tohoto projektu by v příslušných případech rovněž měly zohlednit a podporovat obecnější bezpečnostní programy prováděné v přijímajících zemích, jako je proces odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění, jakož i proces reformy bezpečnostního sektoru. K úsilí zaměřenému na reformu bezpečnostního sektoru v jednotlivých zemích a v subregionu přispěje přezkum právního a správního rámce fyzické bezpečnosti a řízení zásob, jakož i další doporučení pro dotčené oblasti v zájmu splnění mezinárodních norem v oblasti kontroly zbraní a vypracování vnitrostátních standardních operačních postupů pro fyzickou bezpečnost a řízení zásob. Činnosti vyvíjené v rámci projektu mohou případně podpořit i úsilí o odzbrojení, demobilizaci a znovuzačlenění, zejména pokud jde o faktické odzbrojení, přičemž vypracování vnitrostátních standardních operačních postupů pro kontrolu zbraní lze začlenit do procesů v oblasti odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění například tím, že se stanoví normy pro označování a registraci či ničení zabavených zbraní. K zajištění souladu mezi jednotlivými procesy je třeba využít stávajících postupů, které budou prosazovány i prostřednictvím dalších příslušných projektů financovaných Evropskou unií.

Tento projekt bude uplatňovat mezinárodní osvědčené normy v oblasti kontroly zbraní, čímž bude státům nápomocen při rozvoji nezávislého civilního dohledu nad vnitrostátními činnostmi zaměřenými na fyzickou bezpečnost a řízení zásob. Potřeba civilního dohledu bude zohledněna při všech činnostech prováděných v rámci projektu, zejména při konzultacích a pracovních seminářích.

2.   Obecné cíle

Akce popsaná v tomto bodě přispěje k bezpečnosti a stabilitě v oblasti Sahelu a šesti státům Sahelu (Burkině Fasu, Čadu, Mali, Mauritánii, Nigeru a Nigérii) pomůže při předcházení odklonu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které vlastní stát, a nedovolenému obchodování s nimi, a to zdokonalováním jejich fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

Akce bude mít tyto cíle:

| a) | zajistit nezbytnou politickou podporu pro posílení postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a prosazovat regionální spolupráci a sdílení poznatků; |
| --- | --- |

a)

zajistit nezbytnou politickou podporu pro posílení postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a prosazovat regionální spolupráci a sdílení poznatků;

| b) | podporovat cílové země při vypracovávání aktualizovaných právních předpisů, správních postupů a praktických standardních operačních postupů jakožto základu pro posílenou fyzickou bezpečnost a řízení zásob, v souladu s mezinárodními osvědčenými normami; |
| --- | --- |

b)

podporovat cílové země při vypracovávání aktualizovaných právních předpisů, správních postupů a praktických standardních operačních postupů jakožto základu pro posílenou fyzickou bezpečnost a řízení zásob, v souladu s mezinárodními osvědčenými normami;

| c) | přímo podporovat provádění činností v oblasti řízení zásob, mimo jiné i prostřednictvím renovace skladů, ničení nadbytečných, zastaralých či nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a pilotním testováním nových technologií. |
| --- | --- |

c)

přímo podporovat provádění činností v oblasti řízení zásob, mimo jiné i prostřednictvím renovace skladů, ničení nadbytečných, zastaralých či nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a pilotním testováním nových technologií.

3.   Výsledky

Výsledky této akce budou následující:

| a) | vhodné legislativní a správní normy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní; |
| --- | --- |

a)

vhodné legislativní a správní normy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní;

| b) | vylepšením skladů se zlepší fyzická bezpečnost a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní; |
| --- | --- |

b)

vylepšením skladů se zlepší fyzická bezpečnost a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní;

| c) | zničením nadbytečných, zastaralých a nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a střeliva zbraní se omezí riziko jejich odklonu i náhodných výbuchů; |
| --- | --- |

c)

zničením nadbytečných, zastaralých a nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a střeliva zbraní se omezí riziko jejich odklonu i náhodných výbuchů;

| d) | lepší označování, sledování a evidence ručních palných a lehkých zbraní; |
| --- | --- |

d)

lepší označování, sledování a evidence ručních palných a lehkých zbraní;

| e) | posílená regionální spolupráce a sdílení informací; |
| --- | --- |

e)

posílená regionální spolupráce a sdílení informací;

| f) | určení možného využití nových technologií v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob; |
| --- | --- |

f)

určení možného využití nových technologií v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob;

| g) | posílení vnitrostátních kapacit přijímajících zemí v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a jejich vlastní odpovědnosti v této oblasti; |
| --- | --- |

g)

posílení vnitrostátních kapacit přijímajících zemí v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a jejich vlastní odpovědnosti v této oblasti;

| h) | hlubší porozumění způsobu, jímž fyzická bezpečnost a řízení zásob přispívají k bezpečnosti v regionu; |
| --- | --- |

h)

hlubší porozumění způsobu, jímž fyzická bezpečnost a řízení zásob přispívají k bezpečnosti v regionu;

| i) | přispění k omezení rizika regionální destabilizace, jež může být způsobena nadměrným hromaděním ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně či odklonem těchto zbraní do rukou nestátních aktérů, včetně teroristických skupin. |
| --- | --- |

i)

přispění k omezení rizika regionální destabilizace, jež může být způsobena nadměrným hromaděním ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně či odklonem těchto zbraní do rukou nestátních aktérů, včetně teroristických skupin.

4.   Popis akce

4.1.   Konference o fyzické bezpečnosti a řízení zásob v oblasti Sahelu konající se v rámci fóra Wilton Park

Cíle

Poskytnout příležitost ke sdílení zkušeností a zajistit nezbytnou politickou podporu pro činnosti, které mají být v rámci projektu prováděny.

Popis

Fórum Wilton Park a UNREC uspořádají konferenci, jejímž účelem bude projednat otázku dopadu nezabezpečených libyjských zásob na zabezpečení zbraní v oblasti Sahelu a vypracovat strategie, jež prostřednictvím posílené fyzické bezpečnosti a řízení zásob budou předcházet odklonu ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které vlastní stát, a nedovolenému obchodování s nimi. Konference rovněž poskytne příležitost k vyhodnocení pokroku dosaženého v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob v oblasti Sahelu, zejména v kontextu mezinárodní pomoci, k projednání skutečných potřeb dotyčných zemí, zmapování příslušných probíhajících akcí a určení nedostatků, jimiž je třeba se zabývat. Rovněž na ní budou zkoumány možnosti součinnosti s dalšími nástroji podporovanými Evropskou unií, jež slouží ke kontrole ručních palných a lehkých zbraní, včetně globálního monitorovacího mechanismu „iTrace“ (který je financován na základě rozhodnutí 2013/698/SZBP), přičemž budou konzultovány přijímající země. Této konference se budou moci zúčastnit pouze pozvaní aktéři, přičemž se bude usilovat o účast vyšších úředníků ze šesti států Sahelu (z Burkiny Fasa, Čadu, Mali, Mauritánie, Nigeru a Nigérie), jakož i z dalších relevantních zemí sousedících s Libyí, z ECOWAS, ECCAS a Africké unie.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

Uskuteční se konference v rámci fóra Wilton Park za účasti příslušných aktérů, včetně zástupců z dotčených šesti cílových zemí (až 40 účastníků), jak bylo plánováno.

4.2.   Přezkum právních předpisů a správních postupů a konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob

4.2.1.   Vnitrostátní konzultace ohledně postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a určení pilotních lokalit

Cíle

| a) | Jasné porozumění legislativnímu a správnímu rámci v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob v jednotlivých zemích a v celém regionu. |
| --- | --- |

a)

Jasné porozumění legislativnímu a správnímu rámci v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob v jednotlivých zemích a v celém regionu.

| b) | V zemích, v nichž není regulační rámec aktualizován, učinit doporučení týkající se právních předpisů a postupů nezbytných pro splnění mezinárodních požadavků, jak jsou stanoveny v právně závazných mezinárodních nástrojích (např. v protokolu OSN o střelných zbraních, v úmluvě ECOWAS o ručních palných a lehkých zbraních (1) a v Kinshaské úmluvě o ručních palných a lehkých zbraních (2)), v akčním programu OSN týkajícím se nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, mezinárodním nástroji pro sledování, IATG a ISACS a dalších příslušných normách a nástrojích. |
| --- | --- |

b)

V zemích, v nichž není regulační rámec aktualizován, učinit doporučení týkající se právních předpisů a postupů nezbytných pro splnění mezinárodních požadavků, jak jsou stanoveny v právně závazných mezinárodních nástrojích (např. v protokolu OSN o střelných zbraních, v úmluvě ECOWAS o ručních palných a lehkých zbraních (1) a v Kinshaské úmluvě o ručních palných a lehkých zbraních (2)), v akčním programu OSN týkajícím se nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, mezinárodním nástroji pro sledování, IATG a ISACS a dalších příslušných normách a nástrojích.

| c) | V souladu s vnitrostátními prioritami a případně při zohlednění dostupných informací o způsobech odklonu a nedovoleného obchodování určit prioritní sklady, které by sloužily jako pilotní lokality. |
| --- | --- |

c)

V souladu s vnitrostátními prioritami a případně při zohlednění dostupných informací o způsobech odklonu a nedovoleného obchodování určit prioritní sklady, které by sloužily jako pilotní lokality.

Popis

UNREC ve spolupráci s vnitrostátními orgány šesti států Sahelu – Burkina Fasa, Čadu, Mali, Mauritánie, Nigeru a Nigérie – posoudí všechny stávající právní předpisy související s fyzickou bezpečností a řízením zásob, jakož i standardní operační postupy, přičemž plně využije již dostupná posouzení a naváže spolupráci v rámci probíhajících regionálních a dvoustranných projektů na podporu legislativních reforem v oblasti ručních palných a lehkých zbraní, aby se zabránilo dvojímu úsilí a překrývání činnosti.

V rámci přezkumu vnitrostátních právních předpisů a správních postupů poskytnou právní odborníci UNREC podporu příslušným ministerstvům, zákonodárcům a vyšším úředníkům z donucovacích orgánů a oblasti obrany, aby se zajistilo, že do vnitrostátního regulačního rámce budou začleněny mezinárodní právní závazky a mezinárodní technické normy, zejména ISACS a IATG.

Podpora v této oblasti by měla být poskytována na žádost příslušných zemí a měla by se zaměřit především na otázku sbližování s mezinárodními normami v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, přičemž by se měly zohlednit další probíhající iniciativy poskytující pomoc či poradenství zaměřené na obecnější problematiku kontroly zbraní či bezpečnostního sektoru.

UNREC uspořádá vnitrostátní pracovní semináře se zástupci vyšších úředníků z vnitrostátních orgánů obrany, donucovacích orgánů a dalších civilních orgánů zabývajících se problematikou zabezpečení ručních palných a lehkých zbraní. Účastníci se budou společně zabývat zjištěními a doporučeními uvedenými v posouzení a dohodnou se na různých opatřeních, jež je třeba přijmout, a stanoví, která doporučení lze splnit prostřednictvím legislativních změn či správních vyhlášek.

Během vnitrostátních konzultací budou určeny prioritní sklady, které mají sloužit jako pilotní lokality. Mohlo by se mimo jiné jednat o jeden sklad v každém hlavním městě, jeden v důležitém provinčním středisku, jeden ve venkovské oblasti nebo v pohraniční oblasti (pozemní hranice, přístav či letiště), jakož i o sklady na hlavních trasách přepravy ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, které vlastní stát. Bude-li to možné a vhodné, při výběru prioritních skladů by se měly zohlednit dostupné informace o způsobech odklonu a nedovoleného obchodování, aby byly upřednostněny zásoby, které dle zjištění přispívají k nestabilitě daného regionu.

UNREC vypracuje pro každou zemi závěrečnou zprávu s posouzením, v níž budou uvedena podrobná doporučení týkající se právních předpisů a postupů nezbytných pro splnění mezinárodních požadavků. Tyto zprávy budou zahrnovat zpětnou vazbu vnitrostátních orgánů a dalších zúčastněných stran z dotčených šesti cílových zemí.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Zprávy o stávajícím právním a správním rámci jednotlivých dotčených zemí (celkem 6) v oblasti fyzického zabezpečení a řízení zásob, včetně doporučení k odstranění nedostatků na základě mezinárodních nástrojů v oblasti odzbrojení. |
| --- | --- |

a)

Zprávy o stávajícím právním a správním rámci jednotlivých dotčených zemí (celkem 6) v oblasti fyzického zabezpečení a řízení zásob, včetně doporučení k odstranění nedostatků na základě mezinárodních nástrojů v oblasti odzbrojení.

| b) | Uskuteční se šest vnitrostátních pracovních seminářů – v každé cílové zemi jeden. |
| --- | --- |

b)

Uskuteční se šest vnitrostátních pracovních seminářů – v každé cílové zemi jeden.

| c) | Je určeno až 18 skladů (tři v každé zemi), které mají sloužit jako pilotní lokality. |
| --- | --- |

c)

Je určeno až 18 skladů (tři v každé zemi), které mají sloužit jako pilotní lokality.

4.2.2.   Regionální konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob

Cíle

| a) | Usnadnit na regionální úrovni výměnu informací a zkušeností týkajících se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, a to na základě vnitrostátních posouzení provedených podle bodu 4.2.1. |
| --- | --- |

a)

Usnadnit na regionální úrovni výměnu informací a zkušeností týkajících se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, a to na základě vnitrostátních posouzení provedených podle bodu 4.2.1.

| b) | Prosazovat uplatňování ISACS a IATG vnitrostátními a regionálními zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

b)

Prosazovat uplatňování ISACS a IATG vnitrostátními a regionálními zúčastněnými stranami.

Popis

Uskuteční se regionální konzultace, jichž se zúčastní vyšší zástupci vlád šesti dotčených zemí, za účelem výměny informací o vnitrostátních zjištěních a sdílení zkušeností a osvědčených postupů, a to na základě posouzení na vnitrostátní úrovni (bod 4.2.1). Rovněž budou přizváni zástupci příslušných regionálních a subregionálních organizací (Africká unie, ECOWAS, ECCAS, RECSA), agentur OSN účastnících se mechanismu Koordinační akce OSN pro ruční palné zbraně (CASA), příslušní odborníci z Unie i jejích členských států (mimo jiné i z misí společné bezpečnostní a obranné politiky), jakož i přední odborníci ze zemí mimo dotčený region, aby sdíleli své zkušenosti.

UNREC vypracuje zprávu obsahující zjištění regionálního konzultačního pracovního semináře.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Uskuteční se jedna regionální konzultace týkající se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob. |
| --- | --- |

a)

Uskuteční se jedna regionální konzultace týkající se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

| b) | Zpráva o regionálním konzultačním pracovním semináři. |
| --- | --- |

b)

Zpráva o regionálním konzultačním pracovním semináři.

4.3.   Fyzická bezpečnost a řízení zásob

4.3.1.   Posouzení fyzické bezpečnosti a řízení zásob ve vnitrostátních skladištích konvenčních zbraní a přepravy ručních palných a lehkých zbraní a střeliva

Cíle

| a) | V praxi podrobně posoudit vybrané vzorové sklady s cílem určit stávající postupy, úroveň fyzické bezpečnosti a nadbytečné, zastaralé či nedovolené zbraně a střelivo. |
| --- | --- |

a)

V praxi podrobně posoudit vybrané vzorové sklady s cílem určit stávající postupy, úroveň fyzické bezpečnosti a nadbytečné, zastaralé či nedovolené zbraně a střelivo.

| b) | Předávat praktické znalosti a dovednosti týkající se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, a to v souladu s mezinárodními osvědčenými normami. |
| --- | --- |

b)

Předávat praktické znalosti a dovednosti týkající se postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, a to v souladu s mezinárodními osvědčenými normami.

Popis

Na základě zjištění vnitrostátních konzultačních seminářů odborníci z UNMAS a z MAG, koordinovaní UNREC, podrobně v praxi posoudí vybrané vzorové sklady s cílem určit stávající postupy a problémy, přičemž budou vycházet z ISACS a IATG. V těchto pilotních lokalitách odborníci rovněž ověří stávající vnitrostátní praxi s ohledem na platné vnitrostátní právní předpisy a postupy a v případě potřeby navrhnou jejich přezkum.

Odborníci z UNMAS a z MAG budou působit v zemích, v nichž probíhají operace dotčených středisek. UNMAC bude působit v Mali v rámci své stávající operace a mandátu v této zemi, přičemž MAG bude vyvíjet činnosti v Burkině Fasu, Čadu, Mauritánii, Nigeru a Nigérii. Při operacích se bude spolupracovat s národními komisemi pro ruční palné a lehké zbraně. V rámci činností bude provedeno posouzení vhodnosti infrastruktury a fyzické bezpečnosti, stavu, v němž se nacházejí zásoby ručních palných a lehkých zbraní a střeliva, a stávajících postupů přepravy těchto zbraní a střeliva, přičemž za podpory vnitrostátních orgánů a po dohodě s nimi budou určeny nadbytečné, zastaralé či nedovolené konvenční zbraně a střelivo umístěné ve skladištích. Rovněž bude posouzena kvalifikace a způsobilost zaměstnanců skladů, aby bylo možno určit případné potřeby v oblasti odborné přípravy. K provádění těchto posouzení bude využíván hodnotící nástroj pokynů ISACS a nástroj MAG pro posuzování rizika skladišť zbraní. Bude-li to naléhavě nutné, lze na žádost dotčených přijímajících států uspořádat ve vybraných vzorových skladech ad hoc školení o fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

Bezpečnostní situace je v jednotlivých cílových zemích rozdílná. Množství činností vyvíjených v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob se v jednotlivých zemích liší v závislosti na vnitrostátních zdrojích, které jsou k tomuto účelu k dispozici, a na podpoře mezinárodních dárců a partnerů. V zájmu využití stávajícího úsilí a určení osvědčených postupů bude prvek fyzické bezpečnosti a řízení zásob začleněn nejprve do projektů ve dvou zemích a poté se v jednotlivých fázích stane i součástí projektů v zemích zbývajících.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Uskuteční se návštěvy až 18 skladišť ve všech šesti cílových zemích (tři v každé zemi) a provede se jejich vyhodnocení. |
| --- | --- |

a)

Uskuteční se návštěvy až 18 skladišť ve všech šesti cílových zemích (tři v každé zemi) a provede se jejich vyhodnocení.

| b) | Pro země, které žádají o budování kapacit na tomto poli, bude ve vzorových skladech uspořádáno až 18 školení (tři pro každou zemi) věnovaných osvědčeným normám v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob. |
| --- | --- |

b)

Pro země, které žádají o budování kapacit na tomto poli, bude ve vzorových skladech uspořádáno až 18 školení (tři pro každou zemi) věnovaných osvědčeným normám v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

4.3.2.   Renovace skladů a označování ručních palných a lehkých zbraní

Cíle

| a) | Renovovat pilotní sklady tak, aby odpovídaly ISACS a IATG a omezilo se riziko odklonu zbraní a střeliva. |
| --- | --- |

a)

Renovovat pilotní sklady tak, aby odpovídaly ISACS a IATG a omezilo se riziko odklonu zbraní a střeliva.

| b) | V případě potřeby poskytnout okamžité nízkonákladové řešení s vysokým účinkem za účelem zabezpečení pilotních skladů (např. montáž dveří, zámků apod.). |
| --- | --- |

b)

V případě potřeby poskytnout okamžité nízkonákladové řešení s vysokým účinkem za účelem zabezpečení pilotních skladů (např. montáž dveří, zámků apod.).

| c) | Podporovat označování a registraci zbraní na základě osvědčených postupů a rovněž prosazovat, aby za základ sloužily kapacity vybudované v rámci uplynulých a probíhajících programů pomoci, s cílem zabránit dvojímu úsilí. |
| --- | --- |

c)

Podporovat označování a registraci zbraní na základě osvědčených postupů a rovněž prosazovat, aby za základ sloužily kapacity vybudované v rámci uplynulých a probíhajících programů pomoci, s cílem zabránit dvojímu úsilí.

| d) | Napomáhat při tvorbě či zdokonalení vnitrostátních ústředních databází zbraní při využití stávajícího softwaru vyvinutého střediskem UNREC a v souladu s mezinárodními osvědčenými normami, které jsou uvedeny v příslušných mezinárodních nástrojích v oblasti odzbrojení, a konzultovat přitom příslušné aktéry, kteří za tímto účelem poskytují zemím v dotčeném regionu pomoc, jako je Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) a RECSA. |
| --- | --- |

d)

Napomáhat při tvorbě či zdokonalení vnitrostátních ústředních databází zbraní při využití stávajícího softwaru vyvinutého střediskem UNREC a v souladu s mezinárodními osvědčenými normami, které jsou uvedeny v příslušných mezinárodních nástrojích v oblasti odzbrojení, a konzultovat přitom příslušné aktéry, kteří za tímto účelem poskytují zemím v dotčeném regionu pomoc, jako je Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) a RECSA.

Popis

Odborníci z UNMAS a z MAG v koordinaci s UNREC podniknou v případě potřeby okamžité kroky. Po této počáteční akci budou posuzované sklady (zbraní i střeliva) renovovány v souladu s ISACS a IATG, aby se státem vlastněné zásoby zabezpečily proti odklonu, krádežím a útokům. Plány a dokumenty vypracované pro účely renovace budou sloužit jako vzorová dokumentace pro renovaci a výstavbu dalších skladů zbraní i muničních skladů. Rozsah uvedených kroků a možnosti renovace či výstavby budou v případě každé pilotní lokality vycházet z výsledků posouzení.

UNREC bude spolupracovat s vnitrostátními orgány na tom, aby ruční palné a lehké zbraně uložené ve skladištích byly označeny a registrovány v souladu s normou ISACS, přičemž budou využity stávající kapacity v subregionu. UNREC rovněž vyvine přesný a komplexní systém řízení skladišť zbraní a střeliva, který bude odpovídat potřebám dotčených zemí, zohlední stávající systémy a zabrání dvojímu úsilí. Tento krok umožní spolehlivé vyhodnocení typů konvenčních zbraní a střeliva, jejich registraci a transparentnost, přičemž bude zohledněna stávající infrastruktura informačních technologií, zajištěna slučitelnost se systémem Interpolu iARMS a umožněna interoperabilita mezi jednotlivými zeměmi. Usnadní se tak přeshraniční spolupráce v oblasti sledování zbraní a předcházení nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi.

Označování, registrace a řízení zásob ručních palných a lehkých zbraní budou vycházet z nedávných a současných činností v oblasti označování těchto zbraní vyvíjených v daném subregionu, které jsou financovány podle rozhodnutí 2011/428/SZBP a prostřednictvím nástroje Unie přispívajícího ke stabilitě a míru. Bude se při nich čerpat i ze zkušeností UNREC s prováděním podobných činností v dotčeném subregionu v zemích, kde konflikt právě skončil.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Až 18 pilotních lokalit odpovídá mezinárodním osvědčeným normám v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob. |
| --- | --- |

a)

Až 18 pilotních lokalit odpovídá mezinárodním osvědčeným normám v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

| b) | Neoznačené zbraně nacházející se v pilotních skladištích byly označeny a zaregistrovány. |
| --- | --- |

b)

Neoznačené zbraně nacházející se v pilotních skladištích byly označeny a zaregistrovány.

| c) | Byla vytvořena (nebo zdokonalena) databáze pro každou zemi, aby bylo možno označené a další zbraně registrovat. |
| --- | --- |

c)

Byla vytvořena (nebo zdokonalena) databáze pro každou zemi, aby bylo možno označené a další zbraně registrovat.

4.3.3.   Ničení nadbytečného střeliva a ručních palných a lehkých zbraní

Cíle

Přispět ke zničení nadbytečných, zastaralých či nedovolených zbraní v dotčené zemi.

Popis

Ruční palné a lehké zbraně a střelivo, které byly v posuzovaných skladištích označeny za nadbytečné, zastaralé či nedovolené, budou příslušnými vnitrostátními orgány zničeny, přičemž UNREC bude tuto činnost koordinovat a UNMAS a MAG poskytnou technickou pomoc (v zemích, v nichž působí) v souladu s ISACS 05.50 a IATG 10.10. Vybavení, které bude pro účely zničení poskytnuto, a množství zbraní, jež mají být zničeny, bude záviset na zjištěních posouzení.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Určené zbraně budou zničeny. |
| --- | --- |

a)

Určené zbraně budou zničeny.

| b) | Praktické know-how ohledně technik ničení bude předáno vnitrostátním orgánům cílových zemí. |
| --- | --- |

b)

Praktické know-how ohledně technik ničení bude předáno vnitrostátním orgánům cílových zemí.

4.3.4.   Pilotní testování nových technologií

Cíle

Posoudit možné využití nových technologií k zabezpečení ručních palných a lehkých zbraní, které odpovídají potřebám dotčeného regionu.

Popis

Z důvodu omezené infrastruktury v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob hrozí v dotčených státech mimořádné riziko odklonu ručních palných a lehkých zbraní během jejich přepravy nebo v případě, že jsou tyto zbraně skladovány v malých arzenálech v odlehlých oblastech, včetně nestabilních pohraničních oblastí. Jestliže nejsou zbraně jednotlivě zabezpečeny, jsou v případě vyloupení, krádeže či rabování, v jejichž důsledku jsou odkloněny do rukou nestátních aktérů, dostupné a mohou být zneužity.

Nové mobilní a flexibilní technologie mohou poskytnout řešení, jak ruční palné a lehké zbraně účinně zabezpečit v situacích, kdy je riziko odklonu nejvyšší. Příslušné technologie by mohly členským státům, jež nedisponují rozsáhlou infrastrukturou pro zabezpečení zbraní, poskytnout vhodné nákladově efektivní řešení.

Dodatečná úroveň zabezpečení a bezpečnosti ručních zbraní by mohla být zajištěna elektronicky. Systém, který by zabezpečil jednotlivé zbraně od okamžiku jejich vyzvednutí ze zabezpečeného arzenálu, během přepravy a dočasného uskladnění až do konečného zabezpečeného místa určení, by v případě vyloupení, krádeže či rabování značně omezil riziko jejich odklonu. Elektronické systémy pro uzamknutí či deaktivaci jednotlivých zbraní během převodu a dočasného uskladnění by mohly používat zámky s digitálními, radiofrekvenčními či biometrickými kódy, čímž by se zlepšila fyzická bezpečnost a řízení zásob v nejohroženějších místech. Digitální klíče by během přepravy nebyly dostupné, neboť by mohly být oprávněným osobám předávány jinými komunikačními prostředky, například emailem či textovými zprávami. Tato ochranná opatření by znemožnila neoprávněným osobám používat zbraně, které byly v důsledku vyloupení, krádeže či rabování odkloněny na nezákonný trh.

UNREC provede posouzení potenciálu nových technologií reagujících na potřeby regionu v oblasti zabezpečení ručních palných a lehkých zbraní a za tímto účelem bude konzultovat regionální organizace a národní komise pro ruční palné a lehké zbraně, jakož i spolupracovat s průmyslovými odvětvími. Rovněž budou zohledněny zkušenosti s využíváním inteligentních technologií k zabezpečení zbraní v rámci procesu odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění, které byly získány v sousedních zemí subregionu, jako je například případová studie z Pobřeží slonoviny.

V rámci posouzení bude rovněž určeno, ve kterých skladištích a na kterých přepravních trasách v Burkině Fasu a Čadu mohou lze tyto technologie pilotně zavádět a o které technologie se může jednat. Tyto bezpečnostní technologie pro řízení zásob konvenčních zbraní a střeliva a bezpečnost zbraní (mimo jiné i během přepravy) budou zavedeny až ve čtyřech skladištích.

Výsledky posouzení a uvedených pilotních činností budou základem pro dokument s pokyny, v němž bude popsán dlouhodobý plán možného využití těchto nových technologií v Africe, a budou sdíleny se všemi státy v oblasti Sahelu, regionálními a subregionálními organizacemi a v rámci mezinárodních odborných konferencí a zasedání.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Zpráva o posouzení využívání nových technologií, v níž jsou rovněž určeny technologie, jež budou pilotně testovány, a čtyři pilotní sklady a přepravní trasy v Burkině Fasu a Čadu. |
| --- | --- |

a)

Zpráva o posouzení využívání nových technologií, v níž jsou rovněž určeny technologie, jež budou pilotně testovány, a čtyři pilotní sklady a přepravní trasy v Burkině Fasu a Čadu.

| b) | Pilotní zavedení nových technologií ve čtyřech skladech – ve dvou v Burkině Fasu a ve dvou v Čadu – a na přepravních trasách. |
| --- | --- |

b)

Pilotní zavedení nových technologií ve čtyřech skladech – ve dvou v Burkině Fasu a ve dvou v Čadu – a na přepravních trasách.

| c) | Zpráva o výsledcích pilotních činností. |
| --- | --- |

c)

Zpráva o výsledcích pilotních činností.

4.4.   Stanovení vnitrostátních norem v souladu s IATG a ISACS

Cíle

| a) | Zlepšit řízení zbraní a střeliva. |
| --- | --- |

a)

Zlepšit řízení zbraní a střeliva.

| b) | Poskytnout a ověřit vnitrostátní standardní operační postupy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, které jsou v souladu s mezinárodními osvědčenými normami, a tím zvýšit zabezpečení a bezpečnost zásob konvenčních zbraní a střeliva. |
| --- | --- |

b)

Poskytnout a ověřit vnitrostátní standardní operační postupy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob, které jsou v souladu s mezinárodními osvědčenými normami, a tím zvýšit zabezpečení a bezpečnost zásob konvenčních zbraní a střeliva.

Popis

Na základě výsledků posouzení a konzultací (viz bod 4.2), jakož i zkušeností získaných v průběhu praktického posuzování a renovací (viz bod 4.3) poskytne UNREC přijímajícím zemím podporu za účelem dalšího přezkumu a v případě potřeby vypracování vnitrostátních příruček, pokynů a standardních operačních postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob tak, aby byly v souladu s ISACS, IATG a regionálními a subregionálními právními předpisy. Standardní operační postupy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob budou zahrnovat i povinnost podávání zpráv v souladu s mezinárodními nástroji.

Před zavedením standardních operačních postupů na vnitrostátní úrovni uspořádá UNREC ve všech dotčených zemích pracovní semináře, na nichž budou tyto postupy ověřeny; jeden seminář proběhne na vysoce odborné úrovni a jeden na vyšší politické úrovni. Součást pracovních seminářů bude i hodnocení, v jehož rámci budou posouzeny různé činnosti, které v jednotlivých zemích již případně proběhly. V rámci procesu zavádění uvedených postupů UNREC a strany, jež budou postupy uplatňovat, uspořádají v jednotlivých zemích semináře pro školitele, na nichž budou nové standardní operační postupy prezentovat.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | Budou vypracovány standardní operační postupy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob pro cílové země. |
| --- | --- |

a)

Budou vypracovány standardní operační postupy v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob pro cílové země.

| b) | Ve všech šesti cílových zemích se uskuteční pracovní semináře na technické a vyšší politické úrovni. |
| --- | --- |

b)

Ve všech šesti cílových zemích se uskuteční pracovní semináře na technické a vyšší politické úrovni.

| c) | V každé dotyčné zemi bude uspořádáno jedno školení pro školitele zaměřené na standardní operační postupy, přičemž každého z nich se zúčastní až 35 osob. |
| --- | --- |

c)

V každé dotyčné zemi bude uspořádáno jedno školení pro školitele zaměřené na standardní operační postupy, přičemž každého z nich se zúčastní až 35 osob.

4.5.   Hodnocení a další kroky

4.5.1.   Regionální hodnocení

Cíle

| a) | Analyzovat dopad či možný dopad po provedení projektu. |
| --- | --- |

a)

Analyzovat dopad či možný dopad po provedení projektu.

| b) | Vyhodnotit všechna opatření přijatá v rámci projektu, určit osvědčené postupy, nedostatky a oblasti budoucí činnosti. |
| --- | --- |

b)

Vyhodnotit všechna opatření přijatá v rámci projektu, určit osvědčené postupy, nedostatky a oblasti budoucí činnosti.

Popis

V průběhu projektu bude UNREC provádět pravidelné monitorovací návštěvy skladů. Tyto návštěvy umožní posoudit jejich průběžné využívání a příslušné postupy a rovněž odborníkům umožní být v neustálém kontaktu s vysoce postavenými pracovníky.

Výsledky vnitrostátních hodnocení budou projednány na regionálním zasedání, jehož se zúčastní zástupci dotčených šesti států Sahelu, dárci, agentury CASA, příslušné regionální organizace (Africká unie, ECOWAS, ECCAS, RECSA), příslušní odborníci z Unie a jejích členských států (včetně misí společné bezpečnostní a obranné politiky) a občanská společnost. Budou stanoveny oblasti, v nichž si státy Sahelu mohou vyměňovat osvědčené postupy, včetně iniciativ na zdokonalení civilního dohledu, a budou naplánovány další kroky, pokud jde o přeshraniční spolupráci v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

| a) | V rámci svých návštěv a misí v jednotlivých zemích budou zaměstnanci projektu provádět i hodnocení a monitorování. |
| --- | --- |

a)

V rámci svých návštěv a misí v jednotlivých zemích budou zaměstnanci projektu provádět i hodnocení a monitorování.

| b) | Jednou za šest měsíců se uskuteční monitorovací mise. |
| --- | --- |

b)

Jednou za šest měsíců se uskuteční monitorovací mise.

| c) | Bude uspořádáno regionální zasedání věnované dosaženým výsledkům. |
| --- | --- |

c)

Bude uspořádáno regionální zasedání věnované dosaženým výsledkům.

4.5.2.   Závěrečná zpráva

Cíle

| a) | Analyzovat dopad či možný dopad po provedení projektu a začlenit zpětnou vazbu zúčastněných stran a vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

a)

Analyzovat dopad či možný dopad po provedení projektu a začlenit zpětnou vazbu zúčastněných stran a vnitrostátních orgánů.

| b) | Vyhodnotit všechna opatření přijatá v rámci projektu, určit osvědčené postupy, nedostatky a oblasti další činnosti. |
| --- | --- |

b)

Vyhodnotit všechna opatření přijatá v rámci projektu, určit osvědčené postupy, nedostatky a oblasti další činnosti.

Popis

UNREC vypracuje závěrečnou zprávu, která bude zahrnovat shrnutí, soubor zjištění vnitrostátních a regionálních pracovních seminářů, vnitrostátní právní předpisy, správní postupy a standardní operační postupy, jakož i výsledky pilotních činností zaměřených na nové technologie pro zabezpečení zbraní a řízení zásob. Rovněž bude zahrnovat vzorové plány renovace skladů zbraní a střeliva a související dokumenty.

Výsledky/ukazatele provádění projektu

Bude vypracována a distribuována závěrečná zpráva.

5.   Trvání

Celková předpokládaná doba provádění projektů je 36 měsíců.

6.   Příjemci

Přímými příjemci tohoto projektu jsou vnitrostátní orgány odpovědné za kontrolu ručních palných a lehkých zbraní a fyzickou bezpečnost a řízení zásob v Burkině Fasu, Čadu, Mali, Mauritánii, Nigeru a Nigérii, jako jsou například ministerstva obrany či bezpečnosti, jakož i národní komise či výbory pro ruční palné a lehké zbraně.

Nepřímými příjemci je civilní obyvatelstvo šesti států Sahelu, sousední státy a jejich obyvatelstvo, Africká unie, africké subregionální organizace, jakož i všechny státy, které budou využívat zkušeností získaných v rámci tohoto projektu.

7.   Provádějící subjekt

Příslušné činnosti bude provádět Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) prostřednictvím svého regionálního střediska pro odzbrojení UNREC, a to ve spolupráci s:

| a) | národními kontaktními místy a národními komisemi pro ruční palné a lehké zbraně z Burkiny Fasa, Čadu, Mali, Mauritánie, Nigeru a Nigérie; |
| --- | --- |

a)

národními kontaktními místy a národními komisemi pro ruční palné a lehké zbraně z Burkiny Fasa, Čadu, Mali, Mauritánie, Nigeru a Nigérie;

| b) | Odborem OSN pro mírové operace (DPKO)/UNMAS; |
| --- | --- |

b)

Odborem OSN pro mírové operace (DPKO)/UNMAS;

| c) | MAG; |
| --- | --- |

c)

MAG;

| d) | meziagenturním podpůrným útvarem v rámci ISACS; |
| --- | --- |

d)

meziagenturním podpůrným útvarem v rámci ISACS;

| e) | fórem Wilton Park. |
| --- | --- |

e)

fórem Wilton Park.

Konečnou odpovědnost za provádění této akce ponese ve vztahu ke Komisi UNODA.

8.   Partnerství a součinnost

V průběhu provádění tohoto projektu bude UNREC pořádat setkání s delegacemi Evropské unie a velvyslanectvími členských států nacházejícími se v šesti státech Sahelu a bude je pravidelně informovat o činnostech prováděných v rámci projektu v jednotlivých zemích. Delegace Evropské unie a zástupci členských států budou o činnostech vyvíjených v rámci projektu (např. o pracovních seminářích) informováni předem a budou přizváni k účasti. UNREC bude ve vhodných případech konzultovat mise Evropské unie v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali a spolupracovat s nimi.

Rovněž bude koordinovat svou činnost s dalšími partnery, aby se zabránilo dvojímu úsilí, a určí oblasti spolupráce a doplňkovosti podporující cíle projektu. Mezi tyto partnery patří mimo jiné: Africká unie, africké regionální organizace (včetně ECOWAS, ECCAS a RECSA), NATO, národní týmy OSN, UNODC, techničtí a finanční partneři působící v oblasti bezpečnosti, mezinárodní nevládní organizace (včetně Small Arms Survey, Handicap International, Parlamentního fóra pro ruční palné a lehké zbraně – Parliamentary Forum on Small Arms and Light Weapons a parlamentáři pro globální akci – Parliamentarians for Global Action), Mnohonárodní skupina pro ruční palné a lehké zbraně a průmyslová odvětví.

UNREC a ostatní partneři podílející se na provádění budou rovněž konzultovat subjekty zapojené do vyšetřování odklonů a nedovoleného obchodování – mimo jiné prostřednictvím sledování pohybu nedovolených ručních palných a lehkých zbraní a střeliva v oblasti Sahelu a jejich vyhledávání – včetně expertů z panelů odborníků OSN monitorujících zbrojní embarga, odborníků na zbraně působících při mírových operacích OSN, organizace Small Arms Survey a Conflict Armament Research (v rámci globálního monitorovacího mechanismu „iTrace“, podpořeného rozhodnutím 2013/698/SZBP). UNREC bude příslušné orgány přijímajících zemí rovněž podporovat v užívání systému Interpolu pro správu záznamů o nedovolených zbraních a sledování jejich pohybu („iARMS“), financovaného Evropskou unií.

9.   Prováděcí agentura: odůvodnění výběru

Ústřední roli v prosazování úsilí o odzbrojení v oblasti konvenčních zbraní, jako jsou ruční palné a lehké zbraně, hraje úřad UNODA. Je klíčovým aktérem v prosazování účinného provádění mnohostranně sjednaných normativních rámců, jako je akční program OSN týkající se ručních palných a lehkých zbraní či mezinárodní nástroj pro sledování, na vnitrostátní, regionální a celosvětové úrovni. Unie usiluje o pokračující přínosnou spolupráci s UNODA.

UNREC, které je součástí UNODA, má dlouholeté zkušenosti s poskytováním podpory státům Sahelu a občanské společnosti při jejich provádění mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti kontroly ručních palných a lehkých zbraní, v souladu s mandátem, jejž obdrželo od Valného shromáždění OSN s cílem poskytovat na žádost podstatnou podporu iniciativám a dalšímu úsilí, které členské státy z afrického regionu vyvíjí za účelem provádění mírových opatření, omezení zásob zbraní a odzbrojení v regionu (rezoluce 40/151 G ze dne 16. prosince 1985). UNREC již jedná s případnými přijímajícími zeměmi v zájmu dosažení dohody a ve třech cílových zemích již provádí projekty zaměřené na kontrolu zbraní. Má tedy jedinečné předpoklady k provádění tohoto rozhodnutí.

10.   Zviditelnění Evropské unie

UNREC přijme veškerá vhodná opatření pro zveřejnění skutečnosti, že je akce financována Evropskou unií. Tato opatření budou prováděna v souladu s příručkou týkající se komunikace a zviditelňování vnější činnosti Evropské unie stanovenou a vydanou Evropskou komisí a s veškerými dalšími pokyny dohodnutými mezi Komisí a OSN.

Orientační časový plán

Celková doba trvání: 36 měsíců

| Činnost | Navrhovaný časový plán |
| --- | --- |
| 4.1 | Konference o fyzické bezpečnosti a řízení zásob v oblasti Sahelu v konající se rámci fóra Wilton Park |

Činnost

Navrhovaný časový plán

4.1

Konference o fyzické bezpečnosti a řízení zásob v oblasti Sahelu v konající se rámci fóra Wilton Park

Leden–březen 2015 (konference v únoru 2015)

| 4.2 | Přezkum právních předpisů a správních postupů a konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob |
| --- | --- |

4.2

Přezkum právních předpisů a správních postupů a konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob

Leden–prosinec 2015

| 4.2.1 | Vnitrostátní konzultace ohledně postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a určení pilotních lokalit |
| --- | --- |

4.2.1

Vnitrostátní konzultace ohledně postupů v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob a určení pilotních lokalit

Leden–září 2015

| 4.2.2 | Regionální konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob |
| --- | --- |

4.2.2

Regionální konzultace v oblasti fyzické bezpečnosti a řízení zásob

Říjen–prosinec 2015

| 4.3 | Fyzická bezpečnost a řízení zásob |
| --- | --- |

4.3

Fyzická bezpečnost a řízení zásob

Červenec 2015 – červen 2017

| 4.3.1 | Posouzení fyzické bezpečnosti a řízení zásob ve vnitrostátních skladištích konvenčních zbraní a přepravy ručních palných a lehkých zbraní (posouzení bude zahájeno ve dvou zemích) |
| --- | --- |

4.3.1

Posouzení fyzické bezpečnosti a řízení zásob ve vnitrostátních skladištích konvenčních zbraní a přepravy ručních palných a lehkých zbraní (posouzení bude zahájeno ve dvou zemích)

Červenec 2015 – červen 2017

| 4.3.2 | Renovace vzorových skladišť a označování ručních palných a lehkých zbraní |
| --- | --- |

4.3.2

Renovace vzorových skladišť a označování ručních palných a lehkých zbraní

Červenec 2015 – červen 2017

| 4.3.3 | Ničení nadbytečného střeliva a ručních palných a lehkých zbraní |
| --- | --- |

4.3.3

Ničení nadbytečného střeliva a ručních palných a lehkých zbraní

Červenec 2015 – červen 2017

| 4.3.4 | Pilotní zavádění nových technologií |
| --- | --- |

4.3.4

Pilotní zavádění nových technologií

Leden–červen 2017

| 4.4 | Stanovení vnitrostátních norem v souladu s IATG a ISACS |
| --- | --- |

4.4

Stanovení vnitrostátních norem v souladu s IATG a ISACS

Leden–prosinec 2017

| 4.5 | Hodnocení a další kroky |
| --- | --- |

4.5

Hodnocení a další kroky

Červenec–prosinec 2017

| 4.5.1 | Regionální hodnocení |
| --- | --- |

4.5.1

Regionální hodnocení

Červenec–prosinec 2017

| 4.5.2 | Závěrečná zpráva |
| --- | --- |

4.5.2

Závěrečná zpráva

Říjen–prosinec 2017

---

(1)  Burkina Faso, Mali, Niger a Nigérie jsou stranami úmluvy ECOWAS.

(2)  Čad ratifikoval Kinshaskou úmluvu dne 8. srpna 2012.

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/44

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/913/SZBP

ze dne 15. prosince 2014

na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.

| (2) | Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v jejích kapitolách II a III, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému jsou Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“) a Režim kontroly raketových technologií (MTCR). Jejich cílem je předcházet a zamezovat šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, jakož i šíření souvisejících technologií. |
| --- | --- |

(2)

Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v jejích kapitolách II a III, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému jsou Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“) a Režim kontroly raketových technologií (MTCR). Jejich cílem je předcházet a zamezovat šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, jakož i šíření souvisejících technologií.

| (3) | Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Ten vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Ten vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení.

| (4) | Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V něm se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012. |
| --- | --- |

(4)

Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V něm se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012.

| (5) | Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie. |
| --- | --- |

(5)

Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.

| (6) | Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). To umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět. |
| --- | --- |

(6)

Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). To umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.

| (7) | Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky (KLDR). |
| --- | --- |

(7)

Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky (KLDR).

| (8) | Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Ve svých rezolucích 1929 (2010) a 1718 (2006), které vycházejí mimo jiné z rezolucí 1540 (2004), 1887 (2009) a 1977 (2011), Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán a KLDR neměly vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu a KLDR. |
| --- | --- |

(8)

Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Ve svých rezolucích 1929 (2010) a 1718 (2006), které vycházejí mimo jiné z rezolucí 1540 (2004), 1887 (2009) a 1977 (2011), Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán a KLDR neměly vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu a KLDR.

| (9) | Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket, |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   V zájmu zajištění nepřetržitého a praktického provádění určitých prvků strategie Unie:

| a) | podporuje činnosti na podporu kodexu a MTCR, zejména s cílem:






  i) | prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket, |
| --- | --- | --- |

a)

podporuje činnosti na podporu kodexu a MTCR, zejména s cílem:

i)

prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket,

| ii) | podporovat provádění kodexu a posilovat jeho viditelnost, |
| --- | --- |

ii)

podporovat provádění kodexu a posilovat jeho viditelnost,

| iii) | podporovat dodržování pokynů MTCR a jeho přílohy; |
| --- | --- |

iii)

podporovat dodržování pokynů MTCR a jeho přílohy;

| b) | obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na stupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu. |
| --- | --- |

b)

obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na stupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.

2.   V této souvislosti se projekty, jež bude Unie podporovat, vztahují na tyto konkrétní činnosti:

| a) | činnosti na podporu kodexu:






  i) | vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států, |
| --- | --- | --- |

a)

činnosti na podporu kodexu:

i)

vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států,

| ii) | uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce, |
| --- | --- |

ii)

uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce,

| iii) | uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu, |
| --- | --- |

iii)

uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu,

| iv) | uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit Unie (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika), |
| --- | --- |

iv)

uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit Unie (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika),

| v) | vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů, |
| --- | --- |

v)

vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů,

| vi) | uspořádat – i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni – informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností, |
| --- | --- |

vi)

uspořádat – i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni – informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností,

| vii) | podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004), a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004) v daných zemích, |
| --- | --- |

vii)

podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004), a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004) v daných zemích,

| viii) | podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek; |
| --- | --- |

viii)

podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek;

| b) | činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:






  i) | v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření; |
| --- | --- | --- |

b)

činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:

i)

v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;

| ii) | uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již šíření balistických raket představuje, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe; |
| --- | --- |

ii)

uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již šíření balistických raket představuje, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe;

| iii) | poskytnout čtyři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se předcházelo hrozbě, již šíření balistických raket představuje, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež mají pro Unii zvláštní význam nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok; |
| --- | --- |

iii)

poskytnout čtyři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se předcházelo hrozbě, již šíření balistických raket představuje, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež mají pro Unii zvláštní význam nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok;

| iv) | uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti; |
| --- | --- |

iv)

uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti;

| v) | podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence EU; |
| --- | --- |

v)

podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence EU;

| vi) | v koordinaci se středisky excelence EU uspořádat cílené mise odborníků do třetích zemí s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity; |
| --- | --- |

vi)

v koordinaci se středisky excelence EU uspořádat cílené mise odborníků do třetích zemí s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity;

| vii) | podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření balistických raket, a to prostřednictvím účasti na programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy, nebo na programech členských států Unie (dále jen „členské státy“). |
| --- | --- |

vii)

podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření balistických raket, a to prostřednictvím účasti na programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy, nebo na programech členských států Unie (dále jen „členské státy“).

Podrobný popis projektů je obsažen v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

2.   Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique, FRS), jež plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 990 000 EUR.

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.

3.   Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS dohodu o financování. Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.

4.   Komise usiluje o uzavření dohody o financování uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.

Článek 4

1.   Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.

2.   Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.

Článek 5

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

2.   Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 30 měsíců ode dne uzavření dohody o financování uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude dohoda o financování uzavřena.

V Bruselu dne 15. prosince 2014.

Za Radu

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  Společný postoj Rady 2003/805/SZBP ze dne 17. listopadu 2003 o dosažení univerzality a posílení mnohostranných dohod v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů (Úř. věst. L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2008/974/SZBP ze dne 18. prosince 2008 na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2012/423/SZBP ze dne 23. července 2012 na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a v rámci provádění společného postoje Rady 2003/805/SZBP (Úř. věst. L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

---

PŘÍLOHA

1.   CÍLE

Unie důrazně prosazuje nešíření raket. Její úsilí v této oblasti zahrnuje strategii a společný postoj 2003/805/SZBP. Rada dále schválila „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“ a Unie podpořila rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004), která byla zopakována v rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1977 (2011)).

Unie považuje MTCR za důležitý mnohostranný nástroj, jehož cílem je zamezovat šíření balistických raketových systémů a souvisejících technologií a poznatků, a to prostřednictvím vytvoření a provádění předpisů upravujících kontroly vývozu v případě citlivých materiálů. Členy MTCR je devatenáct členských států, přičemž seznam MTCR pro kontroly vývozu provádějí prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 428/2009 (1) všechny členské státy.

Unie rovněž rozhodně podporuje kodex od jeho vytvoření a pravidelně vyjadřuje znepokojení nad šířením balistických raket. Unie považuje kodex za ústřední opatření pro transparentnost a budování důvěry. Všechny členské státy kodex podepsaly a v dobré víře jej provádějí.

Unie se v minulosti pokoušela překonat zbývající nedostatky v provádění kodexu a jeho univerzální platnosti pořádáním pracovních seminářů, setkání odborníků a regionálních seminářů zaměřených na zvyšování povědomí. Tyto činnosti, pořádané na základě rozhodnutí 2008/974/SZBP a prováděné FRS, se ukázaly jako účinné a relevantní.

Vzhledem k pozitivním výsledkům uvedených akcí Unie v této iniciativě pokračuje a podporuje kodex v těchto třech oblastech:

| a) | univerzální platnost kodexu; |
| --- | --- |

a)

univerzální platnost kodexu;

| b) | provádění kodexu; |
| --- | --- |

b)

provádění kodexu;

| c) | posilování kodexu a zlepšení jeho fungování. |
| --- | --- |

c)

posilování kodexu a zlepšení jeho fungování.

Činnosti sledující tyto cíle byly prováděny v rámci rozhodnutí 2012/423/SZBP, díky čemuž bylo možno vyvinout několik iniciativ na podporu kodexu, včetně:

| a) | vytvoření zabezpečených internetových stránek věnovaných této problematice; |
| --- | --- |

a)

vytvoření zabezpečených internetových stránek věnovaných této problematice;

| b) | uspořádání několika doprovodných akcí ve Vídni, Ženevě a v New Yorku zaměřených na prosazování kodexu mezi nesignatářskými státy; |
| --- | --- |

b)

uspořádání několika doprovodných akcí ve Vídni, Ženevě a v New Yorku zaměřených na prosazování kodexu mezi nesignatářskými státy;

| c) | pracovního semináře v Paříži zaměřeného na zvýšení informovanosti a určeného pro africké země a země Blízkého východu; |
| --- | --- |

c)

pracovního semináře v Paříži zaměřeného na zvýšení informovanosti a určeného pro africké země a země Blízkého východu;

| d) | regionálních seminářů v Singapuru, Abú Dhabí a v Limě; |
| --- | --- |

d)

regionálních seminářů v Singapuru, Abú Dhabí a v Limě;

| e) | vypracování diskusních dokumentů. |
| --- | --- |

e)

vypracování diskusních dokumentů.

Rozhodnutí 2012/423/SZBP přispělo ke zvýšení informovanosti o kodexu a k jeho prosazování ve třetích zemích. Uvedeným rozhodnutím Unie podpořila činnosti vyvíjené předsedajícími zeměmi kodexu, tedy Francií, Japonskem, Kostarikou, Maďarskem, Peru a Rumunskem. Zvýšila se tím informovanost o kodexu, což napomohlo k přistoupení nových členů.

Vzhledem k dosaženým výsledkům a k pokračujícímu šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení a představují důvod k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a KLDR, budou probíhat tyto činnosti:

| a) | projekt 1, informace a komunikace; |
| --- | --- |

a)

projekt 1, informace a komunikace;

| b) | projekt 2, posílení boje proti šíření balistických raket; |
| --- | --- |

b)

projekt 2, posílení boje proti šíření balistických raket;

| c) | projekt 3, dosažení univerzality kodexu – informační činnosti. |
| --- | --- |

c)

projekt 3, dosažení univerzality kodexu – informační činnosti.

Toto rozhodnutí neprosazuje pouze dodržování kodexu a MTCR, ale umožňuje i prohloubení mezinárodní debaty o šíření raket a zapojení nových regionálních oblastí a nových společenství.

2.   POPIS PROJEKTŮ

2.1.   Projekt 1: Informace a komunikace

2.1.1.   Cíl projektu

Kodex je důležitým nástrojem pro omezování šíření balistických raket a souvisejících technologií, a to prostřednictvím opatření k budování důvěry a zajištění transparentnosti. K jeho podpoře jsou však třeba zapotřebí další činnosti, jejímž cílem je zejména:

| a) | prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket a schopnostmi v oblasti vesmíru; |
| --- | --- |

a)

prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket a schopnostmi v oblasti vesmíru;

| b) | podporovat provádění kodexu ve všech jeho aspektech; |
| --- | --- |

b)

podporovat provádění kodexu ve všech jeho aspektech;

| c) | posilovat viditelnost kodexu. |
| --- | --- |

c)

posilovat viditelnost kodexu.

2.1.2.   Popis projektu

Projekt stanoví tři druhy činností:

| a) | příprava, vypracování, tisk a distribuce až 1 500 letáků popisujících podporu Unie věnovanou kodexu. V letácích bude rovněž uvedeno následující:






  i) | popis kodexu; |
| --- | --- | --- |

a)

příprava, vypracování, tisk a distribuce až 1 500 letáků popisujících podporu Unie věnovanou kodexu. V letácích bude rovněž uvedeno následující:

i)

popis kodexu;

| ii) | cíle kodexu; |
| --- | --- |

ii)

cíle kodexu;

| iii) | popis výročních prohlášení, předběžných vyrozumění o odpálení a dobrovolných pozorovacích návštěv; |
| --- | --- |

iii)

popis výročních prohlášení, předběžných vyrozumění o odpálení a dobrovolných pozorovacích návštěv;

| iv) | evropská strategie ve věci kodexu a šíření nosičů zbraní hromadného ničení; |
| --- | --- |

iv)

evropská strategie ve věci kodexu a šíření nosičů zbraní hromadného ničení;

| v) | demarše, jež je třeba před podepsáním kodexu vykonat; |
| --- | --- |

v)

demarše, jež je třeba před podepsáním kodexu vykonat;

| vi) | kontaktní informace pro nesignatářské státy; |
| --- | --- |

vi)

kontaktní informace pro nesignatářské státy;

| b) | příprava, vypracování, tisk a distribuce až 1 000 kusů „uvítacího balíčku“, který bude mít podobu tištěné brožury a USB klíče pro účely informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a který bude mimo jiné připomínat i povinnosti signatářských států. Balíček bude rovněž k dispozici on-line a bude obsahovat veškeré potřebné informace o kodexu a o příslušných kontaktních místech. „Uvítací balíček“ bude rovněž obsahovat leták popsaný v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

příprava, vypracování, tisk a distribuce až 1 000 kusů „uvítacího balíčku“, který bude mít podobu tištěné brožury a USB klíče pro účely informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a který bude mimo jiné připomínat i povinnosti signatářských států. Balíček bude rovněž k dispozici on-line a bude obsahovat veškeré potřebné informace o kodexu a o příslušných kontaktních místech. „Uvítací balíček“ bude rovněž obsahovat leták popsaný v písmenu a);

| c) | podpora a aktualizace zabezpečeného elektronického informačního a komunikačního mechanismu s využitím internetu („electronic Immediate Central Contact – e-ICC“) zřízeného v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stánek v úzké spolupráci se Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí Rakouska. |
| --- | --- |

c)

podpora a aktualizace zabezpečeného elektronického informačního a komunikačního mechanismu s využitím internetu („electronic Immediate Central Contact – e-ICC“) zřízeného v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stánek v úzké spolupráci se Spolkovým ministerstvem zahraničních věcí Rakouska.

2.1.3.   Očekávané výsledky projektu/ukazatele

| a) | Díky rozsáhlé distribuci uvítacího balíčku během různých akcí bude u partnerů dosaženo větší informovanosti o přidané hodnotě kodexu a o úloze Unie; |
| --- | --- |

a)

Díky rozsáhlé distribuci uvítacího balíčku během různých akcí bude u partnerů dosaženo větší informovanosti o přidané hodnotě kodexu a o úloze Unie;

| b) | vyšší zabezpečení internetových stránek kodexu umožní lepší výměnu relevantních informací mezi partnery; |
| --- | --- |

b)

vyšší zabezpečení internetových stránek kodexu umožní lepší výměnu relevantních informací mezi partnery;

| c) | předsedající země kodexu, rakouský sekretariát („Immediate Central Contact – ICC“), Unie a případně i další partneři budou uvítací balíček používat při svých informačních činnostech. |
| --- | --- |

c)

předsedající země kodexu, rakouský sekretariát („Immediate Central Contact – ICC“), Unie a případně i další partneři budou uvítací balíček používat při svých informačních činnostech.

2.1.4.   Příjemci projektu

Příjemci projektu jsou signatářské i nesignatářské státy kodexu.

2.2.   Projekt 2: Posílení boje proti šíření balistických raket

2.1.1.   Účel projektu

Pokračující šíření a operační využívání balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, je důvodem ke stále větším obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě a v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a KLDR.

V obecnějším měřítku projekt podpoří řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na vystupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, na větší podporu iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.

2.2.2.   Popis projektu

Vydání dvou diskusních dokumentů ročně (celkem čtyři za dobu trvání projektu). Případná témata by mohla zahrnovat:

| a) | použití stávajících zón bez zbraní hromadného ničení jako příkladu a potenciálního rámce pro další iniciativy v oblasti zákazu balistických raket; |
| --- | --- |

a)

použití stávajících zón bez zbraní hromadného ničení jako příkladu a potenciálního rámce pro další iniciativy v oblasti zákazu balistických raket;

| b) | další mnohostranná opatření, jimiž by se zabránilo hrozbě, již šíření raket představuje, a podpořilo by se úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením na budování důvěry; |
| --- | --- |

b)

další mnohostranná opatření, jimiž by se zabránilo hrozbě, již šíření raket představuje, a podpořilo by se úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením na budování důvěry;

| c) | mechanismy na kontrolu vývozu a tranzitu; |
| --- | --- |

c)

mechanismy na kontrolu vývozu a tranzitu;

| d) | úloha nehmotného přesunu technologií v oblasti balistických raket. |
| --- | --- |

d)

úloha nehmotného přesunu technologií v oblasti balistických raket.

2.2.3.   Očekávané výsledky projektu/ukazatele

| a) | V důsledku podpory mnohostranného úsilí o zamezování šíření raket, včetně kodexu a MTCR, dojde ke zvýšení vlivu Unie v oblasti nešíření raket; |
| --- | --- |

a)

V důsledku podpory mnohostranného úsilí o zamezování šíření raket, včetně kodexu a MTCR, dojde ke zvýšení vlivu Unie v oblasti nešíření raket;

| b) | podporou jednání o nových iniciativách budou kodex a MTCR posíleny a vznikne prostor pro další iniciativy; |
| --- | --- |

b)

podporou jednání o nových iniciativách budou kodex a MTCR posíleny a vznikne prostor pro další iniciativy;

| c) | bude posílen boj proti šíření raket; |
| --- | --- |

c)

bude posílen boj proti šíření raket;

| d) | budou vydány alespoň čtyři diskusní dokumenty; |
| --- | --- |

d)

budou vydány alespoň čtyři diskusní dokumenty;

| e) | díky posílenému povědomí o technologiích dvojího užití a díky lepším znalostem otázek převodů bude zamezeno neúmyslným převodům mezi členskými státy a zvýší se informovanost ve věci mechanismu kontroly vývozu. |
| --- | --- |

e)

díky posílenému povědomí o technologiích dvojího užití a díky lepším znalostem otázek převodů bude zamezeno neúmyslným převodům mezi členskými státy a zvýší se informovanost ve věci mechanismu kontroly vývozu.

2.2.4.   Příjemci projektu

Unie a členské státy využijí diskusní dokumenty, přičemž o jejich hromadnějším šíření rozhodne vysoký představitel se členskými státy v příslušné pracovní skupině Rady. Konečné rozhodnutí bude vycházet z návrhů provádějícího subjektu v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí.

2.3.   Projekt 3: Dosažení univerzality kodexu – informační činnosti

2.3.1.   Účel projektu

Tento projekt zvýší informovanost o nešíření raket i o kodexu tím, že v jeho rámci bude uspořádáno několik akcí s cílem zapojit nesignatářské státy. Za tímto účelem budou ve Vídni a New Yorku uspořádány akce, jejichž cílem bude zapojit delegace OSN do činností vyvíjených v průběhu relevantních akcí.

2.3.2.   Popis projektu

Projekt bude zaměřen na tři druhy akcí:

| a) | Financování čtyř informačních akcí na podporu kodexu a nešíření balistických raket (dvě akce v každém městě); tyto akce se uskuteční ve dvou městech:






  i) | v New Yorku, v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření; |
| --- | --- | --- |

a)

Financování čtyř informačních akcí na podporu kodexu a nešíření balistických raket (dvě akce v každém městě); tyto akce se uskuteční ve dvou městech:

i)

v New Yorku, v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;

| ii) | ve Vídni, v rámci zasedání kodexu nebo dalších relevantních činností OSN ve Vídni. |
| --- | --- |

ii)

ve Vídni, v rámci zasedání kodexu nebo dalších relevantních činností OSN ve Vídni.

Pokud jde o organizací seminářů,

| i) | každý seminář bude trvat půl dne a setká se na něm až 80 účastníků z misí OSN v New Yorku a Vídni s vybranou skupinou řečníků a úředníků Unie; |
| --- | --- |

i)

každý seminář bude trvat půl dne a setká se na něm až 80 účastníků z misí OSN v New Yorku a Vídni s vybranou skupinou řečníků a úředníků Unie;

| ii) | bude pozváno až šest řečníků; |
| --- | --- |

ii)

bude pozváno až šest řečníků;

| iii) | bude pozván úřadující předseda kodexu; |
| --- | --- |

iii)

bude pozván úřadující předseda kodexu;

| iv) | v rámci tohoto rozhodnutí budou uspořádány a financovány obědy či večeře s vyhrazenou účastí, jejichž účelem bude pod vedením vysoce postaveného zástupce Unie a odborníků Unie jednat s vyššími úředníky z vybraných zemí.
  Za tímto účelem navrhne prováděcí subjekt u každé akce seznam zemí, mezi nimiž budou i některé nesignatářské státy. Umožní se tak setkání vysoce postavených zástupců zabývajících se otázkami nešíření. |
| --- | --- |

iv)

v rámci tohoto rozhodnutí budou uspořádány a financovány obědy či večeře s vyhrazenou účastí, jejichž účelem bude pod vedením vysoce postaveného zástupce Unie a odborníků Unie jednat s vyššími úředníky z vybraných zemí.

Za tímto účelem navrhne prováděcí subjekt u každé akce seznam zemí, mezi nimiž budou i některé nesignatářské státy. Umožní se tak setkání vysoce postavených zástupců zabývajících se otázkami nešíření.

| b) | Financování tří regionálních informačních seminářů, jež by se mohly konat v Latinské Americe (například v Argentině, Brazílii, Chile, Mexiku nebo v některém nesignatářském karibském státě), na Blízkém východě (například v zemích Perského zálivu, v Bahrajnu, Kataru nebo Saúdské Arábii) a v Asii (například v Indonésii nebo ve Vietnamu). Výběr místa konání se provede za souhlasu vysokého představitele a v úzké konzultaci s členskými státy v příslušné pracovní skupině Rady. Seminář bude věnován trendům v oblasti šíření raket a zaměří se na regionální otázky, přičemž se bude zabývat kodexem a praktickými informacemi o tom, co obnáší být signatářským státem. Signatářské státy daného regionu budou na vládní úrovni pozvány, aby se podělily o zkušenosti se státy nesignatářskými. Rovněž bude pozván úřadující předseda kodexu, aby přednesl prohlášení a předsedal zasedání. Mezi účastníky by mohli být úředníci, diplomaté, vojenský personál, zástupci mezinárodních organizací, zástupci Unie, akademici atd.
  Pokud jde o organizací seminářů,






  i) | každý seminář bude trvat jeden den; |
| --- | --- | --- |

b)

Financování tří regionálních informačních seminářů, jež by se mohly konat v Latinské Americe (například v Argentině, Brazílii, Chile, Mexiku nebo v některém nesignatářském karibském státě), na Blízkém východě (například v zemích Perského zálivu, v Bahrajnu, Kataru nebo Saúdské Arábii) a v Asii (například v Indonésii nebo ve Vietnamu). Výběr místa konání se provede za souhlasu vysokého představitele a v úzké konzultaci s členskými státy v příslušné pracovní skupině Rady. Seminář bude věnován trendům v oblasti šíření raket a zaměří se na regionální otázky, přičemž se bude zabývat kodexem a praktickými informacemi o tom, co obnáší být signatářským státem. Signatářské státy daného regionu budou na vládní úrovni pozvány, aby se podělily o zkušenosti se státy nesignatářskými. Rovněž bude pozván úřadující předseda kodexu, aby přednesl prohlášení a předsedal zasedání. Mezi účastníky by mohli být úředníci, diplomaté, vojenský personál, zástupci mezinárodních organizací, zástupci Unie, akademici atd.

Pokud jde o organizací seminářů,

i)

každý seminář bude trvat jeden den;

| ii) | k účasti může být pozváno až 50 osob; |
| --- | --- |

ii)

k účasti může být pozváno až 50 osob;

| iii) | úřadující předseda kodexu bude pozván, aby přednesl prohlášení. |
| --- | --- |

iii)

úřadující předseda kodexu bude pozván, aby přednesl prohlášení.

| c) | Až 10 cílených odborných misí pro nesignatářské státy. Mise budou zaměřeny především na relevantní průmyslová odvětví, vědeckou obec, odborníky na kontrolu vývozu a na zástupce občanské společnosti. Dva odborníci na nešíření balistických raket z prováděcí agentury a jeden odborník Unie povedou v koordinaci se středisky excelence EU terénní mise v cílových zemích. Případné lokality by mohly zahrnovat – nikoli však výhradně – Alžírsko, Bahrajn, Bolívii, Brazílii, Čínu, Egypt, Indii, Indonésii, Izrael, Jihoafrickou republiku, Katar, Malajsii, Mexiko, Saúdskou Arábii a Thajsko. Konečný seznam zemí bude sestaven v úzké spolupráci s vysokým představitelem a u příležitosti společných demarší v rámci informačního úsilí výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004). Mezi účastníky by mohli být úředníci, diplomaté, vojenský personál, akademici, zástupci průmyslu, výzkumní pracovníci atd. z navštívené země. Přednost dostanou úředníci, osoby s rozhodovacími pravomocemi na politické úrovni, diplomaté, relevantní vojenský personál atd.
  Pokud jde o organizací seminářů,






  i) | každý seminář bude trvat jeden den; |
| --- | --- | --- |

c)

Až 10 cílených odborných misí pro nesignatářské státy. Mise budou zaměřeny především na relevantní průmyslová odvětví, vědeckou obec, odborníky na kontrolu vývozu a na zástupce občanské společnosti. Dva odborníci na nešíření balistických raket z prováděcí agentury a jeden odborník Unie povedou v koordinaci se středisky excelence EU terénní mise v cílových zemích. Případné lokality by mohly zahrnovat – nikoli však výhradně – Alžírsko, Bahrajn, Bolívii, Brazílii, Čínu, Egypt, Indii, Indonésii, Izrael, Jihoafrickou republiku, Katar, Malajsii, Mexiko, Saúdskou Arábii a Thajsko. Konečný seznam zemí bude sestaven v úzké spolupráci s vysokým představitelem a u příležitosti společných demarší v rámci informačního úsilí výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004). Mezi účastníky by mohli být úředníci, diplomaté, vojenský personál, akademici, zástupci průmyslu, výzkumní pracovníci atd. z navštívené země. Přednost dostanou úředníci, osoby s rozhodovacími pravomocemi na politické úrovni, diplomaté, relevantní vojenský personál atd.

Pokud jde o organizací seminářů,

i)

každý seminář bude trvat jeden den;

| ii) | k účasti může být pozváno až 25 osob; |
| --- | --- |

ii)

k účasti může být pozváno až 25 osob;

| iii) | budou pozváni tři odborníci; |
| --- | --- |

iii)

budou pozváni tři odborníci;

| iv) | bude pozván úřadující předseda kodexu. |
| --- | --- |

iv)

bude pozván úřadující předseda kodexu.

2.3.3.   Očekávané výsledky projektu/ukazatele

| a) | V New Yorku a ve Vídni budou uspořádány alespoň čtyři informační akce; |
| --- | --- |

a)

V New Yorku a ve Vídni budou uspořádány alespoň čtyři informační akce;

| b) | během tří regionálních akcí bude významně zastoupena diplomatická a akademická obec a vyvstanou nové perspektivy účasti; |
| --- | --- |

b)

během tří regionálních akcí bude významně zastoupena diplomatická a akademická obec a vyvstanou nové perspektivy účasti;

| c) | v zájmu pokroku v dosažení univerzality kodexu proběhne 10 odborných misí. Těchto misí se zúčastní alespoň 20 osob s rozhodovacími pravomocemi a diplomatů, přičemž u osob s rozhodovacími pravomocemi a u diplomatů v navštívených zemích se zvýší zapojení do dané problematiky; |
| --- | --- |

c)

v zájmu pokroku v dosažení univerzality kodexu proběhne 10 odborných misí. Těchto misí se zúčastní alespoň 20 osob s rozhodovacími pravomocemi a diplomatů, přičemž u osob s rozhodovacími pravomocemi a u diplomatů v navštívených zemích se zvýší zapojení do dané problematiky;

| d) | zvýší se informovanost nesignatářských států o trendech v oblasti šíření raket, zejména o kodexu, a podpoří se jednání o dalším úsilí v zájmu zamezování šíření raket; |
| --- | --- |

d)

zvýší se informovanost nesignatářských států o trendech v oblasti šíření raket, zejména o kodexu, a podpoří se jednání o dalším úsilí v zájmu zamezování šíření raket;

| e) | projektem bude posílena debata v Unii i mimo ni týkající se budoucích iniciativ; |
| --- | --- |

e)

projektem bude posílena debata v Unii i mimo ni týkající se budoucích iniciativ;

| f) | v rámci projektu se zvýší povědomí o problematice šíření raket jakožto o strategické výzvě. |
| --- | --- |

f)

v rámci projektu se zvýší povědomí o problematice šíření raket jakožto o strategické výzvě.

2.3.4.   Příjemci projektu

Uvedené akce se zaměří zejména na nesignatářské státy, přestože do některých akcí by se z politických důvodů mohly zapojit i státy signatářské. Účastníky by měli být především vládní odborníci a vyšší úředníci.

Konečný výběr přijímajících států se provede po konzultaci mezi prováděcím subjektem a vysokým představitelem v úzké konzultaci se členskými státy v příslušné pracovní skupině Rady.

3.   DOBA TRVÁNÍ

Celková odhadovaná délka provádění projektů je 30 měsíců.

4.   PROVÁDĚCÍ SUBJEKT

| a) | Technickým prováděním projektů bude pověřena FRS; |
| --- | --- |

a)

Technickým prováděním projektů bude pověřena FRS;

| b) | spolufinancování bude záviset na FRS; |
| --- | --- |

b)

spolufinancování bude záviset na FRS;

| c) | prováděcí subjekt vypracuje:






  i) | čtvrtletní zprávy o provádění projektů; |
| --- | --- | --- |

c)

prováděcí subjekt vypracuje:

i)

čtvrtletní zprávy o provádění projektů;

| ii) | závěrečnou zprávu nejpozději měsíc po ukončení provádění projektů; |
| --- | --- |

ii)

závěrečnou zprávu nejpozději měsíc po ukončení provádění projektů;

| d) | zprávy budou zaslány vysokému představiteli; |
| --- | --- |

d)

zprávy budou zaslány vysokému představiteli;

| e) | FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrně jeho výši. |
| --- | --- |

e)

FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrně jeho výši.

5.   ZÚČASTNĚNÉ TŘETÍ STRANY

Projekty budou financovány výhradně podle tohoto rozhodnutí. Odborníci ze signatářských nebo nesignatářských států kodexu mohou být považování za zúčastněné třetí strany. Budou pracovat podle obvyklých pravidel FRS.

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1).

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/53

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 15. prosince 2014,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, pokud jde o Belize

(2014/914/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na čl. 34 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ÚVOD

| (1) | Nařízením (ES) č. 1005/2008 se zavádí systém Unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1005/2008 se zavádí systém Unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).

| (2) | Kapitola VI nařízení (ES) č. 1005/2008 stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, opatření vůči zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření. |
| --- | --- |

(2)

Kapitola VI nařízení (ES) č. 1005/2008 stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, opatření vůči zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.

| (3) | Komise v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1005/2008 oznámila prostřednictvím rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 (2) (dále jen „rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012“) osmi třetím zemím, že mohou být Komisí určeny jako nespolupracující třetí země. Mezi těmito zeměmi bylo i Belize. |
| --- | --- |

(3)

Komise v souladu s článkem 32 nařízení (ES) č. 1005/2008 oznámila prostřednictvím rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 (2) (dále jen „rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012“) osmi třetím zemím, že mohou být Komisí určeny jako nespolupracující třetí země. Mezi těmito zeměmi bylo i Belize.

| (4) | V rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto určení vychází. |
| --- | --- |

(4)

V rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto určení vychází.

| (5) | Rovněž dne 15. listopadu 2012 Komise oznámila v samostatných dopisech osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. Mezi těmito zeměmi bylo i Belize. |
| --- | --- |

(5)

Rovněž dne 15. listopadu 2012 Komise oznámila v samostatných dopisech osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. Mezi těmito zeměmi bylo i Belize.

| (6) | Prováděcím rozhodnutím ze dne 26. listopadu 2013 (3) (dále jen „prováděcí rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013“) určila Komise Belize, Kambodžské království a Guinejskou republiku jako třetí země nespolupracující v boji proti rybolovu NNN. V souladu s nařízením (ES) č. 1005/2008 Komise uvedla důvody, pro které se domnívá, že tyto tři země neplní své povinnosti jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývající z mezinárodního práva a že nepodnikají kroky k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcím rozhodnutím ze dne 26. listopadu 2013 (3) (dále jen „prováděcí rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013“) určila Komise Belize, Kambodžské království a Guinejskou republiku jako třetí země nespolupracující v boji proti rybolovu NNN. V souladu s nařízením (ES) č. 1005/2008 Komise uvedla důvody, pro které se domnívá, že tyto tři země neplní své povinnosti jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývající z mezinárodního práva a že nepodnikají kroky k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.

| (7) | Rada v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařadila Belize, Kambodžské království a Guinejskou republiku prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU (4) na seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN. |
| --- | --- |

(7)

Rada v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1005/2008 zařadila Belize, Kambodžské království a Guinejskou republiku prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU (4) na seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN.

| (8) | Poté, co byl prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU vytvořen seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN, Komise nabídla určeným zemím možnost pokračovat v dialogu v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v nařízení (ES) č. 1005/2008. Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné, včetně ústních a písemných připomínek, aby všem určeným zemím poskytla příležitost k nápravě situace opravňující k jejich zařazení na seznam a k přijetí konkrétních opatření, která mohou zjištěné nedostatky napravit. Na základě tohoto procesu bylo možné konstatovat, že Belize situaci napravilo a přijalo nápravná opatření. |
| --- | --- |

(8)

Poté, co byl prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU vytvořen seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti rybolovu NNN, Komise nabídla určeným zemím možnost pokračovat v dialogu v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v nařízení (ES) č. 1005/2008. Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné, včetně ústních a písemných připomínek, aby všem určeným zemím poskytla příležitost k nápravě situace opravňující k jejich zařazení na seznam a k přijetí konkrétních opatření, která mohou zjištěné nedostatky napravit. Na základě tohoto procesu bylo možné konstatovat, že Belize situaci napravilo a přijalo nápravná opatření.

| (9) | Rada by proto měla podle čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 změnit prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU a vymazat Belize ze seznamu nespolupracujících třetích zemí. |
| --- | --- |

(9)

Rada by proto měla podle čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 změnit prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU a vymazat Belize ze seznamu nespolupracujících třetích zemí.

| (10) | Po přijetí tohoto rozhodnutí, jímž se Belize v souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 vymazává ze seznamu nespolupracujících třetích zemí, se prováděcí rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013, kterým se Belize určuje jako nespolupracující třetí země, stalo bezpředmětným. |
| --- | --- |

(10)

Po přijetí tohoto rozhodnutí, jímž se Belize v souladu s čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 vymazává ze seznamu nespolupracujících třetích zemí, se prováděcí rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013, kterým se Belize určuje jako nespolupracující třetí země, stalo bezpředmětným.

2.   VÝMAZ BELIZE ZE SEZNAMU NESPOLUPRACUJÍCÍCH TŘETÍCH ZEMÍ

| (11) | Po přijetí prováděcího rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013 a prováděcího rozhodnutí 2014/170/EU Komise s Belize pokračovala v dialogu. Belize podle všeho zejména splnilo povinnosti vyplývající z mezinárodního práva a přijalo odpovídající právní rámec pro boj proti rybolovu NNN; zavedlo přiměřené a účinné sledování, kontrolní a inspekční režim; vytvořilo odrazující sankční systém a zajistilo řádné provádění systému osvědčování úlovků. Belize dále zlepšilo dodržování svých mezinárodních povinností, včetně těch, které vyplývají z doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu a zřídilo v souladu s mezinárodním právem nový systém pro registraci plavidel. Belize v současnosti plní doporučení a usnesení příslušných orgánů a přijalo svůj vlastní národní akční plán proti rybolovu NNN v souladu s mezinárodním akčním plánem Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. |
| --- | --- |

(11)

Po přijetí prováděcího rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013 a prováděcího rozhodnutí 2014/170/EU Komise s Belize pokračovala v dialogu. Belize podle všeho zejména splnilo povinnosti vyplývající z mezinárodního práva a přijalo odpovídající právní rámec pro boj proti rybolovu NNN; zavedlo přiměřené a účinné sledování, kontrolní a inspekční režim; vytvořilo odrazující sankční systém a zajistilo řádné provádění systému osvědčování úlovků. Belize dále zlepšilo dodržování svých mezinárodních povinností, včetně těch, které vyplývají z doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu a zřídilo v souladu s mezinárodním právem nový systém pro registraci plavidel. Belize v současnosti plní doporučení a usnesení příslušných orgánů a přijalo svůj vlastní národní akční plán proti rybolovu NNN v souladu s mezinárodním akčním plánem Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.

| (12) | Komise zhodnotila, jak Belize dodržuje své mezinárodní povinnosti jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, v prováděcím rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013 a v prováděcím rozhodnutí 2014/170/EU i příslušnými informacemi, které Belize poskytlo. Posoudila kromě toho opatření přijatá k nápravě situace, jakož i záruky poskytnuté příslušnými orgány Belize. |
| --- | --- |

(12)

Komise zhodnotila, jak Belize dodržuje své mezinárodní povinnosti jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, v prováděcím rozhodnutí ze dne 26. listopadu 2013 a v prováděcím rozhodnutí 2014/170/EU i příslušnými informacemi, které Belize poskytlo. Posoudila kromě toho opatření přijatá k nápravě situace, jakož i záruky poskytnuté příslušnými orgány Belize.

| (13) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že opatření přijatá Belize v souvislosti s jeho povinnostmi jakožto státu vlajky jsou dostatečná k dosažení souladu s články 91, 94, 117 a 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, články 18, 19 a 20 Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích a čl. III odst. 8 Dohody FAO o dodržování opatření. Komise došla k závěru, že údaje předložené Belize prokazují, že došlo k nápravě situace opravňující k zařazení Belize na seznam a že Belize přijalo konkrétní opatření umožňující dosáhnout trvalého zlepšení dané situace. |
| --- | --- |

(13)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že opatření přijatá Belize v souvislosti s jeho povinnostmi jakožto státu vlajky jsou dostatečná k dosažení souladu s články 91, 94, 117 a 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, články 18, 19 a 20 Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích a čl. III odst. 8 Dohody FAO o dodržování opatření. Komise došla k závěru, že údaje předložené Belize prokazují, že došlo k nápravě situace opravňující k zařazení Belize na seznam a že Belize přijalo konkrétní opatření umožňující dosáhnout trvalého zlepšení dané situace.

| (14) | Za daných okolností a podle čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 Rada dospěla k závěru, že Belize by mělo být ze seznamu nespolupracujících třetích zemí vymazáno. Prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU by mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(14)

Za daných okolností a podle čl. 34 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2008 Rada dospěla k závěru, že Belize by mělo být ze seznamu nespolupracujících třetích zemí vymazáno. Prováděcí rozhodnutí 2014/170/EU by mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (15) | Rozhodnutí Rady nevylučuje jakékoli následné kroky, které může Rada nebo Komise v souladu s kapitolou VI nařízení (ES) č. 1005/2008 podniknout v případě, že skutkové okolnosti prokážou, že Belize neplní povinnosti, které jsou mu uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežnímu státu, pokud jde o přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutí Rady nevylučuje jakékoli následné kroky, které může Rada nebo Komise v souladu s kapitolou VI nařízení (ES) č. 1005/2008 podniknout v případě, že skutkové okolnosti prokážou, že Belize neplní povinnosti, které jsou mu uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežnímu státu, pokud jde o přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.

| (16) | S ohledem na nepříznivé důsledky způsobené zařazením na seznam nespolupracujících třetích zemí je třeba, aby výmaz Belize z tohoto seznamu měl okamžitý účinek, |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na nepříznivé důsledky způsobené zařazením na seznam nespolupracujících třetích zemí je třeba, aby výmaz Belize z tohoto seznamu měl okamžitý účinek,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Belize se vymazává z přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/170/EU.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 15. prosince 2014.

Za Radu

předseda

M. MARTINA

---

(1)  Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 o oznámení třetím zemím, u kterých Komise považuje za možné, že budou určeny jako nespolupracující třetí země podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (Úř. věst. C 354, 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 26. listopadu 2013, kterým se určují třetí země, jež Komise považuje za nespolupracující třetí země podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství NNN (Úř. věst. C 346, 27.11.2013, s. 2).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/170/EU ze dne 24. března 2014, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (Úř. věst. L 91, 27.3.2014, s. 43).

4

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/56

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/915/SZBP

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se mění rozhodnutí 2010/452/SZBP o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/452/SZBP (1), kterým prodloužila Pozorovatelskou misi Evropské unie v Gruzii (dále jen „EUMM Georgia“ nebo „mise“) zřízenou společnou akcí 2008/736/SZBP ze dne 15. září 2008 (2). Rozhodnutí 2010/452/SZBP pozbývá platnosti dne 14. prosince 2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. srpna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/452/SZBP (1), kterým prodloužila Pozorovatelskou misi Evropské unie v Gruzii (dále jen „EUMM Georgia“ nebo „mise“) zřízenou společnou akcí 2008/736/SZBP ze dne 15. září 2008 (2). Rozhodnutí 2010/452/SZBP pozbývá platnosti dne 14. prosince 2014.

| (2) | EUMM Georgia by měla být na základě stávajícího mandátu prodloužena o další dva roky. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia by měla být na základě stávajícího mandátu prodloužena o další dva roky.

| (3) | Mise bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Mise bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy.

| (4) | Rozhodnutí 2010/452/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2010/452/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2010/452/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 7 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Veškerý personál se řídí minimálními bezpečnostními operačními normami pro danou misi a bezpečnostním plánem mise na podporu politiky Unie pro bezpečnost terénu. Pokud jde o ochranu utajovaných informací Unie, které jsou personálu svěřeny v průběhu plnění jeho povinností, dodržuje veškerý personál bezpečnostní zásady a minimální normy stanovené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (3).

  (3)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“" |
| --- | --- |

1)

V článku 7 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Veškerý personál se řídí minimálními bezpečnostními operačními normami pro danou misi a bezpečnostním plánem mise na podporu politiky Unie pro bezpečnost terénu. Pokud jde o ochranu utajovaných informací Unie, které jsou personálu svěřeny v průběhu plnění jeho povinností, dodržuje veškerý personál bezpečnostní zásady a minimální normy stanovené rozhodnutím Rady 2013/488/EU (3).

(3)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).“"

| 2) | V článku 12 se odstavec 5 nahrazuje tímto
  „5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 12 se odstavec 5 nahrazuje tímto

„5.   Vedoucí mise zajistí ochranu utajovaných informací EU v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU.“

| 3) | V čl. 14 odst. 1 se vkládá nový pododstavec, který zní:
  „Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí v období od 15. prosince 2014 do 14. prosince 2015 činí 18 300 000 EUR.“ |
| --- | --- |

3)

V čl. 14 odst. 1 se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů souvisejících s misí v období od 15. prosince 2014 do 14. prosince 2015 činí 18 300 000 EUR.“

| 4) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 14a
  Projektová skupina
  1.   EUMM Georgia zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. EUMM Georgia podle potřeby usnadňuje realizaci projektů prováděných členskými státy a třetími státy na vlastní odpovědnost v oblastech souvisejících s EUMM Georgia a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.
  2.   S výhradou odstavce 3 je EUMM Georgia oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, jsou-li tyto projekty:






  a) | uvedeny ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí; nebo |
| --- | --- | --- |

4)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 14a

Projektová skupina

1.   EUMM Georgia zahrnuje projektovou skupinu pro určování a provádění projektů. EUMM Georgia podle potřeby usnadňuje realizaci projektů prováděných členskými státy a třetími státy na vlastní odpovědnost v oblastech souvisejících s EUMM Georgia a na podporu jejích cílů a poskytuje k nim poradenství.

2.   S výhradou odstavce 3 je EUMM Georgia oprávněna použít k provádění projektů, které jsou považovány za projekty doplňující soudržným způsobem ostatní akce této mise, finanční příspěvky členských států nebo třetích států, jsou-li tyto projekty:

a)

uvedeny ve finančním výkazu týkajícím se tohoto rozhodnutí; nebo

| b) | v průběhu mise začleněny prostřednictvím změny finančního výkazu na žádost vedoucího mise. |
| --- | --- |

b)

v průběhu mise začleněny prostřednictvím změny finančního výkazu na žádost vedoucího mise.

EUMM Georgia uzavře s uvedenými státy ujednání obsahující zejména konkrétní postupy při reakci na případnou stížnost třetí strany ohledně škod vzniklých jednáním nebo opomenutím této mise při využívání finančních prostředků, které jí tyto státy poskytly. Přispívající státy nemohou v žádném případě činit Unii nebo vysokého představitele odpovědnými za jednání nebo opomenutí ze strany EUMM Georgia při využívání finančních prostředků poskytnutých těmito státy.

3.   Přijetí finančního příspěvku pro projektovou skupinu od třetích států schvaluje Politický a bezpečnostní výbor.“

| 5) | V článku 16 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:
  „1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s potřebami mise předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘.
  2.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU a s operačními potřebami mise též oprávněn předávat OSN a OBSE utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘. Za tímto účelem budou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány OSN a OBSE.
  3.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU též oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘. Za tímto účelem jsou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány hostitelského státu.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 16 se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

„1.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU oprávněn podle potřeby a v souladu s potřebami mise předávat třetím státům přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘.

2.   Vysoký představitel je v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU a s operačními potřebami mise též oprávněn předávat OSN a OBSE utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘. Za tímto účelem budou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány OSN a OBSE.

3.   V případě zvláštní a neodkladné operační potřeby je vysoký představitel v souladu s rozhodnutím 2013/488/EU též oprávněn předávat hostitelskému státu utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely mise až do stupně utajení ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘. Za tímto účelem jsou vypracována ujednání mezi vysokým představitelem a příslušnými orgány hostitelského státu.“

| 6) | V článku 18 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Pozbývá platnosti dnem 14. prosince 2016.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 18 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pozbývá platnosti dnem 14. prosince 2016.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 15. prosince 2014.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Radu

předseda

S. GOZI

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2010/452/SZBP ze dne 12. srpna 2010 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) (Úř. věst. L 213, 13.8.2010, s. 43).

1

(2)  Společná akce Rady 2008/736/SZBP ze dne 15. září 2008 o Pozorovatelské misi Evropské unie v Gruzii (EUMM Georgia) (Úř. věst. L 248, 17.9.2008, s. 26).

2

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/58

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2014

o opravě přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/154/EU, kterým se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97

(oznámeno pod číslem C(2014) 9452)

(Pouze italské znění je závazné)

(2014/916/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/154/EU (2) se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/154/EU (2) se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin.

| (2) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/154/EU stanoví specifikaci pro glukosaminovou sůl kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové. Ve specifikaci uvedené v příloze je chyba. Tato chyba by měla být opravena. |
| --- | --- |

(2)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/154/EU stanoví specifikaci pro glukosaminovou sůl kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové. Ve specifikaci uvedené v příloze je chyba. Tato chyba by měla být opravena.

| (3) | Prováděcí rozhodnutí 2014/154/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí rozhodnutí 2014/154/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V příloze prováděcího nařízení 2014/154/EU se ve specifikaci týkající se čistoty položka, kterou se stanoví obsah glukosaminu, nahrazuje tímto:

| „Obsah glukosaminu | 34–46 % v sušině“ |
| --- | --- |

„Obsah glukosaminu

34–46 % v sušině“

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Gnosis SpA, Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB), Itálie.

V Bruselu dne 15. prosince 2014.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/154/EU ze dne 19. března 2014, kterým se povoluje uvedení na trh glukosaminové soli kyseliny (6S)-5-methyltetrahydrolistové jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 85, 21.3.2014, s. 10).

2

S

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/59

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. prosince 2014,

kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 2000/29/ES, pokud jde o oznamování přítomnosti škodlivých organismů a opatření, která byla nebo mají být přijata členskými státy

(oznámeno pod číslem C(2014) 9460)

(2014/917/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Oznamování přítomnosti škodlivých organismů podle čl. 16 odst. 1 směrnice 2000/29/ES nebo skutečného nebo domnělého výskytu škodlivých organismů podle čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce uvedené směrnice by mělo zahrnovat veškeré informace, které Komisi a ostatním členským státům umožní naplánovat a provést co nejúčinnější možná opatření na úrovni Unie nebo na regionální úrovni. To má význam pro zajištění komplexní ochrany území Unie proti všem možným zdrojům fytosanitárního rizika. |
| --- | --- |

(1)

Oznamování přítomnosti škodlivých organismů podle čl. 16 odst. 1 směrnice 2000/29/ES nebo skutečného nebo domnělého výskytu škodlivých organismů podle čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce uvedené směrnice by mělo zahrnovat veškeré informace, které Komisi a ostatním členským státům umožní naplánovat a provést co nejúčinnější možná opatření na úrovni Unie nebo na regionální úrovni. To má význam pro zajištění komplexní ochrany území Unie proti všem možným zdrojům fytosanitárního rizika.

| (2) | Aby bylo možné rychle reagovat, měly by být některé náležitosti uvedených oznámení předloženy ve lhůtě osmi pracovních dnů po potvrzení přítomnosti nebo výskytu škodlivých organismů, vzhledem k důležitosti těchto náležitostí a k proveditelnosti jejich rychlého předložení, a všechny požadované náležitosti by měly být předloženy nejpozději třicet dnů po uvedeném potvrzení. |
| --- | --- |

(2)

Aby bylo možné rychle reagovat, měly by být některé náležitosti uvedených oznámení předloženy ve lhůtě osmi pracovních dnů po potvrzení přítomnosti nebo výskytu škodlivých organismů, vzhledem k důležitosti těchto náležitostí a k proveditelnosti jejich rychlého předložení, a všechny požadované náležitosti by měly být předloženy nejpozději třicet dnů po uvedeném potvrzení.

| (3) | Aby se zajistilo, že Komise a ostatní členské státy budou průběžně informovány o veškerých změnách, provede oznamující členský stát aktualizaci uvedených oznámení co nejdříve v případě jakékoli nové důležité informace, kterou má k dispozici, nebo v případě, že přijme jakákoli nová významná opatření poté, co předložil požadované informace. |
| --- | --- |

(3)

Aby se zajistilo, že Komise a ostatní členské státy budou průběžně informovány o veškerých změnách, provede oznamující členský stát aktualizaci uvedených oznámení co nejdříve v případě jakékoli nové důležité informace, kterou má k dispozici, nebo v případě, že přijme jakákoli nová významná opatření poté, co předložil požadované informace.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Obsah oznámení

1.   Při oznamování jakékoli přítomnosti nebo výskytu škodlivého organismu podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES nebo jakéhokoli skutečného výskytu škodlivého organismu podle čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce uvedené směrnice Komisi a ostatním členským státům předloží členské státy informace uvedené v příloze.

2.   Při oznamování každého domnělého výskytu škodlivého organismu podle čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES Komisi a ostatním členským státům předloží členské státy informace uvedené v příloze, jsou-li v daném případě relevantní.

Článek 2

Lhůty pro předkládání oznámení

1.   Nejpozději osm pracovních dnů po datu úředního potvrzení přítomnosti nebo skutečného výskytu škodlivého organismu ze strany příslušného úředního subjektu podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce a čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES, předloží členské státy oznámení obsahující přinejmenším informace uvedené v bodech 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 5.6, 6.4 a 8 přílohy.

2.   Nejpozději třicet dnů po datu úředního potvrzení přítomnosti nebo skutečného výskytu škodlivého organismu ze strany příslušného úředního subjektu podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce a čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES předloží členské státy oznámení obsahující informace uvedené v těch bodech přílohy, jež nejsou zmíněny v odstavci 1.

3.   Nejpozději osm pracovních dnů po datu, kdy příslušný úřední subjekt pojal podezření ohledně výskytu škodlivého organismu podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce a čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES, předloží členské státy oznámení obsahující přinejmenším informace uvedené v bodech 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 a 8 přílohy.

4.   Nejpozději třicet dnů po datu, kdy příslušný úřední subjekt pojal podezření ohledně výskytu škodlivého organismu podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce a čl. 16 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES, předloží členské státy oznámení obsahující informace uvedené v těch bodech přílohy, jež nejsou zmíněny v odstavci 3.

5.   Členské státy aktualizují oznámení uvedená v odstavcích 1 až 4, jakmile získají jakékoli nové důležité informace a ověří je, nebo jakmile přijmou jakákoli nová opatření.

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. prosince 2014.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

OBSAH OZNÁMENÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 1

1.   Obecné informace o oznámení

| 1.1 | Název. Uvedení vědeckého jména dotčeného škodlivého organismu, místa a informace o tom, zda se jedná o první výskyt, či nikoli. Vědecké jméno musí být uvedeno podle následujících pravidel:






  a) | vědecké jméno škodlivého organismu uvedené ve směrnici 2000/29/ES nebo v opatřeních přijatých podle čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice, zahrnující ve vhodných případech i patotyp; nebo |
| --- | --- | --- |

1.1

Název. Uvedení vědeckého jména dotčeného škodlivého organismu, místa a informace o tom, zda se jedná o první výskyt, či nikoli. Vědecké jméno musí být uvedeno podle následujících pravidel:

a)

vědecké jméno škodlivého organismu uvedené ve směrnici 2000/29/ES nebo v opatřeních přijatých podle čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice, zahrnující ve vhodných případech i patotyp; nebo

| b) | pokud písmeno a) není použitelné, vědecké jméno schválené mezinárodní organizací, včetně patotypu, a název uvedené organizace; nebo |
| --- | --- |

b)

pokud písmeno a) není použitelné, vědecké jméno schválené mezinárodní organizací, včetně patotypu, a název uvedené organizace; nebo

| c) | pokud není použitelné ani písmeno a), ani písmeno b), vědecké jméno z nejspolehlivějšího zdroje informací s odkazem na uvedený zdroj. |
| --- | --- |

c)

pokud není použitelné ani písmeno a), ani písmeno b), vědecké jméno z nejspolehlivějšího zdroje informací s odkazem na uvedený zdroj.

Je možné předložit vysvětlující poznámky.

| 1.2 | Shrnutí. Poskytnutí souhrnu informací uvedených v bodech 3 až 7. |
| --- | --- |

1.2

Shrnutí. Poskytnutí souhrnu informací uvedených v bodech 3 až 7.

| 1.3 | Uvedení, zda se jedná o: 1) částečné oznámení podle čl. 2 odst. 1 nebo 3; 2) oznámení podle čl. 2 odst. 2 nebo 4; 3) aktualizaci oznámení podle čl. 2 odst. 5; 4) závěrečné oznámení uvádějící ukončení přijatých opatření a zdůvodnění jejich ukončení. |
| --- | --- |

1.3

Uvedení, zda se jedná o: 1) částečné oznámení podle čl. 2 odst. 1 nebo 3; 2) oznámení podle čl. 2 odst. 2 nebo 4; 3) aktualizaci oznámení podle čl. 2 odst. 5; 4) závěrečné oznámení uvádějící ukončení přijatých opatření a zdůvodnění jejich ukončení.

2.   Informace týkající se jediného úředního orgánu a odpovědných osob.

| 2.1 | Název jediného úředního orgánu uvedeného v čl. 1 odst. 4 směrnice 2000/29/ES, který předkládá oznámení (dále jen „úřední orgán“). Slova „oznámení od“, za nimiž následuje název úředního orgánu a název členského státu uvedeného orgánu. |
| --- | --- |

2.1

Název jediného úředního orgánu uvedeného v čl. 1 odst. 4 směrnice 2000/29/ES, který předkládá oznámení (dále jen „úřední orgán“). Slova „oznámení od“, za nimiž následuje název úředního orgánu a název členského státu uvedeného orgánu.

| 2.2 | Úřední kontakt na úrovni úředního orgánu. Jméno, telefonní číslo a e-mailová adresa osoby, kterou určil úřední orgán jako úřední kontaktní osobu pro dotčené oznámení. V případě, že byla určena více než jedna osoba, zdůvodnění. |
| --- | --- |

2.2

Úřední kontakt na úrovni úředního orgánu. Jméno, telefonní číslo a e-mailová adresa osoby, kterou určil úřední orgán jako úřední kontaktní osobu pro dotčené oznámení. V případě, že byla určena více než jedna osoba, zdůvodnění.

3.   Místo výskytu škodlivého organismu.

| 3.1 | Co nejkonkrétnější uvedení místa, kde byl zjištěn výskyt dotčeného škodlivého organismu, alespoň s odkazem na správní území (např. obec, město, územní správní celek). |
| --- | --- |

3.1

Co nejkonkrétnější uvedení místa, kde byl zjištěn výskyt dotčeného škodlivého organismu, alespoň s odkazem na správní území (např. obec, město, územní správní celek).

| 3.2 | Jako doplněk k bodu 3.1 mapa (mapy) daného místa. Formou komentářů je možné poskytnout informace o hranicích, s odkazem na klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) Eurostatu nebo zeměpisné kódy (Geocodes), letecké fotografie nebo souřadnice GPS. |
| --- | --- |

3.2

Jako doplněk k bodu 3.1 mapa (mapy) daného místa. Formou komentářů je možné poskytnout informace o hranicích, s odkazem na klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) Eurostatu nebo zeměpisné kódy (Geocodes), letecké fotografie nebo souřadnice GPS.

4.   Informace o důvodu oznámení a o statusu škodlivého organismu v daném území a v dotčeném členském státě.

| 4.1 | Uvedení, zda se jedná o: 1) první potvrzení výskytu nebo podezření z výskytu škodlivého organismu na území dotčeného členského státu; 2) potvrzení výskytu nebo podezření z výskytu škodlivého organismu na té části území dotčeného členského státu, na níž výskyt tohoto škodlivého organismu dosud nebyl znám. V případě možnosti 2) a je-li to v daném případě použitelné údaj o tom, že škodlivý organismus se vyskytl na části území dotčeného členského státu, na níž se uvedený škodlivý organismus dříve vyskytoval, ale byl eradikován. |
| --- | --- |

4.1

Uvedení, zda se jedná o: 1) první potvrzení výskytu nebo podezření z výskytu škodlivého organismu na území dotčeného členského státu; 2) potvrzení výskytu nebo podezření z výskytu škodlivého organismu na té části území dotčeného členského státu, na níž výskyt tohoto škodlivého organismu dosud nebyl znám. V případě možnosti 2) a je-li to v daném případě použitelné údaj o tom, že škodlivý organismus se vyskytl na části území dotčeného členského státu, na níž se uvedený škodlivý organismus dříve vyskytoval, ale byl eradikován.

| 4.2 | Status škodlivého organismu v území, kde byl jeho výskyt zjištěn, po úředním potvrzení. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností, spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech daného území; 2) Výskyt: pouze v určitých částech daného území; 3) Výskyt: v určitých částech daného území, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: probíhá eradikace; 5) Výskyt: izolace škodlivého organismu; 6) Výskyt: nízká míra rozšíření; 7) Nevyskytuje se: zjištěn výskyt škodlivého organismu, který však byl eradikován; 8) Nevyskytuje se: zjištěn výskyt škodlivého organismu, ale škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 9) Přechodný výskyt (neočekává se, že výskyt škodlivého organismu povede k jeho usídlení): není třeba přijmout opatření; 10) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 11) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 12) jiný. |
| --- | --- |

4.2

Status škodlivého organismu v území, kde byl jeho výskyt zjištěn, po úředním potvrzení. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností, spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech daného území; 2) Výskyt: pouze v určitých částech daného území; 3) Výskyt: v určitých částech daného území, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: probíhá eradikace; 5) Výskyt: izolace škodlivého organismu; 6) Výskyt: nízká míra rozšíření; 7) Nevyskytuje se: zjištěn výskyt škodlivého organismu, který však byl eradikován; 8) Nevyskytuje se: zjištěn výskyt škodlivého organismu, ale škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 9) Přechodný výskyt (neočekává se, že výskyt škodlivého organismu povede k jeho usídlení): není třeba přijmout opatření; 10) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 11) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 12) jiný.

| 4.3 | Status škodlivého organismu v dotčeném členském státě před úředním potvrzením výskytu nebo podezření ohledně škodlivého organismu. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech dotčeného členského státu; 2) Výskyt: pouze v určitých částech dotčeného členského státu; 3) Výskyt: v určitých částech dotčeného členského státu, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: sezónně; 5) Výskyt: probíhá eradikace; 6) Výskyt: izolace škodlivého organismu, pokud není eradikace možná; 7) Výskyt: nízká míra rozšíření; 8) Nevyskytuje se: žádné záznamy o výskytu škodlivého organismu; 9) Nevyskytuje se: škodlivý organismus eradikován; 10) Nevyskytuje se: škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 11) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou neplatné; 12) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou nespolehlivé; 13) Nevyskytuje se pouze zachycen; 14) Přechodný výskyt: není třeba přijmout opatření; 15) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 16) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 17) Jiný. |
| --- | --- |

4.3

Status škodlivého organismu v dotčeném členském státě před úředním potvrzením výskytu nebo podezření ohledně škodlivého organismu. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech dotčeného členského státu; 2) Výskyt: pouze v určitých částech dotčeného členského státu; 3) Výskyt: v určitých částech dotčeného členského státu, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: sezónně; 5) Výskyt: probíhá eradikace; 6) Výskyt: izolace škodlivého organismu, pokud není eradikace možná; 7) Výskyt: nízká míra rozšíření; 8) Nevyskytuje se: žádné záznamy o výskytu škodlivého organismu; 9) Nevyskytuje se: škodlivý organismus eradikován; 10) Nevyskytuje se: škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 11) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou neplatné; 12) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou nespolehlivé; 13) Nevyskytuje se pouze zachycen; 14) Přechodný výskyt: není třeba přijmout opatření; 15) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 16) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 17) Jiný.

| 4.4 | Status škodlivého organismu v dotčeném členském státě po úředním potvrzení jeho výskytu. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech dotčeného členského státu; 2) Výskyt: pouze v určitých částech dotčeného členského státu; 3) Výskyt: v určitých částech dotčeného členského státu, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: sezónně; 5) Výskyt: probíhá eradikace; 6) Výskyt: izolace škodlivého organismu, pokud není eradikace možná; 7) Výskyt: nízká míra rozšíření; 8) Nevyskytuje se: škodlivý organismus byl eradikován; 9) Nevyskytuje se: škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 10) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou neplatné; 11) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou nespolehlivé; 12) Nevyskytuje se: pouze zadržen; 13) Přechodný výskyt: není třeba přijmout opatření; 14) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 15) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 16) Jiný. |
| --- | --- |

4.4

Status škodlivého organismu v dotčeném členském státě po úředním potvrzení jeho výskytu. Uvedení, zda se jedná o jednu nebo více z následujících možností spolu s vysvětlující poznámkou: 1) Výskyt: ve všech částech dotčeného členského státu; 2) Výskyt: pouze v určitých částech dotčeného členského státu; 3) Výskyt: v určitých částech dotčeného členského státu, kde se nepěstují hostitelské rostliny; 4) Výskyt: sezónně; 5) Výskyt: probíhá eradikace; 6) Výskyt: izolace škodlivého organismu, pokud není eradikace možná; 7) Výskyt: nízká míra rozšíření; 8) Nevyskytuje se: škodlivý organismus byl eradikován; 9) Nevyskytuje se: škodlivý organismus se již nevyskytuje z jiných důvodů, než je eradikace; 10) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou neplatné; 11) Nevyskytuje se: záznamy o výskytu škodlivého organismu jsou nespolehlivé; 12) Nevyskytuje se: pouze zadržen; 13) Přechodný výskyt: není třeba přijmout opatření; 14) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, pod dozorem; 15) Přechodný výskyt: je třeba přijmout opatření, probíhá eradikace; 16) Jiný.

5.   Informace týkající se nálezu, odběru vzorků, testování a potvrzování škodlivého organismu.

| 5.1 | Jak byla zjištěna přítomnost nebo výskyt škodlivého organismu. Uvedení, zda se jedná o: 1) úřední průzkum výskytu škodlivého organismu; 2) průzkum týkající se existujícího nebo eradikovaného ohniska výskytu škodlivého organismu; 3) rostlinolékařské kontroly jakéhokoli typu; 4) kontrolu pro dohledání a vysledování výskytu na základě konkrétního zjištění výskytu dotčeného škodlivého organismu; 5) úřední prohlídku pro jiné než rostlinolékařské účely; 6) informace předložené profesionálními provozovateli, laboratořemi nebo jinými osobami; 7) vědecké informace; 8) jiné. Další komentáře ve formě volného textu nebo přiložené dokumenty jsou možné. V případě možnosti 8) je nutno uvést upřesnění. Je-li to v daném případě použitelné, je třeba uvést údaj o datu kontroly (kontrol), popis metody kontroly (včetně podrobností o vizuálním nebo jiném ověření) a stručný popis místa, kde byla kontrola provedena, výsledky této kontroly a fotografie. V případě možností 3) a 4) je třeba uvést údaj o datu kontroly (kontrol), popis způsobu kontroly (včetně podrobností o vizuálním nebo jiném ověření, podle situace). Je možné předložit stručný popis místa, kde byla kontrola provedena, výsledky této kontroly a fotografie. |
| --- | --- |

5.1

Jak byla zjištěna přítomnost nebo výskyt škodlivého organismu. Uvedení, zda se jedná o: 1) úřední průzkum výskytu škodlivého organismu; 2) průzkum týkající se existujícího nebo eradikovaného ohniska výskytu škodlivého organismu; 3) rostlinolékařské kontroly jakéhokoli typu; 4) kontrolu pro dohledání a vysledování výskytu na základě konkrétního zjištění výskytu dotčeného škodlivého organismu; 5) úřední prohlídku pro jiné než rostlinolékařské účely; 6) informace předložené profesionálními provozovateli, laboratořemi nebo jinými osobami; 7) vědecké informace; 8) jiné. Další komentáře ve formě volného textu nebo přiložené dokumenty jsou možné. V případě možnosti 8) je nutno uvést upřesnění. Je-li to v daném případě použitelné, je třeba uvést údaj o datu kontroly (kontrol), popis metody kontroly (včetně podrobností o vizuálním nebo jiném ověření) a stručný popis místa, kde byla kontrola provedena, výsledky této kontroly a fotografie. V případě možností 3) a 4) je třeba uvést údaj o datu kontroly (kontrol), popis způsobu kontroly (včetně podrobností o vizuálním nebo jiném ověření, podle situace). Je možné předložit stručný popis místa, kde byla kontrola provedena, výsledky této kontroly a fotografie.

| 5.2 | Datum nálezu: Uvedení data, kdy příslušný úřední subjekt zjistil přítomnost nebo výskyt škodlivého organismu nebo obdržel první informace týkající se jeho nálezu. Pokud škodlivý organismus zjistila jiná osoba než příslušný úřední subjekt, datum zjištění škodlivého organismu touto osobou a datum, kdy uvedená osoba patřičně informovala příslušný úřední subjekt. |
| --- | --- |

5.2

Datum nálezu: Uvedení data, kdy příslušný úřední subjekt zjistil přítomnost nebo výskyt škodlivého organismu nebo obdržel první informace týkající se jeho nálezu. Pokud škodlivý organismus zjistila jiná osoba než příslušný úřední subjekt, datum zjištění škodlivého organismu touto osobou a datum, kdy uvedená osoba patřičně informovala příslušný úřední subjekt.

| 5.3 | Odběr vzorků pro laboratorní analýzu. Je-li to v daném případě použitelné, poskytnutí informace týkající se postupu odběru vzorků pro laboratorní analýzu, včetně data, metody a velikosti vzorku. Je možné připojit fotografie. |
| --- | --- |

5.3

Odběr vzorků pro laboratorní analýzu. Je-li to v daném případě použitelné, poskytnutí informace týkající se postupu odběru vzorků pro laboratorní analýzu, včetně data, metody a velikosti vzorku. Je možné připojit fotografie.

| 5.4 | Laboratoř. Je-li to v daném případě použitelné, poskytnutí názvu a adresy laboratoře (laboratoří) podílející(ch) se na identifikaci dotčeného škodlivého organismu. |
| --- | --- |

5.4

Laboratoř. Je-li to v daném případě použitelné, poskytnutí názvu a adresy laboratoře (laboratoří) podílející(ch) se na identifikaci dotčeného škodlivého organismu.

| 5.5 | Diagnostická metoda. Uvedení jedné z těchto možností: 1) podle přezkoumaného diagnostického protokolu; 2) jinak, s upřesněním příslušné metody. V případě možnosti 1) uvedení jasného odkazu na příslušný protokol a, je-li to na místě, uvedení jakékoli odchylky od tohoto protokolu. |
| --- | --- |

5.5

Diagnostická metoda. Uvedení jedné z těchto možností: 1) podle přezkoumaného diagnostického protokolu; 2) jinak, s upřesněním příslušné metody. V případě možnosti 1) uvedení jasného odkazu na příslušný protokol a, je-li to na místě, uvedení jakékoli odchylky od tohoto protokolu.

| 5.6 | Datum úředního potvrzení identity škodlivého organismu. |
| --- | --- |

5.6

Datum úředního potvrzení identity škodlivého organismu.

6.   Informace týkající se zamořeného území a závažnosti a zdroje ohniska v tomto území.

| 6.1 | Velikost a vymezení zamořeného území. Uvedení jedné nebo více z těchto možností: 1) zamořený povrch (m2, ha, km2); 2) počet napadených rostlin (kusy); 3) objem napadených rostlinných produktů (tuny, m3); 4) souřadnice GPS nebo jakékoli jiné přesné vymezení zamořeného území. Je možné předložit přibližné číselné údaje, ovšem s vysvětlením, proč nejsou k dispozici přesné údaje. |
| --- | --- |

6.1

Velikost a vymezení zamořeného území. Uvedení jedné nebo více z těchto možností: 1) zamořený povrch (m2, ha, km2); 2) počet napadených rostlin (kusy); 3) objem napadených rostlinných produktů (tuny, m3); 4) souřadnice GPS nebo jakékoli jiné přesné vymezení zamořeného území. Je možné předložit přibližné číselné údaje, ovšem s vysvětlením, proč nejsou k dispozici přesné údaje.

| 6.2 | Charakteristika zamořeného území a jeho okolí. Uvedení jedné nebo více z těchto možností:






  1) | Venkovní prostředí – území produkce






  1.1) | pole (orná půda, pastvina); |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Charakteristika zamořeného území a jeho okolí. Uvedení jedné nebo více z těchto možností:

1)

Venkovní prostředí – území produkce

1.1)

pole (orná půda, pastvina);

| 1.2) | sad/vinice; |
| --- | --- |

1.2)

sad/vinice;

| 1.3) | školka; |
| --- | --- |

1.3)

školka;

| 1.4) | les. |
| --- | --- |

1.4)

les.

| 2) | Venkovní prostředí – jiné






  2.1) | soukromá zahrada; |
| --- | --- | --- |

2)

Venkovní prostředí – jiné

2.1)

soukromá zahrada;

| 2.2) | veřejné prostranství; |
| --- | --- |

2.2)

veřejné prostranství;

| 2.3) | chráněné území; |
| --- | --- |

2.3)

chráněné území;

| 2.4) | volně rostoucí rostliny v územích jiných, než jsou chráněná území; |
| --- | --- |

2.4)

volně rostoucí rostliny v územích jiných, než jsou chráněná území;

| 2.5) | jiné, s upřesněním konkrétního případu. |
| --- | --- |

2.5)

jiné, s upřesněním konkrétního případu.

| 3) | Fyzicky uzavřená prostředí






  3.1) | skleník; |
| --- | --- | --- |

3)

Fyzicky uzavřená prostředí

3.1)

skleník;

| 3.2) | soukromé místo jiné než skleník; |
| --- | --- |

3.2)

soukromé místo jiné než skleník;

| 3.3) | veřejné místo jiné než skleník; |
| --- | --- |

3.3)

veřejné místo jiné než skleník;

| 3.4) | jiné, s upřesněním konkrétního případu. |
| --- | --- |

3.4)

jiné, s upřesněním konkrétního případu.

U každé možnosti se uvede, zda se dané zamoření týká jedné nebo více z těchto položek: rostliny k pěstování, jiné rostliny, rostlinné produkty.

| 6.3 | Hostitelské rostliny v zamořeném území a jeho okolí. Uvedení vědeckého jména hostitelských rostlin v daném území v souladu s bodem 6.4. Je možné uvést další informace týkající se rozšíření hostitelských rostlin v daném území s odkazem na pěstitelské postupy, specifické vlastnosti stanovišť nebo informace o náchylných rostlinných produktech produkovaných v daném území. |
| --- | --- |

6.3

Hostitelské rostliny v zamořeném území a jeho okolí. Uvedení vědeckého jména hostitelských rostlin v daném území v souladu s bodem 6.4. Je možné uvést další informace týkající se rozšíření hostitelských rostlin v daném území s odkazem na pěstitelské postupy, specifické vlastnosti stanovišť nebo informace o náchylných rostlinných produktech produkovaných v daném území.

| 6.4 | Napadená rostlina (napadené rostliny), rostlinný produkt (rostlinné produkty) a jiný předmět (jiné předměty). Uvedení vědeckého jména napadené hostitelské rostliny (napadených hostitelských rostlin).
  Pokud je to na místě, je možné uvedení odrůdy a v případě rostlinných produktů typu komodity. |
| --- | --- |

6.4

Napadená rostlina (napadené rostliny), rostlinný produkt (rostlinné produkty) a jiný předmět (jiné předměty). Uvedení vědeckého jména napadené hostitelské rostliny (napadených hostitelských rostlin).

Pokud je to na místě, je možné uvedení odrůdy a v případě rostlinných produktů typu komodity.

| 6.5 | Přenašeči v daném území. Pokud je to na místě, uvedení jedné z těchto možností:






  a) | vědecké jméno přenašeče alespoň na úrovni rodu, jak je uvedeno ve směrnici 2000/29/ES nebo v opatřeních přijatých podle čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice; nebo |
| --- | --- | --- |

6.5

Přenašeči v daném území. Pokud je to na místě, uvedení jedné z těchto možností:

a)

vědecké jméno přenašeče alespoň na úrovni rodu, jak je uvedeno ve směrnici 2000/29/ES nebo v opatřeních přijatých podle čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice; nebo

| b) | pokud písmeno a) není použitelné, vědecké jméno schválené mezinárodní organizací a název uvedené organizace; nebo |
| --- | --- |

b)

pokud písmeno a) není použitelné, vědecké jméno schválené mezinárodní organizací a název uvedené organizace; nebo

| c) | pokud není použitelné ani písmeno a), ani písmeno b), vědecké jméno z nejspolehlivějšího zdroje informací s odkazem na uvedený zdroj. |
| --- | --- |

c)

pokud není použitelné ani písmeno a), ani písmeno b), vědecké jméno z nejspolehlivějšího zdroje informací s odkazem na uvedený zdroj.

Je možné uvést další informace týkající se rozšíření přenašečů nebo vlastností rostlin, které mají význam pro přenašeče.

| 6.6 | Závažnost ohniska. Popis současného rozsahu zamoření, příznaků a způsobených škod a, pokud je to na místě, případně začlenění prognóz, jakmile jsou tyto informace dostupné. |
| --- | --- |

6.6

Závažnost ohniska. Popis současného rozsahu zamoření, příznaků a způsobených škod a, pokud je to na místě, případně začlenění prognóz, jakmile jsou tyto informace dostupné.

| 6.7 | Zdroj ohniska. Uvedení údaje o potvrzeném způsobu rozšíření škodlivého organismu do daného území nebo o domnělém způsobu rozšíření do té doby, než bude způsob rozšíření potvrzen, je-li tento údaj dostupný. Lze připojit informace týkající se potvrzeného nebo domnělého původu škodlivého organismu. |
| --- | --- |

6.7

Zdroj ohniska. Uvedení údaje o potvrzeném způsobu rozšíření škodlivého organismu do daného území nebo o domnělém způsobu rozšíření do té doby, než bude způsob rozšíření potvrzen, je-li tento údaj dostupný. Lze připojit informace týkající se potvrzeného nebo domnělého původu škodlivého organismu.

7.   Úřední rostlinolékařská opatření.

| 7.1 | Přijetí úředních fytosanitárních opatření. Uvedení jedné z těchto možností s vysvětlujícími poznámkami: 1) byla přijata úřední fytosanitární opatření v podobě chemického, biologického nebo fyzikálního ošetření; 2) byla přijata úřední fytosanitární opatření jiná než opatření v podobě chemického, biologického nebo fyzikálního ošetření; 3) budou přijata úřední fytosanitární opatření; 4) rozhoduje se o tom, zda budou přijata úřední fytosanitární opatření; 5) žádná úřední fytosanitární opatření. V případě zřízení vymezeného území se u možností 1), 2) a 3) uvede, zda byla tato opatření přijata v tomto území, nebo mimo něj. V případě možnosti 5) se uvede důvod, proč nebyla přijata žádná úřední fytosanitární opatření. |
| --- | --- |

7.1

Přijetí úředních fytosanitárních opatření. Uvedení jedné z těchto možností s vysvětlujícími poznámkami: 1) byla přijata úřední fytosanitární opatření v podobě chemického, biologického nebo fyzikálního ošetření; 2) byla přijata úřední fytosanitární opatření jiná než opatření v podobě chemického, biologického nebo fyzikálního ošetření; 3) budou přijata úřední fytosanitární opatření; 4) rozhoduje se o tom, zda budou přijata úřední fytosanitární opatření; 5) žádná úřední fytosanitární opatření. V případě zřízení vymezeného území se u možností 1), 2) a 3) uvede, zda byla tato opatření přijata v tomto území, nebo mimo něj. V případě možnosti 5) se uvede důvod, proč nebyla přijata žádná úřední fytosanitární opatření.

| 7.2 | Datum přijetí úředních fytosanitárních opatření. V případě dočasných opatření údaj o jejich očekávané době trvání. |
| --- | --- |

7.2

Datum přijetí úředních fytosanitárních opatření. V případě dočasných opatření údaj o jejich očekávané době trvání.

| 7.3 | Vymezení území, na které se vztahují úřední fytosanitární opatření. Uvedení metody použité k stanovení území, na něž se vztahují úřední fytosanitární opatření. Pokud byly provedeny průzkumy, výsledky těchto průzkumů. |
| --- | --- |

7.3

Vymezení území, na které se vztahují úřední fytosanitární opatření. Uvedení metody použité k stanovení území, na něž se vztahují úřední fytosanitární opatření. Pokud byly provedeny průzkumy, výsledky těchto průzkumů.

| 7.4 | Cíl úředních fytosanitární opatření. Uvedení jedné z těchto možností: 1) eradikace; 2) úřední kontrola/izolace, pokud není eradikace možná. |
| --- | --- |

7.4

Cíl úředních fytosanitární opatření. Uvedení jedné z těchto možností: 1) eradikace; 2) úřední kontrola/izolace, pokud není eradikace možná.

| 7.5 | Opatření, která mají vliv na pohyb zboží. Uvedení jedné z těchto možností: 1) opatření mají vliv na dovoz zboží do Unie nebo jeho přemísťování v Unii; 2) opatření nemají vliv na dovoz zboží do Unie nebo jeho přemísťování v Unii. V případě možnosti 1) popis opatření. |
| --- | --- |

7.5

Opatření, která mají vliv na pohyb zboží. Uvedení jedné z těchto možností: 1) opatření mají vliv na dovoz zboží do Unie nebo jeho přemísťování v Unii; 2) opatření nemají vliv na dovoz zboží do Unie nebo jeho přemísťování v Unii. V případě možnosti 1) popis opatření.

| 7.6 | Specifické průzkumy. Pokud jsou průzkumy prováděny jako součást úředních fytosanitárních opatření, informace o metodice, trvání a rozsahu. |
| --- | --- |

7.6

Specifické průzkumy. Pokud jsou průzkumy prováděny jako součást úředních fytosanitárních opatření, informace o metodice, trvání a rozsahu.

8.   Analýza rizika škodlivého organismu/zhodnocení rizika škodlivého organismu. Uvedení následujících možností: 1) analýza rizika škodlivého organismu se nevyžaduje (škodlivý organismus je uveden v příloze I nebo příloze II směrnice 2000/29/ES nebo je předmětem opatření přijatých podle čl. 16 odst. 3 uvedené směrnice); 2) analýza rizika škodlivého organismu nebo předběžná analýza rizika škodlivého organismu je ve fázi přípravy; 3) existuje předběžná analýza rizika škodlivého organismu; 4) existuje analýza rizika škodlivého organismu. V případě možností 3) a 4) popis hlavních zjištění a připojení příslušné analýzy rizika škodlivého organismu nebo uvedení zdroje, kde lze tuto analýzu nalézt.

9.   Odkazy na příslušné internetové stránky, jiné zdroje informací.

10.   Členské státy mohou požádat Komisi, aby poskytla informace týkající se jedné nebo více náležitostí v bodech 1.1, 1.3, 3.1, 4.1 až 4.4, 5.1 až 5.6, 6.1 až 6.7, 7.1 až 7.6 a 8 Evropské a středozemní organizaci ochrany rostlin.

---

| 17.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 360/65

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. prosince 2014,

kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu

(2014/918/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (1) | Dne 19. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (dále jen „dotčené země“) na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie
   (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (dále jen „dotčené země“) na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie
   (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. listopadu 2013 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem sedmi výrobců. Žadatel představoval více než 70 % celkové výroby polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. listopadu 2013 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem sedmi výrobců. Žadatel představoval více než 70 % celkové výroby polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.

| (3) | Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Čínské lidové republiky, vládu Indie a vládu Vietnamu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PSV pocházejících z jejich zemí působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Příslušné vlády byly přizvány k individuálním konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení řešení na základě vzájemné dohody. |
| --- | --- |

(3)

Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Čínské lidové republiky, vládu Indie a vládu Vietnamu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PSV pocházejících z jejich zemí působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Příslušné vlády byly přizvány k individuálním konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení řešení na základě vzájemné dohody.

Čínská lidová republika (Čína)

| (4) | Čínská vláda nepřijala nabídku konzultací a poukázala na nedorozumění týkající se dne podání podnětu. Čínská vláda však předložila stanoviska k tvrzením uvedeným v podnětu, pokud jde o napadnutelnost programů. |
| --- | --- |

(4)

Čínská vláda nepřijala nabídku konzultací a poukázala na nedorozumění týkající se dne podání podnětu. Čínská vláda však předložila stanoviska k tvrzením uvedeným v podnětu, pokud jde o napadnutelnost programů.

Indie

| (5) | Indická vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k stanoviskům, jež čínská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu. |
| --- | --- |

(5)

Indická vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k stanoviskům, jež čínská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.

Vietnam

| (6) | Vietnamská vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež vietnamská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu. |
| --- | --- |

(6)

Vietnamská vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež vietnamská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.

1.2.   ZÚČASTNĚNÉ STRANY

| (7) | Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou, indickou a vietnamskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, o zahájení šetření a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(7)

Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou, indickou a vietnamskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, o zahájení šetření a vyzvala je k účasti.

| (8) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(8)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

a)   Výběr vzorku

| (9) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s PSV v období od 1. října 2012 do 30. září 2013. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Konzultace byly vedeny i s orgány Číny, Indie a Vietnamu. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s PSV v období od 1. října 2012 do 30. září 2013. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Konzultace byly vedeny i s orgány Číny, Indie a Vietnamu.

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (10) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu prodeje a výroby PSV během období šetření, přičemž zohlednila jejich zeměpisné rozložení. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 54 % celkové výroby PSV v Unii. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu prodeje a výroby PSV během období šetření, přičemž zohlednila jejich zeměpisné rozložení. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 54 % celkové výroby PSV v Unii.

| (11) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(11)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

Výběr vzorku dovozců

| (12) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (13) | Osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny konzultace ohledně výběru vzorku. |
| --- | --- |

(13)

Osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny konzultace ohledně výběru vzorku.

| (14) | Jeden z dovozců zařazených do vzorku se ze vzorku stáhl a informoval Komisi, že vyplněný dotazník nepředloží. Následně se Komise zřekla výběru vzorku vzhledem k omezenému počtu zbývajících dovozců (nezařazených do vzorku), kteří byli všichni požádáni, aby předložili vyplněný dotazník. Dvě společnosti, které dovážejí a rovněž využívají dotčený výrobek, uvedly, že si nepřejí spolupracovat jako dovozci, nýbrž jako uživatelé. Ze zbývajících pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, vyplněný dotazník předložili čtyři. |
| --- | --- |

(14)

Jeden z dovozců zařazených do vzorku se ze vzorku stáhl a informoval Komisi, že vyplněný dotazník nepředloží. Následně se Komise zřekla výběru vzorku vzhledem k omezenému počtu zbývajících dovozců (nezařazených do vzorku), kteří byli všichni požádáni, aby předložili vyplněný dotazník. Dvě společnosti, které dovážejí a rovněž využívají dotčený výrobek, uvedly, že si nepřejí spolupracovat jako dovozci, nýbrž jako uživatelé. Ze zbývajících pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, vyplněný dotazník předložili čtyři.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (16) | Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 23 čínských vyvážejících výrobců/vyvážejících skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení navrhla Komise původně vzorek pěti spolupracujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie během období šetření. Později poskytli požadované informace další dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. Nicméně velikost těchto dvou čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nebyla taková, aby si vyžádala změnu vzorku, kdyby poskytli požadované informace ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(16)

Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 23 čínských vyvážejících výrobců/vyvážejících skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení navrhla Komise původně vzorek pěti spolupracujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie během období šetření. Později poskytli požadované informace další dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. Nicméně velikost těchto dvou čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nebyla taková, aby si vyžádala změnu vzorku, kdyby poskytli požadované informace ve stanovené lhůtě.

| (17) | Dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců požadovali, aby byl vzorek vybrán na základě surovin používaných při výrobě PSV. Proto tvrdili, že do vzorku by měl být zahrnut stejný počet výrobců PSV používajících přečištěnou kyselinu tereftalovou/ethylenglykol („PTA/MEG“) na jedné straně a výrobců PSV používajících PET vločky na straně druhé. Tvrdili také, že výrobní procesy se liší v závislosti na použité surovině a že výrobci používající různé suroviny nejsou konkurenty na stejném trhu. Kromě toho bylo uvedeno, že výrobci PSV, kteří nepoužívají PTA/MEG jako suroviny, nebudou mít výhodu z dodání PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou popsanou v podnětu. |
| --- | --- |

(17)

Dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců požadovali, aby byl vzorek vybrán na základě surovin používaných při výrobě PSV. Proto tvrdili, že do vzorku by měl být zahrnut stejný počet výrobců PSV používajících přečištěnou kyselinu tereftalovou/ethylenglykol („PTA/MEG“) na jedné straně a výrobců PSV používajících PET vločky na straně druhé. Tvrdili také, že výrobní procesy se liší v závislosti na použité surovině a že výrobci používající různé suroviny nejsou konkurenty na stejném trhu. Kromě toho bylo uvedeno, že výrobci PSV, kteří nepoužívají PTA/MEG jako suroviny, nebudou mít výhodu z dodání PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou popsanou v podnětu.

| (18) | Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu vývozu do Unie během období šetření v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Vzorek také zohlednil, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Kromě toho je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy. |
| --- | --- |

(18)

Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu vývozu do Unie během období šetření v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Vzorek také zohlednil, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Kromě toho je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy.

| (19) | Výběr vzorku pouze na základě typů výrobních procesů by mohl předjímat výsledek šetření předpokladem, že napadnutelné subvence budou zjištěny pouze u výrobců PSV používajících PTA/MEG jako suroviny, a nikoli u výrobců PSV používajících jako surovinu PET vločky. Kromě toho bylo zohledněno, že takové kritérium výběru by bylo svévolné, protože výsledný vzorek se stejným počtem podniků by nebyl reprezentativní, pokud jde o objem vývozu do Unie v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení, a proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(19)

Výběr vzorku pouze na základě typů výrobních procesů by mohl předjímat výsledek šetření předpokladem, že napadnutelné subvence budou zjištěny pouze u výrobců PSV používajících PTA/MEG jako suroviny, a nikoli u výrobců PSV používajících jako surovinu PET vločky. Kromě toho bylo zohledněno, že takové kritérium výběru by bylo svévolné, protože výsledný vzorek se stejným počtem podniků by nebyl reprezentativní, pokud jde o objem vývozu do Unie v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení, a proto byla žádost zamítnuta.

| (20) | Jeden z čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců tvrdil, že vzorek by měl být založen na hodnotě vývozu, a nikoli objemu vývozu, a požádal o zařazení do vzorku. Výběr vzorku podle hodnot vývozu by nevedl k reprezentativním a objektivním výsledkům, protože ceny mohou být zkresleny subvencováním. Komise vybrala pět největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců co do objemu, kteří představují 53 % celkového objemu vývozu do Unie spolupracujících čínských vývozců. To se považuje za největší reprezentativní objem vývozu, který je možno přiměřeně prošetřit během stanovené doby v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(20)

Jeden z čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců tvrdil, že vzorek by měl být založen na hodnotě vývozu, a nikoli objemu vývozu, a požádal o zařazení do vzorku. Výběr vzorku podle hodnot vývozu by nevedl k reprezentativním a objektivním výsledkům, protože ceny mohou být zkresleny subvencováním. Komise vybrala pět největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců co do objemu, kteří představují 53 % celkového objemu vývozu do Unie spolupracujících čínských vývozců. To se považuje za největší reprezentativní objem vývozu, který je možno přiměřeně prošetřit během stanovené doby v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (21) | Táž strana tvrdila, že se její surovina skládá výhradně z recyklovaného textilního odpadu a neměla výhodu z žádných subvencí, které mohou být spojeny s použitím PTA/MEG. Tato strana tvrdila, že by jí nemělo být přiřazeno subvenční rozpětí, které bylo vypočítáno na základě informací týkajících se společností, které PTA/MEG používají jako suroviny. Jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění, vzorek také zohledňuje, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Tato žádost byla tedy zamítnuta. |
| --- | --- |

(21)

Táž strana tvrdila, že se její surovina skládá výhradně z recyklovaného textilního odpadu a neměla výhodu z žádných subvencí, které mohou být spojeny s použitím PTA/MEG. Tato strana tvrdila, že by jí nemělo být přiřazeno subvenční rozpětí, které bylo vypočítáno na základě informací týkajících se společností, které PTA/MEG používají jako suroviny. Jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění, vzorek také zohledňuje, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Tato žádost byla tedy zamítnuta.

| (22) | Předběžný vzorek pěti vyvážejících výrobců, jak je popsán v 16. bodě odůvodnění, byl proto potvrzen jako konečný vzorek. |
| --- | --- |

(22)

Předběžný vzorek pěti vyvážejících výrobců, jak je popsán v 16. bodě odůvodnění, byl proto potvrzen jako konečný vzorek.

| (23) | Po poskytnutí informací žadatel zpochybnil metodiku výběru vzorku, kterou Komise použila. Vznesl pochybnosti o reprezentativnosti 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců uvedených výše v 16. bodě odůvodnění, pokud jde o celkové množství PSV vyvážených z Číny do Unie. Kromě toho se domníval, že vzorek tvořený pěti společnostmi není dostatečný vzhledem k údajnému počtu 150 výrobců PSV v Číně. Navíc tvrdil, že výběr vzorku nezohlednil zeměpisné rozložení čínských výrobců a podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy. Žadatel také tvrdil, že Komise nesdělila skutečný objem PSV vyráběných čínskými společnostmi zařazenými do vzorku, a zda je objem výroby reprezentativní ve vztahu k celkovému objemu PSV vyráběných v Číně. |
| --- | --- |

(23)

Po poskytnutí informací žadatel zpochybnil metodiku výběru vzorku, kterou Komise použila. Vznesl pochybnosti o reprezentativnosti 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců uvedených výše v 16. bodě odůvodnění, pokud jde o celkové množství PSV vyvážených z Číny do Unie. Kromě toho se domníval, že vzorek tvořený pěti společnostmi není dostatečný vzhledem k údajnému počtu 150 výrobců PSV v Číně. Navíc tvrdil, že výběr vzorku nezohlednil zeměpisné rozložení čínských výrobců a podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy. Žadatel také tvrdil, že Komise nesdělila skutečný objem PSV vyráběných čínskými společnostmi zařazenými do vzorku, a zda je objem výroby reprezentativní ve vztahu k celkovému objemu PSV vyráběných v Číně.

| (24) | Dovoz 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců představoval 83 % celkového objemu čínského dovozu, a úroveň spolupráce byla tudíž považována za vysokou. Jak je zmíněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří spolupracovali při šetření, s největším objemem vývozu do Unie během období šetření v souladu s článkem 27 základního nařízení. Na tomto základě byl vzorek považován za reprezentativní. Vybrané společnosti byly požádány, aby vyplnily celý dotazník. Každopádně vyvážející výrobci, kteří nebyli ochotni spolupracovat při šetření, nemohou být vybráni do vzorku, protože Komise usiluje o zjištění založená na informacích získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců prostřednictvím jejich odpovědí na dotazník, které jsou na místě ověřeny. |
| --- | --- |

(24)

Dovoz 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců představoval 83 % celkového objemu čínského dovozu, a úroveň spolupráce byla tudíž považována za vysokou. Jak je zmíněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří spolupracovali při šetření, s největším objemem vývozu do Unie během období šetření v souladu s článkem 27 základního nařízení. Na tomto základě byl vzorek považován za reprezentativní. Vybrané společnosti byly požádány, aby vyplnily celý dotazník. Každopádně vyvážející výrobci, kteří nebyli ochotni spolupracovat při šetření, nemohou být vybráni do vzorku, protože Komise usiluje o zjištění založená na informacích získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců prostřednictvím jejich odpovědí na dotazník, které jsou na místě ověřeny.

| (25) | Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců zohledňující jejich zeměpisné rozložení v Číně, žadatel své tvrzení neodůvodnil. Žadatel zejména nevysvětlil, proč by byl vzorek založený na kritériu zeměpisného rozložení v souladu s článkem 27 základního nařízení, který stanoví možnost, aby byl vzorek vybrán na základě největšího objemu vývozu. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců zohledňující jejich zeměpisné rozložení v Číně, žadatel své tvrzení neodůvodnil. Žadatel zejména nevysvětlil, proč by byl vzorek založený na kritériu zeměpisného rozložení v souladu s článkem 27 základního nařízení, který stanoví možnost, aby byl vzorek vybrán na základě největšího objemu vývozu.

| (26) | Co se týká tvrzení, že vzorek nezohlednil podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy, je třeba zdůraznit, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy, jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění. Kromě toho největší čínští vývozci používají PTA/MEG k výrobě PSV pro trh Unie. |
| --- | --- |

(26)

Co se týká tvrzení, že vzorek nezohlednil podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy, je třeba zdůraznit, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy, jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění. Kromě toho největší čínští vývozci používají PTA/MEG k výrobě PSV pro trh Unie.

| (27) | Kromě toho třebaže se žadatel zmiňuje o výrobě, nikoli vývozu do Unie, je třeba poznamenat, že Komise nemusí stanovit objem PSV vyrobených čínskými vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku, protože účelem tohoto řízení je posoudit subvencování vzhledem k objemu PSV vyrobených v Číně a vyvezených do Unie. |
| --- | --- |

(27)

Kromě toho třebaže se žadatel zmiňuje o výrobě, nikoli vývozu do Unie, je třeba poznamenat, že Komise nemusí stanovit objem PSV vyrobených čínskými vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku, protože účelem tohoto řízení je posoudit subvencování vzhledem k objemu PSV vyrobených v Číně a vyvezených do Unie.

| (28) | Proto veškerá tvrzení žadatele ohledně metodiky výběru vzorku byla odmítnuta. |
| --- | --- |

(28)

Proto veškerá tvrzení žadatele ohledně metodiky výběru vzorku byla odmítnuta.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii

| (29) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(29)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (30) | Osm vyvážejících výrobců v Indii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. Nebylo předloženo žádné stanovisko. |
| --- | --- |

(30)

Osm vyvážejících výrobců v Indii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. Nebylo předloženo žádné stanovisko.

| (31) | Po poskytnutí informací žadatel poukázal na existenci 17 výrobců PSV v Indii a vznesl otázku, zda je vzorek čtyř vyvážejících výrobců reprezentativní. Komise potvrzuje, že vzorek čtyř indických vyvážejících výrobců byl považován za reprezentativní, protože pokrývá přibližně 90 % celkového objemu indického vývozu do Unie během období šetření. |
| --- | --- |

(31)

Po poskytnutí informací žadatel poukázal na existenci 17 výrobců PSV v Indii a vznesl otázku, zda je vzorek čtyř vyvážejících výrobců reprezentativní. Komise potvrzuje, že vzorek čtyř indických vyvážejících výrobců byl považován za reprezentativní, protože pokrývá přibližně 90 % celkového objemu indického vývozu do Unie během období šetření.

Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Vietnamu

| (32) | Komise požádala všechny známé vyvážející výrobce ve Vietnamu, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Vietnamu při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(32)

Komise požádala všechny známé vyvážející výrobce ve Vietnamu, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Vietnamu při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (33) | Pět vyvážejících výrobců ve Vietnamu poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku, ale jedna z těchto společností nevykázala žádný prodej na vývoz do Unie během období šetření. Proto se Komise rozhodla tuto společnost neprošetřovat. S ohledem na malý počet zbývajících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(33)

Pět vyvážejících výrobců ve Vietnamu poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku, ale jedna z těchto společností nevykázala žádný prodej na vývoz do Unie během období šetření. Proto se Komise rozhodla tuto společnost neprošetřovat. S ohledem na malý počet zbývajících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

| (34) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že v případě Vietnamu byly obdrženy odpovědi na dotazník od tří ze čtyř vyvážejících výrobců a že Komise měla usilovat o dosažení stejného pokrytí rovněž pro čínský a indický vývoz. Komise zdůrazňuje, že situace výrobního odvětví ve Vietnamu byla značně odlišná vzhledem k velmi omezenému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců (tj. třem) na rozdíl od významného počtu vyvážejících výrobců v Číně a Indii. Proto byl výběr vzorku zapotřebí pouze v těchto dvou posledně jmenovaných zemích. Komise rovněž upřesňuje, že tři spolupracující vietnamští vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo, představují více než 99 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Vietnamu do Unie. |
| --- | --- |

(34)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že v případě Vietnamu byly obdrženy odpovědi na dotazník od tří ze čtyř vyvážejících výrobců a že Komise měla usilovat o dosažení stejného pokrytí rovněž pro čínský a indický vývoz. Komise zdůrazňuje, že situace výrobního odvětví ve Vietnamu byla značně odlišná vzhledem k velmi omezenému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců (tj. třem) na rozdíl od významného počtu vyvážejících výrobců v Číně a Indii. Proto byl výběr vzorku zapotřebí pouze v těchto dvou posledně jmenovaných zemích. Komise rovněž upřesňuje, že tři spolupracující vietnamští vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo, představují více než 99 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Vietnamu do Unie.

b)   Individuální zjišťování

| (35) | O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádali tři vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k počtu žádostí o individuální zjišťování a velikosti vzorku vyvážejících výrobců z Číny by posuzování těchto žádostí znamenalo příliš velké zatížení. Uvedené žádosti byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(35)

O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádali tři vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k počtu žádostí o individuální zjišťování a velikosti vzorku vyvážejících výrobců z Číny by posuzování těchto žádostí znamenalo příliš velké zatížení. Uvedené žádosti byly proto zamítnuty.

| (36) | O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádal jeden vyvážející výrobce v Indii. Přezkoumání této žádosti bylo přijato. Zejména bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování by v tomto konkrétním případě neznamenalo příliš velké zatížení a nebránilo by včasnému ukončení šetření. |
| --- | --- |

(36)

O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádal jeden vyvážející výrobce v Indii. Přezkoumání této žádosti bylo přijato. Zejména bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování by v tomto konkrétním případě neznamenalo příliš velké zatížení a nebránilo by včasnému ukončení šetření.

c)   Odpovědi na dotazník

| (37) | Komise rozeslala dotazníky zástupcům Číny (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG), zástupcům Indie (včetně zvláštních dotazníků pro banky) a zástupcům Vietnamu (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG). Komise dále zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, pěti vyvážejících výrobcům (čtyřem zařazeným do vzorku a jednomu nezařazenému do vzorku) v Indii, čtyřem vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu, čtyřem výrobcům v Unii, pěti dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a 105 uživatelům. |
| --- | --- |

(37)

Komise rozeslala dotazníky zástupcům Číny (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG), zástupcům Indie (včetně zvláštních dotazníků pro banky) a zástupcům Vietnamu (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG). Komise dále zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, pěti vyvážejících výrobcům (čtyřem zařazeným do vzorku a jednomu nezařazenému do vzorku) v Indii, čtyřem vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu, čtyřem výrobcům v Unii, pěti dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a 105 uživatelům.

| (38) | Pokud jde o Čínu, obdrženy byly odpovědi na dotazník od čínské vlády (ministerstva obchodu) a pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Číně, kteří byli zařazeni do vzorku. Pokud jde o Indii, obdrženy byly odpovědi na dotazník od indické vlády (ministerstva obchodu a průmyslu), čtyř vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli zařazeni do vzorku, a indického vyvážejícího výrobce, který požádal o individuální zjišťování. Pokud jde o Vietnam, byly obdrženy odpovědi od vietnamské vlády (vietnamského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva průmyslu a obchodu a různých bank). Jeden vyvážející výrobce, který představoval velmi malý objem vývozu do Unie, ukončil svoji spolupráci a na dotazník neodpověděl. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od zbývajících tří vyvážejících výrobců (dva z nich patří do stejné skupiny) ve Vietnamu. Kromě toho odpovědi na dotazník předložili čtyři výrobci v Unii, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a dvanáct uživatelů. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o Čínu, obdrženy byly odpovědi na dotazník od čínské vlády (ministerstva obchodu) a pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Číně, kteří byli zařazeni do vzorku. Pokud jde o Indii, obdrženy byly odpovědi na dotazník od indické vlády (ministerstva obchodu a průmyslu), čtyř vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli zařazeni do vzorku, a indického vyvážejícího výrobce, který požádal o individuální zjišťování. Pokud jde o Vietnam, byly obdrženy odpovědi od vietnamské vlády (vietnamského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva průmyslu a obchodu a různých bank). Jeden vyvážející výrobce, který představoval velmi malý objem vývozu do Unie, ukončil svoji spolupráci a na dotazník neodpověděl. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od zbývajících tří vyvážejících výrobců (dva z nich patří do stejné skupiny) ve Vietnamu. Kromě toho odpovědi na dotazník předložili čtyři výrobci v Unii, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a dvanáct uživatelů.

| (39) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že patrně existuje neúměrnost mezi počtem dotazníků rozeslaných výrobcům v Unii zařazeným do vzorku na jedné straně a vývozcům a uživatelům na straně druhé. V první řadě počet dotazníků zaslaných jedné skupině hospodářských subjektů (výrobcům v Unii, vyvážejícím výrobcům, dovozcům nebo uživatelům) neukazuje, jakou váhu Komise přisuzuje jejich situaci. Jediným účelem je získat informace na správné úrovni a ve správném množství tak, aby byla analýza subvence, újmy a zájmu Unie co nejlepší. |
| --- | --- |

(39)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že patrně existuje neúměrnost mezi počtem dotazníků rozeslaných výrobcům v Unii zařazeným do vzorku na jedné straně a vývozcům a uživatelům na straně druhé. V první řadě počet dotazníků zaslaných jedné skupině hospodářských subjektů (výrobcům v Unii, vyvážejícím výrobcům, dovozcům nebo uživatelům) neukazuje, jakou váhu Komise přisuzuje jejich situaci. Jediným účelem je získat informace na správné úrovni a ve správném množství tak, aby byla analýza subvence, újmy a zájmu Unie co nejlepší.

| (40) | V tomto případě byly dotazníky zaslány čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, pěti indickým vyvážejícím výrobcům, čtyřem vietnamským vyvážejícím výrobcům, pěti dovozcům, všem známým uživatelům a těm uživatelům, kteří se přihlásili. Článek 27 základního nařízení skutečně nestanoví výběr vzorku uživatelů. Kromě toho dosavadní zkušenosti získané při šetřeních týkajících se ochrany obchodu ukazují, že ačkoli v některých případech může být na základě dostupných informací kontaktován velký počet uživatelů, obvykle jen jejich omezený počet je ochoten poskytnout odpovědi na dotazník. Proto Komise i v tomto případě aktivně usilovala o spolupráci maximálního počtu uživatelů. |
| --- | --- |

(40)

V tomto případě byly dotazníky zaslány čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, pěti indickým vyvážejícím výrobcům, čtyřem vietnamským vyvážejícím výrobcům, pěti dovozcům, všem známým uživatelům a těm uživatelům, kteří se přihlásili. Článek 27 základního nařízení skutečně nestanoví výběr vzorku uživatelů. Kromě toho dosavadní zkušenosti získané při šetřeních týkajících se ochrany obchodu ukazují, že ačkoli v některých případech může být na základě dostupných informací kontaktován velký počet uživatelů, obvykle jen jejich omezený počet je ochoten poskytnout odpovědi na dotazník. Proto Komise i v tomto případě aktivně usilovala o spolupráci maximálního počtu uživatelů.

d)   Inspekce na místě

| (41) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny u těchto státních orgánů, finančních institucí a společností: | čínská vláda






  — | čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny u těchto státních orgánů, finančních institucí a společností:

čínská vláda

—

čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína

| | indická vláda






  — | ministerstvo obchodu a průmyslu, Dillí |
| --- | --- | --- |

indická vláda

—

ministerstvo obchodu a průmyslu, Dillí

| | vietnamská vláda






  — | vietnamský úřad pro hospodářskou soutěž, ministerstvo průmyslu a obchodu, Hanoj |
| --- | --- | --- |

vietnamská vláda

—

vietnamský úřad pro hospodářskou soutěž, ministerstvo průmyslu a obchodu, Hanoj

| — | ministerstvo financí, Hanoj (včetně inspekcí na místě v několika bankách) |
| --- | --- |

—

ministerstvo financí, Hanoj (včetně inspekcí na místě v několika bankách)

| — | celní orgány v Thai Binh, město Thai Binh, provincie Thai Binh |
| --- | --- |

—

celní orgány v Thai Binh, město Thai Binh, provincie Thai Binh

| | výrobci v Unii






  — | Trevira GmbH, Bobingen, Německo |
| --- | --- | --- |

výrobci v Unii

—

Trevira GmbH, Bobingen, Německo

| — | Wellman International Ltd., Kells, Irsko |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Irsko

| — | Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko |
| --- | --- |

—

Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko

| — | Silon spol. s r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika |
| --- | --- |

—

Silon spol. s r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika

| | dovozci






  — | Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené království |
| --- | --- | --- |

dovozci

—

Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené království

| | uživatelé






  — | Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Německo |
| --- | --- | --- |

uživatelé

—

Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Německo

| | vyvážející výrobci v Číně






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Šanghaj |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v Číně

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Šanghaj

| — | Jiangsu Huaxicun Co, vesnice Chua-si, Ťiang-jin |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huaxicun Co, vesnice Chua-si, Ťiang-jin

| — | Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Su-čou |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Su-čou

| — | Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Sia-men |
| --- | --- |

—

Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Sia-men

| — | Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fu-jang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fu-jang

| | vyvážející výrobci v Indii






  — | Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v Indii

—

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj

| — | Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur |
| --- | --- |

—

Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur

| — | Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur

| — | Reliance Industries Limited, Bombaj |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited, Bombaj

| — | Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj |
| --- | --- |

—

Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj

| | vyvážející výrobci ve Vietnamu






  — | Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., město Halong |
| --- | --- | --- |

vyvážející výrobci ve Vietnamu

—

Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., město Halong

| — | Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, město Thai Thuy, provincie Thai Binh a Hop Than Co. Ltd., město Thai Binh, provincie Thai Binh (společně označovaní jako „skupina Thai Binh“). |
| --- | --- |

—

Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, město Thai Thuy, provincie Thai Binh a Hop Than Co. Ltd., město Thai Binh, provincie Thai Binh (společně označovaní jako „skupina Thai Binh“).

| (42) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že většina čínských výrobců je regionálně koncentrována v provinciích Ťiang-su a Če-ťiang na jihovýchodním pobřeží a ani v jedné z těchto dvou provincií se neuskutečnila inspekce na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co se nacházejí v provincii Ťiang-su, zatímco Zhejiang Anshun Pettechs Fibre se nachází v provincii Če-ťiang. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(42)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že většina čínských výrobců je regionálně koncentrována v provinciích Ťiang-su a Če-ťiang na jihovýchodním pobřeží a ani v jedné z těchto dvou provincií se neuskutečnila inspekce na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co se nacházejí v provincii Ťiang-su, zatímco Zhejiang Anshun Pettechs Fibre se nachází v provincii Če-ťiang. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (43) | Žadatel dále tvrdil, že dva velcí čínští výrobci z hlediska výrobní kapacity nebyli zahrnuti do vzorku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že – jak je vysvětleno v 16. a 18. bodě odůvodnění – Komise vybrala vzorek na základě objemu vývozu do Unie a vybrala pět největších vývozců/skupin výrobců vyvážejících do Unie v souladu s článkem 27 základního nařízení. Samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV v Číně jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku. |
| --- | --- |

(43)

Žadatel dále tvrdil, že dva velcí čínští výrobci z hlediska výrobní kapacity nebyli zahrnuti do vzorku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že – jak je vysvětleno v 16. a 18. bodě odůvodnění – Komise vybrala vzorek na základě objemu vývozu do Unie a vybrala pět největších vývozců/skupin výrobců vyvážejících do Unie v souladu s článkem 27 základního nařízení. Samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV v Číně jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku.

| (44) | Žadatel uvedl podobné tvrzení ohledně Vietnamu s tím, že dva významní vietnamští výrobci PSV nebyli do rozsahu šetření zahrnuti. Jak Komise vysvětlila v 32. až 34. bodě odůvodnění, šetření zahrnovalo všechny vietnamské výrobce PSV vyvážející do Unie a obdrženy byly odpovědi od tří vyvážejících výrobců, kteří představují téměř celý vývoz PSV do Unie. Skutečnost, že mohou existovat další významní výrobci PSV ve Vietnamu, kteří dotčený výrobek nevyvážejí do Unie, nemá význam pro reprezentativnost spolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(44)

Žadatel uvedl podobné tvrzení ohledně Vietnamu s tím, že dva významní vietnamští výrobci PSV nebyli do rozsahu šetření zahrnuti. Jak Komise vysvětlila v 32. až 34. bodě odůvodnění, šetření zahrnovalo všechny vietnamské výrobce PSV vyvážející do Unie a obdrženy byly odpovědi od tří vyvážejících výrobců, kteří představují téměř celý vývoz PSV do Unie. Skutečnost, že mohou existovat další významní výrobci PSV ve Vietnamu, kteří dotčený výrobek nevyvážejí do Unie, nemá význam pro reprezentativnost spolupracujících vyvážejících výrobců.

1.3.   OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ

| (45) | Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(45)

Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (46) | Po poskytnutí informací předložil žadatel připomínky k délce období šetření, které považoval za krátké a které podle něj „nepříznivě ovlivnilo“ zjištění Komise. Žadatel uvedl, že doba dvanácti měsíců nezohlednila skutečnost, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, údajně trvala několik let. Žadatel byl rovněž toho názoru, že subvence uvedené ve stížnosti nemohly být dostatečně analyzovány použitím období šetření v délce dvanácti měsíců. |
| --- | --- |

(46)

Po poskytnutí informací předložil žadatel připomínky k délce období šetření, které považoval za krátké a které podle něj „nepříznivě ovlivnilo“ zjištění Komise. Žadatel uvedl, že doba dvanácti měsíců nezohlednila skutečnost, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, údajně trvala několik let. Žadatel byl rovněž toho názoru, že subvence uvedené ve stížnosti nemohly být dostatečně analyzovány použitím období šetření v délce dvanácti měsíců.

| (47) | Co se týče analýzy újmy, je třeba zdůraznit, že Komise posoudila roky 2010, 2011, 2012 a období šetření, a nikoli, jak stěžovatel uvádí, pouze dvanáct měsíců období šetření. Pokud jde o stanovení existence subvence, Komise rozhodla, že v rámci svého prostoru pro uvážení a v souladu s články 5 a 11 základního nařízení zvolila období šetření v délce dvanácti měsíců. Do poskytnutí informací se ani žadatel, ani žádná jiná zúčastněná strana nevyjádřili k délce období šetření, které bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících. Komise se domnívá, že období šetření v délce dvanácti měsíců je vhodné k zajištění reprezentativních výsledků pro účely šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(47)

Co se týče analýzy újmy, je třeba zdůraznit, že Komise posoudila roky 2010, 2011, 2012 a období šetření, a nikoli, jak stěžovatel uvádí, pouze dvanáct měsíců období šetření. Pokud jde o stanovení existence subvence, Komise rozhodla, že v rámci svého prostoru pro uvážení a v souladu s články 5 a 11 základního nařízení zvolila období šetření v délce dvanácti měsíců. Do poskytnutí informací se ani žadatel, ani žádná jiná zúčastněná strana nevyjádřili k délce období šetření, které bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících. Komise se domnívá, že období šetření v délce dvanácti měsíců je vhodné k zajištění reprezentativních výsledků pro účely šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

1.4.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (48) | Dne 2. října 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zastavit řízení a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Vyjádření poskytli sdružení uživatelů, žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a jeho přidružené podniky, čtyři indičtí vyvážející výrobci, čínská vláda a vietnamská vláda. Poskytnutá vyjádření Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila. |
| --- | --- |

(48)

Dne 2. října 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zastavit řízení a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Vyjádření poskytli sdružení uživatelů, žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a jeho přidružené podniky, čtyři indičtí vyvážející výrobci, čínská vláda a vietnamská vláda. Poskytnutá vyjádření Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila.

| (49) | Vyjádření poskytnutá sdruženími uživatelů se zabývala otázkou zájmu Unie, která nebyla posuzována, protože neexistují důvody pro uložení opatření. |
| --- | --- |

(49)

Vyjádření poskytnutá sdruženími uživatelů se zabývala otázkou zájmu Unie, která nebyla posuzována, protože neexistují důvody pro uložení opatření.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (50) | Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu, v současné době kódu KN 5503 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(50)

Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu, v současné době kódu KN 5503 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (51) | Dotčený výrobek lze obvykle vyrábět buď s použitím PTA (přečištěné kyseliny tereftalové) a MEG (ethylenglykolu), nebo s použitím vloček z recyklovaných PET lahví k výrobě recyklovaných PSV. Výrobek se používá v široké řadě aplikací, například v oblečení, oděvech a bytovém vybavení, v automobilovém průmyslu, v odvětví hygienických a zdravotnických prostředků a také ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(51)

Dotčený výrobek lze obvykle vyrábět buď s použitím PTA (přečištěné kyseliny tereftalové) a MEG (ethylenglykolu), nebo s použitím vloček z recyklovaných PET lahví k výrobě recyklovaných PSV. Výrobek se používá v široké řadě aplikací, například v oblečení, oděvech a bytovém vybavení, v automobilovém průmyslu, v odvětví hygienických a zdravotnických prostředků a také ve stavebnictví.

2.2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (52) | Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(52)

Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (53) | Komise rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Komise rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

2.3.   TVRZENÍ TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE VÝROBKU

2.3.1.   PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví

| (54) | Dva státní orgány a jedno sdružení zastupující vyvážející výrobce jedné z dotčených zemí tvrdily, že PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví by měla být považována za dva odlišné výrobky. Toto tvrzení bylo založeno na rozdílu v hlavních surovinách, protože u některých typů PSV se používají PTA/MEG, zatímco u některých jiných typů se místo toho používají vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. V souvislosti s tím byly zmíněny náklady a prodejní ceny jako důležité rozdíly. Uvádělo se rovněž, že existují podstatné rozdíly v jakosti mezi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV vyrobenými z recyklovaných PET lahví, které mají dopad na použití a uplatnění. |
| --- | --- |

(54)

Dva státní orgány a jedno sdružení zastupující vyvážející výrobce jedné z dotčených zemí tvrdily, že PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví by měla být považována za dva odlišné výrobky. Toto tvrzení bylo založeno na rozdílu v hlavních surovinách, protože u některých typů PSV se používají PTA/MEG, zatímco u některých jiných typů se místo toho používají vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. V souvislosti s tím byly zmíněny náklady a prodejní ceny jako důležité rozdíly. Uvádělo se rovněž, že existují podstatné rozdíly v jakosti mezi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV vyrobenými z recyklovaných PET lahví, které mají dopad na použití a uplatnění.

| (55) | PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví skutečně představují dva různé typy PSV spadající pod definici PSV. Nicméně tyto dva typy mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(55)

PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví skutečně představují dva různé typy PSV spadající pod definici PSV. Nicméně tyto dva typy mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (56) | Jeden vyvážející výrobce ve svém podání znovu uvedl, že použití recyklovaných PET lahví ve srovnání s použitím vloček vyrobených z recyklovaných PET lahví znamená odlišný výrobní proces a odlišnou surovinu. Táž strana také dodala, že náklady a prodejní ceny, jakož i jakost jsou u PSV vyrobených z recyklovaných PET lahví výrazně nižší než u „běžných PSV“. Komise zastává názor, že surovina, ať už jsou to recyklované PET lahve nebo vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví, je v zásadě stejná. Další kroky nezbytné při použití PET lahví ve srovnání s PET vločkami jsou třídění a mytí lahví, po nichž následuje drcení lahví do podoby vloček. Všechny následné fáze výrobního procesu jsou stejné. Kromě toho má konečný výrobek stejné vlastnosti za předpokladu, že mohou existovat různé třídy jakosti, jak bylo rovněž stanoveno v kontrolním čísle výrobku. Cenový rozdíl (pokud existuje) v důsledku různých tříd jakosti je proto rovněž zohledněn kontrolním číslem výrobku. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(56)

Jeden vyvážející výrobce ve svém podání znovu uvedl, že použití recyklovaných PET lahví ve srovnání s použitím vloček vyrobených z recyklovaných PET lahví znamená odlišný výrobní proces a odlišnou surovinu. Táž strana také dodala, že náklady a prodejní ceny, jakož i jakost jsou u PSV vyrobených z recyklovaných PET lahví výrazně nižší než u „běžných PSV“. Komise zastává názor, že surovina, ať už jsou to recyklované PET lahve nebo vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví, je v zásadě stejná. Další kroky nezbytné při použití PET lahví ve srovnání s PET vločkami jsou třídění a mytí lahví, po nichž následuje drcení lahví do podoby vloček. Všechny následné fáze výrobního procesu jsou stejné. Kromě toho má konečný výrobek stejné vlastnosti za předpokladu, že mohou existovat různé třídy jakosti, jak bylo rovněž stanoveno v kontrolním čísle výrobku. Cenový rozdíl (pokud existuje) v důsledku různých tříd jakosti je proto rovněž zohledněn kontrolním číslem výrobku. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

2.3.2.   Komoditní PSV a speciální PSV

| (57) | Jeden státní orgán a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že ke komoditním PSV a speciálním PSV se má přistupovat jako k odlišným výrobkům vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech, prodejních cenách a použití. Bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje na speciální PSV jako na hlavní typ PSV, zatímco dotčené země dodávají hlavně komoditní PSV. |
| --- | --- |

(57)

Jeden státní orgán a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že ke komoditním PSV a speciálním PSV se má přistupovat jako k odlišným výrobkům vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech, prodejních cenách a použití. Bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje na speciální PSV jako na hlavní typ PSV, zatímco dotčené země dodávají hlavně komoditní PSV.

| (58) | Státní orgán a čtyři vyvážející výrobci, kteří předložili tvrzení popsané v 57. bodě odůvodnění, neposkytli definici speciálních PSV. |
| --- | --- |

(58)

Státní orgán a čtyři vyvážející výrobci, kteří předložili tvrzení popsané v 57. bodě odůvodnění, neposkytli definici speciálních PSV.

| (59) | Speciální PSV podle definice výrobců v Unii zařazených do vzorku, sahají od PSV vyrobených z kombinace polyesteru a polyetylenu pro použití v hygienických výrobcích, barevných (barvených) PSV, PSV se specifickou pevností, PSV zpomalujících hoření, PSV pro technické použití (jako jsou geotextilie a netkané textilie používané ve stavebnictví), PSV definovaných, vyvinutých a upravených spolu se zákazníkem pro specifické aplikace používané v automobilovém průmyslu (obzvláště viditelné obložení automobilů musí být barevně konzistentní). |
| --- | --- |

(59)

Speciální PSV podle definice výrobců v Unii zařazených do vzorku, sahají od PSV vyrobených z kombinace polyesteru a polyetylenu pro použití v hygienických výrobcích, barevných (barvených) PSV, PSV se specifickou pevností, PSV zpomalujících hoření, PSV pro technické použití (jako jsou geotextilie a netkané textilie používané ve stavebnictví), PSV definovaných, vyvinutých a upravených spolu se zákazníkem pro specifické aplikace používané v automobilovém průmyslu (obzvláště viditelné obložení automobilů musí být barevně konzistentní).

| (60) | Standardní PSV podle výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnují PSV, která mají širší škálu pružnosti, pokud jde o jejich specifikace. |
| --- | --- |

(60)

Standardní PSV podle výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnují PSV, která mají širší škálu pružnosti, pokud jde o jejich specifikace.

| (61) | Podle navržené definice typu speciálních PSV a typu komoditních PSV mají oba typy stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že existuje několik typů, tříd nebo jakostí nevylučuje, že mohou být považovány za jediný výrobek. Možná užití u komoditních PSV se jeví jako širší než u typu speciálních PSV, avšak tyto rozdíly nepostačovaly k tomu, aby byly kvalifikovány jako dva samostatné výrobky. Ačkoli typy PSV mají různé vlastnosti odpovídající jejich konkrétnímu účelu, jejich základní fyzikální vlastnosti, uplatnění a použití jsou stejné. |
| --- | --- |

(61)

Podle navržené definice typu speciálních PSV a typu komoditních PSV mají oba typy stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že existuje několik typů, tříd nebo jakostí nevylučuje, že mohou být považovány za jediný výrobek. Možná užití u komoditních PSV se jeví jako širší než u typu speciálních PSV, avšak tyto rozdíly nepostačovaly k tomu, aby byly kvalifikovány jako dva samostatné výrobky. Ačkoli typy PSV mají různé vlastnosti odpovídající jejich konkrétnímu účelu, jejich základní fyzikální vlastnosti, uplatnění a použití jsou stejné.

| (62) | Kromě toho je nutné vyjasnit, že během období šetření nebyly typy speciálních PSV hlavním typem PSV vyráběných výrobci v Unii. V průměru představovaly kolem 40 % všech typů PSV vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku podle jejich definice komoditních PSV a speciálních PSV. |
| --- | --- |

(62)

Kromě toho je nutné vyjasnit, že během období šetření nebyly typy speciálních PSV hlavním typem PSV vyráběných výrobci v Unii. V průměru představovaly kolem 40 % všech typů PSV vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku podle jejich definice komoditních PSV a speciálních PSV.

| (63) | Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce znovu předložil vyjádření, že speciální typ PSV a komoditní typ PSV nejsou „obdobné výrobky“, a tudíž nemohou být přezkoumány společně. Táž strana poukázala na to, že typ speciálních PSV a typ komoditních PSV se liší v konečném užití, výrobních nákladech a prodejní ceně. Proto považoval za selhání Komise, že nepřezkoumala rozdíly v nákladech a prodejních cenách typu speciálních PSV a typu komoditních PSV. Uvedl, že není jasné, jak byly stanoveny výrobní náklady a prodejní ceny výrobku, který je předmětem šetření, a požádal Komisi, aby prozkoumala analýzu cenového podbízení po oddělení údajů pro komoditní PSV a speciální PSV. |
| --- | --- |

(63)

Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce znovu předložil vyjádření, že speciální typ PSV a komoditní typ PSV nejsou „obdobné výrobky“, a tudíž nemohou být přezkoumány společně. Táž strana poukázala na to, že typ speciálních PSV a typ komoditních PSV se liší v konečném užití, výrobních nákladech a prodejní ceně. Proto považoval za selhání Komise, že nepřezkoumala rozdíly v nákladech a prodejních cenách typu speciálních PSV a typu komoditních PSV. Uvedl, že není jasné, jak byly stanoveny výrobní náklady a prodejní ceny výrobku, který je předmětem šetření, a požádal Komisi, aby prozkoumala analýzu cenového podbízení po oddělení údajů pro komoditní PSV a speciální PSV.

| (64) | Komise potvrzuje, že se PSV prodávají v různých typech pro použití při spřádání nebo v netkaných výrobcích. Například PSV mohou mít mono- nebo bikomponentní složení a také odlišné specifikace, jako jsou decitex, pevnost, lesk, třídy jakosti atd. Tyto zvláštnosti byly zohledněny kontrolním číslem výrobku, k němuž Komise neobdržela připomínky. Uznává se, že komoditní a speciální PSV nejsou vzájemně zaměnitelná ve všech možných aplikacích, ale existuje částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití mezi různými typy výrobku. Jak je popsáno v 61. bodě odůvodnění a stanoveno v předešlých řízeních týkajících se stejného výrobku, fyzikální a chemické vlastnosti, jakož i konečné užití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Všechny typy jsou vyrobeny ze stejných surovin (PTA/MEG nebo recyklované PET), jež představují více než 60 % výrobních nákladů. Do nich je možno přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo jistých specifických vlastností vlákna. Kontrolní číslo výrobku zahrnuje údaje o původu surovin a další prvky, které mají dopad na výrobní náklady a prodejní ceny. Nicméně neexistují podstatné rozdíly ve výrobním procesu komoditních a speciálních PSV. Je to patrné v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž žádný nevyráběl výhradně buď komoditní PSV, nebo speciální PSV. Kromě toho zřejmě neexistuje konzistentní a a společně stanovená definice speciálních PSV. Například, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, PSV používaná v odvětví hygienických prostředků jsou považována některými výrobci v Unii za speciální typ. Různí uživatelé a jedno sdružení uživatelů naopak uvedli, že PSV, která se mají používat v odvětví hygienických prostředků například pro vlhčené ubrousky, jsou komoditním typem, ačkoli by ze zdravotních a bezpečnostních důvodů pokud možno neměly být z recyklovaných surovin. Kromě toho někteří výrobci v Unii považují typy PSV, které plní určité specifické požadavky zákazníků (například na konkrétní barvu) za speciální PSV, ačkoli tyto typy mohou procházet úplně stejným výrobním procesem a mít stejné výrobní náklady jako kterýkoli jiný (komoditní) typ. Komise proto nemohla vycházet ze samozvané kategorizace typu komoditních a speciálních PSV, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(64)

Komise potvrzuje, že se PSV prodávají v různých typech pro použití při spřádání nebo v netkaných výrobcích. Například PSV mohou mít mono- nebo bikomponentní složení a také odlišné specifikace, jako jsou decitex, pevnost, lesk, třídy jakosti atd. Tyto zvláštnosti byly zohledněny kontrolním číslem výrobku, k němuž Komise neobdržela připomínky. Uznává se, že komoditní a speciální PSV nejsou vzájemně zaměnitelná ve všech možných aplikacích, ale existuje částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití mezi různými typy výrobku. Jak je popsáno v 61. bodě odůvodnění a stanoveno v předešlých řízeních týkajících se stejného výrobku, fyzikální a chemické vlastnosti, jakož i konečné užití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Všechny typy jsou vyrobeny ze stejných surovin (PTA/MEG nebo recyklované PET), jež představují více než 60 % výrobních nákladů. Do nich je možno přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo jistých specifických vlastností vlákna. Kontrolní číslo výrobku zahrnuje údaje o původu surovin a další prvky, které mají dopad na výrobní náklady a prodejní ceny. Nicméně neexistují podstatné rozdíly ve výrobním procesu komoditních a speciálních PSV. Je to patrné v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž žádný nevyráběl výhradně buď komoditní PSV, nebo speciální PSV. Kromě toho zřejmě neexistuje konzistentní a a společně stanovená definice speciálních PSV. Například, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, PSV používaná v odvětví hygienických prostředků jsou považována některými výrobci v Unii za speciální typ. Různí uživatelé a jedno sdružení uživatelů naopak uvedli, že PSV, která se mají používat v odvětví hygienických prostředků například pro vlhčené ubrousky, jsou komoditním typem, ačkoli by ze zdravotních a bezpečnostních důvodů pokud možno neměly být z recyklovaných surovin. Kromě toho někteří výrobci v Unii považují typy PSV, které plní určité specifické požadavky zákazníků (například na konkrétní barvu) za speciální PSV, ačkoli tyto typy mohou procházet úplně stejným výrobním procesem a mít stejné výrobní náklady jako kterýkoli jiný (komoditní) typ. Komise proto nemohla vycházet ze samozvané kategorizace typu komoditních a speciálních PSV, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

2.3.3.   Další tvrzení týkající se definice výrobku

| (65) | Jeden uživatel a jedno sdružení uživatelů tvrdili, že PSV dovážená z Číny mají vyšší jakost než PSV vyráběná v Unii. Jedním z argumentů bylo, že PSV pocházející z Čínské lidové republiky neobsahují kusy tvrdých polymerů. Dalším uplatněným argumentem byla světlost čínských PSV, zatímco o PSV vyráběných v Unii se tvrdilo, že obsahují odstíny šedé, protože většina PSV z Unie jsou PSV z recyklovaných PET lahví. |
| --- | --- |

(65)

Jeden uživatel a jedno sdružení uživatelů tvrdili, že PSV dovážená z Číny mají vyšší jakost než PSV vyráběná v Unii. Jedním z argumentů bylo, že PSV pocházející z Čínské lidové republiky neobsahují kusy tvrdých polymerů. Dalším uplatněným argumentem byla světlost čínských PSV, zatímco o PSV vyráběných v Unii se tvrdilo, že obsahují odstíny šedé, protože většina PSV z Unie jsou PSV z recyklovaných PET lahví.

| (66) | První argument, že PSV z Unie obsahují kusy tvrdých polymerů, nebyl podložen žádnými důkazy. Navíc byl v jiných podáních uživatelů a v odpovědích na dotazník pro uživatele uveden opak (to znamená, že PSV vyráběná výrobci v Unii jsou obvykle vyšší jakosti než PSV vyráběná dotyčnými zeměmi). |
| --- | --- |

(66)

První argument, že PSV z Unie obsahují kusy tvrdých polymerů, nebyl podložen žádnými důkazy. Navíc byl v jiných podáních uživatelů a v odpovědích na dotazník pro uživatele uveden opak (to znamená, že PSV vyráběná výrobci v Unii jsou obvykle vyšší jakosti než PSV vyráběná dotyčnými zeměmi).

| (67) | Pokud jde o druhý argument týkající se světlosti, informace poskytnuté v průběhu šetření potvrzují, že PSV vyrobená z PTA/MEG jsou obvykle světlejší než PSV z recyklovaných PET lahví (nepřidávají-li se během výrobního procesu pigment a/nebo zjasňovače). Nicméně oba typy PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Je také třeba poznamenat, že při výpočtu újmy byla základní surovina jednou ze skutečností, které byly zohledněny. Jinými slovy, dovážená PSV z recyklovaných PET lahví by byla srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z recyklovaných PET lahví. Obdobně by byla dovážená PSV vyrobená z PTA a MEG srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z PTA a MEG. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o druhý argument týkající se světlosti, informace poskytnuté v průběhu šetření potvrzují, že PSV vyrobená z PTA/MEG jsou obvykle světlejší než PSV z recyklovaných PET lahví (nepřidávají-li se během výrobního procesu pigment a/nebo zjasňovače). Nicméně oba typy PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Je také třeba poznamenat, že při výpočtu újmy byla základní surovina jednou ze skutečností, které byly zohledněny. Jinými slovy, dovážená PSV z recyklovaných PET lahví by byla srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z recyklovaných PET lahví. Obdobně by byla dovážená PSV vyrobená z PTA a MEG srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z PTA a MEG.

| (68) | Jedno sdružení uživatelů, jeden vyvážející výrobce a státní orgán tvrdili, že následní uživatelé často vyžadují, aby výrobky byly vyrobeny s použitím PSV pocházejících z dotčených zemí (zejména Číny). |
| --- | --- |

(68)

Jedno sdružení uživatelů, jeden vyvážející výrobce a státní orgán tvrdili, že následní uživatelé často vyžadují, aby výrobky byly vyrobeny s použitím PSV pocházejících z dotčených zemí (zejména Číny).

| (69) | Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily či by podrobně rozvedly odůvodnění, proč je vyžadováno PSV ze tří dotčených zemí (pokud následní zákazníci takový požadavek skutečně předkládají). |
| --- | --- |

(69)

Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily či by podrobně rozvedly odůvodnění, proč je vyžadováno PSV ze tří dotčených zemí (pokud následní zákazníci takový požadavek skutečně předkládají).

| (70) | Sdružení uživatelů konkrétněji uvedlo, že Svaz automobilového průmyslu připouští pouze PSV pocházející z Číny. |
| --- | --- |

(70)

Sdružení uživatelů konkrétněji uvedlo, že Svaz automobilového průmyslu připouští pouze PSV pocházející z Číny.

| (71) | Neodůvodnilo však své tvrzení a neprokázalo, že PSV vyráběná výrobci v Unii nemohou být používána Svazem automobilového průmyslu. Kromě toho ověřené údaje prokázaly, že výrobci v Unii rovněž prodávají značná množství PSV Svazu automobilového průmyslu, což svědčí o opaku. |
| --- | --- |

(71)

Neodůvodnilo však své tvrzení a neprokázalo, že PSV vyráběná výrobci v Unii nemohou být používána Svazem automobilového průmyslu. Kromě toho ověřené údaje prokázaly, že výrobci v Unii rovněž prodávají značná množství PSV Svazu automobilového průmyslu, což svědčí o opaku.

| (72) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že PSV vyráběná tímto vyvážejícím výrobcem a PSV vyráběná výrobci v Unii jsou odlišné výrobky, ačkoli se oba vyrábějí z recyklovaných PET lahví. Podle tohoto vyvážejícího výrobce se jeho PSV (převážně) vyrábějí z recyklovaných PET lahví (nikoli vloček), které procházejí odlišným výrobním procesem a představují odlišné suroviny ve srovnání s výrobci PSV používajícími vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. |
| --- | --- |

(72)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že PSV vyráběná tímto vyvážejícím výrobcem a PSV vyráběná výrobci v Unii jsou odlišné výrobky, ačkoli se oba vyrábějí z recyklovaných PET lahví. Podle tohoto vyvážejícího výrobce se jeho PSV (převážně) vyrábějí z recyklovaných PET lahví (nikoli vloček), které procházejí odlišným výrobním procesem a představují odlišné suroviny ve srovnání s výrobci PSV používajícími vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví.

| (73) | Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť PET lahve a vločky z PET lahví (které jsou PET lahvemi rozdrcenými na vločky) jsou v podstatě stejné suroviny, i když v jiné formě. |
| --- | --- |

(73)

Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť PET lahve a vločky z PET lahví (které jsou PET lahvemi rozdrcenými na vločky) jsou v podstatě stejné suroviny, i když v jiné formě.

2.3.4.   Závěr

| (74) | Proto byl vyvozen závěr, že všechny typy PSV, které jsou předmětem tohoto šetření, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. |
| --- | --- |

(74)

Proto byl vyvozen závěr, že všechny typy PSV, které jsou předmětem tohoto šetření, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná.

3.   SUBVENCOVÁNÍ

3.1.   ČÍNA

3.1.1.   Obecně

| (75) | Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež byly údajně zapojeny do poskytování subvencí čínskými vládními orgány:






  A. | Preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví a pověření a řízení soukromých bank vládou |
| --- | --- | --- |

(75)

Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež byly údajně zapojeny do poskytování subvencí čínskými vládními orgány:

A.

Preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví a pověření a řízení soukromých bank vládou

| B. | Dodávky zboží a poskytování služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou a pověření a řízení soukromých dodavatelů vládou






  — | dodávky PTA a MEG vládou za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- | --- |

B.

Dodávky zboží a poskytování služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou a pověření a řízení soukromých dodavatelů vládou

—

dodávky PTA a MEG vládou za cenu nižší než přiměřenou,

| — | poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- |

—

poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou,

| — | dodávky elektrické energie vládou, |
| --- | --- |

—

dodávky elektrické energie vládou,

| — | program zásobování levnou vodou. |
| --- | --- |

—

program zásobování levnou vodou.

| C. | Rozvojové granty a úrokové subvence pro textilní odvětví






  — | zvláštní fond „Go Global“, |
| --- | --- | --- |

C.

Rozvojové granty a úrokové subvence pro textilní odvětví

—

zvláštní fond „Go Global“,

| — | fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků. |
| --- | --- |

—

fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků.

| D. | Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení






  — | osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi), |
| --- | --- | --- |

D.

Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

—

osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),

| — | osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky, |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky,

| — | snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,

| — | snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,

| — | snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,

| — | daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku. |
| --- | --- |

—

daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku.

| E. | Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla






  — | osvobození od daně z přidané hodnoty a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení, |
| --- | --- | --- |

E.

Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla

—

osvobození od daně z přidané hodnoty a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení,

| — | odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně. |
| --- | --- |

—

odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně.

| F. | Jiné regionální/provinční programy






  — | daňová (a jiná) osvobození v rozvojových zónách provincie Ťiang-su, |
| --- | --- | --- |

F.

Jiné regionální/provinční programy

—

daňová (a jiná) osvobození v rozvojových zónách provincie Ťiang-su,

| — | daňové pobídky ve městě Čchang-čou, |
| --- | --- |

—

daňové pobídky ve městě Čchang-čou,

| — | preferenční pronájmy ve městě Čchang-čou, |
| --- | --- |

—

preferenční pronájmy ve městě Čchang-čou,

| — | programy vývozních pobídek v provincii Če-ťiang, |
| --- | --- |

—

programy vývozních pobídek v provincii Če-ťiang,

| — | granty na technologické inovace v provincii Če-ťiang, |
| --- | --- |

—

granty na technologické inovace v provincii Če-ťiang,

| — | pobídky v oblasti daní a poplatků v rozvojových zónách v provincii Kuang-tung, |
| --- | --- |

—

pobídky v oblasti daní a poplatků v rozvojových zónách v provincii Kuang-tung,

| — | vývozní pobídky v provincii Kuang-tung, |
| --- | --- |

—

vývozní pobídky v provincii Kuang-tung,

| — | proplácení právních poplatků v provincii Kuang-tung, |
| --- | --- |

—

proplácení právních poplatků v provincii Kuang-tung,

| — | programy (zvláštních) fondů pro činnosti zahraničního obchodu v provincii Kuang-tung, |
| --- | --- |

—

programy (zvláštních) fondů pro činnosti zahraničního obchodu v provincii Kuang-tung,

| — | subvence úroků z půjček na podporu projektů technologických inovací v provincii Kuang-tung, |
| --- | --- |

—

subvence úroků z půjček na podporu projektů technologických inovací v provincii Kuang-tung,

| — | preferenční daňové sazby v rozvojových zónách v provincii Šanghaj, |
| --- | --- |

—

preferenční daňové sazby v rozvojových zónách v provincii Šanghaj,

| — | zvýhodněná infrastruktura v provincii Šanghaj, |
| --- | --- |

—

zvýhodněná infrastruktura v provincii Šanghaj,

| — | úvěrová a daňová politika pro podniky zaměřené na vývoz v provincii Šanghaj. |
| --- | --- |

—

úvěrová a daňová politika pro podniky zaměřené na vývoz v provincii Šanghaj.

| (76) | Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek čínské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (3) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
  Podrobné údaje o režimech a odpovídající míry výhody pro jednotlivé společnosti jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

(76)

Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek čínské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (3) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.

Podrobné údaje o režimech a odpovídající míry výhody pro jednotlivé společnosti jsou uvedeny níže.

3.1.2.   Konkrétní režimy

Režimy, které nebyly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření

| (77) | U níže uvedených režimů bylo zjištěno, že je čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců během období šetření nevyužily, a proto výhoda nemohla být prokázána:






  — | dodávky PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- | --- |

(77)

U níže uvedených režimů bylo zjištěno, že je čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců během období šetření nevyužily, a proto výhoda nemohla být prokázána:

—

dodávky PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou,

| — | dodávky elektrické energie vládou za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- |

—

dodávky elektrické energie vládou za cenu nižší než přiměřenou,

| — | dodávky levné vody vládou za cenu nižší než přiměřenou, |
| --- | --- |

—

dodávky levné vody vládou za cenu nižší než přiměřenou,

| — | zvláštní fond „Go Global“, |
| --- | --- |

—

zvláštní fond „Go Global“,

| — | fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků, |
| --- | --- |

—

fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků,

| — | osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi), |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),

| — | snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,

| — | snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,

| — | snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz, |
| --- | --- |

—

snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,

| — | daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku, |
| --- | --- |

—

daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku,

| — | jiné regionální/provinční programy. |
| --- | --- |

—

jiné regionální/provinční programy.

| (78) | Co se týče poskytování PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky, aby poskytovala výrobcům PTA a MEG vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci PSV napadnutelné subvence prostřednictvím nákupu PTA a MEG vyrobené státem od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu nižší než přiměřenou. |
| --- | --- |

(78)

Co se týče poskytování PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky, aby poskytovala výrobcům PTA a MEG vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci PSV napadnutelné subvence prostřednictvím nákupu PTA a MEG vyrobené státem od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu nižší než přiměřenou.

| (79) | Šetření však odhalilo, že čínští vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců PSV dováželi většinu vstupů PTA a MEG pro výrobu PSV na vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku. |
| --- | --- |

(79)

Šetření však odhalilo, že čínští vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců PSV dováželi většinu vstupů PTA a MEG pro výrobu PSV na vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku.

| (80) | V důsledku nebylo možné prokázat subvence pro společnosti zařazené do vzorku na základě tohoto údajného programu. |
| --- | --- |

(80)

V důsledku nebylo možné prokázat subvence pro společnosti zařazené do vzorku na základě tohoto údajného programu.

| (81) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze jednoho programu subvencování nevyužívaného čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření, a to dodávek PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento režim žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že významný výrobce PSV v Číně nebyl předmětem šetření, ovlivnila stanovení subvencování u tohoto režimu. |
| --- | --- |

(81)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze jednoho programu subvencování nevyužívaného čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření, a to dodávek PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento režim žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že významný výrobce PSV v Číně nebyl předmětem šetření, ovlivnila stanovení subvencování u tohoto režimu.

| (82) | Jak bylo objasněno výše v 16. a 18. bodě odůvodnění, z 23 čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, vybrala Komise vzorek sestávající z pěti největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který byl považován za reprezentativní ve smyslu článku 27 základního nařízení. Čínský výrobce, o němž se žadatel zmínil a jenž nebyl zařazen do vzorku, během období šetření nevyvážel PSV do Unie ve významném množství. Proto nezařazení tohoto výrobce neovlivnilo reprezentativnost vzorku a nemělo zásadní vliv na závěry o dotčeném režimu subvencí. |
| --- | --- |

(82)

Jak bylo objasněno výše v 16. a 18. bodě odůvodnění, z 23 čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, vybrala Komise vzorek sestávající z pěti největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který byl považován za reprezentativní ve smyslu článku 27 základního nařízení. Čínský výrobce, o němž se žadatel zmínil a jenž nebyl zařazen do vzorku, během období šetření nevyvážel PSV do Unie ve významném množství. Proto nezařazení tohoto výrobce neovlivnilo reprezentativnost vzorku a nemělo zásadní vliv na závěry o dotčeném režimu subvencí.

| (83) | Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech subvenčních režimů uvedených v podnětu, včetně těch, které uvádí žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto režimy nebyly využity vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku. V 78. bodě odůvodnění Komise uvedla další podrobnosti o dodávkách PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou, neboť tohoto režimu subvencí se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento režim mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(83)

Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech subvenčních režimů uvedených v podnětu, včetně těch, které uvádí žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto režimy nebyly využity vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku. V 78. bodě odůvodnění Komise uvedla další podrobnosti o dodávkách PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou, neboť tohoto režimu subvencí se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento režim mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.

Režimy, které byly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření

3.1.3.   Preferenční půjčky poskytované odvětví PSV

| (84) | Žadatel tvrdil, že výrobci PSV mají výhodu z půjček s nízkými (subvencovanými) úrokovými sazbami od bank zajišťujících vládní politiku a obchodních bank ve státním vlastnictví na základě politiky čínské vlády poskytovat finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat růst a rozvoj odvětví textilních a chemických vláken. |
| --- | --- |

(84)

Žadatel tvrdil, že výrobci PSV mají výhodu z půjček s nízkými (subvencovanými) úrokovými sazbami od bank zajišťujících vládní politiku a obchodních bank ve státním vlastnictví na základě politiky čínské vlády poskytovat finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat růst a rozvoj odvětví textilních a chemických vláken.

a)   Právní základ

| (85) | Preferenční úvěry v Číně jsou upraveny těmito právními předpisy: Zákon ČLR o obchodních bankách (zákon o bankovnictví), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínská lidovou bankou (PBOC) dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady. |
| --- | --- |

(85)

Preferenční úvěry v Číně jsou upraveny těmito právními předpisy: Zákon ČLR o obchodních bankách (zákon o bankovnictví), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínská lidovou bankou (PBOC) dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady.

b)   Výpočet výše subvence

| (86) | Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Komise vytvořila tržní referenční hodnotu pro srovnatelné obchodní půjčky. |
| --- | --- |

(86)

Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Komise vytvořila tržní referenční hodnotu pro srovnatelné obchodní půjčky.

| (87) | Referenční hodnota byla vypočtena na základě čínských úrokových sazeb, upravených tak, aby odrážely běžné tržní riziko (tedy se mělo za to, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a byla uplatněna na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají). |
| --- | --- |

(87)

Referenční hodnota byla vypočtena na základě čínských úrokových sazeb, upravených tak, aby odrážely běžné tržní riziko (tedy se mělo za to, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a byla uplatněna na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají).

| (88) | Výhoda pro vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál v procentním vyjádření byl vynásoben nesplacenou výší půjčky, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(88)

Výhoda pro vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál v procentním vyjádření byl vynásoben nesplacenou výší půjčky, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců.

c)   Závěr

| (89) | Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,50 %. |
| --- | --- |

(89)

Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,50 %.

3.1.4.   Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

a)   Právní základ

| (90) | Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(90)

Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.

b)   Uplatňování v praxi

| (91) | Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. |
| --- | --- |

(91)

Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.

c)   Zjištění, jež šetření přineslo

| (92) | Spolupracující vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována. |
| --- | --- |

(92)

Spolupracující vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.

d)   Výpočet výše subvence

| (93) | S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé referenční hodnoty nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít vnější referenční hodnotu tak, aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nenavrhla vnější referenční hodnotu musela Komise ke stanovení vhodné vnější referenční hodnoty využít dostupných údajů. V této souvislosti se mělo za to, že z důvodů uvedených níže v 94. bodě odůvodnění je jako přiměřenou referenční hodnotu vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(93)

S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé referenční hodnoty nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít vnější referenční hodnotu tak, aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nenavrhla vnější referenční hodnotu musela Komise ke stanovení vhodné vnější referenční hodnoty využít dostupných údajů. V této souvislosti se mělo za to, že z důvodů uvedených níže v 94. bodě odůvodnění je jako přiměřenou referenční hodnotu vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan.

| (94) | Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP (hrubým domácím produktem) v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva. |
| --- | --- |

(94)

Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP (hrubým domácím produktem) v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.

| (95) | Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchajwanské referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(95)

Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchajwanské referenční hodnoty.

| (96) | Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o znehodnocení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Znehodnocení měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu zveřejněných Mezinárodním měnovým fondem v jeho výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let nebo 70 let. Tato částka byla následně přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož vyvážející výrobci zařazení do vzorku za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(96)

Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o znehodnocení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Znehodnocení měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu zveřejněných Mezinárodním měnovým fondem v jeho výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let nebo 70 let. Tato částka byla následně přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož vyvážející výrobci zařazení do vzorku za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

e)   Závěr

| (97) | Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0,02 % a 0,82 %. |
| --- | --- |

(97)

Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0,02 % a 0,82 %.

3.1.5.   Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

3.1.5.1.   Osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky

a)   Právní základ

| (98) | Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25–26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků. |
| --- | --- |

(98)

Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25–26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.

b)   Uplatňování v praxi

| (99) | Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic. |
| --- | --- |

(99)

Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic.

c)   Zjištění, jež šetření přineslo

| (100) | Dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně z příjmů u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami dodatku 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Příslušné společnosti neodvedly z vykázaných částek daň z příjmů. |
| --- | --- |

(100)

Dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně z příjmů u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami dodatku 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Příslušné společnosti neodvedly z vykázaných částek daň z příjmů.

d)   Výpočet výše subvence

| (101) | Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(101)

Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

e)   Závěr

| (102) | Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,06 %. |
| --- | --- |

(102)

Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,06 %.

3.1.6.   Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla

3.1.6.1.   Osvobození od daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení

a)   Právní základ

| (103) | Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, „Kuo Fa č. 37/1997“, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi nebo podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008. |
| --- | --- |

(103)

Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, „Kuo Fa č. 37/1997“, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi nebo podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.

b)   Uplatňování v praxi

| (104) | Tento program poskytuje osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel. |
| --- | --- |

(104)

Tento program poskytuje osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel.

c)   Zjištění, jež šetření přineslo

| (105) | Osvobození od DPH a dovozních cel pro dovážená zařízení vykázali čtyři čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(105)

Osvobození od DPH a dovozních cel pro dovážená zařízení vykázali čtyři čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců.

d)   Výpočet výše subvence

| (106) | Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(106)

Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

e)   Závěr

| (107) | Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,45 %. |
| --- | --- |

(107)

Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,45 %.

3.1.6.2.   Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně

a)   Právní základ

| (108) | Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí. |
| --- | --- |

(108)

Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.

b)   Uplatňování v praxi

| (109) | Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření pro nákup zařízení vyrobeného v tuzemsku“. |
| --- | --- |

(109)

Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření pro nákup zařízení vyrobeného v tuzemsku“.

c)   Zjištění, jež šetření přineslo

| (110) | Dva vyvážející vývozci/skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši získané výhody. |
| --- | --- |

(110)

Dva vyvážející vývozci/skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši získané výhody.

d)   Výpočet výše subvence

| (111) | Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s postupy běžnými v daném odvětví. |
| --- | --- |

(111)

Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s postupy běžnými v daném odvětví.

e)   Závěr

| (112) | Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0 % a 0,01 %. |
| --- | --- |

(112)

Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0 % a 0,01 %.

3.1.7.   Jiné regionální/provinční programy

| (113) | Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z programů zmíněných v 75. bodě odůvodnění během období šetření žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(113)

Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z programů zmíněných v 75. bodě odůvodnění během období šetření žádnou výhodu.

3.1.8.   Výše subvencí

| (114) | Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u čínských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,76 % a 1,77 %. |
| --- | --- |

(114)

Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u čínských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,76 % a 1,77 %.

| (115) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla rozsah celkového subvenčního rozpětí. Rozsah celkových souhrnných subvencí pro čínské vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyjádřený valoricky stanovený ve 114. bodě odůvodnění představuje nižší a vyšší celkové subvenční rozpětí pěti čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(115)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla rozsah celkového subvenčního rozpětí. Rozsah celkových souhrnných subvencí pro čínské vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyjádřený valoricky stanovený ve 114. bodě odůvodnění představuje nižší a vyšší celkové subvenční rozpětí pěti čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců.

3.1.9.   Závěry týkající se Číny

| (116) | Vzhledem k zanedbatelným částkám napadnutelných subvencí pro čínské vyvážející výrobce by opatření na dovoz PSV pocházejících z Číny neměla být uložena. Byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zastaveno. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k zanedbatelným částkám napadnutelných subvencí pro čínské vyvážející výrobce by opatření na dovoz PSV pocházejících z Číny neměla být uložena. Byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zastaveno.

3.2.   INDIE

3.2.1.   Obecně

| (117) | Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně zahrnovaly poskytování subvencí indickými státními orgány:






  1) | režim „Focus Market Scheme“; |
| --- | --- | --- |

(117)

Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně zahrnovaly poskytování subvencí indickými státními orgány:

1)

režim „Focus Market Scheme“;

| 2) | režim „Focus Product Scheme“; |
| --- | --- |

2)

režim „Focus Product Scheme“;

| 3) | režim předběžného povolení; |
| --- | --- |

3)

režim předběžného povolení;

| 4) | režim navracení cla; |
| --- | --- |

4)

režim navracení cla;

| 5) | režim podpory vývozu kapitálových statků; |
| --- | --- |

5)

režim podpory vývozu kapitálových statků;

| 6) | režim daňových a celních osvobození v jednotkách orientovaných na vývoz a zvláštních hospodářských zónách; |
| --- | --- |

6)

režim daňových a celních osvobození v jednotkách orientovaných na vývoz a zvláštních hospodářských zónách;

| 7) | režim vývozních úvěrů; |
| --- | --- |

7)

režim vývozních úvěrů;

| 8) | režim osvobození od daně z příjmu; |
| --- | --- |

8)

režim osvobození od daně z příjmu;

| 9) | režim na podporu zvýšení vývozu; |
| --- | --- |

9)

režim na podporu zvýšení vývozu;

| 10) | režim povolení bezcelního dovozu; |
| --- | --- |

10)

režim povolení bezcelního dovozu;

| 11) | režim na podporu rozvoje trhu a úvěrových záruk; |
| --- | --- |

11)

režim na podporu rozvoje trhu a úvěrových záruk;

| 12) | pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice; |
| --- | --- |

12)

pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;

| 13) | režim pobídek týkajících se daně z obratu a režim osvobození od daně z elektrické energie státu Gudžarát; |
| --- | --- |

13)

režim pobídek týkajících se daně z obratu a režim osvobození od daně z elektrické energie státu Gudžarát;

| 14) | subvenční režimy Západního Bengálska – pobídky a daňové výhody, včetně grantů a osvobození od daně z obratu; |
| --- | --- |

14)

subvenční režimy Západního Bengálska – pobídky a daňové výhody, včetně grantů a osvobození od daně z obratu;

| 15) | soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ ve státě Maháráštra, včetně režimu osvobození od daně z elektrické energie a subvence na podporu průmyslu. |
| --- | --- |

15)

soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ ve státě Maháráštra, včetně režimu osvobození od daně z elektrické energie a subvence na podporu průmyslu.

Subvenční režimy, které byly využity šetřenými indickými vyvážejícími výrobci během období šetření

| (118) | Šetřením bylo zjištěno, že v období šetření tyto programy poskytly výhody ověřeným vyvážejícím výrobcům:






  1) | režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“); |
| --- | --- | --- |

(118)

Šetřením bylo zjištěno, že v období šetření tyto programy poskytly výhody ověřeným vyvážejícím výrobcům:

1)

režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);

| 2) | režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“); |
| --- | --- |

2)

režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);

| 3) | režim navracení cla (dále jen „DDS“, Duty Drawback Scheme); |
| --- | --- |

3)

režim navracení cla (dále jen „DDS“, Duty Drawback Scheme);

| 4) | režim předběžného povolení (dále jen „AAS“, Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

4)

režim předběžného povolení (dále jen „AAS“, Advance Authorisation Scheme);

| 5) | režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“, Duty Free Import Authorisation); |
| --- | --- |

5)

režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“, Duty Free Import Authorisation);

| 6) | režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

6)

režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);

| 7) | soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“). |
| --- | --- |

7)

soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“).

| (119) | Režimy uvedené výše v 118. bodě odůvodnění podbodech 1), 2), 4) 5) a 6) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“ nebo „ZZO“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009–2014“ (dále jen „FTP 09–14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje. |
| --- | --- |

(119)

Režimy uvedené výše v 118. bodě odůvodnění podbodech 1), 2), 4) 5) a 6) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“ nebo „ZZO“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009–2014“ (dále jen „FTP 09–14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.

| (120) | Režim navracení cla (DDS) uvedený výše v 118. bodě odůvodnění podbodě 3 vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány. |
| --- | --- |

(120)

Režim navracení cla (DDS) uvedený výše v 118. bodě odůvodnění podbodě 3 vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.

| (121) | Režim PSI uvedený výše v podbodě 7) je založen na souboru pobídek vlády státu Maháráštra z roku 2007, usnesení PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. |
| --- | --- |

(121)

Režim PSI uvedený výše v podbodě 7) je založen na souboru pobídek vlády státu Maháráštra z roku 2007, usnesení PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.

3.2.2.   Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);

a)   Právní základ

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (122) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(122)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

c)   Uplatňování v praxi

| (123) | Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PSV, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Ke dni 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty. |
| --- | --- |

(123)

Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PSV, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Ke dni 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.

| (124) | Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálových statků. |
| --- | --- |

(124)

Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálových statků.

| (125) | Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí úvěrů nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(125)

Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí úvěrů nikterak ovlivnit.

| (126) | Tento režim během období šetření využili čtyři ověření vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(126)

Tento režim během období šetření využili čtyři ověření vyvážející výrobci.

| (127) | Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali v případě prodeje na vývoz do Unie, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Tvrdili také, že režim FMS geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a proto nemůže být Unií napadnut. V tomto ohledu inspekce na místě potvrdily, že nárok na výhodu FMS byl uplatňován u vývozu do třetích zemí, protože tento program se v zásadě týká vývozu do třetích zemí. Příslušní vyvážející výrobci však nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění programu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Tato strana zejména nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila skutečnost, že úvěry na clo poskytnuté v rámci FMS na vývoz do způsobilých třetích zemí mohou být použity ke kompenzaci dlužného dovozního cla ze vstupů zapracovaných do dotčeného výrobku vyváženého do Unie. |
| --- | --- |

(127)

Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali v případě prodeje na vývoz do Unie, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Tvrdili také, že režim FMS geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a proto nemůže být Unií napadnut. V tomto ohledu inspekce na místě potvrdily, že nárok na výhodu FMS byl uplatňován u vývozu do třetích zemí, protože tento program se v zásadě týká vývozu do třetích zemí. Příslušní vyvážející výrobci však nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění programu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Tato strana zejména nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila skutečnost, že úvěry na clo poskytnuté v rámci FMS na vývoz do způsobilých třetích zemí mohou být použity ke kompenzaci dlužného dovozního cla ze vstupů zapracovaných do dotčeného výrobku vyváženého do Unie.

| (128) | Tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(128)

Tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

d)   Závěry týkající se režimu FMS

| (129) | Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(129)

Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (130) | Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (131) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(131)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (132) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(132)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (133) | Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u čtyř dotčených společností činí 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 %. |
| --- | --- |

(133)

Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u čtyř dotčených společností činí 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 %.

3.2.3.   Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)

a)   Právní základ

| (134) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(134)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (135) | Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(135)

Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.

c)   Uplatňování v praxi

| (136) | Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % úvěr na clo. |
| --- | --- |

(136)

Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % úvěr na clo.

| (137) | Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů. |
| --- | --- |

(137)

Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.

| (138) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(138)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (139) | Tento režim během období šetření využilo všech pět ověřených vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(139)

Tento režim během období šetření využilo všech pět ověřených vyvážejících výrobců.

| (140) | Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali přinejmenším v některých případech prodeje na vývoz, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Nicméně příslušní vyvážející výrobci nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění režimu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FPS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FPS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Je třeba zopakovat, že tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. |
| --- | --- |

(140)

Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali přinejmenším v některých případech prodeje na vývoz, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Nicméně příslušní vyvážející výrobci nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění režimu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FPS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FPS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Je třeba zopakovat, že tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později.

d)   Závěry týkající se režimu FPS

| (141) | Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěr v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(141)

Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěr v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.

| (142) | Režim FPS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(142)

Režim FPS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (143) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS. |
| --- | --- |

(143)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS.

e)   Výpočet výše subvence

| (144) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, zjištěné v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření. |
| --- | --- |

(144)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, zjištěné v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.

| (145) | V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(145)

V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (146) | Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě pěti dotčených společností během období šetření činily 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 %. |
| --- | --- |

(146)

Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě pěti dotčených společností během období šetření činily 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 %.

3.2.4.   Režim navracení cla (dále jen „DDS“)

a)   Právní základ

| (147) | Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení. |
| --- | --- |

(147)

Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.

b)   Způsobilost

| (148) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(148)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

c)   Uplatňování v praxi

| (149) | Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku během období šetření byla 3 % hodnoty FOB do 9. října 2012, 2,1 % v období od 10. října 2012 do 20. září 2013 a 1,7 % k 21. září 2013. |
| --- | --- |

(149)

Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku během období šetření byla 3 % hodnoty FOB do 9. října 2012, 2,1 % v období od 10. října 2012 do 20. září 2013 a 1,7 % k 21. září 2013.

| (150) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě. |
| --- | --- |

(150)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.

| (151) | Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(151)

Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.

| (152) | Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely. |
| --- | --- |

(152)

Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.

| (153) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. |
| --- | --- |

(153)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.

| (154) | Režim DDS během období šetření využili dva ověření vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(154)

Režim DDS během období šetření využili dva ověření vyvážející výrobci.

d)   Závěry týkající se režimu DDS

| (155) | Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu za podmínek, které na trhu nejsou dostupné. |
| --- | --- |

(155)

Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu za podmínek, které na trhu nejsou dostupné.

| (156) | Sazba navraceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim však nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. |
| --- | --- |

(156)

Sazba navraceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim však nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.

| (157) | To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek [...]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů [...] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci“. |
| --- | --- |

(157)

To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek [...]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů [...] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci“.

| (158) | Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(158)

Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (159) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný. |
| --- | --- |

(159)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (160) | Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období šetření. |
| --- | --- |

(160)

Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období šetření.

| (161) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(161)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (162) | Na základě výše uvedených skutečností činí subvenční sazby u dvou dotčených společností zjištěné v období šetření 0,24 % a 2,12 %. |
| --- | --- |

(162)

Na základě výše uvedených skutečností činí subvenční sazby u dvou dotčených společností zjištěné v období šetření 0,24 % a 2,12 %.

3.2.5.   Režim předběžného povolení (dále jen „AAS“)

a)   Právní základ

| (163) | Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 av kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(163)

Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 av kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (164) | Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 165. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(164)

Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 165. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

c)   Uplatňování v praxi

| (165) | Režim AAS může být vydán pro:






  a) | fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci; |
| --- | --- | --- |

(165)

Režim AAS může být vydán pro:

a)

fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;

| b) | roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla; |
| --- | --- |

b)

roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;

| c) | dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt; |
| --- | --- |

c)

dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;

| d) | domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně; |
| --- | --- |

d)

domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;

| e) | předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů; |
| --- | --- |

e)

předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;

| f) | tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

f)

tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (166) | V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem tři ověřené společnosti. Tyto společnosti využívaly podrežimy a), d) a e) uvedené výše. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů. |
| --- | --- |

(166)

V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem tři ověřené společnosti. Tyto společnosti využívaly podrežimy a), d) a e) uvedené výše. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.

| (167) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle formátu dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. |
| --- | --- |

(167)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle formátu dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

| (168) | Pokud jde o využití režimu AAS pro fyzický vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. a), využívaného během období šetření dvěma ověřenými společnostmi, povolený dovoz a vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o využití režimu AAS pro fyzický vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. a), využívaného během období šetření dvěma ověřenými společnostmi, povolený dovoz a vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.

| (169) | Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců). |
| --- | --- |

(169)

Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).

| (170) | Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny. |
| --- | --- |

(170)

Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.

| (171) | Pouze jedna ze dvou ověřených společností, které využily tento podrežim, vedla registr výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že se uskutečnil externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že šetření vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna. |
| --- | --- |

(171)

Pouze jedna ze dvou ověřených společností, které využily tento podrežim, vedla registr výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že se uskutečnil externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že šetření vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.

| (172) | Pokud jde o využití režimu AAS pro ARO uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. e), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, výše dovozu povoleného v rámci tohoto režimu je určena jako procento množství vyvezených hotových výrobků. Předběžné licence uvádějí jednotky povoleného dovozu buď jako jejich množství, nebo jejich hodnotu. V obou případech jsou sazby použité pro určení povolených nákupů bez celních poplatků stanoveny pro většinu výrobků, včetně výrobku, na který se vztahuje toto šetření, na základě norem SION. Položky vstupů specifikované v předběžných licencích jsou položky používané při výrobě příslušného vyváženého hotového výrobku. |
| --- | --- |

(172)

Pokud jde o využití režimu AAS pro ARO uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. e), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, výše dovozu povoleného v rámci tohoto režimu je určena jako procento množství vyvezených hotových výrobků. Předběžné licence uvádějí jednotky povoleného dovozu buď jako jejich množství, nebo jejich hodnotu. V obou případech jsou sazby použité pro určení povolených nákupů bez celních poplatků stanoveny pro většinu výrobků, včetně výrobku, na který se vztahuje toto šetření, na základě norem SION. Položky vstupů specifikované v předběžných licencích jsou položky používané při výrobě příslušného vyváženého hotového výrobku.

| (173) | Držitel předběžné licence, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžné licence validovány jako ARO a potvrzeny konečnému dodavateli při dodávce zboží, které je v nich specifikováno. Potvrzení ARO opravňuje dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jako jsou vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada takzvané konečné spotřební daně. |
| --- | --- |

(173)

Držitel předběžné licence, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžné licence validovány jako ARO a potvrzeny konečnému dodavateli při dodávce zboží, které je v nich specifikováno. Potvrzení ARO opravňuje dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jako jsou vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada takzvané konečné spotřební daně.

| (174) | Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny. |
| --- | --- |

(174)

Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.

| (175) | Pokud jde o využití režimu AAS pro domnělý vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. d), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, povolený dovoz i vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě norem SION. |
| --- | --- |

(175)

Pokud jde o využití režimu AAS pro domnělý vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. d), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, povolený dovoz i vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě norem SION.

| (176) | Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců) po vydání povolení. |
| --- | --- |

(176)

Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců) po vydání povolení.

| (177) | Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Kromě toho bylo zjištěno, že žadatel, ačkoli je to jeho povinnost, nevedl povinný registr spotřeby uvedený v 167. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. I přes nesplnění tohoto požadavku žadatel využíval výhody režimu AAS. |
| --- | --- |

(177)

Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Kromě toho bylo zjištěno, že žadatel, ačkoli je to jeho povinnost, nevedl povinný registr spotřeby uvedený v 167. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. I přes nesplnění tohoto požadavku žadatel využíval výhody režimu AAS.

d)   Závěry týkající se režimu AAS

| (178) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu. |
| --- | --- |

(178)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.

| (179) | Všechny dotčené podrežimy v daném případě jsou ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu. |
| --- | --- |

(179)

Všechny dotčené podrežimy v daném případě jsou ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.

| (180) | Žádný z dotčených podrežimů v daném případě nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(180)

Žádný z dotčených podrežimů v daném případě nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).

| (181) | Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že tento režim by neměl být napaden, jelikož společnost splnila svou právní povinnost týkající se nezávislých auditů registru spotřeby vstupů, což by mělo být považováno za dostatečnou kontrolu pro indickou vládu. S takovým odůvodněním nelze souhlasit. Ověření indické vlády se musí považovat za odlišné od povinností uložených společnostem. Inspekce na místě potvrdila, že ověřovací systém ze strany indické vlády není v souladu s pravidly stanovenými v příloze II části II bodě 4 základního nařízení. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(181)

Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že tento režim by neměl být napaden, jelikož společnost splnila svou právní povinnost týkající se nezávislých auditů registru spotřeby vstupů, což by mělo být považováno za dostatečnou kontrolu pro indickou vládu. S takovým odůvodněním nelze souhlasit. Ověření indické vlády se musí považovat za odlišné od povinností uložených společnostem. Inspekce na místě potvrdila, že ověřovací systém ze strany indické vlády není v souladu s pravidly stanovenými v příloze II části II bodě 4 základního nařízení. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

| (182) | Táž strana tvrdila, že spojení licencí je v Indii legální a že společnost nesmí být znevýhodněna použitím celkového vývozního obratu místo obratu dotčeného výrobku při výpočtech subvenčního rozpětí. Nicméně legalita spojení licencí v Indii jako taková nebyla v této souvislosti relevantní. Šetřením bylo zjištěno, že v důsledku spojení nebylo možné řádně přiřadit licence odpovídající PSV. Ve skutečnosti musela být ve výpočtech subvenčního rozpětí použita výhoda na úrovni provozní jednotky, nikoli PSV, protože ověřené informace neumožňovaly řádně přiřadit použití vstupů (použitých při výrobě jiných výrobků) pouze PSV. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(182)

Táž strana tvrdila, že spojení licencí je v Indii legální a že společnost nesmí být znevýhodněna použitím celkového vývozního obratu místo obratu dotčeného výrobku při výpočtech subvenčního rozpětí. Nicméně legalita spojení licencí v Indii jako taková nebyla v této souvislosti relevantní. Šetřením bylo zjištěno, že v důsledku spojení nebylo možné řádně přiřadit licence odpovídající PSV. Ve skutečnosti musela být ve výpočtech subvenčního rozpětí použita výhoda na úrovni provozní jednotky, nikoli PSV, protože ověřené informace neumožňovaly řádně přiřadit použití vstupů (použitých při výrobě jiných výrobků) pouze PSV. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

| (183) | Podrežimy uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. a), d) a e) jsou proto napadnutelné. |
| --- | --- |

(183)

Podrežimy uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. a), d) a e) jsou proto napadnutelné.

e)   Výpočet výše subvence

| (184) | Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo vyrovnání výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(184)

Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo vyrovnání výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (185) | Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(185)

Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (186) | Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě tří dotčených společností pro období šetření činily 0,11 %, 1,89 % a 4,31 %. |
| --- | --- |

(186)

Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě tří dotčených společností pro období šetření činily 0,11 %, 1,89 % a 4,31 %.

3.2.6.   Režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“)

a)   Právní základ

| (187) | Režim DFIA je podrobně popsán v odstavcích 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 4.31 až 4.36 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(187)

Režim DFIA je podrobně popsán v odstavcích 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 4.31 až 4.36 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (188) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(188)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

c)   Uplatňování v praxi

| (189) | DFIA je režim před vývozem a po vývozu, jenž umožňuje dovoz zboží určeného podle norem SION, ale v případě přenosného DFIA nemusí být nutně použit při výrobě vyváženého výrobku. |
| --- | --- |

(189)

DFIA je režim před vývozem a po vývozu, jenž umožňuje dovoz zboží určeného podle norem SION, ale v případě přenosného DFIA nemusí být nutně použit při výrobě vyváženého výrobku.

| (190) | DFIA se vztahuje pouze na dovoz vstupů podle SION. Dovozní nárok je omezen na množství a hodnotu uvedenou v SION, ale může být na žádost revidován regionálními orgány. |
| --- | --- |

(190)

DFIA se vztahuje pouze na dovoz vstupů podle SION. Dovozní nárok je omezen na množství a hodnotu uvedenou v SION, ale může být na žádost revidován regionálními orgány.

| (191) | Vývozní závazek podléhá požadavku na minimální přidanou hodnotu 20 %. Vývoz lze provádět před očekávaným vydáním povolení DFIA a v tom případě je nárok na dovoz stanoven v poměru k prozatímnímu vývozu. |
| --- | --- |

(191)

Vývozní závazek podléhá požadavku na minimální přidanou hodnotu 20 %. Vývoz lze provádět před očekávaným vydáním povolení DFIA a v tom případě je nárok na dovoz stanoven v poměru k prozatímnímu vývozu.

| (192) | Je-li splněn vývozní závazek, může vývozce požádat o přenositelnost povolení DFIA, což v praxi znamená povolení prodat bezcelní dovozní licenci na trhu. |
| --- | --- |

(192)

Je-li splněn vývozní závazek, může vývozce požádat o přenositelnost povolení DFIA, což v praxi znamená povolení prodat bezcelní dovozní licenci na trhu.

| (193) | Režim DFIA během období šetření využil jeden ověřený vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(193)

Režim DFIA během období šetření využil jeden ověřený vyvážející výrobce.

d)   Závěry týkající se režimu DFIA

| (194) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu. |
| --- | --- |

(194)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.

| (195) | Režim DFIA je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(195)

Režim DFIA je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (196) | Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména: i) umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku; ii) neexistuje ověřovací systém nebo postup, který by potvrdil, zda a které vstupy jsou při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení, a iii) z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně využít osvědčení k dovozu daných vstupů. |
| --- | --- |

(196)

Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména: i) umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku; ii) neexistuje ověřovací systém nebo postup, který by potvrdil, zda a které vstupy jsou při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení, a iii) z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně využít osvědčení k dovozu daných vstupů.

| (197) | Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že ověřovací systém zavedený v Indii je přiměřený, účinný a v souladu s obchodními zvyklostmi v Indii, a tudíž „primární“ důvod k napadnutí tohoto režimu již neexistuje. Na rozdíl od toho, co bylo tvrzeno, šetření nepotvrdilo, že ověřovací systém zavedený v Indii umožňuje ověření, zda a jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho výrobce nezpochybnil, že daný systém buď umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku, nebo že z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně použít osvědčení k dovozu daných vstupů. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(197)

Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že ověřovací systém zavedený v Indii je přiměřený, účinný a v souladu s obchodními zvyklostmi v Indii, a tudíž „primární“ důvod k napadnutí tohoto režimu již neexistuje. Na rozdíl od toho, co bylo tvrzeno, šetření nepotvrdilo, že ověřovací systém zavedený v Indii umožňuje ověření, zda a jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho výrobce nezpochybnil, že daný systém buď umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku, nebo že z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně použít osvědčení k dovozu daných vstupů. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

e)   Výpočet výše subvence

| (198) | Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. |
| --- | --- |

(198)

Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev.

| (199) | Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému. |
| --- | --- |

(199)

Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

| (200) | Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim DFIA, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(200)

Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim DFIA, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (201) | Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě jedné dotčené společnosti pro období šetření činily 4,95 %. |
| --- | --- |

(201)

Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě jedné dotčené společnosti pro období šetření činily 4,95 %.

3.2.7.   Režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“)

a)   Právní základ

| (202) | Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(202)

Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (203) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(203)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

c)   Uplatňování v praxi

| (204) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(204)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (205) | Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS. |
| --- | --- |

(205)

Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.

| (206) | Bylo zjištěno, že tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku. |
| --- | --- |

(206)

Bylo zjištěno, že tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.

d)   Závěry týkající se režimu EPCGS

| (207) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita. |
| --- | --- |

(207)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.

| (208) | Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(208)

Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (209) | Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(209)

Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.

e)   Výpočet výše subvence

| (210) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvencí pro období šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel). |
| --- | --- |

(210)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvencí pro období šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel).

| (211) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(211)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (212) | Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o přezkoumání výpočtu výše subvence. Tvrdili, že může dojít ke zrušení platnosti licence EPCGS, což může vést k tuzemskému pořízení kapitálových statků, u nichž by se použila centrální spotřební daň. V tomto ohledu však nebyly zmíněny konkrétní zvláštní licence, jejichž platnost byla zrušena. Tato otázka nebyla vznesena ani během šetření; kdyby se tak stalo, umožnilo by to řádné ověření tohoto tvrzení. Každopádně stanovení výše subvence vycházelo z ověřené evidence společnosti, pokud jde o vstupy zakoupené v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(212)

Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o přezkoumání výpočtu výše subvence. Tvrdili, že může dojít ke zrušení platnosti licence EPCGS, což může vést k tuzemskému pořízení kapitálových statků, u nichž by se použila centrální spotřební daň. V tomto ohledu však nebyly zmíněny konkrétní zvláštní licence, jejichž platnost byla zrušena. Tato otázka nebyla vznesena ani během šetření; kdyby se tak stalo, umožnilo by to řádné ověření tohoto tvrzení. Každopádně stanovení výše subvence vycházelo z ověřené evidence společnosti, pokud jde o vstupy zakoupené v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

| (213) | Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u tří dotčených společností činila 0,37 %, 0,40 %, a 0,46 %. |
| --- | --- |

(213)

Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u tří dotčených společností činila 0,37 %, 0,40 %, a 0,46 %.

3.2.8.   Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“

a)   Právní základ

| (214) | Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytuje od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako soubor pobídek. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát pozměněn a verzemi, které jsou relevantní pro stávající šetření, jsou verze z roku 2001 a 2007. Soubor pobídek z roku 2001 je datován 31. března 2001 a týká se ho usnesení č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Soubor pobídek z roku 2007 je datován 30. března 2007 a týká se ho usnesení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(214)

Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytuje od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako soubor pobídek. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát pozměněn a verzemi, které jsou relevantní pro stávající šetření, jsou verze z roku 2001 a 2007. Soubor pobídek z roku 2001 je datován 31. března 2001 a týká se ho usnesení č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Soubor pobídek z roku 2007 je datován 30. března 2007 a týká se ho usnesení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

b)   Způsobilost

| (215) | Výše uvedená usnesení obsahují seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky. |
| --- | --- |

(215)

Výše uvedená usnesení obsahují seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky.

c)   Uplatňování v praxi

| (216) | Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytla soubor pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové jednotky usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu jsou v příloze I uvedeného usnesení vymezeny oblasti státu způsobilé pro pobídky. Nicméně pobídek v rámci režimu z roku 2007 se nelze dovolávat, pokud nebyl vydán certifikát způsobilosti v rámci režimu z roku 2007 a příjemce nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Ten je vydáván prováděcí agenturou (státní orgán) s účinkem ode dne zahájení komerční výroby příjemce (rovněž nazývaného způsobilá jednotka). |
| --- | --- |

(216)

Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytla soubor pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové jednotky usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu jsou v příloze I uvedeného usnesení vymezeny oblasti státu způsobilé pro pobídky. Nicméně pobídek v rámci režimu z roku 2007 se nelze dovolávat, pokud nebyl vydán certifikát způsobilosti v rámci režimu z roku 2007 a příjemce nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Ten je vydáván prováděcí agenturou (státní orgán) s účinkem ode dne zahájení komerční výroby příjemce (rovněž nazývaného způsobilá jednotka).

| (217) | PSI se skládá z několika podrežimů, z nichž tyto dva poskytly výhodu dvěma ověřeným vyvážejícím výrobcům během období šetření: |
| --- | --- |

(217)

| — | osvobození od daně z elektřiny (dále jen „ODE“), |
| --- | --- |

—

osvobození od daně z elektřiny (dále jen „ODE“),

| — | subvence na podporu průmyslu (dále jen „SPP“). |
| --- | --- |

—

subvence na podporu průmyslu (dále jen „SPP“).

| (218) | Podrežim ODE je udělován novým způsobilým jednotkám usazeným ve vymezených oblastech na dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti. V tomto případě jsou dva dotčení vyvážející výrobci osvobozeni od placení daně z elektřiny po dobu 9, resp. 7 let. V jiných částech státu je od plateb daně z elektřiny osvobozeno 100 % jednotek orientovaných na vývoz a jednotek v oblasti informačních technologií a biotechnologií po dobu 10 let. |
| --- | --- |

(218)

Podrežim ODE je udělován novým způsobilým jednotkám usazeným ve vymezených oblastech na dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti. V tomto případě jsou dva dotčení vyvážející výrobci osvobozeni od placení daně z elektřiny po dobu 9, resp. 7 let. V jiných částech státu je od plateb daně z elektřiny osvobozeno 100 % jednotek orientovaných na vývoz a jednotek v oblasti informačních technologií a biotechnologií po dobu 10 let.

| (219) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden vyvážející výrobce se sídlem ve státě Maháráštra měl během období šetření výhodu z podrežimu osvobození od daně z elektřiny. |
| --- | --- |

(219)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden vyvážející výrobce se sídlem ve státě Maháráštra měl během období šetření výhodu z podrežimu osvobození od daně z elektřiny.

| (220) | Podrežim SPP opravňuje příjemce k subvenci odpovídající procentu v rozmezí od 75 % do 100 % výše způsobilých investic zmenšené o výhody získané z jiných podrežimů režimu PSI, jako je ODE. Výhoda je poskytnuta po dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti a nemůže překročit částku DPH odváděnou státu Maháráštra ve stejném období. Způsobilými investicemi jsou kapitálové výdaje na budovy, zařízení a stroje. |
| --- | --- |

(220)

Podrežim SPP opravňuje příjemce k subvenci odpovídající procentu v rozmezí od 75 % do 100 % výše způsobilých investic zmenšené o výhody získané z jiných podrežimů režimu PSI, jako je ODE. Výhoda je poskytnuta po dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti a nemůže překročit částku DPH odváděnou státu Maháráštra ve stejném období. Způsobilými investicemi jsou kapitálové výdaje na budovy, zařízení a stroje.

| (221) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci se sídlem ve státě Maháráštra měli výhodu z podrežimu SPP. |
| --- | --- |

(221)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci se sídlem ve státě Maháráštra měli výhodu z podrežimu SPP.

| (222) | Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že podrežim SPP poskytovaný vládou státu Maháráštra se nevztahuje na fází zpracování, výroby nebo vývozu PSV, a to ani přímo, ani nepřímo, a že výhoda závisí na výši zaplacených vnitrostátních daní. Dále tvrdili, že cílem režimu není poskytovat výhody vyvážejícím výrobcům, nýbrž kompenzovat náklady vzniklé v souvislosti se zaostalostí oblasti, a že tudíž tento program nelze napadnout. Dále tvrdili, že režim by měl být považován za kapitálovou subvenci, nikoli opakující se subvenci a že celková výhoda by měla být rozložena na běžnou dobu amortizace subvencovaného kapitálu. V tomto ohledu šetření odhalilo, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, že se grant vyplácí každoročně pro způsobilé investice, jimiž jsou výdaje na budovy, zařízení a stroje. Tyto investice mají přímou souvislost s PSV. Pouhá skutečnost, že roční částka, která může být požadována, je omezena výší tuzemských daní placených vládě státu Maháráštra ve stejném období, nemění nic na skutečnosti, že roční výhoda státu Maháráštra představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým se poskytuje výhoda šetřeným vyvážejícím vývozcům. Grant vyplácený každoročně nemá povahu kapitálové subvence, i kdyby investice do kapitálových statků byly příčinou této platby. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(222)

Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že podrežim SPP poskytovaný vládou státu Maháráštra se nevztahuje na fází zpracování, výroby nebo vývozu PSV, a to ani přímo, ani nepřímo, a že výhoda závisí na výši zaplacených vnitrostátních daní. Dále tvrdili, že cílem režimu není poskytovat výhody vyvážejícím výrobcům, nýbrž kompenzovat náklady vzniklé v souvislosti se zaostalostí oblasti, a že tudíž tento program nelze napadnout. Dále tvrdili, že režim by měl být považován za kapitálovou subvenci, nikoli opakující se subvenci a že celková výhoda by měla být rozložena na běžnou dobu amortizace subvencovaného kapitálu. V tomto ohledu šetření odhalilo, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, že se grant vyplácí každoročně pro způsobilé investice, jimiž jsou výdaje na budovy, zařízení a stroje. Tyto investice mají přímou souvislost s PSV. Pouhá skutečnost, že roční částka, která může být požadována, je omezena výší tuzemských daní placených vládě státu Maháráštra ve stejném období, nemění nic na skutečnosti, že roční výhoda státu Maháráštra představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým se poskytuje výhoda šetřeným vyvážejícím vývozcům. Grant vyplácený každoročně nemá povahu kapitálové subvence, i kdyby investice do kapitálových statků byly příčinou této platby. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.

d)   Závěry týkající se režimu ODE a SPP

| (223) | Oba podrežimy jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože představují finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda. |
| --- | --- |

(223)

Oba podrežimy jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože představují finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.

| (224) | Tyto subvenční podrežimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti. |
| --- | --- |

(224)

Tyto subvenční podrežimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.

| (225) | Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(225)

Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.

e)   Výpočet výše subvence

| (226) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody poskytnuté příjemci ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna v období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(226)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody poskytnuté příjemci ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna v období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (227) | Subvenční sazba zjištěná u podrežimu ODE činila u jedné společnosti využívající této výhody 0,31 %. |
| --- | --- |

(227)

Subvenční sazba zjištěná u podrežimu ODE činila u jedné společnosti využívající této výhody 0,31 %.

| (228) | Subvenční sazba zjištěná u podrežimu SPP činila během období šetření u dotčených společností 1,03 %, resp. 1,91 %. |
| --- | --- |

(228)

Subvenční sazba zjištěná u podrežimu SPP činila během období šetření u dotčených společností 1,03 %, resp. 1,91 %.

3.2.9.   Výše napadnutelných subvencí

| (229) | Na základě uvedených zjištění byla celková výše napadnutelných subvencí pro ověřené vyvážející výrobce, vyjádřená valoricky, v rozmezí od 4,16 % do 7,65 %, jak je shrnuto v tabulce níže.

  Tabulka 1


  Výše napadnutelných subvencí – Indie















  (v %) |
| --- | --- |
| Režim | FMS | FPS | DDS | AAS | DFIA | EPCGS | PSI/ODE | PSI/SPP | Celkem |
| Společnost |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd. | 0,42 | 1,77 | — | — | — | — | 0,31 | 1,91 | 4,41 |
| Ganesha Ecosphere Ltd. | — | 1,95 | 0,24 | 0,11 | 4,95 | 0,40 | — | — | 7,65 |
| Indo Rama Synthetics Ltd. | 0,15 | 1,75 | — | 1,89 | — | 0,37 | — | 1,03 | 5,19 |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd. | 0,19 | 1,85 | 2,12 | — | — | — | — | — | 4,16 |
| Reliance Industries Limited | 0,63 | 1,59 | — | 4,31 | — | 0,46 | — | — | 6,99 |

(229)

Na základě uvedených zjištění byla celková výše napadnutelných subvencí pro ověřené vyvážející výrobce, vyjádřená valoricky, v rozmezí od 4,16 % do 7,65 %, jak je shrnuto v tabulce níže.

Tabulka 1

Výše napadnutelných subvencí – Indie

(v %)

Režim

FMS

FPS

DDS

AAS

DFIA

EPCGS

PSI/ODE

PSI/SPP

Celkem

Společnost

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.

0,42

1,77

—

—

—

—

0,31

1,91

4,41

Ganesha Ecosphere Ltd.

—

1,95

0,24

0,11

4,95

0,40

—

—

7,65

Indo Rama Synthetics Ltd.

0,15

1,75

—

1,89

—

0,37

—

1,03

5,19

Polyfibre Industries Pvt. Ltd.

0,19

1,85

2,12

—

—

—

—

—

4,16

Reliance Industries Limited

0,63

1,59

—

4,31

—

0,46

—

—

6,99

3.3.   VIETNAM

3.3.1.   Obecně

| (230) | Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně poskytovaly subvence vietnamské vlády:






  A. | státní preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví, pověření a řízení soukromých bank vládou a podpora úrokových sazeb; |
| --- | --- | --- |

(230)

Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně poskytovaly subvence vietnamské vlády:

A.

státní preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví, pověření a řízení soukromých bank vládou a podpora úrokových sazeb;

| B. | dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou; |
| --- | --- |

B.

dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;

| C. | poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou a dalších výhod souvisejících s půdou; |
| --- | --- |

C.

poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou a dalších výhod souvisejících s půdou;

| D. | programy osvobození od přímých daní a jejich snížení; |
| --- | --- |

D.

programy osvobození od přímých daní a jejich snížení;

| E. | programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla; |
| --- | --- |

E.

programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla;

| F. | zrychlené odepisování fixních aktiv; |
| --- | --- |

F.

zrychlené odepisování fixních aktiv;

| G. | jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů. |
| --- | --- |

G.

jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.

| (231) | Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek vietnamské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (4) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů. |
| --- | --- |

(231)

Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek vietnamské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (4) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.

| (232) | Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající subvenční sazby pro jednotlivé společnosti, aniž je dotčena otázka, zda jsou subvence považovány za napadnutelné, či nikoli. Výhoda byla vypočtena v souladu s článkem 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(232)

Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající subvenční sazby pro jednotlivé společnosti, aniž je dotčena otázka, zda jsou subvence považovány za napadnutelné, či nikoli. Výhoda byla vypočtena v souladu s článkem 6 základního nařízení.

3.3.2.   Specifické subvenční režimy

Subvenční režimy, které nebyly využity vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření

| (233) | Šetření ukázalo, že tyto režimy nebyly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci:






  a) | dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou; |
| --- | --- | --- |

(233)

Šetření ukázalo, že tyto režimy nebyly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci:

a)

dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;

| b) | zrychlené odepisování fixních aktiv; |
| --- | --- |

b)

zrychlené odepisování fixních aktiv;

| c) | jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů. |
| --- | --- |

c)

jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.

| (234) | Zejména pokud jde o dodávky zboží odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se v tomto ohledu tvrdilo, že PTA/MEG, které mohou být použity jako hlavní surovina pro výrobu PSV, získali vietnamští výrobci za subvencované ceny. Šetření však prokázalo, že žádný z šetřených vyvážejících výrobců nepoužíval PTA/MEG jako hlavní surovinu, ale že všichni používali místo toho recyklované PET lahve nebo PET vločky. |
| --- | --- |

(234)

Zejména pokud jde o dodávky zboží odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se v tomto ohledu tvrdilo, že PTA/MEG, které mohou být použity jako hlavní surovina pro výrobu PSV, získali vietnamští výrobci za subvencované ceny. Šetření však prokázalo, že žádný z šetřených vyvážejících výrobců nepoužíval PTA/MEG jako hlavní surovinu, ale že všichni používali místo toho recyklované PET lahve nebo PET vločky.

| (235) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze pro jeden z nich, a to dodávky PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento program žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že do šetření nebyli zahrnuti významní výrobci PSV ve Vietnamu, ovlivnily stanovení subvencování u tohoto programu. Žadatel rovněž uvedl další údajné subvenční programy ve Vietnamu, k nimž byly v podnětu předloženy informace. |
| --- | --- |

(235)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze pro jeden z nich, a to dodávky PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento program žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že do šetření nebyli zahrnuti významní výrobci PSV ve Vietnamu, ovlivnily stanovení subvencování u tohoto programu. Žadatel rovněž uvedl další údajné subvenční programy ve Vietnamu, k nimž byly v podnětu předloženy informace.

| (236) | Jak Komise vysvětlila výše v 32. až 34. a ve 42. bodě odůvodnění, v případě Vietnamu nebyl výběr vzorku nezbytný, jelikož všichni vietnamští vyvážející výrobci oznámili svůj záměr spolupracovat a odpovědi od tří spolupracujících výrobců pokrývaly více než 99 % dovozu z Vietnamu. Proto argumenty žadatele týkající se výběru vzorku nejsou relevantní pro zjištění šetření. Navíc samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV ve Vietnamu, jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku spolupracujících výrobců. Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech údajných subvencí uvedených v podnětu, včetně těch, o nichž se zmiňuje žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto programy nebyly využity spolupracujícími vývozci. Komise poskytla podrobnosti o dodávkách PTA/MEG, neboť tohoto programu se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento program mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci. |
| --- | --- |

(236)

Jak Komise vysvětlila výše v 32. až 34. a ve 42. bodě odůvodnění, v případě Vietnamu nebyl výběr vzorku nezbytný, jelikož všichni vietnamští vyvážející výrobci oznámili svůj záměr spolupracovat a odpovědi od tří spolupracujících výrobců pokrývaly více než 99 % dovozu z Vietnamu. Proto argumenty žadatele týkající se výběru vzorku nejsou relevantní pro zjištění šetření. Navíc samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV ve Vietnamu, jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku spolupracujících výrobců. Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech údajných subvencí uvedených v podnětu, včetně těch, o nichž se zmiňuje žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto programy nebyly využity spolupracujícími vývozci. Komise poskytla podrobnosti o dodávkách PTA/MEG, neboť tohoto programu se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento program mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.

Subvenční režimy, které byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření

| (237) | Bylo zjištěno, že níže uvedené režimy byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření. |
| --- | --- |

(237)

Bylo zjištěno, že níže uvedené režimy byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření.

3.3.3.   Preferenční úvěry

3.3.3.1.   Poinvestiční podpora úrokových sazeb Vietnamskou rozvojovou bankou

| (238) | Vietnamská rozvojová banka (dále jen „VDB“) je státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, jež byla založena v roce 2006 na základě rozhodnutí č. 108/2006/QD-TTg k provádění státní politiky týkající se rozvojových investičních úvěrů a vývozních úvěrů. Během období šetření VDB spravovala program podpory úrokových sazeb pro některé půjčky od obchodních bank. V tomto rámci společnosti skupiny Thai Binh měly uzavřeny smlouvy s VDB o podpoře půjček od BIDV a Vietcom Bank. |
| --- | --- |

(238)

Vietnamská rozvojová banka (dále jen „VDB“) je státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, jež byla založena v roce 2006 na základě rozhodnutí č. 108/2006/QD-TTg k provádění státní politiky týkající se rozvojových investičních úvěrů a vývozních úvěrů. Během období šetření VDB spravovala program podpory úrokových sazeb pro některé půjčky od obchodních bank. V tomto rámci společnosti skupiny Thai Binh měly uzavřeny smlouvy s VDB o podpoře půjček od BIDV a Vietcom Bank.

| (239) | Právním základem pro tento program je vyhláška č. 75/2011/ND-CP z 30. srpna 2011, která nahrazuje vyhlášku č. 151/2006/ND-CP, vyhlášku č. 106/2008/ND-CP a vyhlášku č. 106/2004 ND-CP. V případě, že smlouvy byly podepsány před datem použitelnosti vyhlášky č. 75/2011, použijí se předešlé vyhlášky. |
| --- | --- |

(239)

Právním základem pro tento program je vyhláška č. 75/2011/ND-CP z 30. srpna 2011, která nahrazuje vyhlášku č. 151/2006/ND-CP, vyhlášku č. 106/2008/ND-CP a vyhlášku č. 106/2004 ND-CP. V případě, že smlouvy byly podepsány před datem použitelnosti vyhlášky č. 75/2011, použijí se předešlé vyhlášky.

| (240) | Výhoda z tohoto programu se rovná rozdílu mezi úrokovými sazbami, které nabízí VDB, a úrokovými sazbami od obchodních bank použitými u půjček pro uvedené dvě společnosti. Tento program se vztahuje na dlouhodobé a střednědobé půjčky od obchodních bank použité na financování investičních projektů. |
| --- | --- |

(240)

Výhoda z tohoto programu se rovná rozdílu mezi úrokovými sazbami, které nabízí VDB, a úrokovými sazbami od obchodních bank použitými u půjček pro uvedené dvě společnosti. Tento program se vztahuje na dlouhodobé a střednědobé půjčky od obchodních bank použité na financování investičních projektů.

| (241) | Výhoda z tohoto režimu se pohybovala mezi 0 % a 0,28 %. |
| --- | --- |

(241)

Výhoda z tohoto režimu se pohybovala mezi 0 % a 0,28 %.

3.3.3.2.   Nízkoúrokové půjčky poskytované některými obchodními bankami ve státním vlastnictví

| (242) | Šetření prokázalo, že významná část bankovního sektoru ve Vietnamu je ve vlastnictví státu; téměř 50 % půjček ve vietnamském hospodářství během období šetření poskytlo 5 velkých bank ve státním vlastnictví (5). Existují omezení zahraničního vlastnictví bank se sídlem ve Vietnamu (6). Obchodním bankám je uloženo podporovat úrokové sazby pro podniky (7). Státní banka Vietnamu stanoví maximální úrokové sazby, které mohou obchodní banky účtovat za půjčky pro některé subjekty (8). Z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné obchodní banky nabízejí nižší úrokové sazby než ostatní banky. |
| --- | --- |

(242)

Šetření prokázalo, že významná část bankovního sektoru ve Vietnamu je ve vlastnictví státu; téměř 50 % půjček ve vietnamském hospodářství během období šetření poskytlo 5 velkých bank ve státním vlastnictví (5). Existují omezení zahraničního vlastnictví bank se sídlem ve Vietnamu (6). Obchodním bankám je uloženo podporovat úrokové sazby pro podniky (7). Státní banka Vietnamu stanoví maximální úrokové sazby, které mohou obchodní banky účtovat za půjčky pro některé subjekty (8). Z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné obchodní banky nabízejí nižší úrokové sazby než ostatní banky.

| (243) | Několik vietnamských zákonů týkajících se bankovního sektoru a úvěrů odkazuje na preferenční úvěry. Například nařízení 1627 z roku 2001 se zmiňuje o půjčkách poskytnutých zákazníkům, na něž se vztahují preferenční úvěrová politika (články 20 a 26), nebo zákon o úvěrových institucích se zmiňuje o zvýhodněných úvěrech (článek 27). |
| --- | --- |

(243)

Několik vietnamských zákonů týkajících se bankovního sektoru a úvěrů odkazuje na preferenční úvěry. Například nařízení 1627 z roku 2001 se zmiňuje o půjčkách poskytnutých zákazníkům, na něž se vztahují preferenční úvěrová politika (články 20 a 26), nebo zákon o úvěrových institucích se zmiňuje o zvýhodněných úvěrech (článek 27).

| (244) | Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu, kterou získal příjemce, považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí společnost za preferenční půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu. |
| --- | --- |

(244)

Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu, kterou získal příjemce, považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí společnost za preferenční půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.

| (245) | Informace uvedené výše v 242. a 243. bodě odůvodnění naznačují významné narušení vietnamského finančního sektoru. Komise proto použila vnější referenční hodnotu pro výpočet výhody z preferenčních půjček. Jak je uvedeno v 231. bodě odůvodnění, není tím dotčena napadnutelnost subvence vyplývající ze zvýhodněné půjčky. Jelikož jde o zanedbatelné subvencování, Komise neučinila konečné závěry, zda dotčené banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda je posouzení úvěrového rizika provedené těmito bankami dostatečné. |
| --- | --- |

(245)

Informace uvedené výše v 242. a 243. bodě odůvodnění naznačují významné narušení vietnamského finančního sektoru. Komise proto použila vnější referenční hodnotu pro výpočet výhody z preferenčních půjček. Jak je uvedeno v 231. bodě odůvodnění, není tím dotčena napadnutelnost subvence vyplývající ze zvýhodněné půjčky. Jelikož jde o zanedbatelné subvencování, Komise neučinila konečné závěry, zda dotčené banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda je posouzení úvěrového rizika provedené těmito bankami dostatečné.

| (246) | Vnější referenční hodnota byla nutná pouze ve vztahu k půjčkám v měně VND, protože nebyly k dispozici důkazy, že půjčky poskytnuté v USD byly subvencovány. Půjčky ve VND získaly pouze spolupracující společnosti skupiny Thai Binh. Základ pro srovnání byl vypočten za použití úrokových sazeb úvěrů koše 48 zemí s nižšími středními příjmy (HDP) v posledním období, za které byly k dispozici (2012). Tyto země byly zvoleny, protože měly podobný HDP jako Vietnam. Uvedené sazby byly poté upraveny s ohledem na inflaci v období šetření, aby byly získány reálné úrokové sazby, a byl vypočten průměr za 48 zemí pro ty země, u nichž byly k dispozici údaje. Zdrojem pro úrokové sazby a míry inflace byla Světová banka. Průměrná reálná úroková sazba pro tyto země s nižšími středními příjmy byla v období šetření 8,23 %. Tato referenční hodnota byla srovnána s úrokovými sazbami upravenými s ohledem na inflaci u všech půjček ve VND pro šetřené společnosti. |
| --- | --- |

(246)

Vnější referenční hodnota byla nutná pouze ve vztahu k půjčkám v měně VND, protože nebyly k dispozici důkazy, že půjčky poskytnuté v USD byly subvencovány. Půjčky ve VND získaly pouze spolupracující společnosti skupiny Thai Binh. Základ pro srovnání byl vypočten za použití úrokových sazeb úvěrů koše 48 zemí s nižšími středními příjmy (HDP) v posledním období, za které byly k dispozici (2012). Tyto země byly zvoleny, protože měly podobný HDP jako Vietnam. Uvedené sazby byly poté upraveny s ohledem na inflaci v období šetření, aby byly získány reálné úrokové sazby, a byl vypočten průměr za 48 zemí pro ty země, u nichž byly k dispozici údaje. Zdrojem pro úrokové sazby a míry inflace byla Světová banka. Průměrná reálná úroková sazba pro tyto země s nižšími středními příjmy byla v období šetření 8,23 %. Tato referenční hodnota byla srovnána s úrokovými sazbami upravenými s ohledem na inflaci u všech půjček ve VND pro šetřené společnosti.

| (247) | Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0 % a 1,34 %. |
| --- | --- |

(247)

Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0 % a 1,34 %.

| (248) | Po poskytnutí informací zpochybnila vietnamská vláda závěry o narušení vietnamského finančního systému a namítala, že Komise měla posoudit, zda státem vlastněné obchodní banky jsou veřejnoprávními subjekty a zda je posouzení úvěrového rizika, které prováděly, dostatečné. Podle názoru vietnamské vlády by tato analýza ovlivnila závěr o existenci finančního příspěvku a rovněž použití vnější referenční hodnoty pro stanovení výhody získané prostřednictvím tohoto programu. |
| --- | --- |

(248)

Po poskytnutí informací zpochybnila vietnamská vláda závěry o narušení vietnamského finančního systému a namítala, že Komise měla posoudit, zda státem vlastněné obchodní banky jsou veřejnoprávními subjekty a zda je posouzení úvěrového rizika, které prováděly, dostatečné. Podle názoru vietnamské vlády by tato analýza ovlivnila závěr o existenci finančního příspěvku a rovněž použití vnější referenční hodnoty pro stanovení výhody získané prostřednictvím tohoto programu.

| (249) | Jak je uvedeno v 242. až 243. bodě odůvodnění, informace a důkazy shromážděné během šetření prokazují významné narušení vietnamského bankovního systému. V důsledku tohoto narušení, v souladu s pravidly základního nařízení, se pro stanovení výše výhody (pokud existuje) musí použít vnější referenční hodnota. Protože výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, nepovažuje Komise za nezbytné zkoumat, zda banky jsou veřejnoprávními subjekty a/nebo zda je posouzení rizika dostatečné, jak je objasněno výše v 231. a 232. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(249)

Jak je uvedeno v 242. až 243. bodě odůvodnění, informace a důkazy shromážděné během šetření prokazují významné narušení vietnamského bankovního systému. V důsledku tohoto narušení, v souladu s pravidly základního nařízení, se pro stanovení výše výhody (pokud existuje) musí použít vnější referenční hodnota. Protože výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, nepovažuje Komise za nezbytné zkoumat, zda banky jsou veřejnoprávními subjekty a/nebo zda je posouzení rizika dostatečné, jak je objasněno výše v 231. a 232. bodě odůvodnění.

3.3.4.   Poskytování práv k užívání pozemků

| (250) | Oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byla přidělena práva k užívání pozemků ve zvláštních průmyslových zónách. Zatímco skupina Thai Binh získala práva k užívání pozemků přímo od státu, společnosti Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (dále jen „VNC“) je pozemek pronajat prostřednictvím společnosti, která je částečně ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(250)

Oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byla přidělena práva k užívání pozemků ve zvláštních průmyslových zónách. Zatímco skupina Thai Binh získala práva k užívání pozemků přímo od státu, společnosti Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (dále jen „VNC“) je pozemek pronajat prostřednictvím společnosti, která je částečně ve vlastnictví státu.

| (251) | Skupina Thai Binh má tři pozemky v průmyslové zóně. Během období šetření byla skupina plně osvobozena od placení nájemného za dva pozemky. Základem pro uvedené osvobození jsou vyhláška č. 121/2010/ND-CP a vyhláška č. 142/2005/ND-CP. Skupina neplatila nájemné ani za třetí pozemek, protože se účastní administrativního procesu souvisejícího se žádostí o osvobození. Nájemné, od jehož placení byla skupina osvobozena, je výrazně nižší než nájemné placené skupinou za jiné podobné pozemky v těsné blízkosti průmyslové zóny a zdá se, že je podstatně nižší než obvyklé ceny pozemků v regionu. |
| --- | --- |

(251)

Skupina Thai Binh má tři pozemky v průmyslové zóně. Během období šetření byla skupina plně osvobozena od placení nájemného za dva pozemky. Základem pro uvedené osvobození jsou vyhláška č. 121/2010/ND-CP a vyhláška č. 142/2005/ND-CP. Skupina neplatila nájemné ani za třetí pozemek, protože se účastní administrativního procesu souvisejícího se žádostí o osvobození. Nájemné, od jehož placení byla skupina osvobozena, je výrazně nižší než nájemné placené skupinou za jiné podobné pozemky v těsné blízkosti průmyslové zóny a zdá se, že je podstatně nižší než obvyklé ceny pozemků v regionu.

| (252) | VNC nezískala plné osvobození ohledně práv k užívání pozemků, je ale jasné, že během období šetření získala výhodu. VNC si pronajímá tři pozemky od společnosti, která je částečně ve státním vlastnictví. Ačkoli vietnamská vláda tvrdila, že jde o transakce mezi soukromými stranami, informace, které jsou ve spisu, jsou v rozporu s tímto tvrzením. Investiční licence VNC uvádí pronájem pozemků jako preferenční výhodu. V licenci Lidový výbor Quang Ninh ukládá VNC povinnost pronajmout si pozemky od uvedené společnosti. Rovněž podle původní smlouvy mezi částečně státem vlastněnou společností, která pronajímá pozemky VNC, a místním pozemkovým úřadem je následný převod pozemků možný pouze za jistých podmínek stanovených místním pozemkovým úřadem. Z toho vyplývá, že stát se účastní pozemkové transakce mezi oběma stranami. |
| --- | --- |

(252)

VNC nezískala plné osvobození ohledně práv k užívání pozemků, je ale jasné, že během období šetření získala výhodu. VNC si pronajímá tři pozemky od společnosti, která je částečně ve státním vlastnictví. Ačkoli vietnamská vláda tvrdila, že jde o transakce mezi soukromými stranami, informace, které jsou ve spisu, jsou v rozporu s tímto tvrzením. Investiční licence VNC uvádí pronájem pozemků jako preferenční výhodu. V licenci Lidový výbor Quang Ninh ukládá VNC povinnost pronajmout si pozemky od uvedené společnosti. Rovněž podle původní smlouvy mezi částečně státem vlastněnou společností, která pronajímá pozemky VNC, a místním pozemkovým úřadem je následný převod pozemků možný pouze za jistých podmínek stanovených místním pozemkovým úřadem. Z toho vyplývá, že stát se účastní pozemkové transakce mezi oběma stranami.

| (253) | Pro účely posouzení výhody Komise porovnala nízké ceny pozemků, které souvisejí s transakcemi v průmyslových zónách, s referenční cenou za podobné pozemky. Šetřením byly zjištěny náznaky, že trh s pozemky ve Vietnamu je zřejmě regulován a je narušen státním zásahem, protože existuje osvobození od nájemného nebo preferenční ceny za práva k užívání pozemků týkající se pozemků ve vymezených průmyslových zónách a/nebo podporovaných odvětvích podnikání. V tomto konkrétním případě Komise zjistila transakci s právy k užívání pozemků, která je dostatečně spolehlivá, protože pozemek se nachází mimo jakoukoli podporovanou zónu a protože dotčená společnost působí v odvětví, které nesouvisí s PSV a není podporováno na základě vládní politiky. Ceny v této transakci se používají jako referenční hodnota pro posouzení výhody, aniž je dotčen jakýkoliv závěr o celkové situaci na trhu s pozemky ve Vietnamu. |
| --- | --- |

(253)

Pro účely posouzení výhody Komise porovnala nízké ceny pozemků, které souvisejí s transakcemi v průmyslových zónách, s referenční cenou za podobné pozemky. Šetřením byly zjištěny náznaky, že trh s pozemky ve Vietnamu je zřejmě regulován a je narušen státním zásahem, protože existuje osvobození od nájemného nebo preferenční ceny za práva k užívání pozemků týkající se pozemků ve vymezených průmyslových zónách a/nebo podporovaných odvětvích podnikání. V tomto konkrétním případě Komise zjistila transakci s právy k užívání pozemků, která je dostatečně spolehlivá, protože pozemek se nachází mimo jakoukoli podporovanou zónu a protože dotčená společnost působí v odvětví, které nesouvisí s PSV a není podporováno na základě vládní politiky. Ceny v této transakci se používají jako referenční hodnota pro posouzení výhody, aniž je dotčen jakýkoliv závěr o celkové situaci na trhu s pozemky ve Vietnamu.

| (254) | Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,17 % a 0,37 %. |
| --- | --- |

(254)

Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,17 % a 0,37 %.

3.3.5.   Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

| (255) | Oba spolupracující vyvážející výrobci měli výhodu z několika přímých daňových úlev založených na osvobozeních od daní uvedených v jejich investičních licencích. Právním základem pro uvedená osvobození jsou vyhláška č. 164/2003/ND-CP nahrazená vyhláškami č. 124/2008/ND-CP a č. 122/2011/ND-CP, oběžník č. 140/2012, vyhláška č. 164/2003/ND-CP pozměněná a doplněná vyhláškou č. 152/204/ND-CPDuty a osvobození od DPH při dovozu strojů. |
| --- | --- |

(255)

Oba spolupracující vyvážející výrobci měli výhodu z několika přímých daňových úlev založených na osvobozeních od daní uvedených v jejich investičních licencích. Právním základem pro uvedená osvobození jsou vyhláška č. 164/2003/ND-CP nahrazená vyhláškami č. 124/2008/ND-CP a č. 122/2011/ND-CP, oběžník č. 140/2012, vyhláška č. 164/2003/ND-CP pozměněná a doplněná vyhláškou č. 152/204/ND-CPDuty a osvobození od DPH při dovozu strojů.

| (256) | Podle výše uvedených právních předpisů je osvobození od přímých daní a jejich snížení k dispozici mimo jiné pro společnosti nacházející se ve zvláštních průmyslových zónách/parcích nebo společnosti zaměstnávající velký počet zaměstnanců nebo společnosti působící v určitých hospodářských odvětvích. |
| --- | --- |

(256)

Podle výše uvedených právních předpisů je osvobození od přímých daní a jejich snížení k dispozici mimo jiné pro společnosti nacházející se ve zvláštních průmyslových zónách/parcích nebo společnosti zaměstnávající velký počet zaměstnanců nebo společnosti působící v určitých hospodářských odvětvích.

| (257) | Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou nebo případně částky daně, od níž byl osvobozen. Částky považované za subvenci vycházejí z nejnovějších ročních daňových přiznání. Subvence byla přepočtena na základě celkové společnosti a vyjádřena jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF. |
| --- | --- |

(257)

Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou nebo případně částky daně, od níž byl osvobozen. Částky považované za subvenci vycházejí z nejnovějších ročních daňových přiznání. Subvence byla přepočtena na základě celkové společnosti a vyjádřena jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.

| (258) | Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,11 % a 0,36 %. |
| --- | --- |

(258)

Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,11 % a 0,36 %.

3.3.6.   Osvobození od cla z dovážených surovin

| (259) | Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena v oběžníku 194/2010TT. |
| --- | --- |

(259)

Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena v oběžníku 194/2010TT.

| (260) | Vietnamská vláda ve své odpovědi na dotazník uvedla, že provozuje systém pro navracení/pozastavení cla. Podle právních předpisů se osvobození vztahuje na dovezené suroviny, které byly spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Cla mohou být vrácena v rozsahu určeném podílem, v jakém jsou dovezené suroviny použity ve vyvezeném konečném výrobku. |
| --- | --- |

(260)

Vietnamská vláda ve své odpovědi na dotazník uvedla, že provozuje systém pro navracení/pozastavení cla. Podle právních předpisů se osvobození vztahuje na dovezené suroviny, které byly spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Cla mohou být vrácena v rozsahu určeném podílem, v jakém jsou dovezené suroviny použity ve vyvezeném konečném výrobku.

| (261) | Bylo zjištěno, že během období šetření oba spolupracující vyvážející výrobci nezískali ekonomickou výhodu z uvedeného režimu. Třebaže byli osvobozeni od placení dovozního cla na suroviny, nadměrné vrácení během období šetření nebylo zjištěno. Domácí prodej dotčeného výrobku byl u obou společností relativně malý. Kromě toho získávaly významný podíl hlavních surovin na domácím trhu, neboť objemy, které dovezly pro výrobu vyváženého dotčeného výrobku, nebyly dostatečné. |
| --- | --- |

(261)

Bylo zjištěno, že během období šetření oba spolupracující vyvážející výrobci nezískali ekonomickou výhodu z uvedeného režimu. Třebaže byli osvobozeni od placení dovozního cla na suroviny, nadměrné vrácení během období šetření nebylo zjištěno. Domácí prodej dotčeného výrobku byl u obou společností relativně malý. Kromě toho získávaly významný podíl hlavních surovin na domácím trhu, neboť objemy, které dovezly pro výrobu vyváženého dotčeného výrobku, nebyly dostatečné.

| (262) | S ohledem na výše uvedené se nepokládá za nutné vyvozovat závěr, zda je oznámený systém navracení cla v souladu s pravidly WTO a s články přílohy II a přílohy III základního nařízení. |
| --- | --- |

(262)

S ohledem na výše uvedené se nepokládá za nutné vyvozovat závěr, zda je oznámený systém navracení cla v souladu s pravidly WTO a s články přílohy II a přílohy III základního nařízení.

| (263) | V návaznosti na poskytnutí informací vietnamská vláda podpořila zjištění Komise týkající se tohoto programu. Rovněž ale zdůraznila, že i přes neexistenci závěrů v tomto bodě je vietnamský systém navracení cla plně v souladu s pravidly v příloze II a příloze III základního nařízení. Toto stanovisko vietnamské vlády Komise bere na vědomí. Avšak vzhledem k tomu, že výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, Komise opakuje své stanovisko, že pro účely tohoto šetření nepokládá za nutné zkoumat, zda je režim navracení cla v souladu s pravidly stanovenými v příloze II a příloze III základního nařízení, jak je vysvětleno výše v 231. až 232. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(263)

V návaznosti na poskytnutí informací vietnamská vláda podpořila zjištění Komise týkající se tohoto programu. Rovněž ale zdůraznila, že i přes neexistenci závěrů v tomto bodě je vietnamský systém navracení cla plně v souladu s pravidly v příloze II a příloze III základního nařízení. Toto stanovisko vietnamské vlády Komise bere na vědomí. Avšak vzhledem k tomu, že výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, Komise opakuje své stanovisko, že pro účely tohoto šetření nepokládá za nutné zkoumat, zda je režim navracení cla v souladu s pravidly stanovenými v příloze II a příloze III základního nařízení, jak je vysvětleno výše v 231. až 232. bodě odůvodnění.

3.3.7.   Osvobození od cla z dovážených strojů

| (264) | Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla a DPH z dovážených strojů během období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena ve vyhlášce vlády č. 154/2005/N-CP, oběžníku 194/2010TT a oběžníku 117/2011. |
| --- | --- |

(264)

Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla a DPH z dovážených strojů během období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena ve vyhlášce vlády č. 154/2005/N-CP, oběžníku 194/2010TT a oběžníku 117/2011.

| (265) | Společnosti byly požádány, aby podaly zprávu o dovozu strojů během období 10 let. Ačkoli bylo zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobci získaly výhody na základě tohoto režimu, tyto výhody nebyly podstatné. Bylo tomu tak, protože dovoz strojů u těchto společností nebyl významný ve srovnání s obratem prodeje PSV v EU. Rovněž jakékoli výhody byly oslabeny skutečností, že se stroje odepisují po řadu let (obvykle 10), a proto byla výhoda pro období šetření odpovídajícím způsobem snížena. |
| --- | --- |

(265)

Společnosti byly požádány, aby podaly zprávu o dovozu strojů během období 10 let. Ačkoli bylo zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobci získaly výhody na základě tohoto režimu, tyto výhody nebyly podstatné. Bylo tomu tak, protože dovoz strojů u těchto společností nebyl významný ve srovnání s obratem prodeje PSV v EU. Rovněž jakékoli výhody byly oslabeny skutečností, že se stroje odepisují po řadu let (obvykle 10), a proto byla výhoda pro období šetření odpovídajícím způsobem snížena.

| (266) | Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,08 % a 0,1 %. |
| --- | --- |

(266)

Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,08 % a 0,1 %.

3.3.8.   Výše subvencí

| (267) | Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u vietnamských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,6 % a 2,31 %. Celostátním subvenčním rozpětím je vážený průměr obou výšeuvedených odchylek, tj. 1,25 %. Subvence popsané výše byly přepočteny na základě celkové společnosti a vyjádřeny jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF. |
| --- | --- |

(267)

Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u vietnamských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,6 % a 2,31 %. Celostátním subvenčním rozpětím je vážený průměr obou výšeuvedených odchylek, tj. 1,25 %. Subvence popsané výše byly přepočteny na základě celkové společnosti a vyjádřeny jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.

| (268) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla tento rozsah subvenčního rozpětí a proč Komise nezvolila horní hranici těchto rozpětí, která by byla vyšší než zanedbatelné rozpětí. Jak již Komise uvedla v předchozím bodě odůvodnění, rozsah celkových souhrnných subvencí pro vietnamské spolupracující vyvážející výrobce vyjádřený valoricky se pohybuje mezi minimem 0,6 % a maximem 2,31 %. Výpočet váženého průměru uvedených odchylek však vede k průměrnému subvenčnímu rozpětí za celou zemi rovnému 1,25 %, což je méně než minimální prahová hodnota. To je metodika trvale používaná pro výpočet průměrného subvenčního rozpětí za celou zemi v souladu s příslušnými pravidly základního nařízení. |
| --- | --- |

(268)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla tento rozsah subvenčního rozpětí a proč Komise nezvolila horní hranici těchto rozpětí, která by byla vyšší než zanedbatelné rozpětí. Jak již Komise uvedla v předchozím bodě odůvodnění, rozsah celkových souhrnných subvencí pro vietnamské spolupracující vyvážející výrobce vyjádřený valoricky se pohybuje mezi minimem 0,6 % a maximem 2,31 %. Výpočet váženého průměru uvedených odchylek však vede k průměrnému subvenčnímu rozpětí za celou zemi rovnému 1,25 %, což je méně než minimální prahová hodnota. To je metodika trvale používaná pro výpočet průměrného subvenčního rozpětí za celou zemi v souladu s příslušnými pravidly základního nařízení.

3.3.9.   Závěry týkající se Vietnamu

| (269) | Celostátní subvenční sazba pro Vietnam je 1,25 %. Vzhledem k tomu, že toto rozpětí je zanedbatelné, byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Vietnamu zastaveno. |
| --- | --- |

(269)

Celostátní subvenční sazba pro Vietnam je 1,25 %. Vzhledem k tomu, že toto rozpětí je zanedbatelné, byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Vietnamu zastaveno.

4.   ÚJMA

4.1.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A VÝROBY V UNII

| (270) | Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 18 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(270)

Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 18 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (271) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 401 000 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje o výrobě spolupracujících výrobců v Unii zařazených do vzorku, jakož i číselné údaje poskytnuté žadatelem. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují 54 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(271)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 401 000 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje o výrobě spolupracujících výrobců v Unii zařazených do vzorku, jakož i číselné údaje poskytnuté žadatelem. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují 54 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   SPOTŘEBA V UNII

| (272) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie s využitím údajů poskytnutých žadatelem a dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(272)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie s využitím údajů poskytnutých žadatelem a dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu.

| (273) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Zdroj: Podnět, Eurostat. |

(273)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách)

2010

2011

2012

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

838 397

869 025

837 066

890 992

Index

100

104

100

106

Zdroj: Podnět, Eurostat.

| (274) | Spotřeba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2011 kvůli prudkému nárůstu cen bavlny v důsledku problémů kolem její sklizně v roce 2010. Poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu se v důsledku toho zvýšila, ale v následujícím roce opět klesla. V období šetření je zaznamenáno zvýšení spotřeby v Unii o 6 %. |
| --- | --- |

(274)

Spotřeba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2011 kvůli prudkému nárůstu cen bavlny v důsledku problémů kolem její sklizně v roce 2010. Poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu se v důsledku toho zvýšila, ale v následujícím roce opět klesla. V období šetření je zaznamenáno zvýšení spotřeby v Unii o 6 %.

4.3.   DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ

4.3.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (275) | Komise zkoumala, zda má být dovoz PSV pocházejících z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 8 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(275)

Komise zkoumala, zda má být dovoz PSV pocházejících z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 8 odst. 3 základního nařízení.

| (276) | Subvenční rozpětí stanovené u dovozu z Čínské lidové republiky a Vietnamu bylo pod minimálním prahem stanoveným v čl. 8 odst. 3 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(276)

Subvenční rozpětí stanovené u dovozu z Čínské lidové republiky a Vietnamu bylo pod minimálním prahem stanoveným v čl. 8 odst. 3 písm. a) základního nařízení.

| (277) | Proto nejsou splněny podmínky pro kumulaci, a analýza příčinných souvislostí je tak omezena na účinek dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(277)

Proto nejsou splněny podmínky pro kumulaci, a analýza příčinných souvislostí je tak omezena na účinek dovozu z Indie.

4.3.2.   Objem a podíl dovozu z Indie na trhu

| (278) | Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Indie jako součást celkové spotřeby Unie (určené veškerými prodeji v Unii uskutečněnými výrobci v Unii s připočtením veškerého dovozu PSV do Unie). |
| --- | --- |

(278)

Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Indie jako součást celkové spotřeby Unie (určené veškerými prodeji v Unii uskutečněnými výrobci v Unii s připočtením veškerého dovozu PSV do Unie).

| (279) | Dovoz z Indie do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Indie (v tunách) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Podíl na trhu | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Index | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Zdroj: Eurostat. |

(279)

Dovoz z Indie do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2010

2011

2012

Období šetření

Objem dovozu z Indie (v tunách)

51 258

59 161

63 191

60 852

Index

100

115

123

119

Podíl na trhu

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Index

100

111

123

112

Zdroj: Eurostat.

| (280) | Celkově byl dovoz z Indie i nadále poměrně stabilní a během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7,5 %. |
| --- | --- |

(280)

Celkově byl dovoz z Indie i nadále poměrně stabilní a během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7,5 %.

4.3.3.   Ceny výrobků dovážených z Indie a cenové podbízení

| (281) | Komise zjistila ceny dovážených výrobků na základě statistik Eurostatu a ověřila údaje od spolupracujících vývozců. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícími vývozci a spolupracujícími výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(281)

Komise zjistila ceny dovážených výrobků na základě statistik Eurostatu a ověřila údaje od spolupracujících vývozců. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícími vývozci a spolupracujícími výrobci v Unii.

| (282) | Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (EUR/tuna) | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Index | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Zdroj: Eurostat a ověřené údaje od spolupracujících vývozců. |

(282)

Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Dovozní ceny (EUR/tuna)

2010

2011

2012

Období šetření

Indie

1 025

1 368

1 239

1 212

Index

100

134

121

118

Zdroj: Eurostat a ověřené údaje od spolupracujících vývozců.

| (283) | Prudké zvýšení ceny PSV bylo zaznamenáno v roce 2011, který je rokem výše uvedené bavlnářské krize. Ceny v následujících letech klesly, ale zůstaly vyšší než ceny zaznamenané v roce 2010. V období šetření byla cena o 18 % vyšší než cena PSV v roce 2010. |
| --- | --- |

(283)

Prudké zvýšení ceny PSV bylo zaznamenáno v roce 2011, který je rokem výše uvedené bavlnářské krize. Ceny v následujících letech klesly, ale zůstaly vyšší než ceny zaznamenané v roce 2010. V období šetření byla cena o 18 % vyšší než cena PSV v roce 2010.

| (284) | Komise určila cenové podbízení během období šetření na základě srovnání vážených průměrných dovozních cen franko přístav určení jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indických výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými úpravami s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu a vážené průměrné prodejní ceny stejných typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(284)

Komise určila cenové podbízení během období šetření na základě srovnání vážených průměrných dovozních cen franko přístav určení jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indických výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými úpravami s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu a vážené průměrné prodejní ceny stejných typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu.

| (285) | Toto srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí od 4,1 % do 43,7 %. |
| --- | --- |

(285)

Toto srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí od 4,1 % do 43,7 %.

4.4.   HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

4.4.1.   Obecné poznámky

| (286) | V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(286)

V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.

| (287) | Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(287)

Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.

| (288) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, dalších informací poskytnutých žadatelem během řízení a Eurostatem. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě řádně ověřených údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(288)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, dalších informací poskytnutých žadatelem během řízení a Eurostatem. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě řádně ověřených údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (289) | Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita. |
| --- | --- |

(289)

Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita.

| (290) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál. |
| --- | --- |

(290)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (291) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Index | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Využití kapacity | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Index | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Zdroj: Žadatel (CIRFS). |

(291)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2010

2011

2012

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

362 195

355 240

361 159

401 119

Index

100

98

100

111

Výrobní kapacita (v tunách)

492 059

451 310

468 115

466 744

Index

100

92

95

95

Využití kapacity

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Index

100

107

105

117

Zdroj: Žadatel (CIRFS).

| (292) | Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 11 %. K tomuto nárůstu došlo pouze během období šetření (které odpovídá posledním 12 měsícům posuzovaného období). Během části posuzovaného období předcházejícího období šetření (tedy v letech 2011 a 2012) objem výroby výrobního odvětví Unie poklesl nebo stagnoval. |
| --- | --- |

(292)

Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 11 %. K tomuto nárůstu došlo pouze během období šetření (které odpovídá posledním 12 měsícům posuzovaného období). Během části posuzovaného období předcházejícího období šetření (tedy v letech 2011 a 2012) objem výroby výrobního odvětví Unie poklesl nebo stagnoval.

| (293) | Výrobní kapacita naopak vykazovala sestupný trend, přičemž v období šetření byl zaznamenán pokles o 5 %. V souvislosti se vzestupným trendem objemu výroby, jak je popsáno ve 292. bodě odůvodnění, se využití kapacity zvýšilo o 17 %. Je třeba zdůraznit, že využití kapacity v roce 2010, které se používá jako základ pro analýzu trendů, bylo pro kapitálově náročné odvětví, jakým je odvětví PSV, nízké a během období šetření byla míra využití kapacity 85,9 %. |
| --- | --- |

(293)

Výrobní kapacita naopak vykazovala sestupný trend, přičemž v období šetření byl zaznamenán pokles o 5 %. V souvislosti se vzestupným trendem objemu výroby, jak je popsáno ve 292. bodě odůvodnění, se využití kapacity zvýšilo o 17 %. Je třeba zdůraznit, že využití kapacity v roce 2010, které se používá jako základ pro analýzu trendů, bylo pro kapitálově náročné odvětví, jakým je odvětví PSV, nízké a během období šetření byla míra využití kapacity 85,9 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (294) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Podíl na trhu | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Index | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Zdroj: Eurostat, žadatel (CIRFS). |

(294)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

2010

2011

2012

Období šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

379 840

366 341

344 134

358 130

Index

100

96

91

94

Podíl na trhu

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Index

100

93

91

89

Zdroj: Eurostat, žadatel (CIRFS).

| (295) | Objem prodeje na trhu Unie se v letech 2011 a 2012 snížil, avšak během období šetření se mírně zvýšil. Nicméně celkový pokles o 6 % byl přesto zaznamenán vůči objemům prodaným v roce 2010. |
| --- | --- |

(295)

Objem prodeje na trhu Unie se v letech 2011 a 2012 snížil, avšak během období šetření se mírně zvýšil. Nicméně celkový pokles o 6 % byl přesto zaznamenán vůči objemům prodaným v roce 2010.

| (296) | Podíl na trhu výrobního odvětví Unie se během období šetření významně snižoval. Největší pokles podílu na trhu nastal v roce 2011, ale klesající trend pokračoval i v roce 2012 a v období šetření, což vedlo k celkové ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období o 11 %. |
| --- | --- |

(296)

Podíl na trhu výrobního odvětví Unie se během období šetření významně snižoval. Největší pokles podílu na trhu nastal v roce 2011, ale klesající trend pokračoval i v roce 2012 a v období šetření, což vedlo k celkové ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období o 11 %.

4.4.2.3.   Růst

| (297) | I přes mírný růst spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 6 %) a nárůst objemu výroby výrobců v Unii (+ 11 %) poklesl prodej výrobců v Unii o 6 %. |
| --- | --- |

(297)

I přes mírný růst spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 6 %) a nárůst objemu výroby výrobců v Unii (+ 11 %) poklesl prodej výrobců v Unii o 6 %.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (298) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivita (tuny/zaměstnanec) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Zdroj: Žadatel (CIRFS) |

(298)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

2010

2011

2012

Období šetření

Počet zaměstnanců

1 914

1 935

2 000

2 036

Index

100

101

105

106

Produktivita (tuny/zaměstnanec)

189,3

183,6

180,6

197,0

Index

100

97

95

104

Zdroj: Žadatel (CIRFS)

| (299) | Počet zaměstnanců během posuzovaného období trvale rostl, což vedlo k 6 % zvýšení ve spojitosti se zvýšením výroby uvedeným v 292. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(299)

Počet zaměstnanců během posuzovaného období trvale rostl, což vedlo k 6 % zvýšení ve spojitosti se zvýšením výroby uvedeným v 292. bodě odůvodnění.

| (300) | Produktivita v letech 2011 a 2012 klesla, protože počet zaměstnanců vzrostl, zatímco objem výroby během těchto let stagnoval. Celkově došlo v posuzovaném období ke zvýšení o 4 %. |
| --- | --- |

(300)

Produktivita v letech 2011 a 2012 klesla, protože počet zaměstnanců vzrostl, zatímco objem výroby během těchto let stagnoval. Celkově došlo v posuzovaném období ke zvýšení o 4 %.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (301) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny v Unii | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Index | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Index | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(301)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Prodejní ceny v Unii

2010

2011

2012

Období šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)

1 283

1 608

1 509

1 489

Index

100

125

118

116

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

1 453

1 666

1 629

1 542

Index

100

115

112

106

Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (302) | Největší nárůst prodejní ceny v Unii byl zaznamenán v roce 2011, kdy se PSV prodávaly za cenu, která byla o 25 % vyšší než průměrná prodejní cena v roce 2010. Byl to výsledek bavlnářské krize v roce 2011, kdy vzrostla poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu, které bylo nedostatek kvůli neuspokojivé sklizni v roce 2010. Celkově se prodejní ceny v Unii během posuzovaného období zvýšily o 16 %. |
| --- | --- |

(302)

Největší nárůst prodejní ceny v Unii byl zaznamenán v roce 2011, kdy se PSV prodávaly za cenu, která byla o 25 % vyšší než průměrná prodejní cena v roce 2010. Byl to výsledek bavlnářské krize v roce 2011, kdy vzrostla poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu, které bylo nedostatek kvůli neuspokojivé sklizni v roce 2010. Celkově se prodejní ceny v Unii během posuzovaného období zvýšily o 16 %.

| (303) | Jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období rovněž vzrostly, nejvíce o 15 % v roce 2011, protože v tomto roce se zvýšily ceny benzínu, který je významnou nákladovou položkou. Celkový nárůst jednotkových výrobních nákladů představoval během posuzovaného období 6 %. |
| --- | --- |

(303)

Jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období rovněž vzrostly, nejvíce o 15 % v roce 2011, protože v tomto roce se zvýšily ceny benzínu, který je významnou nákladovou položkou. Celkový nárůst jednotkových výrobních nákladů představoval během posuzovaného období 6 %.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (304) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(304)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2010

2011

2012

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

31 561

31 080

31 661

32 356

Index

100

98

100

103

Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (305) | Průměrné náklady práce na zaměstnance nejprve v roce 2011 poklesly a pak se v následujících letech mírně zvýšily. Za posuzované období byl zaznamenán nárůst o 3 %. |
| --- | --- |

(305)

Průměrné náklady práce na zaměstnance nejprve v roce 2011 poklesly a pak se v následujících letech mírně zvýšily. Za posuzované období byl zaznamenán nárůst o 3 %.

4.4.3.3.   Zásoby

| (306) | Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 15 731 | 16 400 | 15 039 | 19 108 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Index konečného stavu zásob vyjádřených jako procento výroby | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Index | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(306)

Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Zásoby

2010

2011

2012

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

15 731

16 400

15 039

19 108

Index

100

104

96

121

Index konečného stavu zásob vyjádřených jako procento výroby

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Index

100

107

97

120

Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (307) | Konečné stavy zásob vzrostly s výjimkou roku 2012, což vedlo k celkovému nárůstu o 21 % v období šetření. To odpovídá nárůstu objemu výroby (celkový nárůst o 11 %) při poklesu objemu prodeje během posuzovaného období (celkový pokles o 6 %). Tyto trendy se rovněž projevily v konečném stavu zásob vyjádřených jako procento výroby. |
| --- | --- |

(307)

Konečné stavy zásob vzrostly s výjimkou roku 2012, což vedlo k celkovému nárůstu o 21 % v období šetření. To odpovídá nárůstu objemu výroby (celkový nárůst o 11 %) při poklesu objemu prodeje během posuzovaného období (celkový pokles o 6 %). Tyto trendy se rovněž projevily v konečném stavu zásob vyjádřených jako procento výroby.

4.4.3.4   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

| (308) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Index | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Peněžní tok (v EUR) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Index | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Investice (v EUR) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Index | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Návratnost investic | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Index | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(308)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2010

2011

2012

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Index

– 100

18

– 14

5

Peněžní tok (v EUR)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Index

– 100

100

108

89

Investice (v EUR)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Index

100

146

86

79

Návratnost investic

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Index

– 100

22

– 18

6

Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (309) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti v průběhu posuzovaného období kolísalo. Celkově se ziskovost zlepšila: ze ztrátovosti v roce 2010 dospěla v období šetření k prahu rentability. |
| --- | --- |

(309)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti v průběhu posuzovaného období kolísalo. Celkově se ziskovost zlepšila: ze ztrátovosti v roce 2010 dospěla v období šetření k prahu rentability.

| (310) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v průběhu posuzovaného období vyvíjel příznivě. |
| --- | --- |

(310)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v průběhu posuzovaného období vyvíjel příznivě.

| (311) | Investice dosáhly vrcholu v roce 2011, kdy vzrostly o 46 % ve srovnání s investicemi v roce 2010, ale v následujících letech vykazovaly klesající trend. Během posuzovaného období se investice snížily o 21 %. |
| --- | --- |

(311)

Investice dosáhly vrcholu v roce 2011, kdy vzrostly o 46 % ve srovnání s investicemi v roce 2010, ale v následujících letech vykazovaly klesající trend. Během posuzovaného období se investice snížily o 21 %.

| (312) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V průběhu posuzovaného období se vyvíjela příznivě. |
| --- | --- |

(312)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V průběhu posuzovaného období se vyvíjela příznivě.

| (313) | Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku výrobců v Unii neuvedl, že během posuzovaného období měl potíže se získáváním kapitálu. |
| --- | --- |

(313)

Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku výrobců v Unii neuvedl, že během posuzovaného období měl potíže se získáváním kapitálu.

4.4.4.   Závěr týkající se újmy

| (314) | Dovoz z Indie byl i nadále stabilní (během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7 %). Cenové podbízení bylo významné (až 43,7 %). |
| --- | --- |

(314)

Dovoz z Indie byl i nadále stabilní (během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7 %). Cenové podbízení bylo významné (až 43,7 %).

| (315) | Většina ukazatelů újmy se zlepšila. Ziskovost výrobců v Unii vzrostla o téměř 6 procentních bodů, ale průměrné ziskové rozpětí bylo v období šetření stále neuspokojivé – na prahu rentability ve výši 0,3 %. Míra využití kapacity vzrostla ze 74 % na 86 %. To však bylo důsledkem zvýšení objemu výroby v Unii, jakož i snížení kapacity Unie. Průměrné prodejní ceny v Unii dosáhly vrcholu v roce 2011 v důsledku prudkého nárůstu cen bavlny a ropy. Celkově se průměrná prodejní cena v Unii během posuzovaného období zvýšila o 16 %. Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely příznivě. Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila. Známky hospodářského oživení byly tedy zaznamenány v situaci způsobené újmy. |
| --- | --- |

(315)

Většina ukazatelů újmy se zlepšila. Ziskovost výrobců v Unii vzrostla o téměř 6 procentních bodů, ale průměrné ziskové rozpětí bylo v období šetření stále neuspokojivé – na prahu rentability ve výši 0,3 %. Míra využití kapacity vzrostla ze 74 % na 86 %. To však bylo důsledkem zvýšení objemu výroby v Unii, jakož i snížení kapacity Unie. Průměrné prodejní ceny v Unii dosáhly vrcholu v roce 2011 v důsledku prudkého nárůstu cen bavlny a ropy. Celkově se průměrná prodejní cena v Unii během posuzovaného období zvýšila o 16 %. Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely příznivě. Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila. Známky hospodářského oživení byly tedy zaznamenány v situaci způsobené újmy.

| (316) | Tyto ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely nepříznivě: podíl výrobců v Unii na trhu Unie klesl ze 45,3 % na 40,2 %, protože objemy prodeje v Unii klesly o 6 %. Úroveň investic celkově klesla s výjimkou roku 2011. Kapacita, jak je uvedeno v 293. bodě odůvodnění, během posuzovaného období klesla o 5 %. |
| --- | --- |

(316)

Tyto ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely nepříznivě: podíl výrobců v Unii na trhu Unie klesl ze 45,3 % na 40,2 %, protože objemy prodeje v Unii klesly o 6 %. Úroveň investic celkově klesla s výjimkou roku 2011. Kapacita, jak je uvedeno v 293. bodě odůvodnění, během posuzovaného období klesla o 5 %.

| (317) | Celkově lze situaci výrobního odvětví Unie označit za situaci působící újmu, ačkoli se v posledních letech jasně zlepšila. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(317)

Celkově lze situaci výrobního odvětví Unie označit za situaci působící újmu, ačkoli se v posledních letech jasně zlepšila. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.

| (318) | Ve svém stanovisku k poskytnutým informacím žadatel uvedl, že stabilitu indického podílu na trhu Unie považuje za výsledek značného subvencování. Komise skutečně zjistila napadnutelné subvence (viz 229. bod odůvodnění), nebylo ale možné prokázat příčinnou souvislost s újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie (viz 319. až 323. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(318)

Ve svém stanovisku k poskytnutým informacím žadatel uvedl, že stabilitu indického podílu na trhu Unie považuje za výsledek značného subvencování. Komise skutečně zjistila napadnutelné subvence (viz 229. bod odůvodnění), nebylo ale možné prokázat příčinnou souvislost s újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie (viz 319. až 323. bod odůvodnění).

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (319) | V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z Indie, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Tyto faktory jsou dovozy z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba Unie. |
| --- | --- |

(319)

V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z Indie, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Tyto faktory jsou dovozy z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba Unie.

5.1.   ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU

| (320) | Vzhledem ke zjištění subvencí nižších, než je minimální práh, pokud jde o Čínu a Vietnam (viz 76. a 231. bod odůvodnění), nejsou splněny podmínky pro kumulaci. Analýza příčinných souvislostí se proto omezuje na účinek dovozu z Indie. |
| --- | --- |

(320)

Vzhledem ke zjištění subvencí nižších, než je minimální práh, pokud jde o Čínu a Vietnam (viz 76. a 231. bod odůvodnění), nejsou splněny podmínky pro kumulaci. Analýza příčinných souvislostí se proto omezuje na účinek dovozu z Indie.

| (321) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poklesl z 45,3 % na 40,2 %, zatímco podíl indického dovozu na trhu zůstal poměrně stabilní mezi 6 % a 7 %. Spotřeba během posuzovaného období vzrostla o 6 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít tohoto růstu, pokud jde o podíl na trhu, ale to není pravděpodobně možné přičítat indickému podílu na trhu, který zůstal stálý. |
| --- | --- |

(321)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poklesl z 45,3 % na 40,2 %, zatímco podíl indického dovozu na trhu zůstal poměrně stabilní mezi 6 % a 7 %. Spotřeba během posuzovaného období vzrostla o 6 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít tohoto růstu, pokud jde o podíl na trhu, ale to není pravděpodobně možné přičítat indickému podílu na trhu, který zůstal stálý.

| (322) | Průměrné ceny PSV z Indie podle Eurostatu byly nižší než průměrné ceny PSV z většiny jiných států, ale je důležité uvést, že existují velké rozdíly v jakosti a typech výrobku. Každopádně přesná srovnání podle jednotlivých typů prokázala značné cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Indie. |
| --- | --- |

(322)

Průměrné ceny PSV z Indie podle Eurostatu byly nižší než průměrné ceny PSV z většiny jiných států, ale je důležité uvést, že existují velké rozdíly v jakosti a typech výrobku. Každopádně přesná srovnání podle jednotlivých typů prokázala značné cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Indie.

| (323) | I přes značné cenové podbízení nelze učinit závěr, že dovoz z Indie způsobil újmu. Snížení podílu výrobního odvětví Unie (pokles o 5,1 procentního bodu) skutečně nelze přičítat vývoji objemu dovozu z Indie, protože jeho podíl na trhu zůstal poměrně stabilní (nárůst o pouhých 0,7 procentního bodu během posuzovaného období). Navíc se průměrné ceny dovozu z Indie během posuzovaného období zvýšily o 18 %. Nezdá se, že ceny dovozu z Indie vedly ke snížení cen, jelikož finanční situace výrobního odvětví Unie, třebaže v období šetření byla stále situací působící újmu, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. |
| --- | --- |

(323)

I přes značné cenové podbízení nelze učinit závěr, že dovoz z Indie způsobil újmu. Snížení podílu výrobního odvětví Unie (pokles o 5,1 procentního bodu) skutečně nelze přičítat vývoji objemu dovozu z Indie, protože jeho podíl na trhu zůstal poměrně stabilní (nárůst o pouhých 0,7 procentního bodu během posuzovaného období). Navíc se průměrné ceny dovozu z Indie během posuzovaného období zvýšily o 18 %. Nezdá se, že ceny dovozu z Indie vedly ke snížení cen, jelikož finanční situace výrobního odvětví Unie, třebaže v období šetření byla stále situací působící újmu, se během posuzovaného období výrazně zlepšila.

5.2.   ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ

5.2.1.   Dovoz z třetích zemí

| (324) | Objem dovozu z třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Dovoz z třetích zemí











  Země | | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korejská republika | Objem (v tunách) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Index | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Podíl na trhu | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Index | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Index | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Tchaj-wan | Objem (v tunách) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Index | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Podíl na trhu | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Index | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Index | 100 | 125 | 122 | 121 |
| Čína | Objem (v tunách) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Index | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Podíl na trhu | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Index | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Index | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Turecko | Objem (v tunách) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Index | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Podíl na trhu | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Index | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Index | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnam | Objem (v tunách) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Index | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Podíl na trhu | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Index | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Index | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonésie | Objem (v tunách) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Index | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Podíl na trhu | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Průměrná cena | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Index | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Thajsko | Objem (v tunách) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Index | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Podíl na trhu | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Index | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Index | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Jiný dovoz | Objem (v tunách) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Index | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Podíl na trhu | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Index | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Index | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Zdroj: Eurostat. |

(324)

Objem dovozu z třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12

Dovoz z třetích zemí

Země

2010

2011

2012

Období šetření

Korejská republika

Objem (v tunách)

129 918

165 365

163 540

181 540

Index

100

127

126

140

Podíl na trhu

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Index

100

123

126

131

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 116

1 367

1 361

1 300

Index

100

123

122

116

Tchaj-wan

Objem (v tunách)

121 656

108 645

100 072

92 423

Index

100

89

82

76

Podíl na trhu

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Index

100

86

82

71

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 131

1 416

1 383

1 369

Index

100

125

122

121

Čína

Objem (v tunách)

5 198

8 980

23 209

44 651

Index

100

173

446

859

Podíl na trhu

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Index

100

167

447

808

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 065

1 279

1 265

1 209

Index

100

120

119

113

Turecko

Objem (v tunách)

32 921

29 969

34 303

36 908

Index

100

91

104

112

Podíl na trhu

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Index

100

88

104

105

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 133

1 466

1 383

1 382

Index

100

129

122

122

Vietnam

Objem (v tunách)

24 884

25 487

26 410

29 717

Index

100

102

106

119

Podíl na trhu

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Index

100

99

106

112

Průměrná cena (v EUR za tunu)

978

1 182

1 175

1 096

Index

100

121

120

112

Indonésie

Objem (v tunách)

25 902

30 285

24 032

24 699

Index

100

117

93

95

Podíl na trhu

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Index

100

113

93

90

Průměrná cena

1 055

1 329

1 267

1 167

Index

100

126

120

111

Thajsko

Objem (v tunách)

17 548

23 510

17 103

18 952

Index

100

134

97

108

Podíl na trhu

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Index

100

129

98

102

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 140

1 449

1 310

1 298

Index

100

127

115

114

Jiný dovoz

Objem (v tunách)

49 272

51 282

41 074

43 120

Index

100

104

83

88

Podíl na trhu

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Index

100

100

83

82

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 323

1 681

1 603

1 532

Index

100

127

121

116

Zdroj: Eurostat.

| (325) | Největší část dovozu (181 540 tun, představujících podíl na trhu 20,4 % během období šetření) pochází z Korejské republiky, jejíž podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,9 procentního bodu. Druhým největším vývozcem do Unie je Tchaj-wan. Ačkoli se dovoz z Tchaj-wanu během posuzovaného období snížil (o 4,1 procentních bodů), Tchaj-wan přesto během období šetření měl podíl na trhu 10,4 %. Čtvrtým největším vývozcem na seznamu vývozců (po Indii, která je třetím největším) je Čína, jejíž podíl na trhu se zvýšil o 4,4 procentních bodů na 5 %. Dovoz z jiných třetích zemí je nižší než dovoz z Indie, ale značné množství PSV se dováží z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska (všechny čtyři země mají poměrně stabilní podíl na trhu). Dovoz z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska představuje společně podíl na trhu kolem 12 % (12,4 % v období šetření). |
| --- | --- |

(325)

Největší část dovozu (181 540 tun, představujících podíl na trhu 20,4 % během období šetření) pochází z Korejské republiky, jejíž podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,9 procentního bodu. Druhým největším vývozcem do Unie je Tchaj-wan. Ačkoli se dovoz z Tchaj-wanu během posuzovaného období snížil (o 4,1 procentních bodů), Tchaj-wan přesto během období šetření měl podíl na trhu 10,4 %. Čtvrtým největším vývozcem na seznamu vývozců (po Indii, která je třetím největším) je Čína, jejíž podíl na trhu se zvýšil o 4,4 procentních bodů na 5 %. Dovoz z jiných třetích zemí je nižší než dovoz z Indie, ale značné množství PSV se dováží z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska (všechny čtyři země mají poměrně stabilní podíl na trhu). Dovoz z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska představuje společně podíl na trhu kolem 12 % (12,4 % v období šetření).

| (326) | Za zmínku stojí zvyšující se dovoz zejména z Korejské republiky. Korejský dovoz představoval v průběhu období šetření trojnásobek objemu indického dovozu. Během posuzovaného období vzrostl o 40 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 4.9 procentních bodů na 20,4 %. Rovněž dovoz z Číny výrazně vzrostl, a to o více než 700 %, pokud jde o objem, a o 4,4 procentního bodu, pokud jde o podíl na trhu. Dovoz z Číny rovněž představoval výrazné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(326)

Za zmínku stojí zvyšující se dovoz zejména z Korejské republiky. Korejský dovoz představoval v průběhu období šetření trojnásobek objemu indického dovozu. Během posuzovaného období vzrostl o 40 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 4.9 procentních bodů na 20,4 %. Rovněž dovoz z Číny výrazně vzrostl, a to o více než 700 %, pokud jde o objem, a o 4,4 procentního bodu, pokud jde o podíl na trhu. Dovoz z Číny rovněž představoval výrazné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.

| (327) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie výsledkem dovozu, bylo tomu tak spíše kvůli dovozu z jiných zdrojů než Indie. |
| --- | --- |

(327)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie výsledkem dovozu, bylo tomu tak spíše kvůli dovozu z jiných zdrojů než Indie.

| (328) | Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise dále neprošetřovala vývozní ceny Číny a Vietnamu. Je třeba připomenout, že v případě Číny a Vietnamu byly zjištěny zanedbatelné úrovně subvencování. Komise proto posoudila vývozní ceny u těchto dvou zemí ve své analýze příčinných souvislostí jiných činitelů a opravdu neprovedla souhrnné posouzení dovozu ze všech tří zemí, jichž se toto řízení týká, jelikož bylo stanoveno, že subvence zjištěné v Číně a Vietnamu jsou zanedbatelné, jak je vysvětleno v 275. až 277. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(328)

Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise dále neprošetřovala vývozní ceny Číny a Vietnamu. Je třeba připomenout, že v případě Číny a Vietnamu byly zjištěny zanedbatelné úrovně subvencování. Komise proto posoudila vývozní ceny u těchto dvou zemí ve své analýze příčinných souvislostí jiných činitelů a opravdu neprovedla souhrnné posouzení dovozu ze všech tří zemí, jichž se toto řízení týká, jelikož bylo stanoveno, že subvence zjištěné v Číně a Vietnamu jsou zanedbatelné, jak je vysvětleno v 275. až 277. bodě odůvodnění.

| (329) | Žadatel předložil připomínky týkající se průměrné ceny dovozu z Koreje, jakož i (nepatrného) zvýšení jeho objemu mezi roky 2011 a 2012. Vzhledem k celkovému zvýšení jak objemu, tak podílu korejského dovozu na trhu během posuzovaného období a k tomu, že jeho průměrné ceny jsou nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie, Komise zastává názor, že korejský dovoz představuje důležitý jiný činitel v analýze příčinných souvislostí. |
| --- | --- |

(329)

Žadatel předložil připomínky týkající se průměrné ceny dovozu z Koreje, jakož i (nepatrného) zvýšení jeho objemu mezi roky 2011 a 2012. Vzhledem k celkovému zvýšení jak objemu, tak podílu korejského dovozu na trhu během posuzovaného období a k tomu, že jeho průměrné ceny jsou nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie, Komise zastává názor, že korejský dovoz představuje důležitý jiný činitel v analýze příčinných souvislostí.

| (330) | Žadatel se rovněž zmínil o průměrných vývozních cenách tří zemí, jichž se toto řízení týká, a Koreje a Tchaj-wanu za období od ledna do července 2014. To však není posuzované období, které sahá od roku 2010 do konce období šetření. Toto tvrzení se proto odmítá. |
| --- | --- |

(330)

Žadatel se rovněž zmínil o průměrných vývozních cenách tří zemí, jichž se toto řízení týká, a Koreje a Tchaj-wanu za období od ledna do července 2014. To však není posuzované období, které sahá od roku 2010 do konce období šetření. Toto tvrzení se proto odmítá.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (331) | Objem a průměrná hodnota vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii | 2010 | 2011 | 2012 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Index | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Index | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Zdroj:

  Objem: žadatel (CIRFS)
  Hodnota: ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(331)

Objem a průměrná hodnota vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 13

Vývozní výkonnost výrobců v Unii

2010

2011

2012

Období šetření

Objem vývozu (v tunách)

31 158

32 204

41 279

36 149

Index

100

103

132

116

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 760

1 945

1 924

1 962

Index

100

111

109

112

Zdroj:

Objem: žadatel (CIRFS)

Hodnota: ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (332) | Výrobní odvětví Unie prodává mimo EU zejména speciální výrobky, což vysvětluje vyšší průměrné prodejní ceny zaznamenané na těchto trzích. |
| --- | --- |

(332)

Výrobní odvětví Unie prodává mimo EU zejména speciální výrobky, což vysvětluje vyšší průměrné prodejní ceny zaznamenané na těchto trzích.

| (333) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období téměř o 30 % a svého vrcholu dosáhl v roce 2012. Průměrné prodejní ceny v roce 2011 vzrostly a pak zůstaly na stabilní úrovni až do období šetření. |
| --- | --- |

(333)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období téměř o 30 % a svého vrcholu dosáhl v roce 2012. Průměrné prodejní ceny v roce 2011 vzrostly a pak zůstaly na stabilní úrovni až do období šetření.

| (334) | I přes dobrou vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku byly absolutní objemy vývozu relativně malé ve srovnání s objemy prodeje prodávanými v Unii. Jejich dopad tedy nepostačoval k tomu, aby kompenzoval újmu způsobenou na domácím trhu Unie. |
| --- | --- |

(334)

I přes dobrou vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku byly absolutní objemy vývozu relativně malé ve srovnání s objemy prodeje prodávanými v Unii. Jejich dopad tedy nepostačoval k tomu, aby kompenzoval újmu způsobenou na domácím trhu Unie.

5.2.3.   Spotřeba

| (335) | Trh Unie s PSV činil 838 397 tun v roce 2010 a v období šetření dosáhl 890 992 tun. Z toho vyplývá růst trhu o 6 % během posuzovaného období. Jinými slovy, nenastal pokles poptávky, který by bylo možné přičítat újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(335)

Trh Unie s PSV činil 838 397 tun v roce 2010 a v období šetření dosáhl 890 992 tun. Z toho vyplývá růst trhu o 6 % během posuzovaného období. Jinými slovy, nenastal pokles poptávky, který by bylo možné přičítat újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.2.4.   Hospodářská krize

| (336) | Sdružení uživatelů, obchodní komora jedné z dotčených zemí a jeden státní orgán uvedly, že újmu způsobila hospodářská krize. Tento argument neobstojí, jelikož trh Unie s PSV vzrostl o 6 % a průměrná prodejní cena v Unii se zvýšila o 16 %. |
| --- | --- |

(336)

Sdružení uživatelů, obchodní komora jedné z dotčených zemí a jeden státní orgán uvedly, že újmu způsobila hospodářská krize. Tento argument neobstojí, jelikož trh Unie s PSV vzrostl o 6 % a průměrná prodejní cena v Unii se zvýšila o 16 %.

| (337) | Obchodní komora rovněž uvedla, že v důsledku hospodářské krize poklesla poptávka po speciálních PSV, zatímco poptávka po komoditních PSV vzrostla. Je třeba připomenout, že speciální PSV a komoditní PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Tento argument se tudíž odmítá. |
| --- | --- |

(337)

Obchodní komora rovněž uvedla, že v důsledku hospodářské krize poklesla poptávka po speciálních PSV, zatímco poptávka po komoditních PSV vzrostla. Je třeba připomenout, že speciální PSV a komoditní PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Tento argument se tudíž odmítá.

5.2.5.   Vysoké využití kapacity

| (338) | Jeden státní orgán předložil připomínku, že újma ve smyslu ztráty podílu na trhu nemohla být způsobena dovozem subvencovaných výrobků vzhledem k vysoké míře využití kapacity výrobního odvětví Unie. Využití kapacity výrobního odvětví Unie během posuzovaného období skutečně vzrostlo, ale nikdy se nepřiblížilo k hranici dostupné kapacity. Míra využití kapacity na jejím vrcholu, kterým bylo období šetření, byla 85,9 %. To ponechává široký prostor pro další zvýšení výroby. Jelikož však objem prodeje v Unii výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend spotřeby, ztráta podílu na trhu je stále považována za jeden z ukazatelů újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(338)

Jeden státní orgán předložil připomínku, že újma ve smyslu ztráty podílu na trhu nemohla být způsobena dovozem subvencovaných výrobků vzhledem k vysoké míře využití kapacity výrobního odvětví Unie. Využití kapacity výrobního odvětví Unie během posuzovaného období skutečně vzrostlo, ale nikdy se nepřiblížilo k hranici dostupné kapacity. Míra využití kapacity na jejím vrcholu, kterým bylo období šetření, byla 85,9 %. To ponechává široký prostor pro další zvýšení výroby. Jelikož však objem prodeje v Unii výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend spotřeby, ztráta podílu na trhu je stále považována za jeden z ukazatelů újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (339) | Na základě výše uvedeného má Komise za to, že není možné určit příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z Indie. Tento závěr je založen především na relativně nízkém a jen mírně rostoucím podílu dovozu z Indie na trhu (z 6,1 % na 6,8 %) ve srovnání s mnohem vyšším, ale neustále výrazně klesajícím podílem výrobního odvětví Unie na trhu (ze 45,3 % na 40,2 %). Zadruhé, dovozy z některých jiných zemí (Korea, Tchaj-wan, Čína) vykazovaly větší objem a/nebo se výrazněji zvyšovaly, a proto, pokud dovoz přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je nutno to přičítat dovozu z těchto zemí, a nikoli dovozu z Indie (viz 325. až 327. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(339)

Na základě výše uvedeného má Komise za to, že není možné určit příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z Indie. Tento závěr je založen především na relativně nízkém a jen mírně rostoucím podílu dovozu z Indie na trhu (z 6,1 % na 6,8 %) ve srovnání s mnohem vyšším, ale neustále výrazně klesajícím podílem výrobního odvětví Unie na trhu (ze 45,3 % na 40,2 %). Zadruhé, dovozy z některých jiných zemí (Korea, Tchaj-wan, Čína) vykazovaly větší objem a/nebo se výrazněji zvyšovaly, a proto, pokud dovoz přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je nutno to přičítat dovozu z těchto zemí, a nikoli dovozu z Indie (viz 325. až 327. bod odůvodnění).

| (340) | Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení mezi subvencovaným dovozem z Indie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit. |
| --- | --- |

(340)

Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení mezi subvencovaným dovozem z Indie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.

6.   ZÁVĚR

| (341) | Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož subvence v případě Čínské lidové republiky a Vietnamu byly shledány zanedbatelné a vzhledem k neexistenci příčinné souvislosti mezi újmou a subvencí, pokud jde o dovoz výrobků pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

(341)

Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož subvence v případě Čínské lidové republiky a Vietnamu byly shledány zanedbatelné a vzhledem k neexistenci příčinné souvislosti mezi újmou a subvencí, pokud jde o dovoz výrobků pocházejících z Indie.

| (342) | Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nezaujal stanovisko. |
| --- | --- |

(342)

Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nezaujal stanovisko.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Antisubvenční řízení týkající se dovozu syntetických střižových vláken z polyesterů, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, v současnosti kódu KN 5503 20 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu se zastavuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (Úř. věst. C 372, 19.12.2013, s. 31).

2

(3)  Pro účely použití čl. 14 odst. 5 je země považována za rozvojovou zemi, pokud je uvedena v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  Banka pro zemědělství a rozvoj venkova, Vietnamská zahraničněobchodní, průmyslová a obchodní banka, Banka pro investice a rozvoj Vietnamu a Mekongská banka na podporu bydlení.

5

(6)  Článek 4 vyhlášky 69/2007/ND-CP

6

(7)  Články 2 a 3 a článek 4 písm. a) rozhodnutí předsedy vlády č. 443/QD-TTf ze dne 4. dubna 2009

7

(8)  Např. oběžník č. 102013/TT-NHNN, čl. 1.2 písm. b), c) a d)

8

---