# Jurnalul Oficial L 15/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 15 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5822 ianuarie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 15

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5822 ianuarie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/81 al Consiliului din 19 decembrie 2014 de stabilire a condițiilor uniforme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește contribuțiile ex ante la Fondul unic de rezoluție | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului și a unor reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/83 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 31 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/84 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia | 54 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/85 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 70 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/86 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților ce fac obiectul cererilor de licențe de import și al cererilor de drepturi de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 616/2007 în sectorul cărnii de pasăre | 73 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 a Comisiei din 21 ianuarie 2015 de acceptare a unui angajament oferit în cadrul procedurii antidumping privind importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză | 75 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/81 al Consiliului din 19 decembrie 2014 de stabilire a condițiilor uniforme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește contribuțiile ex ante la Fondul unic de rezoluție

ex ante

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului și a unor reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/83 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

31

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/84 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia

54

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/85 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

70

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/86 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților ce fac obiectul cererilor de licențe de import și al cererilor de drepturi de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 616/2007 în sectorul cărnii de pasăre

73

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 a Comisiei din 21 ianuarie 2015 de acceptare a unui angajament oferit în cadrul procedurii antidumping privind importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză

75

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 153/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei X (Servicii în general) la Acordul privind SEE [2015/88] | 78 |
| | * | Decizia nr. 154/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE [2015/89] | 80 |
| | * | Decizia nr. 155/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/90] | 81 |
| | * | Decizia nr. 156/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/91] | 83 |
| | * | Decizia nr. 157/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/92] | 85 |
| | * | Decizia nr. 158/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/93] | 86 |
| | * | Decizia nr. 159/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anumitor anexe și protocoale la Acordul privind SEE [2015/94] | 87 |
| | * | Decizia nr. 302/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 16 iulie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și noua oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin modificarea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2015/95] | 103 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 153/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei X (Servicii în general) la Acordul privind SEE [2015/88]

78

*

Decizia nr. 154/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE [2015/89]

80

*

Decizia nr. 155/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/90]

81

*

Decizia nr. 156/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/91]

83

*

Decizia nr. 157/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/92]

85

*

Decizia nr. 158/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/93]

86

*

Decizia nr. 159/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de modificare a anumitor anexe și protocoale la Acordul privind SEE [2015/94]

87

*

Decizia nr. 302/14/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 16 iulie 2014 de modificare, pentru a nouăzeci și noua oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin modificarea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2015/95]

103

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1263/96 al Comisiei din 1 iulie 1996 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 ( JO L 163, 2.7.1996 ) | 106 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1361/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Raportare Financiară 3 și 13 și Standardul Internațional de Contabilitate 40 ( JO L 365, 19.12.2014 ) | 106 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1263/96 al Comisiei din 1 iulie 1996 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 ( JO L 163, 2.7.1996 )

( JO L 163, 2.7.1996 )

106

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1361/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Raportare Financiară 3 și 13 și Standardul Internațional de Contabilitate 40 ( JO L 365, 19.12.2014 )

( JO L 365, 19.12.2014 )

106

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/81 AL CONSILIULUI

din 19 decembrie 2014

de stabilire a condițiilor uniforme de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește contribuțiile ex ante la Fondul unic de rezoluție

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1), în special articolul 70 alineatul (7),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul unic de rezoluție (denumit în continuare „fondul”) a fost înființat în temeiul Regulamentului (UE) nr. 806/2014 ca mecanism de finanțare unic pentru toate statele membre care participă la mecanismul unic de supraveghere (MUS) în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (2) și la mecanismul unic de rezoluție (MUR) (denumite în continuare „statele membre participante”). |
| --- | --- |

(1)

Fondul unic de rezoluție (denumit în continuare „fondul”) a fost înființat în temeiul Regulamentului (UE) nr. 806/2014 ca mecanism de finanțare unic pentru toate statele membre care participă la mecanismul unic de supraveghere (MUS) în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (2) și la mecanismul unic de rezoluție (MUR) (denumite în continuare „statele membre participante”).

| (2) | În conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comitetul unic de rezoluție (denumit în continuare „comitetul”), instituit în temeiul regulamentului respectiv, este însărcinat cu administrarea fondului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, Comitetul unic de rezoluție (denumit în continuare „comitetul”), instituit în temeiul regulamentului respectiv, este însărcinat cu administrarea fondului.

| (3) | În conformitate cu articolul 76 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, fondul ar trebui să fie utilizat în cadrul procedurilor de rezoluție atunci când comitetul consideră că este necesar să se asigure aplicarea eficace a instrumentelor de rezoluție. Fondul ar trebui să dispună de resurse financiare adecvate pentru a permite o funcționare eficace a cadrului de rezoluție prin posibilitatea de a interveni, atunci când este necesar, în vederea aplicării eficace a instrumentelor de rezoluție și pentru a proteja stabilitatea financiară fără a se recurge la banii contribuabililor. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 76 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, fondul ar trebui să fie utilizat în cadrul procedurilor de rezoluție atunci când comitetul consideră că este necesar să se asigure aplicarea eficace a instrumentelor de rezoluție. Fondul ar trebui să dispună de resurse financiare adecvate pentru a permite o funcționare eficace a cadrului de rezoluție prin posibilitatea de a interveni, atunci când este necesar, în vederea aplicării eficace a instrumentelor de rezoluție și pentru a proteja stabilitatea financiară fără a se recurge la banii contribuabililor.

| (4) | În temeiul articolului 70 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul este împuternicit să calculeze contribuțiile individuale ex ante datorate de toate instituțiile autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 70 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul este împuternicit să calculeze contribuțiile individuale ex ante datorate de toate instituțiile autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante.

| (5) | Comitetul ar trebui să calculeze contribuțiile anuale la fond pe baza unui nivel-țintă unic stabilit sub formă de procentaj din cuantumul depozitelor garantate ale tuturor instituțiilor de credit autorizate din toate statele membre participante. În conformitate cu articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul ar trebui să garanteze că, până la sfârșitul unei perioade inițiale de opt ani de la data de1 ianuarie 2016 sau de la data la care articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 este aplicabil în temeiul articolului 99 alineatul (6) din regulamentul respectiv, mijloacele financiare disponibile ale fondului ajung la cel puțin nivelul-țintă menționat la articolul 69 alineatul (1) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(5)

Comitetul ar trebui să calculeze contribuțiile anuale la fond pe baza unui nivel-țintă unic stabilit sub formă de procentaj din cuantumul depozitelor garantate ale tuturor instituțiilor de credit autorizate din toate statele membre participante. În conformitate cu articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul ar trebui să garanteze că, până la sfârșitul unei perioade inițiale de opt ani de la data de1 ianuarie 2016 sau de la data la care articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 este aplicabil în temeiul articolului 99 alineatul (6) din regulamentul respectiv, mijloacele financiare disponibile ale fondului ajung la cel puțin nivelul-țintă menționat la articolul 69 alineatul (1) din regulamentul respectiv.

| (6) | Contribuțiile colectate de către statele membre participante în conformitate cu articolele 103 și 104 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și transferate la fond în temeiul articolului 3 alineatul (3) din acordul privind transferul și mutualizarea contribuțiilor la fond, astfel cum este menționat la articolul 3 alineatul (1) punctul 36 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 (denumit în continuare „acordul”), ar trebui să fie integrate în calculul contribuțiilor individuale și, prin urmare, să fie deduse din cuantumul datorat de fiecare instituție. Acest calcul ar trebui să țină seama de faptul că sumele care urmează să fie transferate de către părțile contractante la acord în conformitate cu articolul 3 alineatele (3) și (4) ar trebui să corespundă unui procent de 10 % din nivelul-țintă stabilit la articolul 102 alineatul (1) din Directiva 2014/59/UE. Comitetul se asigură că sumele care urmează să fie transferate în conformitate cu acordul implică aceeași cotă-parte din angajamentele de plată irevocabile pentru fiecare stat membru participant. |
| --- | --- |

(6)

Contribuțiile colectate de către statele membre participante în conformitate cu articolele 103 și 104 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și transferate la fond în temeiul articolului 3 alineatul (3) din acordul privind transferul și mutualizarea contribuțiilor la fond, astfel cum este menționat la articolul 3 alineatul (1) punctul 36 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 (denumit în continuare „acordul”), ar trebui să fie integrate în calculul contribuțiilor individuale și, prin urmare, să fie deduse din cuantumul datorat de fiecare instituție. Acest calcul ar trebui să țină seama de faptul că sumele care urmează să fie transferate de către părțile contractante la acord în conformitate cu articolul 3 alineatele (3) și (4) ar trebui să corespundă unui procent de 10 % din nivelul-țintă stabilit la articolul 102 alineatul (1) din Directiva 2014/59/UE. Comitetul se asigură că sumele care urmează să fie transferate în conformitate cu acordul implică aceeași cotă-parte din angajamentele de plată irevocabile pentru fiecare stat membru participant.

| (7) | În temeiul articolului 70 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuția anuală la fond ar trebui să se bazeze pe o contribuție forfetară stabilită pe baza pasivelor unei instituții, cu excepția fondurilor proprii și a depozitelor garantate, și pe o contribuție ajustată la risc în funcție de profilul de risc al instituției în cauză. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 70 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuția anuală la fond ar trebui să se bazeze pe o contribuție forfetară stabilită pe baza pasivelor unei instituții, cu excepția fondurilor proprii și a depozitelor garantate, și pe o contribuție ajustată la risc în funcție de profilul de risc al instituției în cauză.

| (8) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul este considerat a fi, în scopul aplicării respectivului regulament și a Directivei 2014/59/UE, autoritatea națională de rezoluție relevantă sau, în caz de rezoluție a unui grup transfrontalier, autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă, atunci când acesta îndeplinește sarcinile și exercită competențele pe care autoritățile naționale de rezoluție sunt ținute să le îndeplinească sau să le exercite în temeiul actelor juridice respective, fără a aduce atingere articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014. Prin urmare, comitetul ar trebui, de asemenea, să fie considerat a fi autoritatea de rezoluție în scopul aplicării Regulamentului delegat (UE) 2015/63 al Comisiei (4). Dispozițiile stabilite în respectivul regulament delegat se aplică comitetului atunci când acesta îndeplinește sarcinile și exercită competențele prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul este considerat a fi, în scopul aplicării respectivului regulament și a Directivei 2014/59/UE, autoritatea națională de rezoluție relevantă sau, în caz de rezoluție a unui grup transfrontalier, autoritatea de rezoluție la nivel de grup relevantă, atunci când acesta îndeplinește sarcinile și exercită competențele pe care autoritățile naționale de rezoluție sunt ținute să le îndeplinească sau să le exercite în temeiul actelor juridice respective, fără a aduce atingere articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014. Prin urmare, comitetul ar trebui, de asemenea, să fie considerat a fi autoritatea de rezoluție în scopul aplicării Regulamentului delegat (UE) 2015/63 al Comisiei (4). Dispozițiile stabilite în respectivul regulament delegat se aplică comitetului atunci când acesta îndeplinește sarcinile și exercită competențele prevăzute de prezentul regulament.

| (9) | În scopul calculării contribuției anuale, comitetul aplică metodologia stabilită în Regulamentul delegat (UE) 2015/63, astfel cum se prevede la articolul 70 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014. Prin urmare, regimul specific aplicabil instituțiilor care sunt considerate a fi instituții mici în temeiul respectivului regulament delegat se aplică, de asemenea, tuturor instituțiilor autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante care îndeplinesc criteriile stabilite în respectivul regulament delegat pentru a fi recunoscute drept instituții mici. |
| --- | --- |

(9)

În scopul calculării contribuției anuale, comitetul aplică metodologia stabilită în Regulamentul delegat (UE) 2015/63, astfel cum se prevede la articolul 70 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014. Prin urmare, regimul specific aplicabil instituțiilor care sunt considerate a fi instituții mici în temeiul respectivului regulament delegat se aplică, de asemenea, tuturor instituțiilor autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante care îndeplinesc criteriile stabilite în respectivul regulament delegat pentru a fi recunoscute drept instituții mici.

| (10) | Întrucât normele stabilite în prezentul regulament determină condițiile de aplicare a metodologiei prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/63 adoptat în temeiul articolului 103 alineatul (7) din Directiva 2014/59/UE, diferențele dintre calculul contribuțiilor anuale din partea comitetului pentru instituțiile autorizate în statele membre participante și calculul contribuțiilor anuale în statele membre care nu participă la MUR ar trebui să reflecte numai aspectele specifice care țin de sistemul unificat în cazul statelor membre participante. Aceste aspecte specifice provin în special din faptul că în cadrul MUR, există un singur nivel-țintă pentru toate statele membre participante. Aplicarea, ca regulă generală, a aceleiași metodologii pentru calcularea contribuțiilor anuale în toate statele membre ar trebui să mențină condiții echitabile între statele membre participante și o piață internă solidă. |
| --- | --- |

(10)

Întrucât normele stabilite în prezentul regulament determină condițiile de aplicare a metodologiei prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2015/63 adoptat în temeiul articolului 103 alineatul (7) din Directiva 2014/59/UE, diferențele dintre calculul contribuțiilor anuale din partea comitetului pentru instituțiile autorizate în statele membre participante și calculul contribuțiilor anuale în statele membre care nu participă la MUR ar trebui să reflecte numai aspectele specifice care țin de sistemul unificat în cazul statelor membre participante. Aceste aspecte specifice provin în special din faptul că în cadrul MUR, există un singur nivel-țintă pentru toate statele membre participante. Aplicarea, ca regulă generală, a aceleiași metodologii pentru calcularea contribuțiilor anuale în toate statele membre ar trebui să mențină condiții echitabile între statele membre participante și o piață internă solidă.

| (11) | În cadrul unui fond unic de rezoluție cu un nivel-țintă la scară europeană, contribuțiile anuale individuale ale instituțiilor autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante depinde de contribuțiile tuturor instituțiilor care fac obiectul MUR. Condiția pentru o funcționare eficace a MUR și un proces uniform de consolidare a fondului este aceea ca toate instituțiile să își plătească integral și la timp contribuțiile anuale la fond. |
| --- | --- |

(11)

În cadrul unui fond unic de rezoluție cu un nivel-țintă la scară europeană, contribuțiile anuale individuale ale instituțiilor autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante depinde de contribuțiile tuturor instituțiilor care fac obiectul MUR. Condiția pentru o funcționare eficace a MUR și un proces uniform de consolidare a fondului este aceea ca toate instituțiile să își plătească integral și la timp contribuțiile anuale la fond.

| (12) | În conformitate cu articolul 67 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuțiile la fond calculate de Comitet se percep de către autoritățile naționale de rezoluție și se transferă către fond în conformitate cu acordul. Formatele și reprezentările datelor definite de Comitet pot include și cerința ca toate datele care trebuie raportate de către instituții, în special cele menționate la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, să fie confirmate de un auditor și, dacă este cazul, de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 67 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuțiile la fond calculate de Comitet se percep de către autoritățile naționale de rezoluție și se transferă către fond în conformitate cu acordul. Formatele și reprezentările datelor definite de Comitet pot include și cerința ca toate datele care trebuie raportate de către instituții, în special cele menționate la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, să fie confirmate de un auditor și, dacă este cazul, de autoritatea competentă.

| (13) | Articolul 70 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 impune comitetului să țină cont de principiul proporționalității fără a crea distorsiuni între structurile din sectoarele bancare ale statelor membre atunci când aplică la calculul contribuțiilor individuale contribuția ajustată la risc. Contribuția ajustată la risc se bazează pe criteriile prevăzute la articolul 103 alineatul (7) din Directiva 2014/59/UE. În conformitate cu articolul 1 paragraful al treilea din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, utilizarea fondului este condiționată de intrarea în vigoare a acordului. În temeiul acordului, contribuțiile percepute de statele membre participante sunt alocate compartimentelor corespunzătoare fiecăreia dintre acestea. Compartimentele fac obiectul unei mutualizări progresive în decursul unei perioade de tranziție de opt ani, astfel încât acestea să înceteze să existe la finalul perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 70 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 impune comitetului să țină cont de principiul proporționalității fără a crea distorsiuni între structurile din sectoarele bancare ale statelor membre atunci când aplică la calculul contribuțiilor individuale contribuția ajustată la risc. Contribuția ajustată la risc se bazează pe criteriile prevăzute la articolul 103 alineatul (7) din Directiva 2014/59/UE. În conformitate cu articolul 1 paragraful al treilea din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, utilizarea fondului este condiționată de intrarea în vigoare a acordului. În temeiul acordului, contribuțiile percepute de statele membre participante sunt alocate compartimentelor corespunzătoare fiecăreia dintre acestea. Compartimentele fac obiectul unei mutualizări progresive în decursul unei perioade de tranziție de opt ani, astfel încât acestea să înceteze să existe la finalul perioadei de tranziție.

| (14) | Împrejurările legate de faptul că, pe de o parte, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuțiile se calculează pe baza unui singur nivel-țintă și că, pe de altă parte, în temeiul acordului, acoperirea anumitor riscuri care sunt corelate în cadrul unui sector bancar național în decursul perioadei de tranziție la care se referă acordul va fi doar treptat mutualizată, pot avea un efect în percepția pieței asupra unora dintre instituții și, prin urmare, în ceea ce privește situația lor financiară, în sensul articolului 103 alineatul (7) litera (c) din Directiva 2014/59/UE, afectând, astfel, profilul lor de risc. În plus, un sistem bazat temporar pe compartimente ar putea influența în general importanța relativă a instituțiilor pentru stabilitatea sistemului financiar sau a economiei, astfel cum se menționează la articolul 103 alineatul (7) litera (g) din Directiva 2014/59/UE. Importanța instituțiilor pentru stabilitatea sistemului financiar sau a economiei ar trebui să fie determinată în raport cu statul membru în care este situată instituția (și anume, pierderea estimată pentru partea din compartiment care nu a fost încă mutualizată) și, respectiv, în raport cu uniunea bancară în ansamblu (și anume, pierderea estimată pentru partea din compartiment mutualizată). Aceasta ar duce la o contribuție ajustată la risc proporțională cu utilizarea estimată a mijloacelor financiare nemutualizate ale compartimentului respectiv în decursul perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(14)

Împrejurările legate de faptul că, pe de o parte, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 806/2014, contribuțiile se calculează pe baza unui singur nivel-țintă și că, pe de altă parte, în temeiul acordului, acoperirea anumitor riscuri care sunt corelate în cadrul unui sector bancar național în decursul perioadei de tranziție la care se referă acordul va fi doar treptat mutualizată, pot avea un efect în percepția pieței asupra unora dintre instituții și, prin urmare, în ceea ce privește situația lor financiară, în sensul articolului 103 alineatul (7) litera (c) din Directiva 2014/59/UE, afectând, astfel, profilul lor de risc. În plus, un sistem bazat temporar pe compartimente ar putea influența în general importanța relativă a instituțiilor pentru stabilitatea sistemului financiar sau a economiei, astfel cum se menționează la articolul 103 alineatul (7) litera (g) din Directiva 2014/59/UE. Importanța instituțiilor pentru stabilitatea sistemului financiar sau a economiei ar trebui să fie determinată în raport cu statul membru în care este situată instituția (și anume, pierderea estimată pentru partea din compartiment care nu a fost încă mutualizată) și, respectiv, în raport cu uniunea bancară în ansamblu (și anume, pierderea estimată pentru partea din compartiment mutualizată). Aceasta ar duce la o contribuție ajustată la risc proporțională cu utilizarea estimată a mijloacelor financiare nemutualizate ale compartimentului respectiv în decursul perioadei de tranziție.

| (15) | Până în momentul în care toate contribuțiile ex ante plătite la fond sunt complet mutualizate, ar trebui să se introducă o metodologie de ajustare care abordează în mod adecvat circumstanțele menționate anterior în considerentul (14) și care, prin urmare, ține cont de principiul proporționalității și evită distorsiunile între structurile din sectoarele bancare ale statelor membre. Metoda de calcul al contribuțiilor ar trebui, prin urmare, să fie ajustată astfel încât să se coreleze cu ritmul de mutualizare a fondului. În consecință, calculul contribuțiilor care urmează să fie alocate părții mutualizate ar trebui să se bazeze pe criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 806/2014, întrucât, prin derogare de la termenul prevăzut la articolul 102 alineatul (1) din Directiva 2014/59/UE, calculul contribuțiilor care urmează să fie alocate părții nemutualizate a compartimentelor ar trebui să se bazeze pe criteriile prevăzute în Directiva 2014/59/UE și pe un nivel-țintă definit pe o perioadă de timp care să corespundă perioadei inițiale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 806/2014. |
| --- | --- |

(15)

Până în momentul în care toate contribuțiile ex ante plătite la fond sunt complet mutualizate, ar trebui să se introducă o metodologie de ajustare care abordează în mod adecvat circumstanțele menționate anterior în considerentul (14) și care, prin urmare, ține cont de principiul proporționalității și evită distorsiunile între structurile din sectoarele bancare ale statelor membre. Metoda de calcul al contribuțiilor ar trebui, prin urmare, să fie ajustată astfel încât să se coreleze cu ritmul de mutualizare a fondului. În consecință, calculul contribuțiilor care urmează să fie alocate părții mutualizate ar trebui să se bazeze pe criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 806/2014, întrucât, prin derogare de la termenul prevăzut la articolul 102 alineatul (1) din Directiva 2014/59/UE, calculul contribuțiilor care urmează să fie alocate părții nemutualizate a compartimentelor ar trebui să se bazeze pe criteriile prevăzute în Directiva 2014/59/UE și pe un nivel-țintă definit pe o perioadă de timp care să corespundă perioadei inițiale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 806/2014.

| (16) | Recursul la angajamente de plată irevocabile, menționat la articolul 70 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 nu ar trebui în niciun fel să afecteze capacitatea financiară și lichiditatea fondului. Angajamentele de plată irevocabile ar trebui solicitate numai în cazul unei măsuri de rezoluție care implică fondul. În perioada inițială, în condiții normale, comitetul ar trebui să aloce utilizarea angajamentelor de plată irevocabile în mod egal între instituțiile care o solicită. Aceste angajamente de plată ar trebui să fie garantate în întregime prin active cu risc scăzut negrevate de drepturi ale unor terți, aflate la dispoziția comitetului și alocate pentru uzul exclusiv al acestuia în scopurile utilizării fondului. |
| --- | --- |

(16)

Recursul la angajamente de plată irevocabile, menționat la articolul 70 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 nu ar trebui în niciun fel să afecteze capacitatea financiară și lichiditatea fondului. Angajamentele de plată irevocabile ar trebui solicitate numai în cazul unei măsuri de rezoluție care implică fondul. În perioada inițială, în condiții normale, comitetul ar trebui să aloce utilizarea angajamentelor de plată irevocabile în mod egal între instituțiile care o solicită. Aceste angajamente de plată ar trebui să fie garantate în întregime prin active cu risc scăzut negrevate de drepturi ale unor terți, aflate la dispoziția comitetului și alocate pentru uzul exclusiv al acestuia în scopurile utilizării fondului.

| (17) | În conformitate cu articolul 70 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, raportul dintre contribuția forfetară și contribuția ajustată la risc ține seama de o distribuție echilibrată a contribuțiilor între diferitele tipuri de instituții. În consecință, ar trebui să se prevadă dispoziții specifice pentru stabilirea contribuțiilor pe care trebuie să le plătească instituțiile mici. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu articolul 70 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, raportul dintre contribuția forfetară și contribuția ajustată la risc ține seama de o distribuție echilibrată a contribuțiilor între diferitele tipuri de instituții. În consecință, ar trebui să se prevadă dispoziții specifice pentru stabilirea contribuțiilor pe care trebuie să le plătească instituțiile mici.

| (18) | Instituțiile care nu se încadrează în categoria instituțiilor mici menționate la articolul 10 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și ale căror active totale sunt egale sau mai mici de 3 000 000 000 EUR, implică un risc mai scăzut decât cel al marilor instituții și, în majoritatea cazurilor, nu prezintă un risc sistemic și sunt mai puțin susceptibile să fie supuse rezoluției, ceea ce, în consecință, diminuează probabilitatea de a beneficia de fond. Prin urmare, este convenabil să se introducă un calcul simplificat al contribuțiilor care trebuie plătite de către respectivele instituții. Acest lucru ar împiedica, de asemenea, posibilele schimbări pe termen scurt în statut la care ar putea recurge aceste instituții pentru a se putea califica pentru aplicarea articolului 10 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63. Acest calcul ar trebui să includă o componentă bazată pe o sumă forfetară. Acest sistem ar trebui să evite distorsiunile între instituții și să ducă la o distribuție echilibrată a contribuțiilor între diferitele tipuri de instituții. De asemenea, acesta ar reduce sarcinile administrative și financiare din colectarea contribuțiilor individuale ale acestor instituții. |
| --- | --- |

(18)

Instituțiile care nu se încadrează în categoria instituțiilor mici menționate la articolul 10 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și ale căror active totale sunt egale sau mai mici de 3 000 000 000 EUR, implică un risc mai scăzut decât cel al marilor instituții și, în majoritatea cazurilor, nu prezintă un risc sistemic și sunt mai puțin susceptibile să fie supuse rezoluției, ceea ce, în consecință, diminuează probabilitatea de a beneficia de fond. Prin urmare, este convenabil să se introducă un calcul simplificat al contribuțiilor care trebuie plătite de către respectivele instituții. Acest lucru ar împiedica, de asemenea, posibilele schimbări pe termen scurt în statut la care ar putea recurge aceste instituții pentru a se putea califica pentru aplicarea articolului 10 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63. Acest calcul ar trebui să includă o componentă bazată pe o sumă forfetară. Acest sistem ar trebui să evite distorsiunile între instituții și să ducă la o distribuție echilibrată a contribuțiilor între diferitele tipuri de instituții. De asemenea, acesta ar reduce sarcinile administrative și financiare din colectarea contribuțiilor individuale ale acestor instituții.

| (19) | Comisia va examina modul în care este pus în aplicare prezentul regulament concomitent cu revizuirea Regulamentului delegat (UE) 2015/63 pentru a permite, dacă este necesar, o adaptare a normelor prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(19)

Comisia va examina modul în care este pus în aplicare prezentul regulament concomitent cu revizuirea Regulamentului delegat (UE) 2015/63 pentru a permite, dacă este necesar, o adaptare a normelor prevăzute de prezentul regulament.

| (20) | În temeiul articolului 99 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, respectivul regulament se aplică începând cu 1 ianuarie 2016. Cu toate acestea, începând cu 1 ianuarie 2015, comitetul transmite Parlamentului European, Consiliului și Comisiei un raport lunar aprobat în sesiunea sa plenară referitor la îndeplinirea sau nu a condițiilor de transfer către fond al contribuțiilor colectate la nivel național. Începând cu 1 decembrie 2015, în cazul în care aceste rapoarte evidențiază că nu au fost îndeplinite condițiile de transfer al contribuțiilor către fond, aplicarea dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 806/2014 referitoare la contribuțiile la fond se amână de fiecare dată cu câte o lună. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de asemenea începând cu data de la care articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 devine aplicabil, |
| --- | --- |

(20)

În temeiul articolului 99 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, respectivul regulament se aplică începând cu 1 ianuarie 2016. Cu toate acestea, începând cu 1 ianuarie 2015, comitetul transmite Parlamentului European, Consiliului și Comisiei un raport lunar aprobat în sesiunea sa plenară referitor la îndeplinirea sau nu a condițiilor de transfer către fond al contribuțiilor colectate la nivel național. Începând cu 1 decembrie 2015, în cazul în care aceste rapoarte evidențiază că nu au fost îndeplinite condițiile de transfer al contribuțiilor către fond, aplicarea dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 806/2014 referitoare la contribuțiile la fond se amână de fiecare dată cu câte o lună. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de asemenea începând cu data de la care articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 devine aplicabil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește norme privind condițiile de punere în aplicare a obligației Comitetului unic de rezoluție (denumit în continuare „comitetul”) de a calcula contribuțiile fiecărei instituții în temeiul Regulamentului (UE) nr. 806/2014 la Fondul unic de rezoluție (denumit în continuare „fondul”) și metodologia pentru calcularea acestor contribuții.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Prezentul regulament se aplică instituțiilor de la care se percep contribuții în conformitate cu articolul 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, cu excepția definițiilor prevăzute la punctele 2 și 11 din respectivul articol. Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| 1. | „state membre participante” înseamnă statele membre în sensul articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

1.

„state membre participante” înseamnă statele membre în sensul articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013;

| 2. | „nivelul-țintă anual” înseamnă cuantumul total al contribuțiilor anuale stabilite de Comitet pentru fiecare perioadă de contribuție în conformitate cu procedura stabilită la articolul 69 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 pentru a atinge nivelul-țintă menționat la articolele 69 alineatul (1) și 70 din respectivul regulament; |
| --- | --- |

2.

„nivelul-țintă anual” înseamnă cuantumul total al contribuțiilor anuale stabilite de Comitet pentru fiecare perioadă de contribuție în conformitate cu procedura stabilită la articolul 69 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 pentru a atinge nivelul-țintă menționat la articolele 69 alineatul (1) și 70 din respectivul regulament;

| 3. | „contribuție anuală” înseamnă cuantumul menționat la articolul 70 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 calculat de către Comitet în fiecare an și perceput de către autoritățile naționale de rezoluție în perioada de contribuție de la toate instituțiile autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante; |
| --- | --- |

3.

„contribuție anuală” înseamnă cuantumul menționat la articolul 70 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 calculat de către Comitet în fiecare an și perceput de către autoritățile naționale de rezoluție în perioada de contribuție de la toate instituțiile autorizate pe teritoriile tuturor statelor membre participante;

| 4. | „perioadă de contribuție” înseamnă un an calendaristic; |
| --- | --- |

4.

„perioadă de contribuție” înseamnă un an calendaristic;

| 5. | „autoritate de rezoluție din statele membre neparticipante la mecanismul unic de rezoluție” înseamnă autoritatea menționată la articolul 2 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/59/UE sau orice altă autoritate relevantă desemnată de statele membre în sensul articolului 100 alineatele (2) și (6) din Directiva 2014/59/UE; |
| --- | --- |

5.

„autoritate de rezoluție din statele membre neparticipante la mecanismul unic de rezoluție” înseamnă autoritatea menționată la articolul 2 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/59/UE sau orice altă autoritate relevantă desemnată de statele membre în sensul articolului 100 alineatele (2) și (6) din Directiva 2014/59/UE;

| 6. | „depozite garantate” înseamnă depozitele menționate la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2014/49/UE, cu excepția soldurilor temporar ridicate astfel cum sunt definite la articolul 6 alineatul (2) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

6.

„depozite garantate” înseamnă depozitele menționate la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2014/49/UE, cu excepția soldurilor temporar ridicate astfel cum sunt definite la articolul 6 alineatul (2) din directiva respectivă;

| 7. | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate competentă astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau Banca Centrală Europeană, după caz. |
| --- | --- |

7.

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate competentă astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 sau Banca Centrală Europeană, după caz.

Articolul 4

Calculul contribuțiilor anuale

Pentru fiecare perioadă de contribuție, după consultarea BCE sau a autorităților naționale competente și în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de rezoluție, comitetul calculează contribuția anuală datorată de fiecare instituție pe baza nivelului-țintă anual al fondului. Nivelul-țintă anual se stabilește prin raportare la nivelul-țintă al fondului menționat la articolul 69 alineatul (1) și la articolul 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și în conformitate cu metodologia prevăzută în Regulamentul delegat (UE) 2015/63.

Articolul 5

Comunicarea de către comitet

(1)   Comitetul comunică autorităților naționale de rezoluție relevante deciziile sale referitoare la calculul contribuțiilor anuale ale instituțiilor autorizate pe teritoriile lor respective.

(2)   După primirea comunicării prevăzute la alineatul (1), fiecare autoritate națională de rezoluție notifică fiecărei instituții autorizate în statul său membru decizia comitetului referitoare la calculul contribuției anuale datorată de respectiva instituție.

Articolul 6

Raportarea

Comitetul stabilește formatele și reprezentările datelor care trebuie utilizate de către instituții pentru a raporta informațiile necesare în scopul calculării contribuțiilor anuale pentru a crește gradul de comparabilitate al informațiilor raportate și eficacitatea prelucrării informațiilor primite.

Articolul 7

Apelul la angajamente de plată irevocabile

(1)   Recursul la angajamente de plată irevocabile menționat la articolul 70 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 nu afectează în niciun fel capacitatea financiară și lichiditatea fondului.

(2)   În cazul în care o măsură de rezoluție implică fondul în conformitate cu articolul 76 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, comitetul solicită o parte sau totalitatea angajamentelor de plată irevocabile, efectuate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 806/2014, în vederea restabilirii cotei-părți de angajamente de plată irevocabile în mijloacele financiare disponibile ale fondului stabilite de Comitet în limitele pragului maxim stabilit la articolul 70 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014.

Odată ce fondul primește în mod corespunzător contribuția legată de angajamentele de plată irevocabile la care s-a făcut apel, garanțiile aferente acestor angajamente se returnează. În cazul în care fondul nu primește în mod corespunzător la prima cerere cuantumul numerar solicitat, comitetul confiscă garanțiile aferente angajamentelor de plată irevocabile în conformitate cu articolul 70 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014.

(3)   Angajamentele de plată irevocabile ale unei instituții care nu se mai încadrează în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 806/2014 sunt anulate, iar garanțiile aferente acestor angajamente se returnează.

Articolul 8

Adaptări specifice în perioada inițială

(1)   În perioada inițială menționată la articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și prin derogare de la articolul 4 din prezentul regulament, contribuțiile anuale ale instituțiilor menționate la articolul 2 se calculează în conformitate cu următoarea metodologie adaptată:

| (a) | în primul an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 60 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 40 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

în primul an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 60 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 40 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (b) | în al doilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 40 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 60 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

în al doilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 40 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 60 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (c) | în al treilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 33,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 66,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

în al treilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 33,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 66,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (d) | în al patrulea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 26,67 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 73,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

în al patrulea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 26,67 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 73,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (e) | în al cincilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 20 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 80 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

în al cincilea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 20 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 80 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (f) | în al șaselea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 13,33 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 86,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(f)

în al șaselea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 13,33 % din contribuțiile lor anuale, calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 86,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (g) | în al șaptelea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 6,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 93,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(g)

în al șaptelea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 6,67 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 și cu 93,33 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament;

| (h) | în al optulea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 100 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(h)

în al optulea an al perioadei inițiale, aceste instituții contribuie cu 100 % din contribuțiile lor anuale calculate în conformitate cu articolele 69 și 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 și articolul 4 din prezentul regulament.

(2)   În perioada inițială, atunci când se calculează contribuțiile individuale ale fiecărei instituții, comitetul ține cont de contribuțiile percepute de către statele membre participante în conformitate cu articolele 103 și 104 din Directiva 2014/59/UE și transferate către fond în temeiul articolului 3 alineatul (3) din acord, prin deducerea acestora din cuantumul datorat de fiecare instituție.

(3)   În perioada inițială, în condiții normale, comitetul permite utilizarea angajamentelor de plată irevocabile la cererea unei instituții. Comitetul alocă utilizarea angajamentelor de plată irevocabile în mod egal între instituțiile care o solicită. Angajamentele de plată irevocabile alocate nu trebuie să fie mai mici de 15 % din totalul obligațiilor de plată ale instituției. La calculul contribuțiilor anuale ale fiecărei instituții, comitetul se asigură că, pentru oricare an luat în calcul, suma acestor angajamente de plată irevocabile nu depășește 30 % din suma totală a contribuțiilor anuale percepute în conformitate cu articolul 70 din Regulamentul (UE) nr. 806/2014.

(4)   În sensul alineatului (1), contribuțiile anuale calculate în conformitate cu articolul 103 din Directiva 2014/59/UE și cu articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63 se stabilesc pe baza unui nivel-țintă definit pe o perioadă de timp care corespunde perioadei inițiale.

(5)   Fără a aduce atingere articolului 10 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63, în decursul perioadei inițiale menționate la articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, instituțiile ale căror active totale sunt inferioare sau egale cu 3 000 000 000 EUR plătesc o sumă forfetară de 50 000 EUR pentru primii 300 000 000 EUR din totalul pasivelor, mai puțin fondurile proprii și depozitele garantate. Pentru totalul pasivelor care depășește 300 000 000 EUR, mai puțin fondurile proprii și depozitele garantate, aceste instituții contribuie în conformitate cu articolele 4-9 din Regulamentul delegat (UE) 2015/63.

Articolul 9

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică fie începând cu 1 ianuarie 2016, fie de la data la care devine aplicabil articolul 69 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 în conformitate cu articolul 99 alineatul (6) din regulamentul respectiv, luându-se în considerare data care se produce mai târziu.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre participante.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

S. GOZI

---

(1)  JO L 225, 30.7.2014, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63).

2

(3)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) 2015/63 al Comisiei din 21 octombrie 2014 de completare a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește contribuțiile ex ante la dispozițiile de finanțare naționale (JO L 11, 17.1.2015, p. 44).

4

ex ante

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/82 AL COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului și a unor reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (3) și (5),

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1193/2008 (2) o taxă antidumping definitivă la importurile de acid citric încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 originar din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 6,6 % și 42,7 %. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1193/2008 (2) o taxă antidumping definitivă la importurile de acid citric încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 originar din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 6,6 % și 42,7 %.

| (2) | Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a acceptat prin Decizia 2008/899/CE (3) angajamentele de preț oferite de șase producători-exportatori din China (printre care un grup de producători-exportatori) împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China. |
| --- | --- |

(2)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a acceptat prin Decizia 2008/899/CE (3) angajamentele de preț oferite de șase producători-exportatori din China (printre care un grup de producători-exportatori) împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China.

| (3) | Prin Decizia 2012/501/UE (4), Comisia a retras angajamentul oferit de unul dintre producătorii-exportatori, și anume Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (denumit în continuare „Laiwu”). |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia 2012/501/UE (4), Comisia a retras angajamentul oferit de unul dintre producătorii-exportatori, și anume Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (denumit în continuare „Laiwu”).

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor inițiale, Comisia a primit, la 2 august 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către SA Citrique Belge și Jungbunzlauer Austria AG (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători care reprezintă 100 % din producția de acid citric a Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor inițiale, Comisia a primit, la 2 august 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către SA Citrique Belge și Jungbunzlauer Austria AG (denumiți în continuare „solicitanții”), în numele unor producători care reprezintă 100 % din producția de acid citric a Uniunii.

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea, probabil, drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea, probabil, drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

1.3.   Cererea de reexaminare intermediară parțială

| (6) | De asemenea, solicitanții au depus o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește societatea Laiwu. Solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie care arată că, de la ultima perioadă de anchetă, Laiwu și-a mărit capacitatea de producție și și-a extins gama de produse. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, solicitanții au depus o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește societatea Laiwu. Solicitanții au furnizat elemente de probă prima facie care arată că, de la ultima perioadă de anchetă, Laiwu și-a mărit capacitatea de producție și și-a extins gama de produse.

| (7) | Având în vedere că, în ancheta inițială, societății Laiwu i s-a acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, solicitanții au furnizat un calcul al marjei de dumping bazat pe o comparație între o valoare normală construită (costurile de fabricație, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit) pentru RPC în absența presupusă a unor vânzări interne reprezentative și prețul de export practicat de Laiwu către Uniune. Această comparație a arătat că marja de dumping pare a fi mai mare decât nivelul actual al măsurilor. Prin urmare, solicitanții au afirmat că o continuare a instituirii măsurilor la nivelul existent — care a fost stabilit pe baza nivelului dumpingului determinat anterior — ar fi insuficientă pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil. De asemenea, solicitanții au susținut că Laiwu nu mai poate fi considerat eligibil pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că, în ancheta inițială, societății Laiwu i s-a acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, solicitanții au furnizat un calcul al marjei de dumping bazat pe o comparație între o valoare normală construită (costurile de fabricație, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit) pentru RPC în absența presupusă a unor vânzări interne reprezentative și prețul de export practicat de Laiwu către Uniune. Această comparație a arătat că marja de dumping pare a fi mai mare decât nivelul actual al măsurilor. Prin urmare, solicitanții au afirmat că o continuare a instituirii măsurilor la nivelul existent — care a fost stabilit pe baza nivelului dumpingului determinat anterior — ar fi insuficientă pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil. De asemenea, solicitanții au susținut că Laiwu nu mai poate fi considerat eligibil pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

1.4.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și a unor reexaminări intermediare

| (8) | La 30 noiembrie 2013, Comisia a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de acid citric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”) și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). Deschiderea cuprindea:






  — | o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază; |
| --- | --- | --- |

(8)

La 30 noiembrie 2013, Comisia a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de acid citric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”) și a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). Deschiderea cuprindea:

—

o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază;

| — | o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului practicat de Laiwu, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază; |
| --- | --- |

—

o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului practicat de Laiwu, efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază;

| — | o reexaminare intermediară parțială limitată la examinarea formei măsurilor, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază; și |
| --- | --- |

—

o reexaminare intermediară parțială limitată la examinarea formei măsurilor, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază; și

| — | o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza prejudiciului, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

—

o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza prejudiciului, efectuată la inițiativa Comisiei în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

1.5.   Părțile interesate

| (9) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod expres solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Canada cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(9)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod expres solicitanții, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Canada cu privire la deschiderea reexaminărilor și i-a invitat să participe.

| (10) | Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și să solicite o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(10)

Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și să solicite o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.6.   Eșantionarea

| (11) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori și al importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul producătorilor-exportatori și al importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.6.1.   Constituirea eșantionului de importatori

| (12) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (13) | Șase importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune, un eșantion format din trei importatori neafiliați. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a consultat toți importatorii cunoscuți în cauză cu privire la selectarea eșantionului. Niciunul dintre aceștia nu a prezentat observații. |
| --- | --- |

(13)

Șase importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune, un eșantion format din trei importatori neafiliați. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a consultat toți importatorii cunoscuți în cauză cu privire la selectarea eșantionului. Niciunul dintre aceștia nu a prezentat observații.

1.6.2.   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC

| (14) | Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze toate informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze toate informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (15) | Nouă producători-exportatori din țara în cauză — dintre care doi sunt afiliați între ei — au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere complexitatea cazului și structura industriei în cauză, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară. Niciunul dintre producătorii-exportatori nu a formulat observații cu privire la eșantionare. Șapte dintre cei nouă producători-exportatori au răspuns la chestionar, iar ceilalți doi și-au retras acordul de cooperare. |
| --- | --- |

(15)

Nouă producători-exportatori din țara în cauză — dintre care doi sunt afiliați între ei — au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere complexitatea cazului și structura industriei în cauză, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară. Niciunul dintre producătorii-exportatori nu a formulat observații cu privire la eșantionare. Șapte dintre cei nouă producători-exportatori au răspuns la chestionar, iar ceilalți doi și-au retras acordul de cooperare.

1.7.   Formularul de solicitare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (16) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis societății Laiwu formularul de solicitare a TEP. |
| --- | --- |

(16)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis societății Laiwu formularul de solicitare a TEP.

1.8.   Răspunsurile la chestionar

| (17) | Comisia a trimis chestionare celor șapte producători-exportatori cooperanți pentru a evalua probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului. Toți cei șapte producători-exportatori au transmis un răspuns. Comisia a trimis un chestionar separat societății Laiwu pentru a evalua caracterul durabil al circumstanțelor modificate în ceea ce privește dumpingul. Societatea a transmis un răspuns. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a trimis chestionare celor șapte producători-exportatori cooperanți pentru a evalua probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului. Toți cei șapte producători-exportatori au transmis un răspuns. Comisia a trimis un chestionar separat societății Laiwu pentru a evalua caracterul durabil al circumstanțelor modificate în ceea ce privește dumpingul. Societatea a transmis un răspuns.

1.9.   Vizitele de verificare

| (18) | Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:
  (a)   Producători din Uniune







  — | S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgia; |
| --- | --- | --- |

(18)

Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți:

(a)   Producători din Uniune

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgia;

| — | Jungbunzlauer Austria AG, Viena, Austria; |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Austria AG, Viena, Austria;

| — | Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Germania. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Germania.

(b)   Importatori

| — | Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg; |
| --- | --- |

—

Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg;

| — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania. |
| --- | --- |

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Germania.

(c)   Utilizatori

| — | Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franța; |
| --- | --- |

—

Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franța;

| — | Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Elveția; |
| --- | --- |

—

Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Elveția;

| — | Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Țările de Jos. |
| --- | --- |

—

Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Țările de Jos.

(d)   Producători-exportatori din RPC

| — | Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu; |
| --- | --- |

—

Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu;

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu; |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu;

| — | RZBC Group, Rizhao; |
| --- | --- |

—

RZBC Group, Rizhao;

| — | Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang. |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.

(e)   Producători din țara analogă

| — | Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada. |
| --- | --- |

—

Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada.

1.10.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (19) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând de la 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(19)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând de la 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (20) | Produsul în cauză este acidul citric (inclusiv citratul trisodic dihidrat) originar din Republica Populară Chineză, încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(20)

Produsul în cauză este acidul citric (inclusiv citratul trisodic dihidrat) originar din Republica Populară Chineză, încadrat în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (21) | Acidul citric este utilizat ca acidulant și ca agent de reglare a pH-ului într-o gamă largă de aplicații, de exemplu pentru fabricarea băuturilor, a alimentelor, a detergenților, a produselor cosmetice și a produselor farmaceutice. Principalele materii prime ale acestuia sunt zahărul/melasa, tapioca, porumbul sau glucoza (obținută din cereale) și diverși agenți pentru fermentarea microbiană în mediu lichid a carbohidraților. |
| --- | --- |

(21)

Acidul citric este utilizat ca acidulant și ca agent de reglare a pH-ului într-o gamă largă de aplicații, de exemplu pentru fabricarea băuturilor, a alimentelor, a detergenților, a produselor cosmetice și a produselor farmaceutice. Principalele materii prime ale acestuia sunt zahărul/melasa, tapioca, porumbul sau glucoza (obținută din cereale) și diverși agenți pentru fermentarea microbiană în mediu lichid a carbohidraților.

2.2.   Produsul similar

| (22) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  1. | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

1.

produsul în cauză;

| 2. | produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; |
| --- | --- |

2.

produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC;

| 3. | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Canada, care a fost utilizată drept țară analogă; și |
| --- | --- |

3.

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Canada, care a fost utilizată drept țară analogă; și

| 4. | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

4.

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (23) | Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Probabilitatea de continuare a dumpingului în cadrul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor

| (24) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca el să continue sau să reapară în eventualitatea expirării măsurilor în vigoare privind importurile din RPC. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca el să continue sau să reapară în eventualitatea expirării măsurilor în vigoare privind importurile din RPC.

3.1.1.   Valoarea normală

—   Țara analogă

| (25) | Întrucât Republica Populară Chineză este considerată drept o țară fără economie de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În acest scop, a fost necesar să fie selectată țara analogă (a se vedea considerentul 9 de mai sus). |
| --- | --- |

(25)

Întrucât Republica Populară Chineză este considerată drept o țară fără economie de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În acest scop, a fost necesar să fie selectată țara analogă (a se vedea considerentul 9 de mai sus).

| (26) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat observații. |
| --- | --- |

(26)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere Canada drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat observații.

| (27) | În ancheta inițială, Canada a fost utilizată drept țară analogă. Deoarece societatea canadiană dispusă să coopereze era unicul producător de acid citric din Canada și era afiliată cu unul dintre producătorii reclamanți, Comisia a analizat posibilitățile de cooperare cu alte țări producătoare cunoscute precum SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina. O societate din Brazilia și o societate thailandeză s-au arătat dispuse să coopereze, dar în cele din urmă nu au răspuns la chestionar. Doar producătorul canadian de acid citric a furnizat informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(27)

În ancheta inițială, Canada a fost utilizată drept țară analogă. Deoarece societatea canadiană dispusă să coopereze era unicul producător de acid citric din Canada și era afiliată cu unul dintre producătorii reclamanți, Comisia a analizat posibilitățile de cooperare cu alte țări producătoare cunoscute precum SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina. O societate din Brazilia și o societate thailandeză s-au arătat dispuse să coopereze, dar în cele din urmă nu au răspuns la chestionar. Doar producătorul canadian de acid citric a furnizat informațiile solicitate.

| (28) | Spre deosebire de SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina, Canada nu are în vigoare niciun fel de taxe antidumping la importurile de acid citric. În plus, rata taxei vamale convenționale este de 0 % (7). |
| --- | --- |

(28)

Spre deosebire de SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina, Canada nu are în vigoare niciun fel de taxe antidumping la importurile de acid citric. În plus, rata taxei vamale convenționale este de 0 % (7).

| (29) | Întrucât pe piața canadiană există o concurență liberă, Comisia a concluzionat că Canada reprezintă o țară analogă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți. |
| --- | --- |

(29)

Întrucât pe piața canadiană există o concurență liberă, Comisia a concluzionat că Canada reprezintă o țară analogă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți.

| (30) | Întrucât un tip de produs nu era fabricat și vândut în țara analogă, acesta nu a putut fi echivalat cu tipul de produs respectiv fabricat în RPC și exportat către Uniune. Prin urmare, valoarea normală a acestui tip de produs a trebuit să fie construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costurilor de fabricație a produsului similar suportate de producătorul din țara analogă plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG&A”) și o marjă de profit. |
| --- | --- |

(30)

Întrucât un tip de produs nu era fabricat și vândut în țara analogă, acesta nu a putut fi echivalat cu tipul de produs respectiv fabricat în RPC și exportat către Uniune. Prin urmare, valoarea normală a acestui tip de produs a trebuit să fie construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costurilor de fabricație a produsului similar suportate de producătorul din țara analogă plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG&A”) și o marjă de profit.

3.1.2.   Prețul de export

| (31) | Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către clienții independenți din Uniune. Toți producătorii-exportatori cooperanți, cu excepția Laiwu, au exportat direct către clienți independenți din Uniune, în conformitate cu termenii angajamentului. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către clienții independenți din Uniune. Toți producătorii-exportatori cooperanți, cu excepția Laiwu, au exportat direct către clienți independenți din Uniune, în conformitate cu termenii angajamentului.

3.1.3.   Comparația

| (32) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.

| (33) | Atunci când acest lucru a fost justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, de credit și comisioane. |
| --- | --- |

(33)

Atunci când acest lucru a fost justificat de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, de credit și comisioane.

3.1.4.   Marja de dumping

| (34) | Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Pentru producătorii-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (35) | Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, au fost de până la 38 % în cursul PAR. |
| --- | --- |

(35)

Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, au fost de până la 38 % în cursul PAR.

| (36) | Nivelul de cooperare a fost ridicat, întrucât exporturile efectuate de producătorii-exportatori cooperanți au constituit aproape totalitatea exporturilor către Uniune din cursul PAR. |
| --- | --- |

(36)

Nivelul de cooperare a fost ridicat, întrucât exporturile efectuate de producătorii-exportatori cooperanți au constituit aproape totalitatea exporturilor către Uniune din cursul PAR.

| (37) | Acest calcul a arătat existența dumpingului chiar și în cazul producătorilor-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Se reamintește faptul că prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”) din cadrul angajamentelor s-a bazat pe prețul neprejudiciabil (regula taxei celei mai mici) și, prin urmare, angajamentele nu au eliminat în totalitate dumpingul determinat în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(37)

Acest calcul a arătat existența dumpingului chiar și în cazul producătorilor-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Se reamintește faptul că prețul minim la import (denumit în continuare „PMI”) din cadrul angajamentelor s-a bazat pe prețul neprejudiciabil (regula taxei celei mai mici) și, prin urmare, angajamentele nu au eliminat în totalitate dumpingul determinat în ancheta inițială.

3.2.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

3.2.1.   Probabilitatea continuării dumpingului

| (38) | În ceea ce privește determinarea prețurilor de export, ancheta actuală a urmărit să stabilească dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Determinarea prețurilor de export nu poate fi limitată la analiza comportamentului din trecut al exportatorilor, ci trebuie să aibă în vedere și evoluția viitoare probabilă a prețurilor de export. Cu alte cuvinte, trebuie determinat dacă prețurile de export practicate în trecut constituie o indicație fiabilă despre evoluția lor probabilă în viitor. În acest context, se reamintește faptul că cinci societăți exportă către Uniune în temeiul condițiilor unui angajament. Prin urmare, Comisia a examinat dacă existența unor astfel de angajamente a influențat în trecut nivelul prețurilor de export, astfel încât acestea să nu poată constitui o bază fiabilă pentru constatarea comportamentului la export pentru viitor. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește determinarea prețurilor de export, ancheta actuală a urmărit să stabilească dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Determinarea prețurilor de export nu poate fi limitată la analiza comportamentului din trecut al exportatorilor, ci trebuie să aibă în vedere și evoluția viitoare probabilă a prețurilor de export. Cu alte cuvinte, trebuie determinat dacă prețurile de export practicate în trecut constituie o indicație fiabilă despre evoluția lor probabilă în viitor. În acest context, se reamintește faptul că cinci societăți exportă către Uniune în temeiul condițiilor unui angajament. Prin urmare, Comisia a examinat dacă existența unor astfel de angajamente a influențat în trecut nivelul prețurilor de export, astfel încât acestea să nu poată constitui o bază fiabilă pentru constatarea comportamentului la export pentru viitor.

| (39) | Pentru a determina dacă prețurile de export către Uniune erau fiabile și având în vedere existența angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost analizate în raport cu PMI al angajamentelor. De fapt, a fost necesar să se determine dacă prețurile de export către Uniune au fost stabilite la un anumit nivel în special din cauza prețului minim de import fixat în angajamente și, prin urmare, dacă erau sau nu durabile. În această privință, Comisia a examinat dacă, pe o bază medie ponderată la nivelul fiecărei societăți, prețurile de export către Uniune au fost considerabil mai mari decât PMI sau nu. Comisia a examinat, de asemenea, modul în care aceste prețuri au fost corelate cu prețurile exporturilor către țări terțe. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a determina dacă prețurile de export către Uniune erau fiabile și având în vedere existența angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost analizate în raport cu PMI al angajamentelor. De fapt, a fost necesar să se determine dacă prețurile de export către Uniune au fost stabilite la un anumit nivel în special din cauza prețului minim de import fixat în angajamente și, prin urmare, dacă erau sau nu durabile. În această privință, Comisia a examinat dacă, pe o bază medie ponderată la nivelul fiecărei societăți, prețurile de export către Uniune au fost considerabil mai mari decât PMI sau nu. Comisia a examinat, de asemenea, modul în care aceste prețuri au fost corelate cu prețurile exporturilor către țări terțe.

| (40) | Pentru toate societățile care au făcut obiectul angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost, în medie, la nivelul prețului minim de import. În plus, prețurile lor de export către Uniune au fost în mod considerabil mai mari decât prețurile de export către țările terțe. În consecință, este foarte probabil că, în absența angajamentelor, prețurile de export către Uniune ar ajunge la nivelul prețurilor de export către alte țări terțe. |
| --- | --- |

(40)

Pentru toate societățile care au făcut obiectul angajamentelor, prețurile de export către Uniune au fost, în medie, la nivelul prețului minim de import. În plus, prețurile lor de export către Uniune au fost în mod considerabil mai mari decât prețurile de export către țările terțe. În consecință, este foarte probabil că, în absența angajamentelor, prețurile de export către Uniune ar ajunge la nivelul prețurilor de export către alte țări terțe.

| (41) | Prin urmare, s-a considerat că prețurile de export către Uniune practicate pe parcursul PAR de societățile care au făcut obiectul angajamentelor au fost influențate de angajamente și, prin urmare, nu sunt suficient de fiabile pentru a stabili dacă dumpingul va continua în contextul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(41)

Prin urmare, s-a considerat că prețurile de export către Uniune practicate pe parcursul PAR de societățile care au făcut obiectul angajamentelor au fost influențate de angajamente și, prin urmare, nu sunt suficient de fiabile pentru a stabili dacă dumpingul va continua în contextul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.

| (42) | În absența unui preț de export fiabil pentru producătorii-exportatori chinezi respectivi, din pricina existenței angajamentelor în acest caz, Comisia a căutat o altă posibilitate pentru a determina prețul de export cu scopul de a evalua dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Având în vedere faptul că producătorii-exportatori cooperanți vindeau acid citric pe piața mondială, Comisia a examinat dacă prețurile de export plătite efectiv sau care urmau să fie plătite de către toate țările terțe în cursul PAR erau prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(42)

În absența unui preț de export fiabil pentru producătorii-exportatori chinezi respectivi, din pricina existenței angajamentelor în acest caz, Comisia a căutat o altă posibilitate pentru a determina prețul de export cu scopul de a evalua dacă există probabilitatea continuării dumpingului. Având în vedere faptul că producătorii-exportatori cooperanți vindeau acid citric pe piața mondială, Comisia a examinat dacă prețurile de export plătite efectiv sau care urmau să fie plătite de către toate țările terțe în cursul PAR erau prețuri de dumping.

| (43) | Comisia a comparat aceste prețuri de export cu valoarea normală stabilită în țara analogă (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus). Marjele de dumping astfel stabilite variază între 43 % și 85 %. Aceste marje de dumping sunt mai mari decât cele care fuseseră stabilite pe baza prețurilor de export către Uniune în cursul PAR (a se vedea considerentul 36 de mai sus). |
| --- | --- |

(43)

Comisia a comparat aceste prețuri de export cu valoarea normală stabilită în țara analogă (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus). Marjele de dumping astfel stabilite variază între 43 % și 85 %. Aceste marje de dumping sunt mai mari decât cele care fuseseră stabilite pe baza prețurilor de export către Uniune în cursul PAR (a se vedea considerentul 36 de mai sus).

3.2.2.   Capacitatea de producție și consumul din țara în cauză

| (44) | În cererea de reexaminare, solicitanții au estimat că nivelul capacității de producție neutilizate de acid citric din RPC este mai ridicat decât cererea anuală totală de acid citric la nivelul UE. Capacitatea totală pentru acidul citric a fost estimată la 1 800 000 tone. Comisia consideră că solicitanții au supraestimat capacitatea neutilizată. |
| --- | --- |

(44)

În cererea de reexaminare, solicitanții au estimat că nivelul capacității de producție neutilizate de acid citric din RPC este mai ridicat decât cererea anuală totală de acid citric la nivelul UE. Capacitatea totală pentru acidul citric a fost estimată la 1 800 000 tone. Comisia consideră că solicitanții au supraestimat capacitatea neutilizată.

| (45) | Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. Capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori cooperanți din RPC se ridică la aproximativ 192 000 de tone, cantitate care corespunde unei ponderi de aproximativ 41 % din consumul UE. |
| --- | --- |

(45)

Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. Capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori cooperanți din RPC se ridică la aproximativ 192 000 de tone, cantitate care corespunde unei ponderi de aproximativ 41 % din consumul UE.

| (46) | În plus, un studiu realizat în mod special pentru această industrie — IHS Chemical Economics Handbook („Manualul IHS privind economia industriei chimice”) (8) — la care diverse părți au făcut trimitere în cursul anchetei — a estimat capacitatea anuală totală din RPC în 2012 la un nivel care depășește cu mult consumul total de pe piața Uniunii. Producția RPC a reprezentat „59 % din producția mondială în 2012; de asemenea, RPC a deținut 69 %, 74 % și, respectiv, 12 % din capacitatea, exporturile și consumul de la nivel mondial, în 2012” (9). Aceste date sugerează că RPC deține o capacitate de producție globală semnificativă. |
| --- | --- |

(46)

În plus, un studiu realizat în mod special pentru această industrie — IHS Chemical Economics Handbook („Manualul IHS privind economia industriei chimice”) (8) — la care diverse părți au făcut trimitere în cursul anchetei — a estimat capacitatea anuală totală din RPC în 2012 la un nivel care depășește cu mult consumul total de pe piața Uniunii. Producția RPC a reprezentat „59 % din producția mondială în 2012; de asemenea, RPC a deținut 69 %, 74 % și, respectiv, 12 % din capacitatea, exporturile și consumul de la nivel mondial, în 2012” (9). Aceste date sugerează că RPC deține o capacitate de producție globală semnificativă.

| (47) | Cu toate că se preconizează o creștere a consumului în RPC, conform estimărilor IHS Chemical Economics Handbook, consumul total anual din China este cu mult mai mic decât consumul de pe piața Uniunii. Creșterea de până în anul 2018 nu va depăși consumul actual din Uniune. |
| --- | --- |

(47)

Cu toate că se preconizează o creștere a consumului în RPC, conform estimărilor IHS Chemical Economics Handbook, consumul total anual din China este cu mult mai mic decât consumul de pe piața Uniunii. Creșterea de până în anul 2018 nu va depăși consumul actual din Uniune.

| (48) | Aceste date confirmă faptul că producția și capacitatea din China sunt destinate în principal exportului. |
| --- | --- |

(48)

Aceste date confirmă faptul că producția și capacitatea din China sunt destinate în principal exportului.

3.2.3.   Relația dintre prețurile practicate în Uniune și în țara în cauză.

| (49) | Conform datelor privind prețurile pentru acidul citric obținute în timpul anchetei, prețurile interne chineze erau cu aproximativ 48 % mai mici decât cele de pe piața Uniunii, în ansamblu. |
| --- | --- |

(49)

Conform datelor privind prețurile pentru acidul citric obținute în timpul anchetei, prețurile interne chineze erau cu aproximativ 48 % mai mici decât cele de pe piața Uniunii, în ansamblu.

| (50) | Prin urmare, piața Uniunii rămâne atractivă pentru exporturile producătorilor-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(50)

Prin urmare, piața Uniunii rămâne atractivă pentru exporturile producătorilor-exportatori chinezi.

3.2.4.   Relația dintre prețurile practicate față de țări terțe și prețurile de pe piața Uniunii

| (51) | Pe parcursul PAR, prețurile practicate față de piețele din țările terțe au fost, în medie, cu 40 % mai mici decât prețurile de export către Uniune. |
| --- | --- |

(51)

Pe parcursul PAR, prețurile practicate față de piețele din țările terțe au fost, în medie, cu 40 % mai mici decât prețurile de export către Uniune.

| (52) | Exportatorii chinezi au un puternic stimulent de preț pentru a-și redirecționa exporturile către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(52)

Exportatorii chinezi au un puternic stimulent de preț pentru a-și redirecționa exporturile către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (53) | Această concluzie este confirmată de nivelul prețurilor de export către Uniune practicate de Laiwu, precum și de diferența de preț între prețurile de export practicate de Laiwu față de Uniune și cele practicate față de țări terțe. |
| --- | --- |

(53)

Această concluzie este confirmată de nivelul prețurilor de export către Uniune practicate de Laiwu, precum și de diferența de preț între prețurile de export practicate de Laiwu față de Uniune și cele practicate față de țări terțe.

| (54) | Prețurile scăzute ale exporturilor către Uniune efectuate în cantități limitate de către producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei anchete sprijină, de asemenea, concluzia de mai sus. |
| --- | --- |

(54)

Prețurile scăzute ale exporturilor către Uniune efectuate în cantități limitate de către producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei anchete sprijină, de asemenea, concluzia de mai sus.

3.2.5.   Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

| (55) | Capacitatea totală de producție (inclusiv capacitatea neutilizată) din RPC raportată la dimensiunile pieței Uniunii sugerează că exporturile către Uniune ar crește, probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Aceste exporturi ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ. |
| --- | --- |

(55)

Capacitatea totală de producție (inclusiv capacitatea neutilizată) din RPC raportată la dimensiunile pieței Uniunii sugerează că exporturile către Uniune ar crește, probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Aceste exporturi ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ.

| (56) | În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au contestat constatările conform cărora prețurile practicate în ultimii ani față de piața UE în temeiul PMI nu sunt durabile și, prin urmare, vor scădea semnificativ, atingând chiar nivelul prețurilor de export practicate de țările terțe. De asemenea, părțile interesate au pus la îndoială faptul că, în eventualitatea în care măsurile nu ar fi reînnoite, exporturile din China, care sunt stabile, ar crește în volum și ar continua să fie practicate la prețuri de dumping. Cu toate acestea, ancheta a stabilit în mod clar faptul că dumpingul continuă chiar pe baza prețurilor de export care se consideră că nu sunt fiabile deoarece sunt amplificate ca urmare a PMI din ofertele de prețuri. S-a constatat că aceste prețuri au fost considerabil mai mari decât prețurile de export către alte piețe pentru toți producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Producătorii-exportatori respectivi sunt obișnuiți să exporte la prețuri mai mici decât cele practicate față de UE. În plus, se reamintește că ancheta inițială a stabilit faptul că importurile din RPC către Uniune efectuate la prețuri mici și care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu 37 % între 2004 și perioada de douăsprezece luni care se încheie în iunie 2007 (perioada anchetei inițiale) (10). Toate aceste elemente, coroborate cu capacitatea neutilizată semnificativă existentă în RPC care nu a fost contestată, sprijină în mod clar constatarea conform căreia, în eventualitatea abrogării măsurilor, exporturile către Uniune ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri de dumping și în volume sporite. |
| --- | --- |

(56)

În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au contestat constatările conform cărora prețurile practicate în ultimii ani față de piața UE în temeiul PMI nu sunt durabile și, prin urmare, vor scădea semnificativ, atingând chiar nivelul prețurilor de export practicate de țările terțe. De asemenea, părțile interesate au pus la îndoială faptul că, în eventualitatea în care măsurile nu ar fi reînnoite, exporturile din China, care sunt stabile, ar crește în volum și ar continua să fie practicate la prețuri de dumping. Cu toate acestea, ancheta a stabilit în mod clar faptul că dumpingul continuă chiar pe baza prețurilor de export care se consideră că nu sunt fiabile deoarece sunt amplificate ca urmare a PMI din ofertele de prețuri. S-a constatat că aceste prețuri au fost considerabil mai mari decât prețurile de export către alte piețe pentru toți producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor. Producătorii-exportatori respectivi sunt obișnuiți să exporte la prețuri mai mici decât cele practicate față de UE. În plus, se reamintește că ancheta inițială a stabilit faptul că importurile din RPC către Uniune efectuate la prețuri mici și care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu 37 % între 2004 și perioada de douăsprezece luni care se încheie în iunie 2007 (perioada anchetei inițiale) (10). Toate aceste elemente, coroborate cu capacitatea neutilizată semnificativă existentă în RPC care nu a fost contestată, sprijină în mod clar constatarea conform căreia, în eventualitatea abrogării măsurilor, exporturile către Uniune ar continua, probabil, să fie efectuate la prețuri de dumping și în volume sporite.

3.3.   Reexaminarea intermediară parțială limitată la analiza dumpingului practicat de Laiwu

3.3.1.   Valoarea normală

3.3.1.1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (57) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit dacă valoarea normală ar putea fi determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază în cazul în care Laiwu ar îndeplini criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din respectivul regulament și, prin urmare, dacă i s-ar putea aplica TEP. |
| --- | --- |

(57)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit dacă valoarea normală ar putea fi determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază în cazul în care Laiwu ar îndeplini criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din respectivul regulament și, prin urmare, dacă i s-ar putea aplica TEP.

| (58) | Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:






  — | deciziile comerciale și costurile se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței; |
| --- | --- | --- |

(58)

Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:

—

deciziile comerciale și costurile se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului; iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței;

| — | societățile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile; |
| --- | --- |

—

societățile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile;

| — | nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

—

nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată;

| — | legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea; și |
| --- | --- |

—

legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea; și

| — | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței. |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.

| (59) | Pentru a determina dacă sunt îndeplinite criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a solicitat ca Laiwu să completeze un formular de solicitare a acordării TEP. Laiwu a transmis un răspuns în termenul stabilit. Comisia a verificat la sediul Laiwu informațiile transmise. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a determina dacă sunt îndeplinite criteriile enumerate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a solicitat ca Laiwu să completeze un formular de solicitare a acordării TEP. Laiwu a transmis un răspuns în termenul stabilit. Comisia a verificat la sediul Laiwu informațiile transmise.

| (60) | Comisia a constatat că Laiwu nu a îndeplinit criteriile 2 și 3 pentru acordarea TEP prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a constatat că Laiwu nu a îndeplinit criteriile 2 și 3 pentru acordarea TEP prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (61) | În ceea ce privește criteriul 2, societatea nu a putut demonstra că deține un set complet de conturi, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În plus, din evidențele societății lipsesc documente justificative care să susțină acuratețea și exhaustivitatea conturilor sale. Societatea nu dispunea de documente justificative care să susțină anumite înregistrări din conturile sale. În plus, situațiile sale financiare nu conțin o situație a modificărilor capitalurilor proprii pentru anumite perioade. Aceste deficiențe au încălcat principiul reprezentării corecte a informațiilor contabile și a situațiilor financiare și, ceea ce este mai important, ele au rămas neobservate de auditor. În consecință, nici păstrarea evidențelor, nici auditul nu au fost efectuate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește criteriul 2, societatea nu a putut demonstra că deține un set complet de conturi, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În plus, din evidențele societății lipsesc documente justificative care să susțină acuratețea și exhaustivitatea conturilor sale. Societatea nu dispunea de documente justificative care să susțină anumite înregistrări din conturile sale. În plus, situațiile sale financiare nu conțin o situație a modificărilor capitalurilor proprii pentru anumite perioade. Aceste deficiențe au încălcat principiul reprezentării corecte a informațiilor contabile și a situațiilor financiare și, ceea ce este mai important, ele au rămas neobservate de auditor. În consecință, nici păstrarea evidențelor, nici auditul nu au fost efectuate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.

| (62) | Laiwu a afirmat că evidențele sale contabile sunt suficient de clare pentru a satisface principiile contabile general acceptate în China. Societatea a argumentat, în continuare, că inconsecvențele menționate în documentul de informare privind TEP nu au afectat fiabilitatea conturilor sale. Societatea a estimat că cerințele contabile ar trebui privite prin prisma finalității lor (de exemplu, pentru a proteja investitorii). |
| --- | --- |

(62)

Laiwu a afirmat că evidențele sale contabile sunt suficient de clare pentru a satisface principiile contabile general acceptate în China. Societatea a argumentat, în continuare, că inconsecvențele menționate în documentul de informare privind TEP nu au afectat fiabilitatea conturilor sale. Societatea a estimat că cerințele contabile ar trebui privite prin prisma finalității lor (de exemplu, pentru a proteja investitorii).

| (63) | Comisia remarcă faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță din regulamentul de bază prevede că societățile ar trebui să dispună de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Aceasta este o cerință oficială. Contrar afirmației societății, conturile trebuie să fie în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, indiferent de statutul societății determinat de legislația națională în domeniul contabilității. |
| --- | --- |

(63)

Comisia remarcă faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) a doua liniuță din regulamentul de bază prevede că societățile ar trebui să dispună de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Aceasta este o cerință oficială. Contrar afirmației societății, conturile trebuie să fie în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, indiferent de statutul societății determinat de legislația națională în domeniul contabilității.

| (64) | Comisia consideră, de asemenea, că situațiile contabile ale societății Laiwu nu au fost păstrate în conformitate cu legislația contabilă chineză pentru că auditorul nu a formulat observații privind încălcarea legislației contabile chineze menționată în considerentul 61. |
| --- | --- |

(64)

Comisia consideră, de asemenea, că situațiile contabile ale societății Laiwu nu au fost păstrate în conformitate cu legislația contabilă chineză pentru că auditorul nu a formulat observații privind încălcarea legislației contabile chineze menționată în considerentul 61.

| (65) | Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă.

| (66) | În ceea ce privește criteriul 3, societatea nu a reușit să demonstreze că nu a făcut obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată. Mai precis, societatea, în calitatea sa de „întreprindere cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă”, beneficiază de un regim preferențial de impozitare a profitului care afectează în mod semnificativ situația sa financiară. |
| --- | --- |

(66)

În ceea ce privește criteriul 3, societatea nu a reușit să demonstreze că nu a făcut obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite de la sistemul anterior de economie planificată. Mai precis, societatea, în calitatea sa de „întreprindere cu înaltă tehnologie și tehnologie nouă”, beneficiază de un regim preferențial de impozitare a profitului care afectează în mod semnificativ situația sa financiară.

| (67) | Laiwu a susținut că regimul preferențial de impozitare nu poate fi evaluat în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP întrucât este o formă de subvenționare. |
| --- | --- |

(67)

Laiwu a susținut că regimul preferențial de impozitare nu poate fi evaluat în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP întrucât este o formă de subvenționare.

| (68) | Comisia remarcă faptul că evaluarea în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP urmărește să stabilească dacă producătorii fac obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite din sistemul precedent de economie planificată. |
| --- | --- |

(68)

Comisia remarcă faptul că evaluarea în temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP urmărește să stabilească dacă producătorii fac obiectul unor distorsiuni semnificative moștenite din sistemul precedent de economie planificată.

| (69) | Avantajul acordat de stat societății Laiwu sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe profit constituie un avantaj de natură permanentă prevăzut la articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor adoptată în 2007. Acest avantaj a fost instituit în conformitate cu preambulul Constituției din RPC, care prevede că „Partidul trebuie să susțină și să îmbunătățească sistemul economic de bază, în care proprietatea publică joacă un rol dominant și diferite sectoare economice se dezvoltă concomitent...”. |
| --- | --- |

(69)

Avantajul acordat de stat societății Laiwu sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe profit constituie un avantaj de natură permanentă prevăzut la articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor adoptată în 2007. Acest avantaj a fost instituit în conformitate cu preambulul Constituției din RPC, care prevede că „Partidul trebuie să susțină și să îmbunătățească sistemul economic de bază, în care proprietatea publică joacă un rol dominant și diferite sectoare economice se dezvoltă concomitent...”.

| (70) | Unul dintre obiectivele acestui avantaj este de a atrage capital la rate reduse. Acest fapt cauzează o distorsiune pe piețele de capital. Într-adevăr, un sistem de impozitare a profitului care tratează în mod favorabil anumite societăți considerate strategice de către guvern indică faptul că regimul fiscal nu este specific unei economii de piață, ci este încă puternic influențat de planificarea de stat, care este o caracteristică a unui sistem de economie planificată. Comisia consideră că distorsiunile cauzate de o astfel de reducere de impozit pe profit sunt semnificative, întrucât ele modifică valoarea profiturilor brute pe care trebuie să le realizeze societatea pentru a fi atractivă pentru investitori. |
| --- | --- |

(70)

Unul dintre obiectivele acestui avantaj este de a atrage capital la rate reduse. Acest fapt cauzează o distorsiune pe piețele de capital. Într-adevăr, un sistem de impozitare a profitului care tratează în mod favorabil anumite societăți considerate strategice de către guvern indică faptul că regimul fiscal nu este specific unei economii de piață, ci este încă puternic influențat de planificarea de stat, care este o caracteristică a unui sistem de economie planificată. Comisia consideră că distorsiunile cauzate de o astfel de reducere de impozit pe profit sunt semnificative, întrucât ele modifică valoarea profiturilor brute pe care trebuie să le realizeze societatea pentru a fi atractivă pentru investitori.

| (71) | Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(71)

Având în vedere cele menționate mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă.

| (72) | Comisia a comunicat societății Laiwu, autorităților din RPC și reclamanților rezultatele anchetei cu privire la TEP. Comisia i-a invitat să prezinte observații și să solicite să fie audiați. Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a comunicat societății Laiwu, autorităților din RPC și reclamanților rezultatele anchetei cu privire la TEP. Comisia i-a invitat să prezinte observații și să solicite să fie audiați. Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei.

| (73) | Laiwu a susținut că Comisia a propus refuzarea acordării TEP pentru motive diferite de cele care au condus la deschiderea anchetei. Conform opiniei exprimate de societate, evaluarea Comisiei ar fi trebuit să se limiteze la criteriul 1 pentru acordarea TEP. |
| --- | --- |

(73)

Laiwu a susținut că Comisia a propus refuzarea acordării TEP pentru motive diferite de cele care au condus la deschiderea anchetei. Conform opiniei exprimate de societate, evaluarea Comisiei ar fi trebuit să se limiteze la criteriul 1 pentru acordarea TEP.

| (74) | În primul rând, ar trebui remarcat faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) menționează cinci criterii cumulative care trebuie îndeplinite în totalitate pentru ca TEP să fie acordat. În plus, sarcina probei revine societății care solicită acordarea TEP. |
| --- | --- |

(74)

În primul rând, ar trebui remarcat faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (c) menționează cinci criterii cumulative care trebuie îndeplinite în totalitate pentru ca TEP să fie acordat. În plus, sarcina probei revine societății care solicită acordarea TEP.

| (75) | În plus, la punctul 5.2 din avizul de deschidere (11) se specifică motivele deschiderii care sunt legate de creșterea capacității de producție a Laiwu și de o gamă de produse mai largă acoperită de vânzările sale. Avizul de deschidere nu restricționează în niciun fel ancheta la evaluarea criteriului 1 pentru acordarea TEP. De asemenea, se consideră că elementele de probă prima facie sunt suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. Evaluarea pentru acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază examinează în mod exhaustiv dacă un anumit producător își desfășoară activitatea în condiții specifice unei economii de piață, astfel cum se prevede la punctul 6.1.1.2 din avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(75)

În plus, la punctul 5.2 din avizul de deschidere (11) se specifică motivele deschiderii care sunt legate de creșterea capacității de producție a Laiwu și de o gamă de produse mai largă acoperită de vânzările sale. Avizul de deschidere nu restricționează în niciun fel ancheta la evaluarea criteriului 1 pentru acordarea TEP. De asemenea, se consideră că elementele de probă prima facie sunt suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. Evaluarea pentru acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază examinează în mod exhaustiv dacă un anumit producător își desfășoară activitatea în condiții specifice unei economii de piață, astfel cum se prevede la punctul 6.1.1.2 din avizul de deschidere.

| (76) | În cele din urmă, Comisia menționează că Laiwu a transmis un formular de solicitare a acordării TEP, susținând că îndeplinește toate cele cinci criterii pentru acordarea TEP. În temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază, o societate care solicită acordarea TEP trebuie să dovedească faptul că își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, cu alte cuvinte sarcina probei menite să sprijine corespunzător cererea de acordare a TEP cu suficiente dovezi îi revine societății. Prin urmare, afirmația societății Laiwu a fost respinsă. |
| --- | --- |

(76)

În cele din urmă, Comisia menționează că Laiwu a transmis un formular de solicitare a acordării TEP, susținând că îndeplinește toate cele cinci criterii pentru acordarea TEP. În temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază, o societate care solicită acordarea TEP trebuie să dovedească faptul că își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, cu alte cuvinte sarcina probei menite să sprijine corespunzător cererea de acordare a TEP cu suficiente dovezi îi revine societății. Prin urmare, afirmația societății Laiwu a fost respinsă.

| (77) | După ce a furnizat statelor membre informațiile referitoare la analiza sa cu privire la solicitarea de acordare a TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c), Comisia a informat părțile interesate cu privire la decizia finală privind acordarea TEP. |
| --- | --- |

(77)

După ce a furnizat statelor membre informațiile referitoare la analiza sa cu privire la solicitarea de acordare a TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c), Comisia a informat părțile interesate cu privire la decizia finală privind acordarea TEP.

3.3.1.2.   Țara analogă

| (78) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru Laiwu a fost determinată pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață. În acest scop, Comisia a selectat o țară terță cu economie de piață — Canada (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus). |
| --- | --- |

(78)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru Laiwu a fost determinată pe baza prețului practicat într-o țară terță cu economie de piață. În acest scop, Comisia a selectat o țară terță cu economie de piață — Canada (a se vedea considerentele 26 și următoarele de mai sus).

| (79) | Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți. |
| --- | --- |

(79)

Comisia a stabilit valoarea normală pe baza vânzărilor interne efectuate de producătorul canadian către clienți independenți.

3.3.2.   Prețul de export

| (80) | Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către clienții independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(80)

Comisia a stabilit prețul de export pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către clienții independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.3.3.   Comparația

| (81) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică.

| (82) | Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, credit și comisioane. |
| --- | --- |

(82)

Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și de costurile auxiliare, de ambalare, credit și comisioane.

3.3.4.   Marja de dumping

| (83) | Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(83)

Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar din țara analogă cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (84) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată pentru societatea Laiwu, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 37,8 %. |
| --- | --- |

(84)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată pentru societatea Laiwu, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 37,8 %.

3.3.5.   Caracterul durabil al circumstanțelor modificate

| (85) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul ar putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă. |
| --- | --- |

(85)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul ar putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.

| (86) | Faptul că Laiwu a evoluat de la cel mai mic la cel mai mare producător-exportator către UE este considerat drept o modificare de natură durabilă. Într-adevăr, societatea a confirmat în răspunsul său la chestionar faptul că își va menține volumul exporturilor și că nu își va modifica modelul de exporturi. |
| --- | --- |

(86)

Faptul că Laiwu a evoluat de la cel mai mic la cel mai mare producător-exportator către UE este considerat drept o modificare de natură durabilă. Într-adevăr, societatea a confirmat în răspunsul său la chestionar faptul că își va menține volumul exporturilor și că nu își va modifica modelul de exporturi.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Definirea industriei din Uniune și producția Uniunii

| (87) | Produsul similar a fost fabricat de doi producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Produsul similar a fost fabricat de doi producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (88) | Întrucât industria din Uniune este constituită din numai doi producători, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(88)

Întrucât industria din Uniune este constituită din numai doi producători, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (89) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor la chestionar. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din RPC și din alte țări terțe, pe baza datelor Eurostat și a răspunsurilor la chestionar.

| (90) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul exprimat în tone (intervale) | 450 000-500 000 | 430 000-480 000 | 470 000-520 000 | 450 000-500 000 |
| Indice | 100 | 95 | 105 | 101 |
| Sursa: Răspunsurile la chestionar și Eurostat. |

(90)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

2010

2011

2012

PAR

Consumul exprimat în tone (intervale)

450 000-500 000

430 000-480 000

470 000-520 000

450 000-500 000

Indice

100

95

105

101

Sursa: Răspunsurile la chestionar și Eurostat.

| (91) | Consumul la nivelul Uniunii a variat cu +/– 5 % pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, evoluția nu reflectă nicio tendință clară în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(91)

Consumul la nivelul Uniunii a variat cu +/– 5 % pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, evoluția nu reflectă nicio tendință clară în cursul perioadei examinate.

4.3.   Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (92) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit la considerentul 88 și la următoarele de mai sus. |
| --- | --- |

(92)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit la considerentul 88 și la următoarele de mai sus.

| (93) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul în tone al importurilor din țara în cauză | 202 391 | 176 451 | 206 222 | 183 026 |
| Indice | 100 | 87 | 102 | 90 |
| Cota de piață (interval) | 40 %-45 % | 36 %-41 % | 38 %-43 % | 35 %-40 % |
| Cotă de piață — Indice | 100 | 92 | 97 | 90 |
| Sursa: Eurostat. |

(93)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață

2010

2011

2012

PAR

Volumul în tone al importurilor din țara în cauză

202 391

176 451

206 222

183 026

Indice

100

87

102

90

Cota de piață (interval)

40 %-45 %

36 %-41 %

38 %-43 %

35 %-40 %

Cotă de piață — Indice

100

92

97

90

Sursa: Eurostat.

| (94) | Volumul importurilor a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Fluctuația pare să urmeze într-o anumită măsură tendința consumului din Uniune. În 2011, când consumul a fost scăzut, importurile din China au avut cel mai redus nivel. În 2012, când consumul a atins un nivel maxim, importurile din China au ajuns, de asemenea, la nivelul lor cel mai ridicat. |
| --- | --- |

(94)

Volumul importurilor a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei examinate. Fluctuația pare să urmeze într-o anumită măsură tendința consumului din Uniune. În 2011, când consumul a fost scăzut, importurile din China au avut cel mai redus nivel. În 2012, când consumul a atins un nivel maxim, importurile din China au ajuns, de asemenea, la nivelul lor cel mai ridicat.

| (95) | Doar în cursul PAR, importurile din China nu au urmat această tendință, acestea fiind cu aproximativ 10 % mai mici decât în 2010, în ciuda unui consum comparabil la nivelul Uniunii. În pofida acestei scăderi, importurile din China au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă de 35 %-45 % pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(95)

Doar în cursul PAR, importurile din China nu au urmat această tendință, acestea fiind cu aproximativ 10 % mai mici decât în 2010, în ciuda unui consum comparabil la nivelul Uniunii. În pofida acestei scăderi, importurile din China au deținut în continuare o cotă de piață considerabilă de 35 %-45 % pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (96) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețuri de import










  (EUR/tonă) |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| RPC | 806 | 938 | 1 000 | 933 |
| Indice | 100 | 116 | 124 | 116 |
| Sursa: Eurostat. |

(96)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Prețuri de import

(EUR/tonă)

2010

2011

2012

PAR

RPC

806

938

1 000

933

Indice

100

116

124

116

Sursa: Eurostat.

| (97) | Prețurile importurilor de acid citric din China au crescut cu 24 % între 2010 și 2012, apoi au scăzut cu 8 puncte procentuale între 2012 și PAR. În cursul perioadei examinate, aceste prețuri au urmat evoluția prețurilor materiilor prime, precum porumbul. |
| --- | --- |

(97)

Prețurile importurilor de acid citric din China au crescut cu 24 % între 2010 și 2012, apoi au scăzut cu 8 puncte procentuale între 2012 și PAR. În cursul perioadei examinate, aceste prețuri au urmat evoluția prețurilor materiilor prime, precum porumbul.

| (98) | În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării exactitatea datelor Eurostat, fără a furniza dovezi substanțiale în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, acest argument nu poate fi acceptat. |
| --- | --- |

(98)

În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a pus sub semnul întrebării exactitatea datelor Eurostat, fără a furniza dovezi substanțiale în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, acest argument nu poate fi acceptat.

| (99) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul PAR comparând:






  1. | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; precum și |
| --- | --- | --- |

(99)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul PAR comparând:

1.

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al producătorilor din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; precum și

| 2. | prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii-exportatori chinezi cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale convenționale și de costurile de import. |
| --- | --- |

2.

prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii-exportatori chinezi cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF (cost, asigurare și navlu), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale convenționale și de costurile de import.

| (100) | În cazul producătorilor-exportatori care nu sunt parte a angajamentului menționat în considerentul 2 de mai sus, pentru comparație a fost utilizat prețul perceput de la primul client independent din Uniune. Pentru producătorii-exportatori care sunt parte a angajamentului, prețurile de vânzare către primul client independent din Uniune nu au putut fi luate în considerare întrucât acestea au fost influențate de termenii angajamentului. Pentru acești exportatori, subcotarea prețurilor a fost stabilită pe baza prețului practicat la nivelul primului client independent din țări terțe. |
| --- | --- |

(100)

În cazul producătorilor-exportatori care nu sunt parte a angajamentului menționat în considerentul 2 de mai sus, pentru comparație a fost utilizat prețul perceput de la primul client independent din Uniune. Pentru producătorii-exportatori care sunt parte a angajamentului, prețurile de vânzare către primul client independent din Uniune nu au putut fi luate în considerare întrucât acestea au fost influențate de termenii angajamentului. Pentru acești exportatori, subcotarea prețurilor a fost stabilită pe baza prețului practicat la nivelul primului client independent din țări terțe.

| (101) | În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că, inclusiv pentru părțile care nu fac obiectul angajamentului, prețul de vânzare către primul client independent din țări terțe ar fi trebuit să fie luat în considerare pentru a stabili subcotarea. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că părțile care nu fac obiectul angajamentului au perceput prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate de către părțile care fac obiectul angajamentului. Acest lucru indică faptul că prețurile lor nu sunt afectate de angajament și, prin urmare, pot fi folosite pentru a stabili subcotarea. |
| --- | --- |

(101)

În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că, inclusiv pentru părțile care nu fac obiectul angajamentului, prețul de vânzare către primul client independent din țări terțe ar fi trebuit să fie luat în considerare pentru a stabili subcotarea. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că părțile care nu fac obiectul angajamentului au perceput prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate de către părțile care fac obiectul angajamentului. Acest lucru indică faptul că prețurile lor nu sunt afectate de angajament și, prin urmare, pot fi folosite pentru a stabili subcotarea.

| (102) | Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare pentru comisioane și dezaglomerare acolo unde a fost necesar. |
| --- | --- |

(102)

Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare pentru comisioane și dezaglomerare acolo unde a fost necesar.

| (103) | În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că o ajustare pentru dezaglomerare nu mai este justificată, deoarece nu mai este necesară o dezaglomerare pentru acidul citric din China. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că, deși dezaglomerarea nu este întotdeauna necesară, încă mai există cazuri în care e nevoie să fie efectuată, ceea ce justifică această ajustare. |
| --- | --- |

(103)

În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că o ajustare pentru dezaglomerare nu mai este justificată, deoarece nu mai este necesară o dezaglomerare pentru acidul citric din China. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că, deși dezaglomerarea nu este întotdeauna necesară, încă mai există cazuri în care e nevoie să fie efectuată, ceea ce justifică această ajustare.

| (104) | Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat, subcotarea prețurilor nu a putut fi stabilită utilizând prețurile pe tip de produs, deoarece aceste informații nu au fost disponibile. Prin urmare, subcotarea prețurilor a fost determinată prin compararea prețurilor de vânzare medii ponderate globale, atât pentru producătorii din Uniune, cât și pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat. |
| --- | --- |

(104)

Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat, subcotarea prețurilor nu a putut fi stabilită utilizând prețurile pe tip de produs, deoarece aceste informații nu au fost disponibile. Prin urmare, subcotarea prețurilor a fost determinată prin compararea prețurilor de vânzare medii ponderate globale, atât pentru producătorii din Uniune, cât și pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat.

| (105) | Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată pe parcursul PAR. Aceasta a evidențiat o marjă de subcotare medie ponderată globală cuprinsă între 20 % și 45 %. |
| --- | --- |

(105)

Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată pe parcursul PAR. Aceasta a evidențiat o marjă de subcotare medie ponderată globală cuprinsă între 20 % și 45 %.

4.4.   Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1.   Observații generale

| (106) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(106)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

4.4.2.   Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

| (107) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției, în tone (intervale) | 270 000-300 000 | 290 000-320 000 | 300 000-330 000 | 300 000-330 000 |
| Indice | 100 | 106 | 108 | 107 |
| Capacitatea de producție, în tone (intervale) | 300 000-350 000 | 300 000-350 000 | 300 000-350 000 | 300 000-350 000 |
| Indice | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Utilizarea capacităților — Indice | 100 | 105 | 106 | 106 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(107)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2010

2011

2012

PAR

Volumul producției, în tone (intervale)

270 000-300 000

290 000-320 000

300 000-330 000

300 000-330 000

Indice

100

106

108

107

Capacitatea de producție, în tone (intervale)

300 000-350 000

300 000-350 000

300 000-350 000

300 000-350 000

Indice

100

101

101

101

Utilizarea capacităților — Indice

100

105

106

106

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (108) | Volumul producției a evoluat pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Acesta a crescut cu 6 % între 2010 și 2011, înregistrând variații minore în perioadele ulterioare. |
| --- | --- |

(108)

Volumul producției a evoluat pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Acesta a crescut cu 6 % între 2010 și 2011, înregistrând variații minore în perioadele ulterioare.

| (109) | Întrucât capacitatea de producție a rămas aproape neschimbată, gradul de utilizare a capacității de producție a reflectat evoluția volumului producției. Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut în mod semnificativ, cu 5 %, între 2010 și 2011, menținându-se aproape neschimbat în cursul perioadelor următoare. |
| --- | --- |

(109)

Întrucât capacitatea de producție a rămas aproape neschimbată, gradul de utilizare a capacității de producție a reflectat evoluția volumului producției. Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut în mod semnificativ, cu 5 %, între 2010 și 2011, menținându-se aproape neschimbat în cursul perioadelor următoare.

4.4.3.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (110) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor totale pe piața Uniunii — Indice | 100 | 108 | 108 | 108 |
| Cota de piață — Indice | 100 | 111 | 102 | 107 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(110)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

2010

2011

2012

PAR

Volumul vânzărilor totale pe piața Uniunii — Indice

100

108

108

108

Cota de piață — Indice

100

111

102

107

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (111) | Industria din Uniune a reușit să își mărească volumul vânzărilor cu 8 % între 2010 și 2011. Ulterior, volumul vânzărilor a rămas la același nivel până la PAR. |
| --- | --- |

(111)

Industria din Uniune a reușit să își mărească volumul vânzărilor cu 8 % între 2010 și 2011. Ulterior, volumul vânzărilor a rămas la același nivel până la PAR.

| (112) | Cota de piață a evoluat într-un mod similar, înregistrând o creștere de 7 % în cursul perioadei examinate. În 2011 și 2012, cota de piață a fost, de asemenea, afectată de fluctuațiile consumului din Uniune descrise în considerentul 91 de mai sus. |
| --- | --- |

(112)

Cota de piață a evoluat într-un mod similar, înregistrând o creștere de 7 % în cursul perioadei examinate. În 2011 și 2012, cota de piață a fost, de asemenea, afectată de fluctuațiile consumului din Uniune descrise în considerentul 91 de mai sus.

4.4.4.   Creștere

| (113) | Industria din Uniune a reușit să își mărească atât volumul de vânzări cu 8 %, cât și cota de piață cu 7 %. În același timp, volumele producției au crescut în mod similar. Prin urmare, industria din Uniune a fost în măsură să profite de oportunitățile de creștere prin creșterea cotei sale de piață pe o piață destul de stabilă. |
| --- | --- |

(113)

Industria din Uniune a reușit să își mărească atât volumul de vânzări cu 8 %, cât și cota de piață cu 7 %. În același timp, volumele producției au crescut în mod similar. Prin urmare, industria din Uniune a fost în măsură să profite de oportunitățile de creștere prin creșterea cotei sale de piață pe o piață destul de stabilă.

4.4.5.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (114) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați — Indice | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Productivitatea (tone/angajat) — Indice | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(114)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2010

2011

2012

PAR

Numărul de angajați — Indice

100

101

105

106

Productivitatea (tone/angajat) — Indice

100

105

102

101

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (115) | Ocuparea forței de muncă a evoluat favorabil în cursul perioadei examinate, crescând cu 6 %. În același timp, productivitatea pe angajat a rămas stabilă de-a lungul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(115)

Ocuparea forței de muncă a evoluat favorabil în cursul perioadei examinate, crescând cu 6 %. În același timp, productivitatea pe angajat a rămas stabilă de-a lungul perioadei examinate.

4.4.6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (116) | Marjele de dumping constatate erau semnificativ peste nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost totuși atenuat, întrucât nivelul prețului multor producători-exportatori chinezi a fost influențat de angajament. Pentru ceilalți producători-exportatori, efectul prejudiciabil a fost compensat de efectul taxelor. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune s-a redresat de pe urma prejudiciului cauzat de practicile anterioare de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(116)

Marjele de dumping constatate erau semnificativ peste nivelul de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune a fost totuși atenuat, întrucât nivelul prețului multor producători-exportatori chinezi a fost influențat de angajament. Pentru ceilalți producători-exportatori, efectul prejudiciabil a fost compensat de efectul taxelor. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune s-a redresat de pe urma prejudiciului cauzat de practicile anterioare de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi.

4.4.7.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (117) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți independenți din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare din Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă) — Intervale | 1 000-1 150 | 1 050-1 200 | 1 150-1 300 | 1 150-1 300 |
| Indice | 100 | 103 | 113 | 115 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) — Intervale | 750-900 | 850-1 000 | 850-1 000 | 850-1 000 |
| Indice | 100 | 113 | 111 | 115 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(117)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune către clienți independenți din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 7

Prețurile de vânzare din Uniune

2010

2011

2012

PAR

Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă) — Intervale

1 000-1 150

1 050-1 200

1 150-1 300

1 150-1 300

Indice

100

103

113

115

Costul de producție unitar (EUR/tonă) — Intervale

750-900

850-1 000

850-1 000

850-1 000

Indice

100

113

111

115

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (118) | Costul unitar mediu ponderat al producției a crescut cu 13 % între 2010 și 2011, după care a crescut cu încă 2 puncte procentuale până la PAR. |
| --- | --- |

(118)

Costul unitar mediu ponderat al producției a crescut cu 13 % între 2010 și 2011, după care a crescut cu încă 2 puncte procentuale până la PAR.

| (119) | Prețurile de vânzare au evoluat în mod similar, însă cu o întârziere de aproximativ 1 an. Industria din Uniune nu a făcut decât să transfere integral către clienții săi, în 2012, creșterile costurilor suferite în 2011. Acest fapt a dus la o scădere a rentabilității în 2011, după cum se arată în considerentul 120 și în următoarele de mai jos. |
| --- | --- |

(119)

Prețurile de vânzare au evoluat în mod similar, însă cu o întârziere de aproximativ 1 an. Industria din Uniune nu a făcut decât să transfere integral către clienții săi, în 2012, creșterile costurilor suferite în 2011. Acest fapt a dus la o scădere a rentabilității în 2011, după cum se arată în considerentul 120 și în următoarele de mai jos.

4.4.8.   Costurile cu forța de muncă

| (120) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salarii medii per angajat — Indice | 100 | 103 | 114 | 118 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(120)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2010

2011

2012

PAR

Salarii medii per angajat — Indice

100

103

114

118

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (121) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut în total cu 18 %, în principal din cauza unei creșteri semnificative de 11 puncte procentuale înregistrate între 2011 și 2012. |
| --- | --- |

(121)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut în total cu 18 %, în principal din cauza unei creșteri semnificative de 11 puncte procentuale înregistrate între 2011 și 2012.

4.4.9.   Stocuri

| (122) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocuri | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale în tone (intervale) | 14 000-16 000 | 14 000-16 000 | 17 000-19 000 | 22 000-24 000 |
| Indice | 100 | 101 | 121 | 155 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(122)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Stocuri

2010

2011

2012

PAR

Stocuri finale în tone (intervale)

14 000-16 000

14 000-16 000

17 000-19 000

22 000-24 000

Indice

100

101

121

155

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (123) | Stocurile finale ale producătorilor din Uniune au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul PAR este influențat de factori sezonieri. În timp ce, pentru celelalte perioade, stocul final este adoptat la sfârșitul lunii decembrie, pentru sfârșitul PAR, acesta este adoptat la sfârșitul lunii iunie, imediat înaintea unei perioade caracterizate de o cerere relativ ridicată datorată creșterii consumului de băuturi și unei producții destul de reduse ca urmare a iminenței concediilor estivale. Prin urmare, este normală existența unui nivel oarecum mai ridicat al stocurilor în această perioadă a anului. |
| --- | --- |

(123)

Stocurile finale ale producătorilor din Uniune au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul PAR este influențat de factori sezonieri. În timp ce, pentru celelalte perioade, stocul final este adoptat la sfârșitul lunii decembrie, pentru sfârșitul PAR, acesta este adoptat la sfârșitul lunii iunie, imediat înaintea unei perioade caracterizate de o cerere relativ ridicată datorată creșterii consumului de băuturi și unei producții destul de reduse ca urmare a iminenței concediilor estivale. Prin urmare, este normală existența unui nivel oarecum mai ridicat al stocurilor în această perioadă a anului.

4.4.10.   Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (124) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2010 | 2011 | 2012 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (interval) | 12 %-17 % | 7 %-12 % | 12 %-17 % | 12 %-17 % |
| Indice | 100 | 69 | 103 | 103 |
| Fluxul de lichidități — Indice | 100 | 50 | 86 | 80 |
| Investiții — Indice | 100 | 162 | 123 | 106 |
| Randamentul investițiilor (interval) | 30 %-40 % | 15 %-25 % | 25 %-35 % | 25 %-35 % |
| Indice | 100 | 59 | 93 | 90 |
| Sursa: Răspunsuri la chestionare. |

(124)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2010

2011

2012

PAR

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (interval)

12 %-17 %

7 %-12 %

12 %-17 %

12 %-17 %

Indice

100

69

103

103

Fluxul de lichidități — Indice

100

50

86

80

Investiții — Indice

100

162

123

106

Randamentul investițiilor (interval)

30 %-40 %

15 %-25 %

25 %-35 %

25 %-35 %

Indice

100

59

93

90

Sursa: Răspunsuri la chestionare.

| (125) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Aceasta a rămas la niveluri stabile aproape pe tot intervalul perioadei examinate. Rentabilitatea industriei din Uniune a depășit profitul țintă stabilit în ancheta inițială în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(125)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți independenți din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Aceasta a rămas la niveluri stabile aproape pe tot intervalul perioadei examinate. Rentabilitatea industriei din Uniune a depășit profitul țintă stabilit în ancheta inițială în cursul perioadei examinate.

| (126) | Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția acestuia a rămas la niveluri satisfăcătoare în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(126)

Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Evoluția acestuia a rămas la niveluri satisfăcătoare în cursul perioadei examinate.

| (127) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Evoluția acestuia a reflectat în mare măsură evoluția rentabilității și a rămas la niveluri satisfăcătoare aproape tot timpul de-a lungul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(127)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Evoluția acestuia a reflectat în mare măsură evoluția rentabilității și a rămas la niveluri satisfăcătoare aproape tot timpul de-a lungul perioadei examinate.

| (128) | Niciun producător din Uniune nu a raportat dificultăți de mobilizare a capitalurilor în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(128)

Niciun producător din Uniune nu a raportat dificultăți de mobilizare a capitalurilor în cursul perioadei examinate.

4.4.11.   Concluzie privind prejudiciul

| (129) | Cei mai mulți indicatori de prejudiciu, cum ar fi producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă, costurile cu forța de muncă și prețurile de vânzare, au avut o evoluție pozitivă. În timp ce tendința indicatorilor financiari, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor a fost mixtă, nivelurile absolute sunt satisfăcătoare și nu prezintă niciun indiciu al unui prejudiciu. |
| --- | --- |

(129)

Cei mai mulți indicatori de prejudiciu, cum ar fi producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă, costurile cu forța de muncă și prețurile de vânzare, au avut o evoluție pozitivă. În timp ce tendința indicatorilor financiari, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor a fost mixtă, nivelurile absolute sunt satisfăcătoare și nu prezintă niciun indiciu al unui prejudiciu.

| (130) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat pe deplin după prejudiciul provocat de dumpingul anterior și că nu suferă un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(130)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune s-a redresat pe deplin după prejudiciul provocat de dumpingul anterior și că nu suferă un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

4.5.   Probabilitatea reapariției prejudiciului

| (131) | Tendințele de mai sus privind prețurile și volumele importurilor de produs în cauză din China arată că, în timp ce exportatorii chinezi au menținut o prezență semnificativă pe piața Uniunii, măsurile în vigoare (taxe și angajamente) au condus la o creștere a prețurilor și la o scădere a volumelor. Industria din Uniune a fost principalul beneficiar al acestei evoluții, deoarece prezența pe piață a altor țări terțe a rămas mai degrabă limitată. Aceasta indică faptul că înlăturarea prejudiciului se datorează în principal existenței măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(131)

Tendințele de mai sus privind prețurile și volumele importurilor de produs în cauză din China arată că, în timp ce exportatorii chinezi au menținut o prezență semnificativă pe piața Uniunii, măsurile în vigoare (taxe și angajamente) au condus la o creștere a prețurilor și la o scădere a volumelor. Industria din Uniune a fost principalul beneficiar al acestei evoluții, deoarece prezența pe piață a altor țări terțe a rămas mai degrabă limitată. Aceasta indică faptul că înlăturarea prejudiciului se datorează în principal existenței măsurilor în vigoare.

| (132) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 45 de mai sus, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața UE în raport cu majoritatea piețelor din țările terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie, de asemenea, redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(132)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 45 de mai sus, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața UE în raport cu majoritatea piețelor din țările terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie, de asemenea, redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

| (133) | În plus, piețe internaționale importante, cum ar fi SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina au instituit taxe antidumping asupra acidului citric chinez. Prin urmare, va fi mai dificil pentru producătorii-exportatori chinezi să vândă pe aceste piețe decât pe o piață a UE neprotejată, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(133)

În plus, piețe internaționale importante, cum ar fi SUA, Brazilia, Thailanda și Ucraina au instituit taxe antidumping asupra acidului citric chinez. Prin urmare, va fi mai dificil pentru producătorii-exportatori chinezi să vândă pe aceste piețe decât pe o piață a UE neprotejată, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

| (134) | În plus, nivelurile de preț ale producătorilor-exportatori chinezi care nu fac obiectul angajamentelor au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din UE cu 20 %-45 %. În mod similar, prețurile practicate pe piețele țărilor terțe de producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor sunt mai mici (cu 20 %-39 %) decât prețurile practicate de industria din UE. Acest lucru indică nivelurile de preț la care producătorii-exportatori chinezi ar putea intra pe piața Uniunii în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(134)

În plus, nivelurile de preț ale producătorilor-exportatori chinezi care nu fac obiectul angajamentelor au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din UE cu 20 %-45 %. În mod similar, prețurile practicate pe piețele țărilor terțe de producătorii-exportatori care fac obiectul angajamentelor sunt mai mici (cu 20 %-39 %) decât prețurile practicate de industria din UE. Acest lucru indică nivelurile de preț la care producătorii-exportatori chinezi ar putea intra pe piața Uniunii în absența măsurilor.

| (135) | Probabilitatea efectuării unor exporturi chineze la prețuri scăzute în absența măsurilor este confirmată de numeroasele anchete antidumping privind acidul citric chinez din alte țări, menționate în considerentul 133 de mai sus. |
| --- | --- |

(135)

Probabilitatea efectuării unor exporturi chineze la prețuri scăzute în absența măsurilor este confirmată de numeroasele anchete antidumping privind acidul citric chinez din alte țări, menționate în considerentul 133 de mai sus.

| (136) | Producătorii-exportatori chinezi au capacitatea de a-și crește semnificativ cota de piață, deja substanțială, la prețuri semnificativ inferioare prețurilor practicate de industria din UE, în detrimentul acesteia din urmă. |
| --- | --- |

(136)

Producătorii-exportatori chinezi au capacitatea de a-și crește semnificativ cota de piață, deja substanțială, la prețuri semnificativ inferioare prețurilor practicate de industria din UE, în detrimentul acesteia din urmă.

| (137) | În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au susținut că nu este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își scadă prețurile la nivelurile prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe. Totuși, acest argument nu este susținut de faptele constatate în cursul anchetei. Astfel cum s-a precizat în considerentul 134 de mai sus, marjele de subcotare stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care nu fac obiectul unor angajamente pe piața Uniunii (20 %-45 %) sunt foarte asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul unor angajamente pe piețele țărilor terțe (20 %-39 %). Prin urmare, este probabil ca, în absența măsurilor, prețurile chineze pe piața Uniunii să se apropie de prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi în altă parte. |
| --- | --- |

(137)

În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au susținut că nu este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își scadă prețurile la nivelurile prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe. Totuși, acest argument nu este susținut de faptele constatate în cursul anchetei. Astfel cum s-a precizat în considerentul 134 de mai sus, marjele de subcotare stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care nu fac obiectul unor angajamente pe piața Uniunii (20 %-45 %) sunt foarte asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul unor angajamente pe piețele țărilor terțe (20 %-39 %). Prin urmare, este probabil ca, în absența măsurilor, prețurile chineze pe piața Uniunii să se apropie de prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi în altă parte.

| (138) | Prin urmare, se poate concluziona că există probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(138)

Prin urmare, se poate concluziona că există probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

5.   INTERESUL UNIUNII

| (139) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de acid citric originar din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(139)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping asupra importurilor de acid citric originar din RPC ca urmare a constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

5.1.   Interesul industriei din Uniune

| (140) | Ambii producători din Uniune, reprezentând împreună 100 % din producția Uniunii, au cooperat în cadrul prezentei anchete. Astfel cum se menționează în considerentul 130 de mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma prejudiciului cauzat de practicile de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(140)

Ambii producători din Uniune, reprezentând împreună 100 % din producția Uniunii, au cooperat în cadrul prezentei anchete. Astfel cum se menționează în considerentul 130 de mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma prejudiciului cauzat de practicile de dumping anterioare.

| (141) | Măsurile în vigoare au permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit în trecut. În paralel, industria din Uniune a arătat că activitățile sale sunt viabile atunci când nu sunt supuse unei concurențe neloiale din partea importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(141)

Măsurile în vigoare au permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit în trecut. În paralel, industria din Uniune a arătat că activitățile sale sunt viabile atunci când nu sunt supuse unei concurențe neloiale din partea importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (142) | În același timp, eliminarea măsurilor ar conduce, foarte probabil, la creșterea concurenței neloiale din partea importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, amenințând continuarea activităților producătorilor rămași într-un sector, de altfel, viabil. Se reamintește faptul că trei producători din Uniune și-au încetat producția înainte de instituirea măsurilor împotriva importurilor chineze. |
| --- | --- |

(142)

În același timp, eliminarea măsurilor ar conduce, foarte probabil, la creșterea concurenței neloiale din partea importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, amenințând continuarea activităților producătorilor rămași într-un sector, de altfel, viabil. Se reamintește faptul că trei producători din Uniune și-au încetat producția înainte de instituirea măsurilor împotriva importurilor chineze.

| (143) | Prin urmare, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune să se mențină măsurile în vigoare. |
| --- | --- |

(143)

Prin urmare, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune să se mențină măsurile în vigoare.

5.2.   Interesul importatorilor neafiliați

| (144) | Astfel cum se menționează în considerentul 13 de mai sus, șase importatori neafiliați au prezentat un răspuns privind eșantionarea. Cei trei importatori principali au fost incluși în eșantion, dar unul dintre aceștia nu a furnizat, în cele din urmă, un răspuns util la chestionar. Eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți doi importatori. |
| --- | --- |

(144)

Astfel cum se menționează în considerentul 13 de mai sus, șase importatori neafiliați au prezentat un răspuns privind eșantionarea. Cei trei importatori principali au fost incluși în eșantion, dar unul dintre aceștia nu a furnizat, în cele din urmă, un răspuns util la chestionar. Eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți doi importatori.

| (145) | Cei doi importatori comercializează o gamă largă de produse. Importanța acidului citric în cifra lor de afaceri totală variază foarte mult. În cazul unuia dintre importatori, acidul citric reprezintă o parte nesemnificativă din cifra de afaceri totală, în timp ce, în cazul celuilalt importator, el este unul dintre produsele cele mai importante. |
| --- | --- |

(145)

Cei doi importatori comercializează o gamă largă de produse. Importanța acidului citric în cifra lor de afaceri totală variază foarte mult. În cazul unuia dintre importatori, acidul citric reprezintă o parte nesemnificativă din cifra de afaceri totală, în timp ce, în cazul celuilalt importator, el este unul dintre produsele cele mai importante.

| (146) | Cei doi importatori incluși în eșantion nu s-au opus cu strictețe măsurilor în vigoare, însă au atras atenția asupra faptului că nivelul actual al PMI este prea ridicat, ceea ce conduce la profituri substanțiale pentru industria din Uniune. Acești importatori au cerut, prin urmare, o reducere a nivelului PMI. |
| --- | --- |

(146)

Cei doi importatori incluși în eșantion nu s-au opus cu strictețe măsurilor în vigoare, însă au atras atenția asupra faptului că nivelul actual al PMI este prea ridicat, ceea ce conduce la profituri substanțiale pentru industria din Uniune. Acești importatori au cerut, prin urmare, o reducere a nivelului PMI.

5.3.   Interesul utilizatorilor

| (147) | Comisia a primit șase răspunsuri complete de la utilizatori provenind în principal din industria chimică și din cea farmaceutică. Deși industria alimentară și cea a băuturilor este de departe cel mai mare utilizator de acid citric, reprezentând cel puțin 50 % din consumul total, niciun utilizator din cadrul acestei industrii nu a cooperat pe deplin. |
| --- | --- |

(147)

Comisia a primit șase răspunsuri complete de la utilizatori provenind în principal din industria chimică și din cea farmaceutică. Deși industria alimentară și cea a băuturilor este de departe cel mai mare utilizator de acid citric, reprezentând cel puțin 50 % din consumul total, niciun utilizator din cadrul acestei industrii nu a cooperat pe deplin.

| (148) | Utilizatorii erau preocupați de securitatea aprovizionării. Unul dintre motivele de preocupare era legat de incapacitatea industriei din Uniune de a aproviziona în totalitate piața Uniunii. Cu toate acestea, măsurile în vigoare nu au împiedicat intrarea importurilor din China pe piața Uniunii în cantități semnificative, permițându-le acestora să aprovizioneze partea din piață care nu putea fi acoperită de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(148)

Utilizatorii erau preocupați de securitatea aprovizionării. Unul dintre motivele de preocupare era legat de incapacitatea industriei din Uniune de a aproviziona în totalitate piața Uniunii. Cu toate acestea, măsurile în vigoare nu au împiedicat intrarea importurilor din China pe piața Uniunii în cantități semnificative, permițându-le acestora să aprovizioneze partea din piață care nu putea fi acoperită de industria din Uniune.

| (149) | În cazul unui grup important de utilizatori, precum industria alimentară și cea a băuturilor și industria farmaceutică, acidul citric este necesar doar în mod marginal pentru produsele acestora. În opinia lor, acidul citric nu este ușor de înlocuit; prin urmare, securitatea aprovizionării este, adesea, mai importantă decât prețul. Efectul financiar al măsurilor asupra acestor utilizatori este nesemnificativ, având în vedere importanța foarte redusă a acidului citric în structura costurilor acestora. |
| --- | --- |

(149)

În cazul unui grup important de utilizatori, precum industria alimentară și cea a băuturilor și industria farmaceutică, acidul citric este necesar doar în mod marginal pentru produsele acestora. În opinia lor, acidul citric nu este ușor de înlocuit; prin urmare, securitatea aprovizionării este, adesea, mai importantă decât prețul. Efectul financiar al măsurilor asupra acestor utilizatori este nesemnificativ, având în vedere importanța foarte redusă a acidului citric în structura costurilor acestora.

| (150) | Pentru utilizatorii care fabrică produse chimice ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total la nivelul UE, acidul citric are o importanță moderată, reprezentând aproximativ 5 % din costurile materiilor prime. În opinia lor, măsurile antidumping nu ar trebui menținute. Unii utilizatori au subliniat, de asemenea, situația financiară bună a producătorilor din UE. Efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este mai semnificativ decât în industria alimentară și cea a băuturilor și în industria farmaceutică. Cu toate acestea, informațiile furnizate de utilizatorii cooperanți care fabrică produse chimice arată că aceștia au reușit să realizeze un profit confortabil, în pofida măsurilor în vigoare. Prin urmare, efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este considerat a fi limitat. |
| --- | --- |

(150)

Pentru utilizatorii care fabrică produse chimice ce reprezintă aproximativ 25 % din consumul total la nivelul UE, acidul citric are o importanță moderată, reprezentând aproximativ 5 % din costurile materiilor prime. În opinia lor, măsurile antidumping nu ar trebui menținute. Unii utilizatori au subliniat, de asemenea, situația financiară bună a producătorilor din UE. Efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este mai semnificativ decât în industria alimentară și cea a băuturilor și în industria farmaceutică. Cu toate acestea, informațiile furnizate de utilizatorii cooperanți care fabrică produse chimice arată că aceștia au reușit să realizeze un profit confortabil, în pofida măsurilor în vigoare. Prin urmare, efectul măsurilor asupra acestor utilizatori este considerat a fi limitat.

| (151) | În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate din industria detergenților au susținut că, pentru anumite produse, acidul citric reprezintă o parte mai mare a costurilor decât cifra medie de 5 % menționată anterior. În același timp, aceste părți nu au furnizat nicio dovadă conform căreia, în special pentru industria detergenților, media ar fi diferită de cifra de 5 % indicată pentru industria chimică în general. Prin urmare, se consideră că respectivele concluzii trase pentru industria chimică în general se aplică, de asemenea, industriei detergenților în special. |
| --- | --- |

(151)

În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate din industria detergenților au susținut că, pentru anumite produse, acidul citric reprezintă o parte mai mare a costurilor decât cifra medie de 5 % menționată anterior. În același timp, aceste părți nu au furnizat nicio dovadă conform căreia, în special pentru industria detergenților, media ar fi diferită de cifra de 5 % indicată pentru industria chimică în general. Prin urmare, se consideră că respectivele concluzii trase pentru industria chimică în general se aplică, de asemenea, industriei detergenților în special.

| (152) | În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au afirmat, de asemenea, că viitoarea interdicție privind fosfații în detergenții pentru mașinile automate de spălat vase va conduce la creșterea consumului de acid citric în Uniune începând cu 2017. Deși este evident că fosfații vor trebui înlocuiți până în acel moment cu alte substanțe, nu este încă clar dacă fosfații vor fi înlocuiți cu acid citric sau cu alte substanțe. De asemenea, părțile nu au furnizat niciun element de probă concret privind impactul general al acestei schimbări. |
| --- | --- |

(152)

În urma comunicării concluziilor anchetei, părțile interesate au afirmat, de asemenea, că viitoarea interdicție privind fosfații în detergenții pentru mașinile automate de spălat vase va conduce la creșterea consumului de acid citric în Uniune începând cu 2017. Deși este evident că fosfații vor trebui înlocuiți până în acel moment cu alte substanțe, nu este încă clar dacă fosfații vor fi înlocuiți cu acid citric sau cu alte substanțe. De asemenea, părțile nu au furnizat niciun element de probă concret privind impactul general al acestei schimbări.

| (153) | În ansamblu, efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune depășește cu mult impactul negativ limitat sau nesemnificativ al măsurilor în vigoare asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(153)

În ansamblu, efectul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune depășește cu mult impactul negativ limitat sau nesemnificativ al măsurilor în vigoare asupra utilizatorilor.

5.4.   Surse de aprovizionare pe piața Uniunii

| (154) | Părțile interesate s-au plâns în legătură cu o pretinsă lipsă a concurenței pe piața Uniunii. Într-adevăr, UE dispune doar de doi producători. Pentru a răspunde necesităților utilizatorilor din UE, piața Uniunii trebuie să recurgă la importuri, care provin în principal din RPC. |
| --- | --- |

(154)

Părțile interesate s-au plâns în legătură cu o pretinsă lipsă a concurenței pe piața Uniunii. Într-adevăr, UE dispune doar de doi producători. Pentru a răspunde necesităților utilizatorilor din UE, piața Uniunii trebuie să recurgă la importuri, care provin în principal din RPC.

| (155) | Faptul că în Uniune au rămas numai doi producători este, totuși, rezultatul practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi, care au condus la instituirea măsurilor aflate în curs de reexaminare. În 2004, la începutul perioadei examinate a anchetei inițiale, încă existau în Uniune cinci producători care concurau cu cantitățile semnificative ale importurilor chineze la prețuri de dumping. În anii care au urmat (2004-2007), când Uniunea a fost expusă unor cantități semnificative de exporturi din RPC ce făceau obiectul unui dumping semnificativ, trei producători din Uniune au fost nevoiți să părăsească piața, ceea ce a condus la actuala situație de duopol. |
| --- | --- |

(155)

Faptul că în Uniune au rămas numai doi producători este, totuși, rezultatul practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi, care au condus la instituirea măsurilor aflate în curs de reexaminare. În 2004, la începutul perioadei examinate a anchetei inițiale, încă existau în Uniune cinci producători care concurau cu cantitățile semnificative ale importurilor chineze la prețuri de dumping. În anii care au urmat (2004-2007), când Uniunea a fost expusă unor cantități semnificative de exporturi din RPC ce făceau obiectul unui dumping semnificativ, trei producători din Uniune au fost nevoiți să părăsească piața, ceea ce a condus la actuala situație de duopol.

| (156) | Începând cu instituirea măsurilor în vigoare, tendința descendentă a numărului de producători din Uniune a putut fi oprită. Dacă producătorii-exportatori chinezi ar avea permisiunea de a relua practicile de dumping în cantități nelimitate, industria din Uniune ar suferi din nou un prejudiciu, inclusiv prin pierderea cotei de piață în favoarea importurilor din China. |
| --- | --- |

(156)

Începând cu instituirea măsurilor în vigoare, tendința descendentă a numărului de producători din Uniune a putut fi oprită. Dacă producătorii-exportatori chinezi ar avea permisiunea de a relua practicile de dumping în cantități nelimitate, industria din Uniune ar suferi din nou un prejudiciu, inclusiv prin pierderea cotei de piață în favoarea importurilor din China.

| (157) | Producătorii din Uniune nu au capacitatea de a satisface în întregime cererea de pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 107 de mai sus). În pofida existenței măsurilor în vigoare, importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii în cantități semnificative, deținând o cotă de piață cuprinsă între 35 % și 45 % pe parcursul perioadei examinate, astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus. |
| --- | --- |

(157)

Producătorii din Uniune nu au capacitatea de a satisface în întregime cererea de pe piața Uniunii (a se vedea considerentul 107 de mai sus). În pofida existenței măsurilor în vigoare, importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii în cantități semnificative, deținând o cotă de piață cuprinsă între 35 % și 45 % pe parcursul perioadei examinate, astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus.

| (158) | În absența măsurilor, singurii doi producători existenți în UE ar putea fi obligați să părăsească, de asemenea, piața Uniunii. Într-un astfel de scenariu, utilizatorii din UE ar deveni și mai dependenți de o singură sursă de importuri — RPC — ceea ce, dată fiind importanța securității aprovizionării menționată mai sus, nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(158)

În absența măsurilor, singurii doi producători existenți în UE ar putea fi obligați să părăsească, de asemenea, piața Uniunii. Într-un astfel de scenariu, utilizatorii din UE ar deveni și mai dependenți de o singură sursă de importuri — RPC — ceea ce, dată fiind importanța securității aprovizionării menționată mai sus, nu ar fi în interesul Uniunii.

5.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (159) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate pentru care menținerea măsurilor asupra importurilor de acid citric originar din RPC să nu fie în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(159)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate pentru care menținerea măsurilor asupra importurilor de acid citric originar din RPC să nu fie în interesul Uniunii.

6.   MĂSURI ANTIDUMPING

6.1.   Reexaminare intermediară limitată la prejudiciu

| (160) | Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi care au cooperat sunt parte la angajamentele menționate în considerentul 2 de mai sus. Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a arătat în considerentul 41 de mai sus că prețurile lor de export către UE au fost determinate de angajamentele de preț care stabilesc prețurile minime de import („PMI”). Prin urmare, prețurile lor de export nu au fost considerate suficient de fiabile pentru a fi utilizate în cadrul analizei probabilității continuării sau reapariției dumpingului, în circumstanțele specifice ale prezentei anchete. În mod similar, astfel cum s-a explicat în considerentul 100 de mai sus, aceste prețuri de export nu pot fi considerate a fi un indicator fiabil pentru realizarea unui calcul fiabil și semnificativ al subcotării. De asemenea, din același motiv, aceste prețuri nu sunt suficient de fiabile pentru a calcula un nou nivel de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(160)

Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi care au cooperat sunt parte la angajamentele menționate în considerentul 2 de mai sus. Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a arătat în considerentul 41 de mai sus că prețurile lor de export către UE au fost determinate de angajamentele de preț care stabilesc prețurile minime de import („PMI”). Prin urmare, prețurile lor de export nu au fost considerate suficient de fiabile pentru a fi utilizate în cadrul analizei probabilității continuării sau reapariției dumpingului, în circumstanțele specifice ale prezentei anchete. În mod similar, astfel cum s-a explicat în considerentul 100 de mai sus, aceste prețuri de export nu pot fi considerate a fi un indicator fiabil pentru realizarea unui calcul fiabil și semnificativ al subcotării. De asemenea, din același motiv, aceste prețuri nu sunt suficient de fiabile pentru a calcula un nou nivel de eliminare a prejudiciului.

| (161) | În cazul producătorului-exportator chinez care a cooperat și care nu este parte la angajamente, Laiwu, prețurile de export nu au fost afectate de angajament și, prin urmare, ar putea fi utilizate pentru a stabili un nou nivel de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(161)

În cazul producătorului-exportator chinez care a cooperat și care nu este parte la angajamente, Laiwu, prețurile de export nu au fost afectate de angajament și, prin urmare, ar putea fi utilizate pentru a stabili un nou nivel de eliminare a prejudiciului.

6.2.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (162) | Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(162)

Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (163) | Prejudiciul nu s-ar reproduce dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniunii, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit stabilită pentru acest scop în ancheta inițială a fost de 6 %. |
| --- | --- |

(163)

Prejudiciul nu s-ar reproduce dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniunii, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit stabilită pentru acest scop în ancheta inițială a fost de 6 %.

| (164) | Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare practicate în Uniune a marjei reale de profit atins în timpul PAR și înlocuirea acesteia cu marja de profit de 6 % menționată anterior. |
| --- | --- |

(164)

Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare practicate în Uniune a marjei reale de profit atins în timpul PAR și înlocuirea acesteia cu marja de profit de 6 % menționată anterior.

| (165) | Una dintre părțile interesate a susținut că marja de profit înainte de impozitare de 6 % este prea scăzută deoarece, din cauza nivelului considerabil al taxei, profitul după impozitare nu furnizează resursele necesare. |
| --- | --- |

(165)

Una dintre părțile interesate a susținut că marja de profit înainte de impozitare de 6 % este prea scăzută deoarece, din cauza nivelului considerabil al taxei, profitul după impozitare nu furnizează resursele necesare.

| (166) | În această privință, marja de profit utilizată pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului reflectă marja de profit în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Partea interesată nu a furnizat niciun argument care să demonstreze că marja de profit de 6 %, care este marja de profit reală realizată de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping stabilită în ancheta inițială, nu este adecvată în acest scop. |
| --- | --- |

(166)

În această privință, marja de profit utilizată pentru stabilirea nivelului de eliminare a prejudiciului reflectă marja de profit în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Partea interesată nu a furnizat niciun argument care să demonstreze că marja de profit de 6 %, care este marja de profit reală realizată de industria din Uniune în absența importurilor care fac obiectul unui dumping stabilită în ancheta inițială, nu este adecvată în acest scop.

| (167) | Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al Laiwu stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PAR. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(167)

Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al Laiwu stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PAR. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată.

6.3.   Măsuri antidumping definitive

| (168) | În ceea ce privește societatea Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză, în conformitate cu regula taxei celei mai mici, prevăzută la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marja de prejudiciu și marja de dumping. Nivelul taxei ar trebui stabilit la cel mai scăzut nivel al dumpingului și al marjei de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește societatea Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză, în conformitate cu regula taxei celei mai mici, prevăzută la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marja de prejudiciu și marja de dumping. Nivelul taxei ar trebui stabilit la cel mai scăzut nivel al dumpingului și al marjei de eliminare a prejudiciului.

| (169) | Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive, exprimat în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:








  Societate | Marja de dumping | Nivelul de eliminare a prejudiciului | Taxă antidumping definitivă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. | 37,8 % | 15,3 % | 15,3 % |

(169)

Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive, exprimat în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:

Societate

Marja de dumping

Nivelul de eliminare a prejudiciului

Taxă antidumping definitivă

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd.

37,8 %

15,3 %

15,3 %

| (170) | În contextul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid citric originar din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă vamală ad valorem la diferite niveluri și în angajamente pentru anumite societăți. |
| --- | --- |

(170)

În contextul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid citric originar din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă vamală ad valorem la diferite niveluri și în angajamente pentru anumite societăți.

| (171) | Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea au reflectat situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale. |
| --- | --- |

(171)

Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea au reflectat situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

| (172) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele sau adresa entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (12). Cererea trebuie să conțină toate informațiile pertinente pentru a demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care se aplică în acest caz. În cazul în care schimbarea numelui sau adresei societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume sau adresă. |
| --- | --- |

(172)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele sau adresa entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (12). Cererea trebuie să conțină toate informațiile pertinente pentru a demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care se aplică în acest caz. În cazul în care schimbarea numelui sau adresei societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicat un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume sau adresă.

| (173) | Doi producători-exportatori au notificat Comisiei o modificare a adresei. De asemenea, unul dintre aceștia a notificat Comisiei o modificare a denumirii sale. Aceste modificări nu afectează operațiunile lor în ceea ce privește produsul în cauză. |
| --- | --- |

(173)

Doi producători-exportatori au notificat Comisiei o modificare a adresei. De asemenea, unul dintre aceștia a notificat Comisiei o modificare a denumirii sale. Aceste modificări nu afectează operațiunile lor în ceea ce privește produsul în cauză.

| (174) | Un alt producător-exportator nu ar mai trebui să beneficieze de dreptul de a i se aplica un nivel individual al taxei, întrucât a încetat să existe. |
| --- | --- |

(174)

Un alt producător-exportator nu ar mai trebui să beneficieze de dreptul de a i se aplica un nivel individual al taxei, întrucât a încetat să existe.

| (175) | Constatările din considerentele 173 și 174 de mai sus au fost comunicate și nu s-a primit nicio observație. |
| --- | --- |

(175)

Constatările din considerentele 173 și 174 de mai sus au fost comunicate și nu s-a primit nicio observație.

7.   FORMA MĂSURILOR

| (176) | În cadrul reexaminării formei măsurilor, Comisia a luat în considerare stabilirea PMI al angajamentelor. În special, Comisia a examinat mecanismul de indexare. |
| --- | --- |

(176)

În cadrul reexaminării formei măsurilor, Comisia a luat în considerare stabilirea PMI al angajamentelor. În special, Comisia a examinat mecanismul de indexare.

| (177) | PMI a fost indexat inițial pe baza variațiilor prețurilor porumbului în Statele Unite. Atunci când măsurile inițiale au fost instituite, producătorii-exportatori care au oferit angajamente nu au putut identifica o sursă de referință publică pentru prețurile porumbului în UE. O astfel de sursă este disponibilă în prezent și este considerată mai adecvată având în vedere faptul că PMI se bazează pe prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(177)

PMI a fost indexat inițial pe baza variațiilor prețurilor porumbului în Statele Unite. Atunci când măsurile inițiale au fost instituite, producătorii-exportatori care au oferit angajamente nu au putut identifica o sursă de referință publică pentru prețurile porumbului în UE. O astfel de sursă este disponibilă în prezent și este considerată mai adecvată având în vedere faptul că PMI se bazează pe prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune.

| (178) | Comisia a examinat, de asemenea, indexarea variabilă pentru consumul de materii prime/tonă de acid citric și a concluzionat că este corectă. |
| --- | --- |

(178)

Comisia a examinat, de asemenea, indexarea variabilă pentru consumul de materii prime/tonă de acid citric și a concluzionat că este corectă.

| (179) | În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că în locul indexării PMI descrise mai sus, ar trebui să fie folosit un anumit preț minim sau o indexare bazată pe prețurile altor materii prime în afară de porumb, deoarece nu toți producătorii din Uniune utilizează porumbul ca materie primă pentru producția de acid citric. Cu toate acestea, având în vedere fluctuația semnificativă a costurilor de producție și a prețurilor acidului citric, un plafon de preț fix poate să nu mai fie de actualitate și să devină nejustificat de mare sau de mic. De asemenea, nu este considerată adecvată o indexare pentru o materie primă cu prețuri mai curând stabile atunci când prețul acidului citric fluctuează în mod semnificativ și pentru care nu există o sursă publică fiabilă. |
| --- | --- |

(179)

În urma comunicării informațiilor, părțile interesate au susținut că în locul indexării PMI descrise mai sus, ar trebui să fie folosit un anumit preț minim sau o indexare bazată pe prețurile altor materii prime în afară de porumb, deoarece nu toți producătorii din Uniune utilizează porumbul ca materie primă pentru producția de acid citric. Cu toate acestea, având în vedere fluctuația semnificativă a costurilor de producție și a prețurilor acidului citric, un plafon de preț fix poate să nu mai fie de actualitate și să devină nejustificat de mare sau de mic. De asemenea, nu este considerată adecvată o indexare pentru o materie primă cu prețuri mai curând stabile atunci când prețul acidului citric fluctuează în mod semnificativ și pentru care nu există o sursă publică fiabilă.

| (180) | Prin urmare, se consideră că un plafon de preț fix sau o indexare bazată pe materii prime diferite nu este mai adecvată decât o indexare pe baza prețurilor porumbului. Cu toate acestea, deoarece porumbul nu este materia primă de bază pentru toți producătorii din Uniune, s-a considerat adecvat să se revizuiască indexarea variabilă pentru consumul de materii prime, pentru a reflecta mai bine consumul mediu ponderat de porumb al industriei din Uniune și evoluția prețului neprejudiciabil pentru industria din Uniune în ansamblu. |
| --- | --- |

(180)

Prin urmare, se consideră că un plafon de preț fix sau o indexare bazată pe materii prime diferite nu este mai adecvată decât o indexare pe baza prețurilor porumbului. Cu toate acestea, deoarece porumbul nu este materia primă de bază pentru toți producătorii din Uniune, s-a considerat adecvat să se revizuiască indexarea variabilă pentru consumul de materii prime, pentru a reflecta mai bine consumul mediu ponderat de porumb al industriei din Uniune și evoluția prețului neprejudiciabil pentru industria din Uniune în ansamblu.

| (181) | În cadrul reexaminării intermediare parțiale limitate la prejudiciu, Comisia a stabilit un nou preț neprejudiciabil pentru industria din Uniune. Pe această bază, PMI ar trebui să fie revizuit și actualizat pentru ca angajamentele să rămână în vigoare. |
| --- | --- |

(181)

În cadrul reexaminării intermediare parțiale limitate la prejudiciu, Comisia a stabilit un nou preț neprejudiciabil pentru industria din Uniune. Pe această bază, PMI ar trebui să fie revizuit și actualizat pentru ca angajamentele să rămână în vigoare.

| (182) | După comunicarea constatărilor finale, cei cinci producători-exportatori cooperanți, inclusiv un grup de producători-exportatori, ale căror angajamente sunt în prezent în vigoare, împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (a se vedea considerentele 2 și 3 de mai sus), au oferit noi angajamente de preț acceptabile. |
| --- | --- |

(182)

După comunicarea constatărilor finale, cei cinci producători-exportatori cooperanți, inclusiv un grup de producători-exportatori, ale căror angajamente sunt în prezent în vigoare, împreună cu Camera de Comerț a importatorilor și a exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (a se vedea considerentele 2 și 3 de mai sus), au oferit noi angajamente de preț acceptabile.

| (183) | Comisia, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 (13), a acceptat aceste oferte de angajament noi care înlocuiesc angajamentele în vigoare. Noile oferte de angajament elimină efectele prejudiciabile ale dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție. |
| --- | --- |

(183)

Comisia, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 (13), a acceptat aceste oferte de angajament noi care înlocuiesc angajamentele în vigoare. Noile oferte de angajament elimină efectele prejudiciabile ale dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.

| (184) | În vederea monitorizării eficiente de către Comisie și autoritățile vamale a conformității societăților cu angajamentele luate, atunci când se solicită autorității vamale punerea în liberă circulație, scutirea de taxa antidumping este condiționată de:






  (i) | prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; |
| --- | --- | --- |

(184)

În vederea monitorizării eficiente de către Comisie și autoritățile vamale a conformității societăților cu angajamentele luate, atunci când se solicită autorității vamale punerea în liberă circulație, scutirea de taxa antidumping este condiționată de:

(i)

prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă;

| (ii) | faptul că mărfurile importate sunt fabricate, expediate și facturate direct de către societățile menționate primului client independent din Uniune; precum și |
| --- | --- |

(ii)

faptul că mărfurile importate sunt fabricate, expediate și facturate direct de către societățile menționate primului client independent din Uniune; precum și

| (iii) | faptul că bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura privind angajamentul. |
| --- | --- |

(iii)

faptul că bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura privind angajamentul.

Atunci când condițiile de mai sus nu sunt respectate, taxa antidumping corespunzătoare va fi instituită în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.

| (185) | În cazul în care Comisia își retrage acceptul privind un anumit angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în urma unui abuz privind anumite tranzacții, și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentele, se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație a acestor tranzacții. |
| --- | --- |

(185)

În cazul în care Comisia își retrage acceptul privind un anumit angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în urma unui abuz privind anumite tranzacții, și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentele, se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație a acestor tranzacții.

| (186) | Importatorii ar trebui să aibă în vedere faptul că datoria vamală poate lua naștere, ca risc comercial normal, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, așa cum este descris în considerentele 184 și 185, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect. |
| --- | --- |

(186)

Importatorii ar trebui să aibă în vedere faptul că datoria vamală poate lua naștere, ca risc comercial normal, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, așa cum este descris în considerentele 184 și 185, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect.

| (187) | Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

(187)

Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis niciun aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acid citric și de citrat trisodic dihidrat încadrate în prezent la codurile NC 2918 14 00 și ex 2918 15 00 (cod TARIC 2918150010), originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping definitivă (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincia Anhui, RPC | 35,7 | A874 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. — No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, provincia Shandong, RPC | 15,3 | A880 |
| RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao, provincia Shandong, RPC | 36,8 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co., Ltd. — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincia Shandong, RPC | 36,8 | A877 |
| TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu, provincia Shandong, RPC | 42,7 | A878 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincia Shandong, RPC | 33,8 | A882 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincia Jiangsu, RPC | 32,6 | A879 |
| Toate celelalte societăți | 42,7 | A999 |

Societatea

Taxa antidumping definitivă (%)

Cod adițional TARIC

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincia Anhui, RPC

35,7

A874

Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. — No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, provincia Shandong, RPC

15,3

A880

RZBC Co., Ltd — No 9 Xinghai West Road, Rizhao, provincia Shandong, RPC

36,8

A876

RZBC (Juxian) Co., Ltd. — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincia Shandong, RPC

36,8

A877

TTCA Co., Ltd — West, Wenhe Bridge North, Anqiu, provincia Shandong, RPC

42,7

A878

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincia Shandong, RPC

33,8

A882

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincia Jiangsu, RPC

32,6

A879

Toate celelalte societăți

42,7

A999

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu articolul 2.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, facturate de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de Comisie și ale căror denumiri figurează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87, sunt scutite de taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:

| (a) | importurile să fie fabricate, transportate și facturate direct de societățile în cauză primului client independent din Uniune; precum și |
| --- | --- |

(a)

importurile să fie fabricate, transportate și facturate direct de societățile în cauză primului client independent din Uniune; precum și

| (b) | astfel de importuri să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; precum și |
| --- | --- |

(b)

astfel de importuri să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; precum și

| (c) | mărfurile declarate și prezentate la vamă să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul. |
| --- | --- |

(c)

mărfurile declarate și prezentate la vamă să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul.

(2)   Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:

| (a) | ori de câte ori se constată faptul că, în ceea ce privește importurile menționate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în alineatul respectiv nu sunt îndeplinite; sau |
| --- | --- |

(a)

ori de câte ori se constată faptul că, în ceea ce privește importurile menționate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în alineatul respectiv nu sunt îndeplinite; sau

| (b) | atunci când Comisia își retrage acceptul privind angajamentul în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 printr-un regulament sau o decizie care se referă la anumite tranzacții și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentul. |
| --- | --- |

(b)

atunci când Comisia își retrage acceptul privind angajamentul în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 printr-un regulament sau o decizie care se referă la anumite tranzacții și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentul.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO L 323, 3.12.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 323, 3.12.2008, p. 62.

3

(4)  JO L 244, 8.9.2012, p. 27.

4

(5)  JO C 60, 1.3.2013, p. 9.

5

(6)  JO C 351, 30.11.2013, p. 27.

6

(7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm

7

(8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx

8

(9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx Citatul se bazează pe extrase din raportul care se află la dispoziția publicului.

9

(10)  A se vedea considerentul 61 din Regulamentul (CE) nr. 488/2008 al Comisiei (JO L 143, 3.6.2008, p. 13).

10

(11)  JO C 351, 30.11.2013, p. 27.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Bruxelles, BELGIA.

12

(13)  A se vedea pagina 75 din prezentul Jurnal Oficial.

13

---

ANEXĂ

În factura comercială care însoțește vânzările societăților către Uniunea Europeană de mărfuri care sunt supuse angajamentului se indică următoarele elemente:

| 1. | Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ CARE ÎNSOȚEȘTE MĂRFURI SUPUSE UNUI ANGAJAMENT”. |
| --- | --- |

1.

Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ CARE ÎNSOȚEȘTE MĂRFURI SUPUSE UNUI ANGAJAMENT”.

| 2. | Numele societății care emite factura comercială. |
| --- | --- |

2.

Numele societății care emite factura comercială.

| 3. | Numărul facturii comerciale. |
| --- | --- |

3.

Numărul facturii comerciale.

| 4. | Data emiterii facturii comerciale. |
| --- | --- |

4.

Data emiterii facturii comerciale.

| 5. | Codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii Europene. |
| --- | --- |

5.

Codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii Europene.

| 6. | Descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:






  — | codul numeric al produsului (PCN) folosit în scopul angajamentului; |
| --- | --- | --- |

6.

Descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:

—

codul numeric al produsului (PCN) folosit în scopul angajamentului;

| — | descrierea clară a bunurilor corespunzătoare PCN în cauză; |
| --- | --- |

—

descrierea clară a bunurilor corespunzătoare PCN în cauză;

| — | codul numeric al produsului societății (CPC); |
| --- | --- |

—

codul numeric al produsului societății (CPC);

| — | codul TARIC; |
| --- | --- |

—

codul TARIC;

| — | cantitatea (specificată în tone). |
| --- | --- |

—

cantitatea (specificată în tone).

| 7. | Descrierea termenilor vânzării, care să includă:






  — | prețul pe tonă; |
| --- | --- | --- |

7.

Descrierea termenilor vânzării, care să includă:

—

prețul pe tonă;

| — | termenele de plată aplicabile; |
| --- | --- |

—

termenele de plată aplicabile;

| — | termenele de livrare aplicabile; |
| --- | --- |

—

termenele de livrare aplicabile;

| — | reducerile și rabaturile totale. |
| --- | --- |

—

reducerile și rabaturile totale.

| 8. | Numele societății care acționează ca importator în Uniunea Europeană și către care factura comercială care însoțește mărfurile supuse unui angajament este emisă direct de societate. |
| --- | --- |

8.

Numele societății care acționează ca importator în Uniunea Europeană și către care factura comercială care însoțește mărfurile supuse unui angajament este emisă direct de societate.

| 9. | Numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:
  „Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor descrise în prezenta factură se efectuează în cadrul și conform termenilor Angajamentului asumat de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

9.

Numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:

„Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor descrise în prezenta factură se efectuează în cadrul și conform termenilor Angajamentului asumat de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/87 Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.”

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/83 AL COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).

| (2) | Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem fixate la 39,7 %. Fac excepție taxele fixate pentru Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) și Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %). |
| --- | --- |

(2)

Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem fixate la 39,7 %. Fac excepție taxele fixate pentru Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) și Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (4) | Cererea a fost depusă de Ajinomoto Foods Europe SAS (denumit în continuare „solicitantul”), singurul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală de glutamat monosodic a Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a fost depusă de Ajinomoto Foods Europe SAS (denumit în continuare „solicitantul”), singurul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală de glutamat monosodic a Uniunii.

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 29 noiembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 29 noiembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   Ancheta antidumping paralelă

| (7) | În paralel, în aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia (5). |
| --- | --- |

(7)

În paralel, în aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia (5).

| (8) | În cadrul acestei anchete, în august 2014, Comisia a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 (6), o taxă antidumping provizorie la importurile de glutamat monosodic provenind din Indonezia (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”). Măsurile provizorii au fost instituite pentru o perioadă de șase luni. |
| --- | --- |

(8)

În cadrul acestei anchete, în august 2014, Comisia a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 (6), o taxă antidumping provizorie la importurile de glutamat monosodic provenind din Indonezia (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”). Măsurile provizorii au fost instituite pentru o perioadă de șase luni.

| (9) | Cele două anchete paralele au acoperit aceeași perioadă a anchetei (de reexaminare) și aceeași perioadă luată în considerare, astfel cum sunt definite în considerentul 10. |
| --- | --- |

(9)

Cele două anchete paralele au acoperit aceeași perioadă a anchetei (de reexaminare) și aceeași perioadă luată în considerare, astfel cum sunt definite în considerentul 10.

5.   Ancheta

Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (10) | Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”) (7). |
| --- | --- |

(10)

Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”) (7).

Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

| (11) | Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii din Uniune cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii din Uniune cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (12) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(12)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (13) | Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(13)

Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (14) | În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere faptul că numai doi producători-exportatori din China au oferit Comisiei informațiile solicitate, eșantionarea nu a fost considerată necesară. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere faptul că numai doi producători-exportatori din China au oferit Comisiei informațiile solicitate, eșantionarea nu a fost considerată necesară.

| (15) | Pentru a oferi Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, Comisia a invitat toți importatorii neafiliați să se facă cunoscuți și să furnizeze informațiile precizate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a oferi Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, Comisia a invitat toți importatorii neafiliați să se facă cunoscuți și să furnizeze informațiile precizate în avizul de deschidere.

| (16) | Paisprezece importatori neafiliați au acționat în consecință. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat glutamat monosodic (MSG) din China în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea. |
| --- | --- |

(16)

Paisprezece importatori neafiliați au acționat în consecință. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat glutamat monosodic (MSG) din China în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.

Chestionarele și verificarea

| (17) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii.

| (18) | Au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, unicului producător din Uniune și celor 33 de utilizatori identificați în Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, unicului producător din Uniune și celor 33 de utilizatori identificați în Uniune.

| (19) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unui operator comercial, precum și din partea a cinci utilizatori. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(19)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unui operator comercial, precum și din partea a cinci utilizatori. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a furnizat un răspuns la chestionar.

| (20) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
  Producător din Uniune






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Niçaise, Franța |
| --- | --- | --- |

(20)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

Producător din Uniune

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Niçaise, Franța

Utilizatori

| — | AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos

| — | Unilever, Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Țările de Jos

Comunicarea informațiilor

| (21) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa să se recomande menținerea taxei antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări a informațiilor. Observațiile acestora au fost analizate și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(21)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa să se recomande menținerea taxei antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări a informațiilor. Observațiile acestora au fost analizate și luate în considerare, după caz.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (22) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume glutamatul monosodic („MSG”) provenind din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). MSG-ul este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de arome în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește, în amestecurile de condimente și în alimentele gata preparate. MSG-ul este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. Este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diverse mărimi. MSG-ul este disponibil în pachete de diferite dimensiuni: de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului monosodic în funcție de dimensiunea pachetului sau de gradul de puritate. |
| --- | --- |

(22)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume glutamatul monosodic („MSG”) provenind din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). MSG-ul este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de arome în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește, în amestecurile de condimente și în alimentele gata preparate. MSG-ul este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. Este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diverse mărimi. MSG-ul este disponibil în pachete de diferite dimensiuni: de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului monosodic în funcție de dimensiunea pachetului sau de gradul de puritate.

| (23) | MSG-ul este obținut în principal prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr). |
| --- | --- |

(23)

MSG-ul este obținut în principal prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).

| (24) | Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și MSG-ul fabricat și vândut pe piața internă din țara în cauză, MSG-ul fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii și cel fabricat și vândut pe piețele a două țări analoage (Thailanda și Indonezia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. |
| --- | --- |

(24)

Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și MSG-ul fabricat și vândut pe piața internă din țara în cauză, MSG-ul fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii și cel fabricat și vândut pe piețele a două țări analoage (Thailanda și Indonezia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază.

| (25) | În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1.   Observații preliminare

| (26) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să ducă la continuarea sau la reapariția dumpingului. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să ducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.

| (27) | Astfel cum s-a arătat în considerentele 18 și 19, deși au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, niciunul dintre aceștia nu a trimis un răspuns la chestionar și nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, au trebuit utilizate datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Astfel cum s-a arătat în considerentele 18 și 19, deși au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, niciunul dintre aceștia nu a trimis un răspuns la chestionar și nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, au trebuit utilizate datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (28) | Autoritățile chineze și producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat la anchetă au fost informați cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și au avut posibilitatea de a formula observații. Nu s-au primit observații. |
| --- | --- |

(28)

Autoritățile chineze și producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat la anchetă au fost informați cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și au avut posibilitatea de a formula observații. Nu s-au primit observații.

| (29) | Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea unei continuări a dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special, informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile disponibile, și anume cele provenind de la Eurostat și din baza chineză de date privind exporturile. |
| --- | --- |

(29)

Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea unei continuări a dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special, informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile disponibile, și anume cele provenind de la Eurostat și din baza chineză de date privind exporturile.

2.   Dumpingul importurilor în perioada anchetei de reexaminare

(a)   Țară analoagă

| (30) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP. În acest scop, a trebuit selectată o țară terță cu economie de piață („țara analoagă”). |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP. În acest scop, a trebuit selectată o țară terță cu economie de piață („țara analoagă”).

| (31) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să selecteze Thailanda sau Indonezia ca posibile țări analoage adecvate și a invitat părțile să își prezinte observațiile. În ancheta inițială (8), țara analoagă adecvată utilizată a fost Thailanda. Indonezia a fost propusă în cadrul anchetei actuale întrucât, astfel cum s-a arătat în considerentul 7, o anchetă antidumping paralelă privind importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia a fost inițiată în aceeași zi ca și actuala anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (9). O parte interesată a afirmat că Thailanda nu este o țară analoagă adecvată, deoarece producătorul thailandez cooperant face parte din același grup de societăți ca și solicitantul. În plus, s-a afirmat că pe piața thailandeză nu există concurență și că vânzările interne din Thailanda se efectuează mai ales în ambalaje mici, la nivelul comerțului cu amănuntul, în timp ce exporturile din China către Uniune s-ar efectua în saci mari sau în vrac pentru uz industrial. |
| --- | --- |

(31)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să selecteze Thailanda sau Indonezia ca posibile țări analoage adecvate și a invitat părțile să își prezinte observațiile. În ancheta inițială (8), țara analoagă adecvată utilizată a fost Thailanda. Indonezia a fost propusă în cadrul anchetei actuale întrucât, astfel cum s-a arătat în considerentul 7, o anchetă antidumping paralelă privind importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia a fost inițiată în aceeași zi ca și actuala anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (9). O parte interesată a afirmat că Thailanda nu este o țară analoagă adecvată, deoarece producătorul thailandez cooperant face parte din același grup de societăți ca și solicitantul. În plus, s-a afirmat că pe piața thailandeză nu există concurență și că vânzările interne din Thailanda se efectuează mai ales în ambalaje mici, la nivelul comerțului cu amănuntul, în timp ce exporturile din China către Uniune s-ar efectua în saci mari sau în vrac pentru uz industrial.

| (32) | Comisia a solicitat informații de la peste cinci producători cunoscuți ai produsului similar din Thailanda. Un singur producător din Thailanda s-a manifestat și a prezentat un răspuns la chestionar. Acest producător făcea parte din același grup ca și solicitantul. Spre deosebire de ceea ce s-a afirmat de către o parte interesată, apartenența la același grup ca și solicitantul nu implică în mod automat o lipsă de fiabilitate a valorii normale. De altfel, partea interesată în cauză nu a explicat modul în care relația ar fi putut avea un impact asupra valorii normale pe piața internă din Thailanda. Prin urmare, acest argument ar trebui respins. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a solicitat informații de la peste cinci producători cunoscuți ai produsului similar din Thailanda. Un singur producător din Thailanda s-a manifestat și a prezentat un răspuns la chestionar. Acest producător făcea parte din același grup ca și solicitantul. Spre deosebire de ceea ce s-a afirmat de către o parte interesată, apartenența la același grup ca și solicitantul nu implică în mod automat o lipsă de fiabilitate a valorii normale. De altfel, partea interesată în cauză nu a explicat modul în care relația ar fi putut avea un impact asupra valorii normale pe piața internă din Thailanda. Prin urmare, acest argument ar trebui respins.

| (33) | Astfel cum s-a stabilit în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Thailanda are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. În plus, procesele de producție în China sunt similare cu cele de pe piața thailandeză. În fine, în Thailanda există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, spre deosebire de ceea ce s-a susținut, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Thailanda se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul. Prin urmare, argumentul conform căruia Thailanda nu reprezintă o alegere adecvată ca țară analoagă pentru motivele respective ar trebui respins. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum s-a stabilit în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Thailanda are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. În plus, procesele de producție în China sunt similare cu cele de pe piața thailandeză. În fine, în Thailanda există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, spre deosebire de ceea ce s-a susținut, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Thailanda se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul. Prin urmare, argumentul conform căruia Thailanda nu reprezintă o alegere adecvată ca țară analoagă pentru motivele respective ar trebui respins.

| (34) | Producătorii-exportatori indonezieni au fost de acord cu utilizarea datelor lor, furnizate în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 7, în scopul desfășurării prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării. Astfel cum s-a arătat în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Indonezia are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. Mai mult decât atât, pe baza informațiilor disponibile, procesele de producție din China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. În cele din urmă, în Indonezia există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Indonezia se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul. |
| --- | --- |

(34)

Producătorii-exportatori indonezieni au fost de acord cu utilizarea datelor lor, furnizate în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 7, în scopul desfășurării prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării. Astfel cum s-a arătat în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Indonezia are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. Mai mult decât atât, pe baza informațiilor disponibile, procesele de producție din China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. În cele din urmă, în Indonezia există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Indonezia se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul.

| (35) | Rezultă din cele de mai sus că ambele țări, Thailanda și Indonezia, puteau fi selectate ca țări analoage adecvate. Cu toate acestea, dat fiind că informațiile furnizate de producătorii-exportatori indonezieni, care fac obiectul anchetei paralele, sunt mult mai detaliate decât cele furnizate de unicul producător cooperant din Thailanda, Comisia a considerat că este mai rezonabil să selecteze Indonezia ca țară analoagă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Rezultă din cele de mai sus că ambele țări, Thailanda și Indonezia, puteau fi selectate ca țări analoage adecvate. Cu toate acestea, dat fiind că informațiile furnizate de producătorii-exportatori indonezieni, care fac obiectul anchetei paralele, sunt mult mai detaliate decât cele furnizate de unicul producător cooperant din Thailanda, Comisia a considerat că este mai rezonabil să selecteze Indonezia ca țară analoagă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(b)   Valoarea normală

| (36) | Informațiile primite de la producătorii cooperanți din Indonezia au fost utilizate ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din China. |
| --- | --- |

(36)

Informațiile primite de la producătorii cooperanți din Indonezia au fost utilizate ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din China.

| (37) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne pentru fiecare dintre producătorii cooperanți din Indonezia a fost reprezentativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a constatat că vânzările pe piața internă din Indonezia au fost reprezentative pentru fiecare dintre producători. Apoi, s-a examinat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne pentru fiecare dintre producătorii cooperanți din Indonezia a fost reprezentativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a constatat că vânzările pe piața internă din Indonezia au fost reprezentative pentru fiecare dintre producători. Apoi, s-a examinat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (38) | Deoarece s-a constatat că vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale obișnuite, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(38)

Deoarece s-a constatat că vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale obișnuite, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(c)   Prețul de export

| (39) | În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (40) | Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza statisticilor, și anume a statisticilor Eurostat, fiind calculat ca medie ponderată. |
| --- | --- |

(40)

Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza statisticilor, și anume a statisticilor Eurostat, fiind calculat ca medie ponderată.

(d)   Comparație și ajustări

| (41) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări în ceea ce privește costurile de navlu și transport, ținând seama de ajustările valorii normale a producătorilor-exportatori indonezieni, astfel cum a fost stabilit în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 41 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări în ceea ce privește costurile de navlu și transport, ținând seama de ajustările valorii normale a producătorilor-exportatori indonezieni, astfel cum a fost stabilit în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 41 din regulamentul provizoriu.

| (42) | În plus, o parte interesată a susținut că producătorii-exportatori chinezi dețin avantaje de cost comparative față de producătorii thailandezi în ceea ce privește procesul de producție (integrare pe verticală), evoluția prețurilor materiilor prime și consumul de energie. Întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În ceea ce privește Indonezia și astfel cum se descrie în considerentul 34, procesele de producție de MSG în China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. Trebuie remarcat faptul că toți producătorii de MSG din lume utilizează metode de producție similare. MSG-ul este obținut prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr). |
| --- | --- |

(42)

În plus, o parte interesată a susținut că producătorii-exportatori chinezi dețin avantaje de cost comparative față de producătorii thailandezi în ceea ce privește procesul de producție (integrare pe verticală), evoluția prețurilor materiilor prime și consumul de energie. Întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În ceea ce privește Indonezia și astfel cum se descrie în considerentul 34, procesele de producție de MSG în China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. Trebuie remarcat faptul că toți producătorii de MSG din lume utilizează metode de producție similare. MSG-ul este obținut prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).

(e)   Marja de dumping

| (43) | O parte interesată a susținut că exporturile din China se fac în principal în vrac, în timp ce vânzările interne din Thailanda se fac în principal cu amănuntul. Prin urmare, s-a susținut că marja de dumping ar trebui să fie calculată exclusiv pe baza vânzărilor în vrac. Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat, nu există informații disponibile cu privire la condițiile de vânzare, nivelul schimburilor comerciale sau ambalarea produselor exportate din China. |
| --- | --- |

(43)

O parte interesată a susținut că exporturile din China se fac în principal în vrac, în timp ce vânzările interne din Thailanda se fac în principal cu amănuntul. Prin urmare, s-a susținut că marja de dumping ar trebui să fie calculată exclusiv pe baza vânzărilor în vrac. Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat, nu există informații disponibile cu privire la condițiile de vânzare, nivelul schimburilor comerciale sau ambalarea produselor exportate din China.

| (44) | Mai mult, întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În orice caz, indiferent dacă vânzările cu amănuntul au fost incluse sau nu, comparația a arătat în toate cazurile existența unor marje de dumping semnificative, astfel cum se arată în considerentul 47. |
| --- | --- |

(44)

Mai mult, întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În orice caz, indiferent dacă vânzările cu amănuntul au fost incluse sau nu, comparația a arătat în toate cazurile existența unor marje de dumping semnificative, astfel cum se arată în considerentul 47.

| (45) | În plus, Comisia a calculat marjele de dumping pe baza valorii normale stabilite pentru țara analoagă. Comparația a arătat existența unor importante marje de dumping, astfel cum se arată în considerentul 47. |
| --- | --- |

(45)

În plus, Comisia a calculat marjele de dumping pe baza valorii normale stabilite pentru țara analoagă. Comparația a arătat existența unor importante marje de dumping, astfel cum se arată în considerentul 47.

| (46) | Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu au putut fi determinate tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut efectua o comparație pe tipuri de produs. În schimb, comparația a trebuit să fie efectuată pe baza datelor statistice privind prețul de export, astfel cum se explică în considerentele 39 și 40. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu au putut fi determinate tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut efectua o comparație pe tipuri de produs. În schimb, comparația a trebuit să fie efectuată pe baza datelor statistice privind prețul de export, astfel cum se explică în considerentele 39 și 40.

| (47) | Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, a fost de peste 25 % în toate cazurile. |
| --- | --- |

(47)

Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, a fost de peste 25 % în toate cazurile.

3.   Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

(a)   Observație preliminară

| (48) | În urma constatării existenței unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, a fost investigată probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; atractivitatea pieței din Uniune pentru importurile din China. |
| --- | --- |

(48)

În urma constatării existenței unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, a fost investigată probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; atractivitatea pieței din Uniune pentru importurile din China.

(b)   Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping

| (49) | În pofida măsurilor în vigoare, volumul de importuri din China a crescut cu 65 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de 68 %, astfel cum se arată în considerentul 81. În ciuda acestei creșteri în termeni relativi, volumele și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe toată durata perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(49)

În pofida măsurilor în vigoare, volumul de importuri din China a crescut cu 65 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de 68 %, astfel cum se arată în considerentul 81. În ciuda acestei creșteri în termeni relativi, volumele și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe toată durata perioadei luate în considerare.

| (50) | Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Prețurile medii de import din China au scăzut în mod continuu din exercițiul financiar 2010/2011 până în perioada anchetei de reexaminare și, în general, s-au redus cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare, astfel cum se arată în considerentul 84. S-a constatat că ele au făcut obiectul unui dumping în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, s-a stabilit că, dacă nu li se adaugă taxele antidumping, acestea ar subcota prețul de vânzare practicat de industria din Uniune, în medie cu peste 10 %. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Prețurile medii de import din China au scăzut în mod continuu din exercițiul financiar 2010/2011 până în perioada anchetei de reexaminare și, în general, s-au redus cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare, astfel cum se arată în considerentul 84. S-a constatat că ele au făcut obiectul unui dumping în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, s-a stabilit că, dacă nu li se adaugă taxele antidumping, acestea ar subcota prețul de vânzare practicat de industria din Uniune, în medie cu peste 10 %.

(c)   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

| (51) | Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China au fost stabilite pe baza informațiilor furnizate de solicitant. Cum aceste date nu erau disponibile în mod public, Comisia le-a confruntat cu alte surse deschise publicului, inclusiv cu articole din presă. Acestea sunt incluse în dosarul care poate fi consultat de părțile interesate. Pe această bază, China este cel mai mare producător de MSG din lume, cu o capacitate anuală de producție și o producție anuală care au crescut în cursul perioadei luate în considerare. În 2012, capacitatea de producție de MSG s-a situat între 3,5 și 4 milioane de tone, în timp ce producția de MSG în regiune era între 2,5 și 3 milioane de tone. Astfel, în 2012, capacitatea de producție neutilizată din regiune a fost în jur de 600 000-900 000 de tone. |
| --- | --- |

(51)

Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China au fost stabilite pe baza informațiilor furnizate de solicitant. Cum aceste date nu erau disponibile în mod public, Comisia le-a confruntat cu alte surse deschise publicului, inclusiv cu articole din presă. Acestea sunt incluse în dosarul care poate fi consultat de părțile interesate. Pe această bază, China este cel mai mare producător de MSG din lume, cu o capacitate anuală de producție și o producție anuală care au crescut în cursul perioadei luate în considerare. În 2012, capacitatea de producție de MSG s-a situat între 3,5 și 4 milioane de tone, în timp ce producția de MSG în regiune era între 2,5 și 3 milioane de tone. Astfel, în 2012, capacitatea de producție neutilizată din regiune a fost în jur de 600 000-900 000 de tone.

| (52) | Conform aceleiași surse, capacitatea de producție și producția de MSG din China vor crește și mai mult până în 2017, întrucât cererea de MSG în China este în creștere. |
| --- | --- |

(52)

Conform aceleiași surse, capacitatea de producție și producția de MSG din China vor crește și mai mult până în 2017, întrucât cererea de MSG în China este în creștere.

| (53) | În 2011, guvernul chinez, prin Ministerul Industriei și Tehnologiei Informației (MIIT) din China, a lansat o politică generală de eliminare a tehnologiilor de producție învechite și ineficiente, vizând 19 sectoare industriale importante, printre care și fabricile de MSG. Rezultatul a fost o scădere semnificativă a numărului de producători de MSG din China. Pe această bază, potrivit unei părți interesate, este foarte probabil să nu se fi înregistrat o creștere a capacității de producție în China. Ancheta a arătat, pe baza informațiilor conținute în cerere și a articolelor de presă, că societățile mai mari și-au sporit capacitatea. Astfel, capacitatea de producție de MSG în China a crescut, în ansamblu, iar argumentul înaintat de partea în cauză ar trebui, prin urmare, să fie respins. |
| --- | --- |

(53)

În 2011, guvernul chinez, prin Ministerul Industriei și Tehnologiei Informației (MIIT) din China, a lansat o politică generală de eliminare a tehnologiilor de producție învechite și ineficiente, vizând 19 sectoare industriale importante, printre care și fabricile de MSG. Rezultatul a fost o scădere semnificativă a numărului de producători de MSG din China. Pe această bază, potrivit unei părți interesate, este foarte probabil să nu se fi înregistrat o creștere a capacității de producție în China. Ancheta a arătat, pe baza informațiilor conținute în cerere și a articolelor de presă, că societățile mai mari și-au sporit capacitatea. Astfel, capacitatea de producție de MSG în China a crescut, în ansamblu, iar argumentul înaintat de partea în cauză ar trebui, prin urmare, să fie respins.

| (54) | În plus, pe baza informațiilor furnizate de către solicitant, stocul de glutamat monosodic din China a crescut în mod constant în ultimii ani, având o valoare de peste două ori mai mare decât consumul din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. O parte interesată a susținut că, întrucât informațiile privind presupusul excedent de stoc nu erau disponibile în dosarul neconfidențial, acestea nu ar fi verificabile de către părțile interesate și nu ar trebui să fie luate în considerare. În plus, s-a afirmat că excedentul de stoc pare puțin probabil, având în vedere reducerea capacităților de către guvernul chinez. În acest sens, ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. Mai mult, după cum s-a arătat deja în considerentul 27, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, s-au folosit datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În plus, în temeiul articolului 19 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia poate să nu ia în considerare informațiile furnizate în mod confidențial, dacă acestea nu sunt însoțite de un rezumat neconfidențial valabil, dar nedepunerea unui astfel de rezumat nu conduce în mod automat la respingerea informațiilor furnizate în mod confidențial. Deși nu au putut fi confruntate toate elementele cuprinse în cerere, inclusiv informațiile furnizate cu privire la stocurile din China, în acest caz, informațiile furnizate au fost totuși considerate rezonabile și corecte, deoarece urmează aceeași direcție ca informațiile furnizate de solicitant care au putut fi confruntate. În plus, având în vedere creșterea capacității totale de producție din China, astfel cum se prezintă în considerentul 51, excedentul de stoc nu a fost singurul element care a condus la concluzia că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. De asemenea, ori de câte ori a fost posibil, Comisia a confruntat informațiile cu alte surse disponibile, cum ar fi articolele de presă, și a utilizat informațiile doar atunci când a fost convinsă de fiabilitatea și corectitudinea acestora. În consecință, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(54)

În plus, pe baza informațiilor furnizate de către solicitant, stocul de glutamat monosodic din China a crescut în mod constant în ultimii ani, având o valoare de peste două ori mai mare decât consumul din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. O parte interesată a susținut că, întrucât informațiile privind presupusul excedent de stoc nu erau disponibile în dosarul neconfidențial, acestea nu ar fi verificabile de către părțile interesate și nu ar trebui să fie luate în considerare. În plus, s-a afirmat că excedentul de stoc pare puțin probabil, având în vedere reducerea capacităților de către guvernul chinez. În acest sens, ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. Mai mult, după cum s-a arătat deja în considerentul 27, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, s-au folosit datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În plus, în temeiul articolului 19 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia poate să nu ia în considerare informațiile furnizate în mod confidențial, dacă acestea nu sunt însoțite de un rezumat neconfidențial valabil, dar nedepunerea unui astfel de rezumat nu conduce în mod automat la respingerea informațiilor furnizate în mod confidențial. Deși nu au putut fi confruntate toate elementele cuprinse în cerere, inclusiv informațiile furnizate cu privire la stocurile din China, în acest caz, informațiile furnizate au fost totuși considerate rezonabile și corecte, deoarece urmează aceeași direcție ca informațiile furnizate de solicitant care au putut fi confruntate. În plus, având în vedere creșterea capacității totale de producție din China, astfel cum se prezintă în considerentul 51, excedentul de stoc nu a fost singurul element care a condus la concluzia că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. De asemenea, ori de câte ori a fost posibil, Comisia a confruntat informațiile cu alte surse disponibile, cum ar fi articolele de presă, și a utilizat informațiile doar atunci când a fost convinsă de fiabilitatea și corectitudinea acestora. În consecință, acest argument ar trebui să fie respins.

| (55) | În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată a afirmat că aceste constatări ale Comisiei nu ar fi bazate pe fapte, așa cum o cere articolul 11 alineatul (3) din Acordul antidumping al OMC (10), ci doar pe presupuneri. Partea interesată și-a reiterat afirmațiile cu privire la presupusa reducere a capacității de producție și cu privire la capacitatea neutilizată din China. |
| --- | --- |

(55)

În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată a afirmat că aceste constatări ale Comisiei nu ar fi bazate pe fapte, așa cum o cere articolul 11 alineatul (3) din Acordul antidumping al OMC (10), ci doar pe presupuneri. Partea interesată și-a reiterat afirmațiile cu privire la presupusa reducere a capacității de producție și cu privire la capacitatea neutilizată din China.

| (56) | După cum s-a arătat în considerentul 27 de mai sus, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat în cadrul anchetei. Prin urmare, Comisia a fost nevoită să emită concluzii în baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Așa cum s-a menționat în considerentele 29 și 51 de mai sus, au fost utilizate în principal informațiile furnizate de solicitant în cererea sa, confruntate în mod adecvat, pe cât posibil cu alte surse de informații. Întrucât acestea au fost singurele informații disponibile fiabile, afirmația potrivit căreia concluziile se bazează pe simple presupuneri a fost respinsă. |
| --- | --- |

(56)

După cum s-a arătat în considerentul 27 de mai sus, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat în cadrul anchetei. Prin urmare, Comisia a fost nevoită să emită concluzii în baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Așa cum s-a menționat în considerentele 29 și 51 de mai sus, au fost utilizate în principal informațiile furnizate de solicitant în cererea sa, confruntate în mod adecvat, pe cât posibil cu alte surse de informații. Întrucât acestea au fost singurele informații disponibile fiabile, afirmația potrivit căreia concluziile se bazează pe simple presupuneri a fost respinsă.

| (57) | Au fost luate în considerare și informațiile furnizate de partea interesată în cauză. Cu toate acestea, partea interesată în cauză a furnizat informații contradictorii în ceea ce privește capacitatea de producție disponibilă și capacitatea neutilizată din China. De exemplu, contrar celor susținute de această parte, elementele de probă anexate la observațiile sale arată o creștere a capacității de producție de MSG în China, mai degrabă decât o scădere. Această tendință este în concordanță cu constatările Comisiei, așa cum se arată în considerentul 53 de mai sus. Prin urmare, afirmația părții, potrivit căreia este probabilă o scădere a capacității totale în China, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(57)

Au fost luate în considerare și informațiile furnizate de partea interesată în cauză. Cu toate acestea, partea interesată în cauză a furnizat informații contradictorii în ceea ce privește capacitatea de producție disponibilă și capacitatea neutilizată din China. De exemplu, contrar celor susținute de această parte, elementele de probă anexate la observațiile sale arată o creștere a capacității de producție de MSG în China, mai degrabă decât o scădere. Această tendință este în concordanță cu constatările Comisiei, așa cum se arată în considerentul 53 de mai sus. Prin urmare, afirmația părții, potrivit căreia este probabilă o scădere a capacității totale în China, a fost respinsă.

| (58) | Se concluzionează astfel că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative care ar putea fi utilizate pentru creșterea substanțială a exporturilor către Uniune dacă măsurile antidumping ar expira, astfel cum se explică mai jos, în considerentele 61 și 62. |
| --- | --- |

(58)

Se concluzionează astfel că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative care ar putea fi utilizate pentru creșterea substanțială a exporturilor către Uniune dacă măsurile antidumping ar expira, astfel cum se explică mai jos, în considerentele 61 și 62.

(d)   Atractivitatea pieței Uniunii

| (59) | În decursul perioadei luate în considerare, datorită măsurilor în vigoare, piața Uniunii a reprezentat doar o parte minoră a exporturilor chinezești. O parte interesată a susținut că Uniunea nu ar fi o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, întrucât se preconizează o creștere a cererii de MSG în Asia și în alte economii emergente, inclusiv în China. Această parte a mai susținut că, având în vedere că nivelurile prețurilor de export din China către alte țări terțe ar fi, în medie, mai mari sau similare cu nivelul prețurilor de export din China către Uniune, producătorii-exportatori chinezi nu ar fi stimulați să-și mărească volumul exporturilor către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(59)

În decursul perioadei luate în considerare, datorită măsurilor în vigoare, piața Uniunii a reprezentat doar o parte minoră a exporturilor chinezești. O parte interesată a susținut că Uniunea nu ar fi o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, întrucât se preconizează o creștere a cererii de MSG în Asia și în alte economii emergente, inclusiv în China. Această parte a mai susținut că, având în vedere că nivelurile prețurilor de export din China către alte țări terțe ar fi, în medie, mai mari sau similare cu nivelul prețurilor de export din China către Uniune, producătorii-exportatori chinezi nu ar fi stimulați să-și mărească volumul exporturilor către piața Uniunii.

| (60) | Deși ancheta a arătat că prețurile de export din China către țările terțe au fost, în medie, cu puțin mai mari decât prețurile de export către Uniune, acest lucru se poate datora faptului că producătorii-exportatori chinezi și-au micșorat prețurile de export către Uniune datorită taxelor antidumping în vigoare. Prin urmare, acest fapt nu dă neapărat o indicație cu privire la nivelul la care s-ar putea situa prețurile dacă s-ar permite ca măsurile să expire. Dimpotrivă, având în vedere nivelul taxelor antidumping în vigoare, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își majoreze prețurile de export, rămânând însă în continuare la prețuri de dumping și subcotând astfel prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(60)

Deși ancheta a arătat că prețurile de export din China către țările terțe au fost, în medie, cu puțin mai mari decât prețurile de export către Uniune, acest lucru se poate datora faptului că producătorii-exportatori chinezi și-au micșorat prețurile de export către Uniune datorită taxelor antidumping în vigoare. Prin urmare, acest fapt nu dă neapărat o indicație cu privire la nivelul la care s-ar putea situa prețurile dacă s-ar permite ca măsurile să expire. Dimpotrivă, având în vedere nivelul taxelor antidumping în vigoare, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își majoreze prețurile de export, rămânând însă în continuare la prețuri de dumping și subcotând astfel prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.

| (61) | Chiar dacă se preconizează o creștere a consumului în China, în restul Asiei și în alte piețe emergente, nivelul capacității de producție excedentare din China indică o motivație puternică pentru a găsi piețe alternative care să absoarbă această capacitate excedentară. |
| --- | --- |

(61)

Chiar dacă se preconizează o creștere a consumului în China, în restul Asiei și în alte piețe emergente, nivelul capacității de producție excedentare din China indică o motivație puternică pentru a găsi piețe alternative care să absoarbă această capacitate excedentară.

| (62) | Comisia a luat, de asemenea, în considerare posibila impunere de măsuri împotriva exporturilor de MSG din China către Statele Unite ale Americii („SUA”), în urma anchetelor antidumping și antisubvenție efectuate în paralel de către autoritățile din SUA cu privire la exporturile din China ale aceluiași produs. Într-adevăr, autoritățile din SUA au impus măsuri definitive anti-dumping la data de 26 noiembrie 2014. Astfel, a fost stabilită o taxă individuală în cazul a patru producători-exportatori chinezi (20,09 %) și o taxă reziduală de 39,03 %. În consecință, accesul exporturilor chineze la piața SUA riscă să se diminueze, iar cantități mari de MSG din China ar putea să fie redirecționate către piața Uniunii, în special dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune. În această privință, ar trebui remarcat că, în 2013, aproximativ 26 600 de tone de MSG din China au fost exportate către SUA, cantitate care corespunde unei părți semnificative din consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(62)

Comisia a luat, de asemenea, în considerare posibila impunere de măsuri împotriva exporturilor de MSG din China către Statele Unite ale Americii („SUA”), în urma anchetelor antidumping și antisubvenție efectuate în paralel de către autoritățile din SUA cu privire la exporturile din China ale aceluiași produs. Într-adevăr, autoritățile din SUA au impus măsuri definitive anti-dumping la data de 26 noiembrie 2014. Astfel, a fost stabilită o taxă individuală în cazul a patru producători-exportatori chinezi (20,09 %) și o taxă reziduală de 39,03 %. În consecință, accesul exporturilor chineze la piața SUA riscă să se diminueze, iar cantități mari de MSG din China ar putea să fie redirecționate către piața Uniunii, în special dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune. În această privință, ar trebui remarcat că, în 2013, aproximativ 26 600 de tone de MSG din China au fost exportate către SUA, cantitate care corespunde unei părți semnificative din consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (63) | În plus, s-a constatat că atât prețul mediu practicat de industria din Uniune, cât și prețul mediu al importurilor în Uniune practicat de producătorii-exportatori din Indonezia, astfel cum au fost stabilite în cadrul anchetei paralele menționate în considerentele 61 și 80 din regulamentul provizoriu, sunt amândouă mai mari decât prețurile medii fără taxe antidumping ale importurilor din China în Uniune și decât prețurile medii ale importurilor din China în alte țări terțe. Această analiză, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-a bazat pe informațiile disponibile, adică pe baza de date privind exporturile chineze. Comportamentul exportatorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor a indicat că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor antidumping, Uniunea ar fi o piață atractivă pentru exportatorii chinezi, deoarece aceștia ar putea, într-adevăr, să-și majoreze prețurile de export către Uniune. |
| --- | --- |

(63)

În plus, s-a constatat că atât prețul mediu practicat de industria din Uniune, cât și prețul mediu al importurilor în Uniune practicat de producătorii-exportatori din Indonezia, astfel cum au fost stabilite în cadrul anchetei paralele menționate în considerentele 61 și 80 din regulamentul provizoriu, sunt amândouă mai mari decât prețurile medii fără taxe antidumping ale importurilor din China în Uniune și decât prețurile medii ale importurilor din China în alte țări terțe. Această analiză, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-a bazat pe informațiile disponibile, adică pe baza de date privind exporturile chineze. Comportamentul exportatorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor a indicat că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor antidumping, Uniunea ar fi o piață atractivă pentru exportatorii chinezi, deoarece aceștia ar putea, într-adevăr, să-și majoreze prețurile de export către Uniune.

| (64) | Creșterea cotei de piață a importurilor din China, în ciuda măsurilor în vigoare, a arătat, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi au continuat să fie interesați de piața Uniunii. Piața de MSG a Uniunii rămâne, într-adevăr, atractivă pentru exporturile chineze, având în vedere nivelurile observate ale prețurilor. Se estimează că acest interes ar crește dacă măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(64)

Creșterea cotei de piață a importurilor din China, în ciuda măsurilor în vigoare, a arătat, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi au continuat să fie interesați de piața Uniunii. Piața de MSG a Uniunii rămâne, într-adevăr, atractivă pentru exporturile chineze, având în vedere nivelurile observate ale prețurilor. Se estimează că acest interes ar crește dacă măsurile ar fi abrogate.

| (65) | În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus și-a reiterat argumentele cu privire la creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora și prețurile mai mari practicate de producătorii-exportatori chinezi de MSG în alte țări terțe, față de cele practicate în Uniune. Partea în cauză a susținut că aceste elemente nu au fost luate în considerare în analiza Comisiei. |
| --- | --- |

(65)

În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus și-a reiterat argumentele cu privire la creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora și prețurile mai mari practicate de producătorii-exportatori chinezi de MSG în alte țări terțe, față de cele practicate în Uniune. Partea în cauză a susținut că aceste elemente nu au fost luate în considerare în analiza Comisiei.

| (66) | În primul rând, afirmația potrivit căreia nu au fost luate în considerare dezvoltarea capacității de producție și capacitatea neutilizată ale Chinei, creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora, astfel cum se prezintă în considerentul 49 și nivelurile prețurilor practicate de China față de Uniune și față de alte țări terțe, nu este întemeiată. În realitate, aceste elemente au fost analizate, după cum se arată în considerentele 49-64 de mai sus, iar concluziile relevante au fost comunicate părților interesate. În al doilea rând, partea în cauză nu a furnizat noi elemente de probă în sprijinul afirmațiilor sale, în plus față de elementele stabilite de către Comisie în timpul anchetei. |
| --- | --- |

(66)

În primul rând, afirmația potrivit căreia nu au fost luate în considerare dezvoltarea capacității de producție și capacitatea neutilizată ale Chinei, creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora, astfel cum se prezintă în considerentul 49 și nivelurile prețurilor practicate de China față de Uniune și față de alte țări terțe, nu este întemeiată. În realitate, aceste elemente au fost analizate, după cum se arată în considerentele 49-64 de mai sus, iar concluziile relevante au fost comunicate părților interesate. În al doilea rând, partea în cauză nu a furnizat noi elemente de probă în sprijinul afirmațiilor sale, în plus față de elementele stabilite de către Comisie în timpul anchetei.

| (67) | În cele din urmă, partea interesată a obiectat cu privire la ipoteza formulată de Comisie în considerentul 62, potrivit căreia exporturile chineze ar putea fi redirecționate dinspre SUA către Uniune din cauza măsurilor antidumping impuse de autoritățile din SUA exporturilor de MSG din China către SUA. |
| --- | --- |

(67)

În cele din urmă, partea interesată a obiectat cu privire la ipoteza formulată de Comisie în considerentul 62, potrivit căreia exporturile chineze ar putea fi redirecționate dinspre SUA către Uniune din cauza măsurilor antidumping impuse de autoritățile din SUA exporturilor de MSG din China către SUA.

| (68) | Cu toate acestea, după cum s-a arătat deja în considerentul 62, dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune, având în vedere măsurile antidumping impuse exporturilor de MSG din China către SUA, este probabil ca exporturile chinezești să fie redirecționate către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(68)

Cu toate acestea, după cum s-a arătat deja în considerentul 62, dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune, având în vedere măsurile antidumping impuse exporturilor de MSG din China către SUA, este probabil ca exporturile chinezești să fie redirecționate către piața Uniunii.

| (69) | Prin urmare, afirmațiile părților în această privință au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(69)

Prin urmare, afirmațiile părților în această privință au trebuit să fie respinse.

4.   Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

| (70) | Prezenta analiză a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, cu marje de dumping semnificative. Având în vedere constatările cu privire la capacitatea de producție neutilizată semnificativă disponibilă în China și probabilitatea ca exporturile să fie redirecționate către piața Uniunii în cantități semnificative și la prețuri de dumping, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care sunt eliminate măsurile existente. |
| --- | --- |

(70)

Prezenta analiză a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, cu marje de dumping semnificative. Având în vedere constatările cu privire la capacitatea de producție neutilizată semnificativă disponibilă în China și probabilitatea ca exporturile să fie redirecționate către piața Uniunii în cantități semnificative și la prețuri de dumping, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care sunt eliminate măsurile existente.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (71) | În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(71)

În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (72) | Întrucât industria din Uniune este formată dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(72)

Întrucât industria din Uniune este formată dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul la nivelul Uniunii

| (73) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii însumând vânzările industriei din Uniune pe piața din Uniune, importurile din China și din alte țări terțe (pe baza statisticilor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care au făcut obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7). |
| --- | --- |

(73)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii însumând vânzările industriei din Uniune pe piața din Uniune, importurile din China și din alte țări terțe (pe baza statisticilor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care au făcut obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7).

| (74) | Potrivit unei părți interesate, codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse decât produsul în cauză, iar volumul importurilor din China poate include, în consecință, și acidul glutamic și sărurile sale. Cu toate acestea, dat fiind că datele de import au fost extrase din baza de date a Eurostat la nivelul codului TARIC (Tariful vamal integrat al Uniunii Europene), acestea se referă numai la produsul în cauză, iar argumentul a fost, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(74)

Potrivit unei părți interesate, codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse decât produsul în cauză, iar volumul importurilor din China poate include, în consecință, și acidul glutamic și sărurile sale. Cu toate acestea, dat fiind că datele de import au fost extrase din baza de date a Eurostat la nivelul codului TARIC (Tariful vamal integrat al Uniunii Europene), acestea se referă numai la produsul în cauză, iar argumentul a fost, prin urmare, respins.

| (75) | Aceeași parte interesată a susținut că nu tot MSG-ul produs în China și exportat către Uniune are gradul de puritate cerut în Uniune pentru aditivii alimentari și a întrebat dacă acest fapt s-a reflectat în mod corespunzător în volumul importurilor din China. După cum se arată în considerentul 22, toate tipurile de MSG, indiferent de nivelurile lor de puritate, fac obiectul prezentei anchete și, prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(75)

Aceeași parte interesată a susținut că nu tot MSG-ul produs în China și exportat către Uniune are gradul de puritate cerut în Uniune pentru aditivii alimentari și a întrebat dacă acest fapt s-a reflectat în mod corespunzător în volumul importurilor din China. După cum se arată în considerentul 22, toate tipurile de MSG, indiferent de nivelurile lor de puritate, fac obiectul prezentei anchete și, prin urmare, acest argument a fost respins.

| (76) | Pe această bază, consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(76)

Pe această bază, consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)

100

87

93

98

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (77) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 și al perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 a fost determinată în principal de o scădere a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 100). Importurile totale au rămas la niveluri similare în aceeași perioadă. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor totale, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 88). |
| --- | --- |

(77)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 și al perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 a fost determinată în principal de o scădere a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 100). Importurile totale au rămas la niveluri similare în aceeași perioadă. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor totale, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 88).

| (78) | O parte interesată a afirmat că descrierea evoluției consumului ar fi incompletă, deoarece nu ia în considerare faptul că importurile vietnameze de MSG au fost înlocuite de importurile indoneziene și că, în consecință, utilizatorii nu au preconizat alte creșteri ale prețurilor și și-au redus stocurile. Deși este adevărat că, în perioada luată în considerare, au scăzut importurile de MSG din alte țări terțe, inclusiv din Vietnam, și au crescut importurile din Indonezia, acest lucru nu afectează evoluția consumului total în Uniune, ca atare. De asemenea, efectele oricăror evoluții ale fluxurilor de import și posibilul răspuns al operatorilor economici, cum ar fi utilizatorii, la aceste evoluții nu au nicio influență asupra evoluției consumului ca atare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(78)

O parte interesată a afirmat că descrierea evoluției consumului ar fi incompletă, deoarece nu ia în considerare faptul că importurile vietnameze de MSG au fost înlocuite de importurile indoneziene și că, în consecință, utilizatorii nu au preconizat alte creșteri ale prețurilor și și-au redus stocurile. Deși este adevărat că, în perioada luată în considerare, au scăzut importurile de MSG din alte țări terțe, inclusiv din Vietnam, și au crescut importurile din Indonezia, acest lucru nu afectează evoluția consumului total în Uniune, ca atare. De asemenea, efectele oricăror evoluții ale fluxurilor de import și posibilul răspuns al operatorilor economici, cum ar fi utilizatorii, la aceste evoluții nu au nicio influență asupra evoluției consumului ca atare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

2.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (79) | Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7. |
| --- | --- |

(79)

Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7.

| (80) | Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul și cota de piață a importurilor











  Țara | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| Indice | 100 | 50 | 127 | 165 |
| Cota de piață, Indice | 100 | 57 | 136 | 168 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(80)

Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Volumul și cota de piață a importurilor

Țara

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

China

Volum (tone)

1 518

758

1 923

2 509

Indice

100

50

127

165

Cota de piață, Indice

100

57

136

168

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (81) | Volumul importurilor din China a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar a crescut substanțial în exercițiul financiar 2012-2013 și în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, volumul importurilor din China a crescut cu 65 % în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a urmat o tendință similară, și anume, a scăzut inițial între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a crescut substanțial până în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață a crescut cu 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În ciuda acestor creșteri în termeni relativi, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe durata perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(81)

Volumul importurilor din China a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar a crescut substanțial în exercițiul financiar 2012-2013 și în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, volumul importurilor din China a crescut cu 65 % în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a urmat o tendință similară, și anume, a scăzut inițial între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a crescut substanțial până în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață a crescut cu 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În ciuda acestor creșteri în termeni relativi, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe durata perioadei luate în considerare.

(b)   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (82) | Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(82)

Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat.

| (83) | Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor din China:

  Tabelul 3


  Prețuri de import











  Țara | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Preț mediu (EUR/tonă) (11) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| Indice | 100 | 97 | 93 | 80 |

(83)

Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor din China:

Tabelul 3

Prețuri de import

Țara

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

China

Preț mediu (EUR/tonă) (11)

1 234

1 199

1 143

992

Indice

100

97

93

80

| (84) | Prețurile medii de import din China au scăzut în mod constant începând cu exercițiul financiar 2010-2011 și cu perioada anchetei de reexaminare și, în general, cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(84)

Prețurile medii de import din China au scăzut în mod constant începând cu exercițiul financiar 2010-2011 și cu perioada anchetei de reexaminare și, în general, cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (85) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(85)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și

| — | prețul de export stabilit pe baza statisticilor referitoare la importuri de care dispune Comisia, și anume a statisticilor Eurostat, calculat pe o bază medie ponderată, la care s-au aplicat ajustările corespunzătoare prin adăugarea de taxe vamale, taxe antidumping și costuri ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețul de export stabilit pe baza statisticilor referitoare la importuri de care dispune Comisia, și anume a statisticilor Eurostat, calculat pe o bază medie ponderată, la care s-au aplicat ajustările corespunzătoare prin adăugarea de taxe vamale, taxe antidumping și costuri ulterioare importului.

| (86) | Rezultatul comparației nu a indicat vreo subcotare a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China pe piața Uniunii. În schimb, dacă nu s-a luat în calcul efectul taxelor antidumping, marja de subcotare a atins un nivel de peste 10 %. |
| --- | --- |

(86)

Rezultatul comparației nu a indicat vreo subcotare a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China pe piața Uniunii. În schimb, dacă nu s-a luat în calcul efectul taxelor antidumping, marja de subcotare a atins un nivel de peste 10 %.

3.   Importuri din Indonezia

(a)   Volumul și cota de piață a importurilor din Indonezia

| (87) | Comisia a stabilit volumul importurilor din Indonezia pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei paralele menționate în considerentul 7. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a stabilit volumul importurilor din Indonezia pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei paralele menționate în considerentul 7.

| (88) | Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din Indonezia au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Volumul și cota de piață a importurilor











  Țara | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezia | Volum (tone) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indice | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Indicele cotei de piață | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(88)

Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din Indonezia au evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Volumul și cota de piață a importurilor

Țara

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Indonezia

Volum (tone)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indice

100

110

212

282

Indicele cotei de piață

100

126

227

287

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (89) | Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a înregistrat creșteri constante și semnificative, de 182 % (de la 8 638 tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 24 385 tone în perioada anchetei de reexaminare). |
| --- | --- |

(89)

Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a înregistrat creșteri constante și semnificative, de 182 % (de la 8 638 tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 24 385 tone în perioada anchetei de reexaminare).

| (90) | Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (– 2 %). |
| --- | --- |

(90)

Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (– 2 %).

(b)   Prețurile importurilor din Indonezia

| (91) | Comisia a stabilit prețul importurilor pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion care fac obiectul anchetei paralele în curs, menționate în considerentul 7. |
| --- | --- |

(91)

Comisia a stabilit prețul importurilor pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion care fac obiectul anchetei paralele în curs, menționate în considerentul 7.

| (92) | Prețul mediu de import din Indonezia în Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 5


  Prețul de import











  Țara | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezia | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indice | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(92)

Prețul mediu de import din Indonezia în Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

Prețul de import

Țara

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Indonezia

Preț mediu (EUR/tonă)

1 266

1 279

1 226

1 162

Indice

100

101

97

92

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (93) | Prețul mediu de import al MSG-ului provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012-2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Prețurile medii de import ale MSG-ului provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(93)

Prețul mediu de import al MSG-ului provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012-2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Prețurile medii de import ale MSG-ului provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

4.   Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor

| (94) | Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Importurile din alte țări terțe











  Țara | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilia | Volum (tone) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| Indice | 100 | 42 | 46 | 38 |
| Indicele cotei de piață | 100 | 48 | 49 | 39 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| Indice | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Republica Coreea | Volum (tone) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| Indice | 100 | 173 | 74 | 64 |
| Cota de piață, Indice | 100 | 198 | 79 | 65 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| Indice | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volum (tone) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| Indice | 100 | 106 | 32 | 13 |
| Indicele cotei de piață | 100 | 121 | 34 | 14 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| Indice | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Alte țări terțe | Volum (tone) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| Indice | 100 | 69 | 48 | 44 |
| Indicele cotei de piață | 100 | 79 | 52 | 45 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| Indice | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Total alte țări terțe | Volum (tone) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| Indice | 100 | 96 | 42 | 28 |
| Indicele cotei de piață | 100 | 110 | 45 | 29 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| Indice | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(94)

Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Importurile din alte țări terțe

Țara

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Brazilia

Volum (tone)

2 321

969

1 070

889

Indice

100

42

46

38

Indicele cotei de piață

100

48

49

39

Preț mediu (EUR/tonă)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indice

100

107

115

112

Republica Coreea

Volum (tone)

1 248

2 157

923

802

Indice

100

173

74

64

Cota de piață, Indice

100

198

79

65

Preț mediu (EUR/tonă)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indice

100

105

105

104

Vietnam

Volum (tone)

5 707

6 042

1 820

769

Indice

100

106

32

13

Indicele cotei de piață

100

121

34

14

Preț mediu (EUR/tonă)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indice

100

101

106

103

Alte țări terțe

Volum (tone)

993

681

478

434

Indice

100

69

48

44

Indicele cotei de piață

100

79

52

45

Preț mediu (EUR/tonă)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indice

100

108

128

126

Total alte țări terțe

Volum (tone)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indice

100

96

42

28

Indicele cotei de piață

100

110

45

29

Preț mediu (EUR/tonă)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indice

100

102

111

110

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (95) | Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 2 894 de tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce înseamnă o scădere cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010-2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(95)

Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 2 894 de tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce înseamnă o scădere cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010-2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (96) | O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din China și Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(96)

O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din China și Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (97) | Această afirmație se află în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 7 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(97)

Această afirmație se află în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 7 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (98) | Importurile totale, inclusiv din China și Indonezia, au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Importuri totale | | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri | Volum (tone) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| Indice | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(98)

Importurile totale, inclusiv din China și Indonezia, au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Importuri totale

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Total importuri

Volum (tone)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indice

100

98

120

146

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

5.   Situația economică a industriei din Uniune

| (99) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.

(a)   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (100) | În perioada luată în considerare, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  Indice | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Capacitatea de producție
  Indice | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Gradul de utilizare a capacității
  Indice | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(100)

În perioada luată în considerare, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției

Indice

100

95

107

91

Capacitatea de producție

Indice

100

100

100

100

Gradul de utilizare a capacității

Indice

100

95

107

91

Sursa: răspuns la chestionar.

| (101) | Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. Producția a scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, a crescut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și a atins nivelurile cele mai scăzute în perioada anchetei de reexaminare. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010-2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(101)

Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. Producția a scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, a crescut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și a atins nivelurile cele mai scăzute în perioada anchetei de reexaminare. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010-2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (102) | O parte a susținut faptul că volumul producției și utilizarea capacității au scăzut doar după ce au înregistrat o creștere semnificativă în perioada anterioară perioadei examinate. Pe această bază, partea a susținut că, prin urmare, tendința descendentă a acestor factori nu indică existența unui prejudiciu. În stabilirea tendințelor diferiților indicatori de prejudiciu, analiza Comisiei a avut la bază perioada luată în considerare, care a fost stabilită la deschiderea anchetei. Perioada luată în considerare este formată din perioada anchetei de reexaminare și ultimele trei exerciții financiare, fapt care corespunde unei practici consecvente. Simplul fapt că anumiți indicatori ai prejudiciului arată niveluri mai ridicate înainte de perioada luată în considerare este un argument insuficient pentru a devia de la această practică. Prin urmare, pot fi luate în calcul numai tendințele înregistrate în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(102)

O parte a susținut faptul că volumul producției și utilizarea capacității au scăzut doar după ce au înregistrat o creștere semnificativă în perioada anterioară perioadei examinate. Pe această bază, partea a susținut că, prin urmare, tendința descendentă a acestor factori nu indică existența unui prejudiciu. În stabilirea tendințelor diferiților indicatori de prejudiciu, analiza Comisiei a avut la bază perioada luată în considerare, care a fost stabilită la deschiderea anchetei. Perioada luată în considerare este formată din perioada anchetei de reexaminare și ultimele trei exerciții financiare, fapt care corespunde unei practici consecvente. Simplul fapt că anumiți indicatori ai prejudiciului arată niveluri mai ridicate înainte de perioada luată în considerare este un argument insuficient pentru a devia de la această practică. Prin urmare, pot fi luate în calcul numai tendințele înregistrate în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (103) | Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(103)

Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (104) | Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011-2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției. |
| --- | --- |

(104)

Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011-2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.

(b)   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (105) | În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune la nivelul Uniunii au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 9


  Volumul vânzărilor și cota de piață | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indicele volumului vânzărilor la nivelul Uniunii | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Cota de piață
  Indice | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare, Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni. |

(105)

În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune la nivelul Uniunii au evoluat după cum urmează:

Tabelul 9

Volumul vânzărilor și cota de piață

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Indicele volumului vânzărilor la nivelul Uniunii

100

84

85

83

Cota de piață

Indice

100

96

91

85

Sursa: răspunsurile la chestionare, Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.

| (106) | Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012. Apoi, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor, în special a celor din Indonezia, au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia și din China pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială. De asemenea, volumul și cota de piață a importurilor din China au crescut în perioada luată în considerare, deși au rămas la un nivel scăzut pe toată durata acestei perioade. |
| --- | --- |

(106)

Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012. Apoi, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor, în special a celor din Indonezia, au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia și din China pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială. De asemenea, volumul și cota de piață a importurilor din China au crescut în perioada luată în considerare, deși au rămas la un nivel scăzut pe toată durata acestei perioade.

(c)   Creștere

| (107) | În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață. |
| --- | --- |

(107)

În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.

(d)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (108) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 10


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați
  Indice | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Productivitate (unitate/angajat)
  Indice | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(108)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 10

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Numărul de angajați

Indice

100

103

107

108

Productivitate (unitate/angajat)

Indice

100

92

100

85

Sursa: răspuns la chestionar.

| (109) | Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere s-a datorat, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere s-a datorat, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.

| (110) | Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 8 din considerentul 100. |
| --- | --- |

(110)

Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 8 din considerentul 100.

6.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

| (111) | Marja de dumping stabilită pentru China a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas scăzut pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere mărirea volumului și diminuarea prețurilor importurilor din China și evoluția probabilă a importurilor chinezești în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În paralel, în cadrul anchetei antidumping privind importurile de glutamat monosodic din Indonezia, menționată în considerentul 7, au fost constatate marje substanțiale de dumping în cazul producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, a căror cotă pe piața Uniunii a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(111)

Marja de dumping stabilită pentru China a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas scăzut pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere mărirea volumului și diminuarea prețurilor importurilor din China și evoluția probabilă a importurilor chinezești în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În paralel, în cadrul anchetei antidumping privind importurile de glutamat monosodic din Indonezia, menționată în considerentul 7, au fost constatate marje substanțiale de dumping în cazul producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, a căror cotă pe piața Uniunii a crescut semnificativ în perioada luată în considerare.

| (112) | Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de MSG provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 124. Având în vedere că importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare și că, potrivit constatărilor, acestea au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune (12), s-a putut concluziona că acest proces de redresare s-a inversat. |
| --- | --- |

(112)

Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de MSG provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 124. Având în vedere că importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare și că, potrivit constatărilor, acestea au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune (12), s-a putut concluziona că acest proces de redresare s-a inversat.

(a)   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (113) | Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 11


  Prețurile medii de vânzare | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
  Indice | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă)
  Indice | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(113)

Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 11

Prețurile medii de vânzare

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)

Indice

100

107

101

97

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

Indice

100

120

124

130

Sursa: răspuns la chestionar.

| (114) | Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(114)

Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare.

| (115) | Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011-2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(115)

Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011-2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.

| (116) | O parte interesată a solicitat Comisiei să investigheze dacă este posibil ca eventuala includere a subproduselor în costul de producție al industriei din Uniune să fi crescut în mod artificial costul mediu de producție al industriei din Uniune. Ancheta a stabilit că subprodusele au fost alocate corect și nu au distorsionat în niciun fel imaginea asupra prejudiciului. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(116)

O parte interesată a solicitat Comisiei să investigheze dacă este posibil ca eventuala includere a subproduselor în costul de producție al industriei din Uniune să fi crescut în mod artificial costul mediu de producție al industriei din Uniune. Ancheta a stabilit că subprodusele au fost alocate corect și nu au distorsionat în niciun fel imaginea asupra prejudiciului. Prin urmare, argumentul a fost respins.

(b)   Costurile cu forța de muncă

| (117) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 12


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
  Indice | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(117)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 12

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

Indice

100

117

125

124

Sursa: răspuns la chestionar.

| (118) | Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție. |
| --- | --- |

(118)

Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.

(c)   Stocuri

| (119) | Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 13


  Stocuri | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale
  Indice | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție
  Indice | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(119)

Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 13

Stocuri

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Stocuri finale

Indice

100

82

164

143

Stocuri finale ca procentaj din producție

Indice

100

86

153

156

Sursa: răspuns la chestionar.

| (120) | Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor. |
| --- | --- |

(120)

Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.

| (121) | Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(121)

Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.

(d)   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (122) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 14


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | Exercițiul financiar 2010-2011 | Exercițiul financiar 2011-2012 | Exercițiul financiar 2012-2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
  Indice | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Fluxul de lichidități (în EUR)
  Indice | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investițiile (în EUR)
  Indice | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Randamentul investițiilor
  Indice | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Sursa: răspuns la chestionar. |

(122)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 14

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Exercițiul financiar 2010-2011

Exercițiul financiar 2011-2012

Exercițiul financiar 2012-2013

Perioada anchetei de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

Indice

100

30

– 31

– 80

Fluxul de lichidități (în EUR)

Indice

100

39

– 48

– 19

Investițiile (în EUR)

Indice

100

182

143

197

Randamentul investițiilor

Indice

100

14

– 61

– 110

Sursa: răspuns la chestionar.

| (123) | Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, profitabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012-2013, profitabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, profitabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să își stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor. Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și profitabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012-2013. Această tendință s-a accentuat în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(123)

Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, profitabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012-2013, profitabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, profitabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să își stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor. Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și profitabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012-2013. Această tendință s-a accentuat în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (124) | Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi, de dinainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit profitabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011-2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011-2012 și al exercițiilor ulterioare. |
| --- | --- |

(124)

Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi, de dinainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit profitabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011-2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011-2012 și al exercițiilor ulterioare.

| (125) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012-2013, reflectând tendința negativă a profitabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(125)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012-2013, reflectând tendința negativă a profitabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (126) | Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ. |
| --- | --- |

(126)

Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.

(e)   Concluzie privind prejudiciul

| (127) | Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, profitabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă în exercițiul financiar 2012-2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor. |
| --- | --- |

(127)

Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, profitabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă în exercițiul financiar 2012-2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.

| (128) | Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu au exclus existența unui prejudiciu. |
| --- | --- |

(128)

Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu au exclus existența unui prejudiciu.

| (129) | O parte interesată a susținut că înregistrarea unei tendințe negative în cazul a doar câțiva indicatori de prejudiciu nu este suficientă pentru a concluziona că există un prejudiciu important. Articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază nu prevede că toți indicatorii de prejudiciu trebuie să arate o tendință negativă, însă situația industriei din Uniune trebuie să fie analizată examinând evoluția tuturor indicatorilor de prejudiciu, în ansamblu. În cazul de față, aproape toți indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință negativă, inclusiv indicatori importanți, cum ar fi volumul producției și vânzărilor, cota de piață, prețurile medii de vânzare și profitabilitatea. |
| --- | --- |

(129)

O parte interesată a susținut că înregistrarea unei tendințe negative în cazul a doar câțiva indicatori de prejudiciu nu este suficientă pentru a concluziona că există un prejudiciu important. Articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază nu prevede că toți indicatorii de prejudiciu trebuie să arate o tendință negativă, însă situația industriei din Uniune trebuie să fie analizată examinând evoluția tuturor indicatorilor de prejudiciu, în ansamblu. În cazul de față, aproape toți indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință negativă, inclusiv indicatori importanți, cum ar fi volumul producției și vânzărilor, cota de piață, prețurile medii de vânzare și profitabilitatea.

| (130) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(130)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI SAU CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

1.   Observație preliminară

| (131) | Astfel cum se arată în considerentele 99-130, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În cursul întregii perioade examinate, importurile din China au fost prezente pe piața Uniunii doar în cantități limitate, în timp ce volumul și cota de piață a importurilor din Indonezia au crescut de aproape trei ori. În cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, menționată în considerentul 7, s-a concluzionat că importurile din Indonezia au făcut obiectul unui dumping și au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în timp ce importurile din China, având în vedere volumul redus și prețurile acestora, nu au contribuit la acest prejudiciu (13). În același timp, după cum s-a subliniat în considerentele 48 și 70, ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite ca măsurile să expire. |
| --- | --- |

(131)

Astfel cum se arată în considerentele 99-130, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În cursul întregii perioade examinate, importurile din China au fost prezente pe piața Uniunii doar în cantități limitate, în timp ce volumul și cota de piață a importurilor din Indonezia au crescut de aproape trei ori. În cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, menționată în considerentul 7, s-a concluzionat că importurile din Indonezia au făcut obiectul unui dumping și au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în timp ce importurile din China, având în vedere volumul redus și prețurile acestora, nu au contribuit la acest prejudiciu (13). În același timp, după cum s-a subliniat în considerentele 48 și 70, ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite ca măsurile să expire.

2.   Impactul volumului estimat al importurilor din China și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

| (132) | Comisia a analizat probabilitatea reapariției prejudiciului dacă s-ar permite expirarea măsurilor aflate în vigoare în prezent, și anume impactul potențial al exporturilor din China asupra pieței și industriei Uniunii, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(132)

Comisia a analizat probabilitatea reapariției prejudiciului dacă s-ar permite expirarea măsurilor aflate în vigoare în prezent, și anume impactul potențial al exporturilor din China asupra pieței și industriei Uniunii, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (133) | Această analiză s-a concentrat pe capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi, pe atractivitatea pieței Uniunii, pe comportamentul producătorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor în Uniune. În cele din urmă, au fost luate în calcul și măsurile antidumping instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia. |
| --- | --- |

(133)

Această analiză s-a concentrat pe capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi, pe atractivitatea pieței Uniunii, pe comportamentul producătorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor în Uniune. În cele din urmă, au fost luate în calcul și măsurile antidumping instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia.

| (134) | Așa cum s-a arătat în considerentul 51, capacitatea neutilizată totală a producătorilor de MSG din China a fost estimată, în 2012, la aproximativ 600 000-900 000 de tone. Această capacitate depășește cu mult consumul total de MSG al Uniunii în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(134)

Așa cum s-a arătat în considerentul 51, capacitatea neutilizată totală a producătorilor de MSG din China a fost estimată, în 2012, la aproximativ 600 000-900 000 de tone. Această capacitate depășește cu mult consumul total de MSG al Uniunii în cursul aceleiași perioade.

| (135) | Este de așteptat în mod rezonabil ca, drept consecință a atractivității pieței Uniunii, descrisă în considerentele 59-64, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, cel puțin o parte a acestei capacități neutilizate să fie, după toate probabilitățile, redirecționată către piața Uniunii. |
| --- | --- |

(135)

Este de așteptat în mod rezonabil ca, drept consecință a atractivității pieței Uniunii, descrisă în considerentele 59-64, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, cel puțin o parte a acestei capacități neutilizate să fie, după toate probabilitățile, redirecționată către piața Uniunii.

| (136) | După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 50, în absența taxelor antidumping, prețurile de import din China ar subcota prețurile de vânzare în Uniune, în medie, cu peste 10 %. Acestea ar fi, de asemenea, mai mici decât prețurile importurilor din Indonezia. Pe această bază, s-a concluzionat că, în absența măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor spori, cel mai probabil, presiunea asupra prețurilor pe piața Uniunii, agravând astfel prejudiciul important suferit de industria din Uniune. În această privință, trebuie reamintit faptul că ancheta antidumping paralelă a arătat că importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(136)

După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 50, în absența taxelor antidumping, prețurile de import din China ar subcota prețurile de vânzare în Uniune, în medie, cu peste 10 %. Acestea ar fi, de asemenea, mai mici decât prețurile importurilor din Indonezia. Pe această bază, s-a concluzionat că, în absența măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor spori, cel mai probabil, presiunea asupra prețurilor pe piața Uniunii, agravând astfel prejudiciul important suferit de industria din Uniune. În această privință, trebuie reamintit faptul că ancheta antidumping paralelă a arătat că importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (137) | Astfel cum s-a subliniat în considerentul 60, prețurile importurilor din China ar putea crește dacă s-ar permite expirarea măsurilor. Însă, ținând cont de marja semnificativă de subcotare rezultată din eventuala eliminare a taxelor antidumping, chiar și în condițiile în care prețurile de import din China ar crește în mod real, exportatorii chinezi ar dispune în continuare de o marjă care le-ar permite să mențină nivelul prețurilor de import mai scăzut decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, fapt care le va favoriza, după toate probabilitățile, obținerea unei cote și mai mari din piața Uniunii. În această eventualitate, industria din Uniune s-ar confrunta cu o scădere imediată a vânzărilor și a prețurilor de vânzare. |
| --- | --- |

(137)

Astfel cum s-a subliniat în considerentul 60, prețurile importurilor din China ar putea crește dacă s-ar permite expirarea măsurilor. Însă, ținând cont de marja semnificativă de subcotare rezultată din eventuala eliminare a taxelor antidumping, chiar și în condițiile în care prețurile de import din China ar crește în mod real, exportatorii chinezi ar dispune în continuare de o marjă care le-ar permite să mențină nivelul prețurilor de import mai scăzut decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, fapt care le va favoriza, după toate probabilitățile, obținerea unei cote și mai mari din piața Uniunii. În această eventualitate, industria din Uniune s-ar confrunta cu o scădere imediată a vânzărilor și a prețurilor de vânzare.

| (138) | În sfârșit, având în vedere ancheta paralelă cu privire la importurile din Indonezia și măsurile corespunzătoare împotriva importurilor de glutamat monosodic provenind din această țară, este de așteptat ca industria din Uniune să se poată redresa de pe urma prejudiciului material suferit. Acest proces de redresare ar fi pus în pericol dacă importurile din China s-ar relua în cantități substanțiale și la prețuri de dumping, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(138)

În sfârșit, având în vedere ancheta paralelă cu privire la importurile din Indonezia și măsurile corespunzătoare împotriva importurilor de glutamat monosodic provenind din această țară, este de așteptat ca industria din Uniune să se poată redresa de pe urma prejudiciului material suferit. Acest proces de redresare ar fi pus în pericol dacă importurile din China s-ar relua în cantități substanțiale și la prețuri de dumping, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.   Observații primite după comunicarea informațiilor

| (139) | În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a afirmat că menținerea măsurilor nu ar îmbunătăți situația producătorului din Uniune, întrucât deteriorarea situației acestuia ar fi cauzată în principal de alți factori decât importurile de MSG din China. Partea respectivă a argumentat că acești factori ar fi în special impactul politicii de investiții a industriei din Uniune asupra profitabilității sale, creșterea costurilor cu forța de muncă și pretinsa utilizare ineficientă a resurselor. S-a afirmat că efectul acestor factori nu a fost suficient luat în considerare atunci când s-a evaluat situația globală a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(139)

În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a afirmat că menținerea măsurilor nu ar îmbunătăți situația producătorului din Uniune, întrucât deteriorarea situației acestuia ar fi cauzată în principal de alți factori decât importurile de MSG din China. Partea respectivă a argumentat că acești factori ar fi în special impactul politicii de investiții a industriei din Uniune asupra profitabilității sale, creșterea costurilor cu forța de muncă și pretinsa utilizare ineficientă a resurselor. S-a afirmat că efectul acestor factori nu a fost suficient luat în considerare atunci când s-a evaluat situația globală a industriei din Uniune.

| (140) | Ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi în susținerea acestor afirmații. |
| --- | --- |

(140)

Ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi în susținerea acestor afirmații.

| (141) | În ceea ce privește investițiile efectuate de industria din Uniune, partea în cauză nu a explicat în ce măsură aceste investiții ar fi putut avea un impact asupra profitabilității. După cum s-a arătat în considerentul 124, investițiile realizate de industria din Uniune s-au bazat pe decizii de afaceri rezonabile și nu pot fi considerate ca fiind nejustificate. Mai mult, costurile de investiții se amortizează în timp și, ca atare, nu au avut un impact semnificativ asupra profitabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(141)

În ceea ce privește investițiile efectuate de industria din Uniune, partea în cauză nu a explicat în ce măsură aceste investiții ar fi putut avea un impact asupra profitabilității. După cum s-a arătat în considerentul 124, investițiile realizate de industria din Uniune s-au bazat pe decizii de afaceri rezonabile și nu pot fi considerate ca fiind nejustificate. Mai mult, costurile de investiții se amortizează în timp și, ca atare, nu au avut un impact semnificativ asupra profitabilității industriei din Uniune.

| (142) | În ceea ce privește creșterea costurilor cu forța de muncă, în timp ce cifrele exacte nu pot fi furnizate din motive de confidențialitate, ancheta a arătat că impactul acestei creșteri asupra costului total de producție nu a fost semnificativ. |
| --- | --- |

(142)

În ceea ce privește creșterea costurilor cu forța de muncă, în timp ce cifrele exacte nu pot fi furnizate din motive de confidențialitate, ancheta a arătat că impactul acestei creșteri asupra costului total de producție nu a fost semnificativ.

| (143) | În privința utilizării ineficiente a resurselor, partea interesată nu a precizat natura ineficiențelor pretinse, iar ancheta nu a scos la iveală nicio potențială ineficiență a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(143)

În privința utilizării ineficiente a resurselor, partea interesată nu a precizat natura ineficiențelor pretinse, iar ancheta nu a scos la iveală nicio potențială ineficiență a industriei din Uniune.

| (144) | Din aceste motive, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(144)

Din aceste motive, aceste afirmații au fost respinse.

4.   Concluzii

| (145) | Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată, atractivitatea pieței Uniunii și nivelul preconizat al prețurilor importurilor din China, se consideră că abrogarea măsurilor ar duce, după toate probabilitățile, la o reapariție a prejudiciului și la o deteriorare și mai gravă a situației prejudiciabile a industriei din Uniune, din cauza creșterii probabile a importurilor din China la prețuri de dumping, care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(145)

Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată, atractivitatea pieței Uniunii și nivelul preconizat al prețurilor importurilor din China, se consideră că abrogarea măsurilor ar duce, după toate probabilitățile, la o reapariție a prejudiciului și la o deteriorare și mai gravă a situației prejudiciabile a industriei din Uniune, din cauza creșterii probabile a importurilor din China la prețuri de dumping, care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.

G.   INTERESUL UNIUNII

| (146) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(146)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (147) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(147)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (148) | Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(148)

Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (149) | Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. După cum s-a menționat în considerentul 131, prejudiciul important a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia. Ancheta a stabilit, de asemenea, că există probabilitatea reapariției unui prejudiciu important în cazul în care măsurile împotriva importurilor chineze ar fi lăsate să expire. În special, redresarea preconizată a industriei din Uniune în urma prejudiciului cauzat de importurile din Indonezia, datorată măsurilor antidumping impuse împotriva acestei țări, riscă să fie amenințată de revenirea, pe piața Uniunii, a importurilor de MSG din China la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(149)

Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. După cum s-a menționat în considerentul 131, prejudiciul important a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia. Ancheta a stabilit, de asemenea, că există probabilitatea reapariției unui prejudiciu important în cazul în care măsurile împotriva importurilor chineze ar fi lăsate să expire. În special, redresarea preconizată a industriei din Uniune în urma prejudiciului cauzat de importurile din Indonezia, datorată măsurilor antidumping impuse împotriva acestei țări, riscă să fie amenințată de revenirea, pe piața Uniunii, a importurilor de MSG din China la prețuri de dumping.

| (150) | Dacă măsurile sunt menținute, este de așteptat ca industria din Uniune să poată beneficia pe deplin de pe urma efectelor măsurilor instituite în cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, adică să-și revină după prejudiciul important suferit. În cele din urmă, ea ar trebui să fie în măsură să își îmbunătățească profitabilitatea. |
| --- | --- |

(150)

Dacă măsurile sunt menținute, este de așteptat ca industria din Uniune să poată beneficia pe deplin de pe urma efectelor măsurilor instituite în cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, adică să-și revină după prejudiciul important suferit. În cele din urmă, ea ar trebui să fie în măsură să își îmbunătățească profitabilitatea.

| (151) | Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor/operatorilor comerciali

| (152) | 14 societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat MSG din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(152)

14 societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat MSG din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare.

| (153) | Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG în Uniune și în afara acesteia s-a făcut cunoscut pe parcursul anchetei, în calitate de utilizator. Acest operator a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori. MSG-ul achiziționat de acesta nu provenea din China, ci din Indonezia și din alte țări terțe de origine. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport cu activitatea sa totală. Din aceste motive, s-a considerat că aplicarea măsurilor în vigoare asupra importurilor de glutamat monosodic provenind din China nu a avut niciun efect negativ semnificativ asupra situației acestui operator. |
| --- | --- |

(153)

Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG în Uniune și în afara acesteia s-a făcut cunoscut pe parcursul anchetei, în calitate de utilizator. Acest operator a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori. MSG-ul achiziționat de acesta nu provenea din China, ci din Indonezia și din alte țări terțe de origine. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport cu activitatea sa totală. Din aceste motive, s-a considerat că aplicarea măsurilor în vigoare asupra importurilor de glutamat monosodic provenind din China nu a avut niciun efect negativ semnificativ asupra situației acestui operator.

3.   Interesul utilizatorilor

| (154) | Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți. |
| --- | --- |

(154)

Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.

| (155) | Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului. |
| --- | --- |

(155)

Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.

(a)   Sectorul alimentelor și băuturilor

| (156) | În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG-ul a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor care conțin MSG fabricate de societățile cooperante care au furnizat datele necesare. |
| --- | --- |

(156)

În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG-ul a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor care conțin MSG fabricate de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.

| (157) | Din cei patru utilizatori care au cooperat, unul singur a importat MSG din China. Această societate cooperantă a achiziționat MSG de la industria din Uniune, iar circa 40 % din volumul de MSG cumpărat a fost importat din China. Activitatea legată de produsele care conțin MSG a reprezentat aproximativ o treime din activitatea sa totală. S-a constatat că, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a înregistrat profit. |
| --- | --- |

(157)

Din cei patru utilizatori care au cooperat, unul singur a importat MSG din China. Această societate cooperantă a achiziționat MSG de la industria din Uniune, iar circa 40 % din volumul de MSG cumpărat a fost importat din China. Activitatea legată de produsele care conțin MSG a reprezentat aproximativ o treime din activitatea sa totală. S-a constatat că, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a înregistrat profit.

| (158) | Celelalte trei societăți nu au importat MSG din China în perioada anchetei de reexaminare. Dintre acestea, două societăți au avut o activitate legată de MSG relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor totală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, cele două societăți au înregistrat profit în perioada anchetei de reexaminare. În ceea ce privește a treia societate, deși activitatea sa legată de produsele care conțin MSG reprezintă aproximativ o treime din totalul activității sale, s-a constatat că societatea a fost profitabilă în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(158)

Celelalte trei societăți nu au importat MSG din China în perioada anchetei de reexaminare. Dintre acestea, două societăți au avut o activitate legată de MSG relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor totală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, cele două societăți au înregistrat profit în perioada anchetei de reexaminare. În ceea ce privește a treia societate, deși activitatea sa legată de produsele care conțin MSG reprezintă aproximativ o treime din totalul activității sale, s-a constatat că societatea a fost profitabilă în perioada anchetei de reexaminare.

(b)   Sectorul nealimentar

| (159) | Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG-ul a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. În perioada anchetei de reexaminare, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune. În același timp, a importat MSG din alte țări terțe, dar nu din China. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor care conțin MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive de [5-10] % în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(159)

Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG-ul a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. În perioada anchetei de reexaminare, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune. În același timp, a importat MSG din alte țări terțe, dar nu din China. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor care conțin MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive de [5-10] % în cursul perioadei de anchetă.

| (160) | Această parte interesată a susținut că, având în vedere cadrul de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (14), este foarte probabil ca MSG-ul să fie utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe. În special, partea interesată a susținut că nivelul măsurilor antidumping în vigoare asupra importurilor de MSG provenind din China nu vor permite ca importurile din China să intre pe piața Uniunii și că, în consecință, ar exista un risc de oprire a aprovizionării în Uniune. Societatea a mai susținut că, având în vedere și măsurile în vigoare aplicabile importurilor de MSG din Indonezia, ar exista în plus riscul de a nu avea surse alternative de aprovizionare. |
| --- | --- |

(160)

Această parte interesată a susținut că, având în vedere cadrul de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (14), este foarte probabil ca MSG-ul să fie utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe. În special, partea interesată a susținut că nivelul măsurilor antidumping în vigoare asupra importurilor de MSG provenind din China nu vor permite ca importurile din China să intre pe piața Uniunii și că, în consecință, ar exista un risc de oprire a aprovizionării în Uniune. Societatea a mai susținut că, având în vedere și măsurile în vigoare aplicabile importurilor de MSG din Indonezia, ar exista în plus riscul de a nu avea surse alternative de aprovizionare.

| (161) | Acest utilizator a mai susținut că, având în vedere faptul că se preconizează o creștere a consumului de MSG, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de pe urma acesteia și să-și sporească volumul vânzărilor pe piața Uniunii. Pe de altă parte, utilizatorul a susținut că industria din Uniune nu ar avea capacitatea suficientă pentru a acoperi o cerere mai mare pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(161)

Acest utilizator a mai susținut că, având în vedere faptul că se preconizează o creștere a consumului de MSG, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de pe urma acesteia și să-și sporească volumul vânzărilor pe piața Uniunii. Pe de altă parte, utilizatorul a susținut că industria din Uniune nu ar avea capacitatea suficientă pentru a acoperi o cerere mai mare pe piața Uniunii.

| (162) | Totuși, în această etapă, este dificil de prevăzut impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG, având astfel un efect asupra cererii de MSG la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea. |
| --- | --- |

(162)

Totuși, în această etapă, este dificil de prevăzut impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG, având astfel un efect asupra cererii de MSG la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.

| (163) | În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia cererea de MSG ar putea crește considerabil în Uniune în urma interzicerii fosfaților, și că industria din Uniune nu ar fi capabilă să acopere această cerere în creștere la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi care să susțină argumentul și, prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(163)

În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia cererea de MSG ar putea crește considerabil în Uniune în urma interzicerii fosfaților, și că industria din Uniune nu ar fi capabilă să acopere această cerere în creștere la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi care să susțină argumentul și, prin urmare, acest argument a fost respins.

| (164) | În ceea ce privește sursele alternative de aprovizionare, în exercițiul financiar 20102011 cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost substanțială și a scăzut numai din cauza importurilor la prețuri de dumping din Indonezia. Se preconizează că impunerea unor taxe asupra importurilor de MSG din Indonezia, în urma anchetei paralele, ar trebui să permită altor țări terțe să-și recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. Dacă măsurile aplicabile Chinei ar fi abrogate, efectul scontat al taxelor antidumping aplicabile Indoneziei ar fi pus în pericol, deoarece importurile din China sunt susceptibile să intre pe piața Uniunii în cantități mult mai mari, la prețuri de dumping care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (astfel cum s-a stabilit mai sus, în considerentele 149-151). |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește sursele alternative de aprovizionare, în exercițiul financiar 20102011 cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost substanțială și a scăzut numai din cauza importurilor la prețuri de dumping din Indonezia. Se preconizează că impunerea unor taxe asupra importurilor de MSG din Indonezia, în urma anchetei paralele, ar trebui să permită altor țări terțe să-și recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. Dacă măsurile aplicabile Chinei ar fi abrogate, efectul scontat al taxelor antidumping aplicabile Indoneziei ar fi pus în pericol, deoarece importurile din China sunt susceptibile să intre pe piața Uniunii în cantități mult mai mari, la prețuri de dumping care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (astfel cum s-a stabilit mai sus, în considerentele 149-151).

| (165) | În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus a reiterat faptul că nu există surse alternative reale de aprovizionare, deoarece producătorii de pe piețele altor țări terțe fac parte din același grup cu cel al industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(165)

În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus a reiterat faptul că nu există surse alternative reale de aprovizionare, deoarece producătorii de pe piețele altor țări terțe fac parte din același grup cu cel al industriei din Uniune.

| (166) | După cum s-a arătat în considerentele 94 și 95 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare cu MSG în mai multe țări terțe, cum ar fi, printre altele, Brazilia, Republica Coreea sau Vietnam. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât China și Indonezia a reprezentat doar o pătrime din nivelul pe care l-a înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011. Dacă se aplică în continuare măsuri asupra importurilor din China, nu există nici un motiv pentru care importurile din alte țări terțe să nu poată acoperi cel puțin parțial nevoile utilizatorilor de MSG, cu o cotă de piață corespunzătoare care să revină la nivelul din exercițiul financiar 2010-2011 sau care să depășească acest nivel. În plus, conform informațiilor disponibile care au fost puse la dispoziția părților în dosarul neconfidențial, aceste surse alternative aparțin fie unor societăți/grupuri de societăți independente de grupul Ajinomoto, fie grupului respectiv. În orice caz, chiar dacă aceste surse alternative ar aparține grupului Ajinomoto, nu există nicio indicație că nu vor aproviziona piața Uniunii în condiții echitabile. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(166)

După cum s-a arătat în considerentele 94 și 95 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare cu MSG în mai multe țări terțe, cum ar fi, printre altele, Brazilia, Republica Coreea sau Vietnam. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât China și Indonezia a reprezentat doar o pătrime din nivelul pe care l-a înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011. Dacă se aplică în continuare măsuri asupra importurilor din China, nu există nici un motiv pentru care importurile din alte țări terțe să nu poată acoperi cel puțin parțial nevoile utilizatorilor de MSG, cu o cotă de piață corespunzătoare care să revină la nivelul din exercițiul financiar 2010-2011 sau care să depășească acest nivel. În plus, conform informațiilor disponibile care au fost puse la dispoziția părților în dosarul neconfidențial, aceste surse alternative aparțin fie unor societăți/grupuri de societăți independente de grupul Ajinomoto, fie grupului respectiv. În orice caz, chiar dacă aceste surse alternative ar aparține grupului Ajinomoto, nu există nicio indicație că nu vor aproviziona piața Uniunii în condiții echitabile. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.

| (167) | Aceeași parte interesată a susținut că industria din Uniune deține o poziție dominantă și că ar exista o lipsă de concurență pe piața Uniunii. Aceasta a susținut că menținerea măsurilor împotriva importurilor de MSG din China ar consolida chiar și mai mult poziția industriei din Uniune pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(167)

Aceeași parte interesată a susținut că industria din Uniune deține o poziție dominantă și că ar exista o lipsă de concurență pe piața Uniunii. Aceasta a susținut că menținerea măsurilor împotriva importurilor de MSG din China ar consolida chiar și mai mult poziția industriei din Uniune pe piața Uniunii.

| (168) | Ancheta a evidențiat în mod clar că industria din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut din cota de piață, în special în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut ridica nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-o serie de alte țări terțe care beneficiază de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(168)

Ancheta a evidențiat în mod clar că industria din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut din cota de piață, în special în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut ridica nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-o serie de alte țări terțe care beneficiază de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.

| (169) | În urma comunicării informațiilor, partea interesată în cauză a susținut că nu ar fi în interesul Uniunii ca utilizatorii din Uniune să trebuiască să se bazeze pe industria din Uniune și că ar trebui să existe suficiente surse alternative de aprovizionare. În sprijinul acestei afirmații, partea în cauză a remarcat că scăderea consumului între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 a fost cauzată în principal de o reducere a volumului producției industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(169)

În urma comunicării informațiilor, partea interesată în cauză a susținut că nu ar fi în interesul Uniunii ca utilizatorii din Uniune să trebuiască să se bazeze pe industria din Uniune și că ar trebui să existe suficiente surse alternative de aprovizionare. În sprijinul acestei afirmații, partea în cauză a remarcat că scăderea consumului între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 a fost cauzată în principal de o reducere a volumului producției industriei din Uniune.

| (170) | După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, producția a scăzut cu 5 % între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, în timp ce consumul a scăzut cu 13 % în aceeași perioadă (a se vedea considerentele 76 și 78). În exercițiul financiar 2011-2012, rata de utilizare a capacității a fost cu 5 % sub nivelul înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011, ceea ce înseamnă că în exercițiul financiar 2011-2012 a existat o rezervă de capacitate. Așadar, producția industriei din Uniune nu poate fi considerată drept factor care să fi avut un impact asupra scăderii consumului în exercițiul financiar 2011-2012. În orice caz, după cum s-a menționat în considerentul 166 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare în alte țări terțe. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(170)

După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, producția a scăzut cu 5 % între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, în timp ce consumul a scăzut cu 13 % în aceeași perioadă (a se vedea considerentele 76 și 78). În exercițiul financiar 2011-2012, rata de utilizare a capacității a fost cu 5 % sub nivelul înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011, ceea ce înseamnă că în exercițiul financiar 2011-2012 a existat o rezervă de capacitate. Așadar, producția industriei din Uniune nu poate fi considerată drept factor care să fi avut un impact asupra scăderii consumului în exercițiul financiar 2011-2012. În orice caz, după cum s-a menționat în considerentul 166 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare în alte țări terțe. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.

| (171) | Pe această bază, și în special ținând cont de faptul că măsurile aplicate importurilor din China nu par să fi avut vreun efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor cooperanți, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea menținerii măsurilor, cel mai probabil, impactul asupra situației economice a acestor operatori nu va fi semnificativ. |
| --- | --- |

(171)

Pe această bază, și în special ținând cont de faptul că măsurile aplicate importurilor din China nu par să fi avut vreun efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor cooperanți, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea menținerii măsurilor, cel mai probabil, impactul asupra situației economice a acestor operatori nu va fi semnificativ.

4.   Interesul furnizorilor

| (172) | Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Doi dintre acești furnizori au contestat această concluzie, susținând că dispariția industriei din Uniune ar avea un impact semnificativ asupra activității lor economice. Acești furnizori au susținut că efectul unei potențiale încetări a producției de MSG în Uniune ar avea un efect dăunător asupra ansamblului activităților lor, întrucât instalațiile de fabricare a zahărului nu pot evita să producă un anumit volum de siropuri de zahăr și melasă, al căror principal cumpărător este industria din Uniune. Dacă zahărul sub aceste forme rămâne nevândut, acest lucru ar afecta eficiența generală a fabricii în cauză. |
| --- | --- |

(172)

Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Doi dintre acești furnizori au contestat această concluzie, susținând că dispariția industriei din Uniune ar avea un impact semnificativ asupra activității lor economice. Acești furnizori au susținut că efectul unei potențiale încetări a producției de MSG în Uniune ar avea un efect dăunător asupra ansamblului activităților lor, întrucât instalațiile de fabricare a zahărului nu pot evita să producă un anumit volum de siropuri de zahăr și melasă, al căror principal cumpărător este industria din Uniune. Dacă zahărul sub aceste forme rămâne nevândut, acest lucru ar afecta eficiența generală a fabricii în cauză.

| (173) | Totuși, aceste argumente nu au fost susținute de niciun element de probă și au fost, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(173)

Totuși, aceste argumente nu au fost susținute de niciun element de probă și au fost, prin urmare, respinse.

5.   Alte argumente

| (174) | O parte interesată a susținut că efectele măsurilor în vigoare împotriva Chinei ar trebui să fie evaluate cumulativ cu efectele măsurilor instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia. |
| --- | --- |

(174)

O parte interesată a susținut că efectele măsurilor în vigoare împotriva Chinei ar trebui să fie evaluate cumulativ cu efectele măsurilor instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia.

| (175) | Impactul ambelor măsuri asupra utilizatorilor a fost analizat în contextul disponibilității unor surse alternative de aprovizionare. Această analiză a arătat că o serie de țări terțe aveau de fapt potențialul de a exporta MSG către Uniune. Aceste țări terțe erau într-adevăr prezente pe piața Uniunii înainte de pătrunderea în Uniune, în cantități mai mari, a importurilor indoneziene care făceau obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(175)

Impactul ambelor măsuri asupra utilizatorilor a fost analizat în contextul disponibilității unor surse alternative de aprovizionare. Această analiză a arătat că o serie de țări terțe aveau de fapt potențialul de a exporta MSG către Uniune. Aceste țări terțe erau într-adevăr prezente pe piața Uniunii înainte de pătrunderea în Uniune, în cantități mai mari, a importurilor indoneziene care făceau obiectul unui dumping.

6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (176) | Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China. |
| --- | --- |

(176)

Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China.

H.   MĂSURILE ANTIDUMPING

| (177) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate. |
| --- | --- |

(177)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.

| (178) | Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de MSG provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008, ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(178)

Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de MSG provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008, ar trebui menținute.

| (179) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior numele entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. Dacă schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(179)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior numele entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. Dacă schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (180) | Comitetul înființat în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(180)

Comitetul înființat în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de glutamat monosodic, clasificat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010), provenind din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, și Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd | 36,5 | A884 |
| Toate celelalte societăți | 39,7 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei antidumping (%)

Codul adițional TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, și Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd

36,5

A884

Toate celelalte societăți

39,7

A999

(3)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 al Consiliului din 27 noiembrie 2008 (JO L 322, 2.12.2008, p. 1).

2

(3)  JO C 60, 1.3.2013, p. 10.

3

(4)  JO C 349, 29.11.2013, p. 14.

4

(5)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de glutamat monosodic originar din Indonezia (JO C 349, 29.11.2013, p. 5).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia (JO L 246, 21.8.2014, p. 1).

6

(7)  A coincis cu exercițiile financiare — aprilie-martie — ale unicului producător din Uniune (exercițiul financiar 2010/2011, exercițiul financiar 2011/2012, exercițiul financiar 2012/2013, perioada de anchetă).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1187/2008.

8

(9)  JO C 349, 29.11.2013, p. 5.

9

(10)  Acordul privind punerea în aplicare a articolului VI din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 (Acordul privind practicile antidumping).

10

(11)  Prețul mediu nu include taxele antidumping aflate în vigoare.

11

Sursa: Eurostat.

Sursa:

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014.

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014.

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 259/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 în ceea ce privește utilizarea fosfaților și a altor compuși ai fosforului în detergenții de rufe destinați consumatorilor și în detergenții pentru mașini automate de spălat vase destinați consumatorilor (JO L 94, 30.3.2012, p. 16).

14

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/54 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/54

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/84 AL COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri provizorii

| (1) | Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit, începând cu 22 august 2014, o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”). |
| --- | --- |

(1)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit, începând cu 22 august 2014, o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în data de 29 noiembrie 2013 în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, care reprezintă deci 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în data de 29 noiembrie 2013 în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, care reprezintă deci 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune.

| (3) | Astfel cum se prevede în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(3)

Astfel cum se prevede în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   Procedura ulterioară

| (4) | În urma comunicării faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea unei taxe antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(4)

În urma comunicării faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea unei taxe antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.

| (5) | Comisia a analizat observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate și, după caz, a modificat constatările provizorii în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a analizat observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate și, după caz, a modificat constatările provizorii în mod corespunzător.

| (6) | Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a decis să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat monosodic originar din Indonezia și să perceapă definitiv sumele depuse cu titlu de taxă provizorie („comunicarea constatărilor definitive”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a constatărilor definitive. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a decis să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat monosodic originar din Indonezia și să perceapă definitiv sumele depuse cu titlu de taxă provizorie („comunicarea constatărilor definitive”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a constatărilor definitive.

| (7) | Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, luate în considerare. |
| --- | --- |

(7)

Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, luate în considerare.

3.   Eșantionarea

| (8) | În lipsa unor observații referitoare la metoda eșantionării importatorilor neafiliați, se confirmă constatările provizorii din considerentele 7-19 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(8)

În lipsa unor observații referitoare la metoda eșantionării importatorilor neafiliați, se confirmă constatările provizorii din considerentele 7-19 din regulamentul provizoriu.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (9) | Astfel cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate. Este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. MSG este disponibil în pachete de diferite dimensiuni: de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în ceea ce privește caracteristicile glutamatului monosodic în funcție de dimensiunea pachetului sau în ceea ce privește gradul de puritate. |
| --- | --- |

(9)

Astfel cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate. Este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. MSG este disponibil în pachete de diferite dimensiuni: de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în ceea ce privește caracteristicile glutamatului monosodic în funcție de dimensiunea pachetului sau în ceea ce privește gradul de puritate.

| (10) | În absența oricăror observații referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă concluziile formulate în considerentele 21-25 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(10)

În absența oricăror observații referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă concluziile formulate în considerentele 21-25 din regulamentul provizoriu.

C.   DUMPINGUL

1.   Valoarea normală

| (11) | În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, se confirmă considerentele 26-31 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(11)

În lipsa oricăror observații cu privire la valoarea normală, se confirmă considerentele 26-31 din regulamentul provizoriu.

2.   Prețul de export

| (12) | Cei doi producători-exportatori cooperanți din Indonezia au reafirmat că prețurile de vânzare către societățile lor comerciale afiliate au fost determinate în condiții obiective și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de societatea-mamă din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. |
| --- | --- |

(12)

Cei doi producători-exportatori cooperanți din Indonezia au reafirmat că prețurile de vânzare către societățile lor comerciale afiliate au fost determinate în condiții obiective și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de societatea-mamă din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit.

| (13) | În sprijinul acestei afirmații, ambii producători-exportatori au susținut că nu erau disponibile probe referitoare la o compensare încrucișată între produse sau la alte costuri aplicate între societatea-mamă din Indonezia și societățile comerciale afiliate acestora. Concluziile din considerentul 37 din regulamentul provizoriu nu ar fi trebuit, prin urmare, să se bazeze pe aceste elemente. |
| --- | --- |

(13)

În sprijinul acestei afirmații, ambii producători-exportatori au susținut că nu erau disponibile probe referitoare la o compensare încrucișată între produse sau la alte costuri aplicate între societatea-mamă din Indonezia și societățile comerciale afiliate acestora. Concluziile din considerentul 37 din regulamentul provizoriu nu ar fi trebuit, prin urmare, să se bazeze pe aceste elemente.

| (14) | Un producător-exportator a susținut, de asemenea, că societatea sa afiliată din Uniune nu este importator, ci un intermediar care revinde produsul în Uniune înainte de vămuire. Acest producător-exportator a susținut că, pe această bază, concluziile la care s-a ajuns în considerentul 37 din regulamentul provizoriu, și anume că prețul de transfer între societățile afiliate nu era la un nivel care ar putea permite importatorilor afiliați să realizeze un profit rezonabil în Uniune, nu ar fi, prin urmare, aplicabile. |
| --- | --- |

(14)

Un producător-exportator a susținut, de asemenea, că societatea sa afiliată din Uniune nu este importator, ci un intermediar care revinde produsul în Uniune înainte de vămuire. Acest producător-exportator a susținut că, pe această bază, concluziile la care s-a ajuns în considerentul 37 din regulamentul provizoriu, și anume că prețul de transfer între societățile afiliate nu era la un nivel care ar putea permite importatorilor afiliați să realizeze un profit rezonabil în Uniune, nu ar fi, prin urmare, aplicabile.

| (15) | De la început trebuie amintit că simplul fapt de asociere între exportator și importator este suficient pentru a permite Comisiei să considere că prețurile reale de export nu sunt fiabile, deoarece existența unei asocieri între exportator și importator este unul dintre motivele pentru care prețurile reale de export pot fi considerate ca fiind nefiabile. Având în vedere asocierea dintre furnizor și importator, prețurile practicate de un furnizor față de societatea sa afiliată din Uniune sunt prețuri de transfer care nu sunt rezultatul unor negocieri derulate în condiții obiective care, de regulă, prevalează între societățile independente. În plus, este evident că toate costurile generate de activitățile unei societăți afiliate și marja de profit pe care o obține o astfel de societate reduc efectiv suma primită de către producătorul-exportator în măsura în care, în mod normal, acestea sunt suportate de către importator. |
| --- | --- |

(15)

De la început trebuie amintit că simplul fapt de asociere între exportator și importator este suficient pentru a permite Comisiei să considere că prețurile reale de export nu sunt fiabile, deoarece existența unei asocieri între exportator și importator este unul dintre motivele pentru care prețurile reale de export pot fi considerate ca fiind nefiabile. Având în vedere asocierea dintre furnizor și importator, prețurile practicate de un furnizor față de societatea sa afiliată din Uniune sunt prețuri de transfer care nu sunt rezultatul unor negocieri derulate în condiții obiective care, de regulă, prevalează între societățile independente. În plus, este evident că toate costurile generate de activitățile unei societăți afiliate și marja de profit pe care o obține o astfel de societate reduc efectiv suma primită de către producătorul-exportator în măsura în care, în mod normal, acestea sunt suportate de către importator.

| (16) | În plus, în cazul de față, ancheta a arătat că societățile afiliate relevante nu au obținut o marjă de profit sustenabilă în Uniune. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că marja de profit a unui importator neafiliat cooperant nu a putut fi utilizată, întrucât era confidențială și astfel nu a putut fi comunicată entităților concurente. Prin urmare, a fost folosită (3) ca referință o marjă de profit utilizată în cadrul unei proceduri anterioare privind un alt produs chimic fabricat de un sector industrial similar și importat în Uniune în condiții similare cu cele din cazul de față. Această marjă de profit reprezintă baza cea mai obiectivă disponibilă pentru a se ajunge la o estimare satisfăcătoare a unui preț de export stabilit în condiții obiective. Această marjă de profit rezonabilă utilizată a fost de 5 %. Întrucât profitul realizat de societăți afiliate din Uniune este semnificativ mai mic decât acest prag, și având în vedere caracterul nesustenabil al unui astfel de profit, prețul de transfer nu a putut fi considerat ca fiind fiabil. |
| --- | --- |

(16)

În plus, în cazul de față, ancheta a arătat că societățile afiliate relevante nu au obținut o marjă de profit sustenabilă în Uniune. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că marja de profit a unui importator neafiliat cooperant nu a putut fi utilizată, întrucât era confidențială și astfel nu a putut fi comunicată entităților concurente. Prin urmare, a fost folosită (3) ca referință o marjă de profit utilizată în cadrul unei proceduri anterioare privind un alt produs chimic fabricat de un sector industrial similar și importat în Uniune în condiții similare cu cele din cazul de față. Această marjă de profit reprezintă baza cea mai obiectivă disponibilă pentru a se ajunge la o estimare satisfăcătoare a unui preț de export stabilit în condiții obiective. Această marjă de profit rezonabilă utilizată a fost de 5 %. Întrucât profitul realizat de societăți afiliate din Uniune este semnificativ mai mic decât acest prag, și având în vedere caracterul nesustenabil al unui astfel de profit, prețul de transfer nu a putut fi considerat ca fiind fiabil.

| (17) | În plus, nu sunt neapărate necesare elemente de probă pozitive potrivit cărora între societățile afiliate a avut, într-adevăr, loc acea compensare încrucișată sau au apărut anumite costuri care sunt în mod normal suportate de importator, dar au fost plătite de oricare parte. După cum s-a menționat mai sus, aceste costuri sunt întotdeauna suportate de către o societate afiliată imediat ce o astfel de societate execută operațiuni de vânzare și de import. Ca urmare a asocierii între societățile afiliate, existența unor compensări încrucișate prin intermediul altor produse sau astfel de costuri nu pot fi excluse și, prin urmare, prețurile de transfer nu sunt fiabile. |
| --- | --- |

(17)

În plus, nu sunt neapărate necesare elemente de probă pozitive potrivit cărora între societățile afiliate a avut, într-adevăr, loc acea compensare încrucișată sau au apărut anumite costuri care sunt în mod normal suportate de importator, dar au fost plătite de oricare parte. După cum s-a menționat mai sus, aceste costuri sunt întotdeauna suportate de către o societate afiliată imediat ce o astfel de societate execută operațiuni de vânzare și de import. Ca urmare a asocierii între societățile afiliate, existența unor compensări încrucișate prin intermediul altor produse sau astfel de costuri nu pot fi excluse și, prin urmare, prețurile de transfer nu sunt fiabile.

| (18) | De asemenea, nu este relevant dacă societatea afiliată din Uniune exercită toate funcțiile unui importator sau chiar alte funcții. Factorul relevant este dacă prețul de export la nivelul frontierei comunitare este fiabil. După cum s-a menționat mai sus în considerentul 15, ancheta actuală a relevat faptul că nivelurile prețurilor între societățile afiliate nu a permis societăților afiliate din Uniune să obțină o marjă de profit rezonabilă. Niciunul dintre exportatori nu a furnizat dovezi care să indice de ce această marjă de profit ar fi inadecvată și, prin urmare, afirmațiile făcute în această privință ar trebui să fie considerate nefondate. Argumentul că una dintre aceste societăți afiliate nu exercita funcțiile unui importator în Uniune nu este justificat, deoarece, astfel cum s-a menționat mai sus, este irelevant care erau funcțiile exacte pe care societatea le exercita pe teritoriul Uniunii. În plus, faptul că societatea comercială exercita numai unele funcții ale unui importator este în orice caz reflectat în valoarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate de societățile afiliate, dar, cu siguranță, nu în marja de profit utilizată. În plus, ar trebui să se menționeze că faptul că anumite activități sunt realizate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi construit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuându-se ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, nu este relevant dacă societatea afiliată din Uniune exercită toate funcțiile unui importator sau chiar alte funcții. Factorul relevant este dacă prețul de export la nivelul frontierei comunitare este fiabil. După cum s-a menționat mai sus în considerentul 15, ancheta actuală a relevat faptul că nivelurile prețurilor între societățile afiliate nu a permis societăților afiliate din Uniune să obțină o marjă de profit rezonabilă. Niciunul dintre exportatori nu a furnizat dovezi care să indice de ce această marjă de profit ar fi inadecvată și, prin urmare, afirmațiile făcute în această privință ar trebui să fie considerate nefondate. Argumentul că una dintre aceste societăți afiliate nu exercita funcțiile unui importator în Uniune nu este justificat, deoarece, astfel cum s-a menționat mai sus, este irelevant care erau funcțiile exacte pe care societatea le exercita pe teritoriul Uniunii. În plus, faptul că societatea comercială exercita numai unele funcții ale unui importator este în orice caz reflectat în valoarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate de societățile afiliate, dar, cu siguranță, nu în marja de profit utilizată. În plus, ar trebui să se menționeze că faptul că anumite activități sunt realizate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi construit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuându-se ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

| (19) | În urma comunicării constatărilor finale, cei doi producători-exportatori cooperanți din Indonezia și-au reiterat afirmațiile cu privire la determinarea prețului de export. Un producător-exportator a contestat constatările formulate în considerentul 15, potrivit cărora este suficient doar să existe o asociere între exportator și importator pentru ca prețurile reale de export să poată fi considerate de către Comisie ca fiind nefiabile și a susținut că acest fapt ar fi contrar articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În plus, același producător-exportator a afirmat că argumentele expuse în considerentul 17, potrivit cărora anumite costuri sunt suportate de către o societate afiliată imediat ce o astfel de societate își execută operațiunile de vânzare și import, nu s-au bazat pe faptele cazului. În fine, acest producător-exportator a susținut că ancheta Comisiei nu a ținut cont de faptul că nivelurile prețurilor aplicate societății afiliate și ale celor aplicate clienților independenți din Uniune erau similare. |
| --- | --- |

(19)

În urma comunicării constatărilor finale, cei doi producători-exportatori cooperanți din Indonezia și-au reiterat afirmațiile cu privire la determinarea prețului de export. Un producător-exportator a contestat constatările formulate în considerentul 15, potrivit cărora este suficient doar să existe o asociere între exportator și importator pentru ca prețurile reale de export să poată fi considerate de către Comisie ca fiind nefiabile și a susținut că acest fapt ar fi contrar articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În plus, același producător-exportator a afirmat că argumentele expuse în considerentul 17, potrivit cărora anumite costuri sunt suportate de către o societate afiliată imediat ce o astfel de societate își execută operațiunile de vânzare și import, nu s-au bazat pe faptele cazului. În fine, acest producător-exportator a susținut că ancheta Comisiei nu a ținut cont de faptul că nivelurile prețurilor aplicate societății afiliate și ale celor aplicate clienților independenți din Uniune erau similare.

| (20) | Celălalt producător-exportator și-a reiterat afirmația potrivit căreia pentru stabilirea prețului de export ar trebui să fie luat în considerare prețul său de export față de primul client independent la frontiera Uniunii, subliniind faptul că societatea afiliată a acționat doar în calitate de intermediar și că, printre altele, vămuirea s-a efectuat de către clienții neafiliați din Uniune. |
| --- | --- |

(20)

Celălalt producător-exportator și-a reiterat afirmația potrivit căreia pentru stabilirea prețului de export ar trebui să fie luat în considerare prețul său de export față de primul client independent la frontiera Uniunii, subliniind faptul că societatea afiliată a acționat doar în calitate de intermediar și că, printre altele, vămuirea s-a efectuat de către clienții neafiliați din Uniune.

| (21) | Ca răspuns la aceste afirmații, se remarcă faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că, pe baza faptelor cazului, prețurile de export ar trebui să fie construite ca urmare a asocierii dintre exportatori și părțile afiliate. Într-adevăr, ancheta a arătat că părțile afiliate relevante nu au obținut o marjă de profit sustenabilă în Uniune în cursul perioadei de anchetă. În această privință, funcția societății afiliate din Uniune nu este relevantă pentru a se stabili dacă în cazul de față prețurile de export ar trebui să fie construite. În plus, după cum s-a menționat în considerentul 18 de mai sus, faptul că societățile afiliate îndeplinesc doar anumite funcții nu constituie un obstacol pentru aplicarea articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci este reflectat prin deducerea unei valori mai mici a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale din prețul la care produsul în cauză este revândut pentru prima oară unui cumpărător independent. În fine, se observă, de asemenea, faptul că producătorii-exportatori nu au furnizat nici un nou element de probă concret care ar putea contrazice aceste constatări. În ceea ce privește afirmația referitoare la nivelul de preț similar aplicat clienților afiliați și independenți din Uniune, trebuie notat faptul că această afirmație a fost abordată în considerentul 37 din regulamentul provizoriu. Ancheta a evidențiat că, în pofida unor niveluri de preț similare cu cele ale clienților independenți, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit sustenabil în Uniune. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(21)

Ca răspuns la aceste afirmații, se remarcă faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că, pe baza faptelor cazului, prețurile de export ar trebui să fie construite ca urmare a asocierii dintre exportatori și părțile afiliate. Într-adevăr, ancheta a arătat că părțile afiliate relevante nu au obținut o marjă de profit sustenabilă în Uniune în cursul perioadei de anchetă. În această privință, funcția societății afiliate din Uniune nu este relevantă pentru a se stabili dacă în cazul de față prețurile de export ar trebui să fie construite. În plus, după cum s-a menționat în considerentul 18 de mai sus, faptul că societățile afiliate îndeplinesc doar anumite funcții nu constituie un obstacol pentru aplicarea articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci este reflectat prin deducerea unei valori mai mici a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale din prețul la care produsul în cauză este revândut pentru prima oară unui cumpărător independent. În fine, se observă, de asemenea, faptul că producătorii-exportatori nu au furnizat nici un nou element de probă concret care ar putea contrazice aceste constatări. În ceea ce privește afirmația referitoare la nivelul de preț similar aplicat clienților afiliați și independenți din Uniune, trebuie notat faptul că această afirmație a fost abordată în considerentul 37 din regulamentul provizoriu. Ancheta a evidențiat că, în pofida unor niveluri de preț similare cu cele ale clienților independenți, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit sustenabil în Uniune. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse.

| (22) | Argumentele referitoare la recurgerea la prețuri de export construite în cadrul prezentei anchete ar trebui să fie, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(22)

Argumentele referitoare la recurgerea la prețuri de export construite în cadrul prezentei anchete ar trebui să fie, prin urmare, respinse.

| (23) | Aceiași doi producători-exportatori au afirmat că, în cazul în care prețurile de export sunt construite în pofida argumentelor expuse în considerentele 12-14, marja de profit rezonabilă de 5 % utilizată pentru construirea prețului de export este supraestimată și că în locul ei ar trebui să fie utilizată marja de profit reală a societăților lor afiliate, întrucât prețurile practicate între părțile afiliate erau la același nivel cu cele practicate față de clienții independenți. |
| --- | --- |

(23)

Aceiași doi producători-exportatori au afirmat că, în cazul în care prețurile de export sunt construite în pofida argumentelor expuse în considerentele 12-14, marja de profit rezonabilă de 5 % utilizată pentru construirea prețului de export este supraestimată și că în locul ei ar trebui să fie utilizată marja de profit reală a societăților lor afiliate, întrucât prețurile practicate între părțile afiliate erau la același nivel cu cele practicate față de clienții independenți.

| (24) | Pe baza argumentelor expuse în considerentele 15-18 cu privire la fiabilitatea prețurilor de transfer și la marjele de profit ale societăților afiliate din Uniune, acest argument ar trebui să fie respins. În orice caz, ajustările realizate pentru cheltuielile efectuate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază s-au bazat pe costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale societăților relevante și reflectă, prin urmare, activitățile acestor societăți, indiferent de funcțiile lor. În consecință, acest argument ar trebui respins. |
| --- | --- |

(24)

Pe baza argumentelor expuse în considerentele 15-18 cu privire la fiabilitatea prețurilor de transfer și la marjele de profit ale societăților afiliate din Uniune, acest argument ar trebui să fie respins. În orice caz, ajustările realizate pentru cheltuielile efectuate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază s-au bazat pe costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale societăților relevante și reflectă, prin urmare, activitățile acestor societăți, indiferent de funcțiile lor. În consecință, acest argument ar trebui respins.

| (25) | Unul dintre producătorii-exportatori sus-menționați a afirmat că, pentru anumite tranzacții încheiate cu o societate neafiliată producătorului-exportator, prețul de export ar fi trebuit să fie stabilit pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Comisia a constatat, însă, că vânzările în cauză nu erau vânzări la export către Uniune. Pe această bază, tranzacțiile în cauză au fost excluse atunci când s-a stabilit prețul de export. În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator a contestat această excludere pe baza faptului că toate vânzările în Uniune ale produsului în cauză fabricat de producătorul-exportator ar trebui să fie luate în considerare de către Comisie. Cu toate acestea, toate vânzările către clientul independent în cauză au fost luate în considerare pentru stabilirea prețului de export. Orice tranzacții ulterioare de la acest client independent nu trebuie să fie luate în considerare, deoarece, în primul rând, nu sunt vânzări la export în sensul articolului 2 alineatele (8) și (9) din regulamentul de bază și, în al doilea rând, există riscul unei duble contabilizări a acestor vânzări. Pe această bază, afirmația producătorului-exportator a fost respinsă. |
| --- | --- |

(25)

Unul dintre producătorii-exportatori sus-menționați a afirmat că, pentru anumite tranzacții încheiate cu o societate neafiliată producătorului-exportator, prețul de export ar fi trebuit să fie stabilit pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Comisia a constatat, însă, că vânzările în cauză nu erau vânzări la export către Uniune. Pe această bază, tranzacțiile în cauză au fost excluse atunci când s-a stabilit prețul de export. În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator a contestat această excludere pe baza faptului că toate vânzările în Uniune ale produsului în cauză fabricat de producătorul-exportator ar trebui să fie luate în considerare de către Comisie. Cu toate acestea, toate vânzările către clientul independent în cauză au fost luate în considerare pentru stabilirea prețului de export. Orice tranzacții ulterioare de la acest client independent nu trebuie să fie luate în considerare, deoarece, în primul rând, nu sunt vânzări la export în sensul articolului 2 alineatele (8) și (9) din regulamentul de bază și, în al doilea rând, există riscul unei duble contabilizări a acestor vânzări. Pe această bază, afirmația producătorului-exportator a fost respinsă.

| (26) | În lipsa oricăror alte observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă concluziile din considerentele 32-38 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(26)

În lipsa oricăror alte observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă concluziile din considerentele 32-38 din regulamentul provizoriu.

3.   Comparație

| (27) | În urma comunicării constatărilor provizorii, cei doi producători-exportatori care au cooperat au contestat considerarea cheltuielilor efectuate pentru mutarea mărfurilor de la fabrică la depozit drept costuri logistice interne, neafectând comparabilitatea prețurilor. |
| --- | --- |

(27)

În urma comunicării constatărilor provizorii, cei doi producători-exportatori care au cooperat au contestat considerarea cheltuielilor efectuate pentru mutarea mărfurilor de la fabrică la depozit drept costuri logistice interne, neafectând comparabilitatea prețurilor.

| (28) | Unul dintre producătorii-exportatori avea mai multe depozite de distribuție pe piața internă de unde expedia glutamatul monosodic către consumatorii finali. Potrivit acestuia, cheltuielile cu transportul de la fabrică la depozite ar trebui să fie considerate drept cost al transportului intern și să se deducă din valoarea normală, deoarece nu a survenit niciun astfel de cost pentru vânzările la export. Celălalt producător-exportator a susținut că, în unele cazuri, costurile pentru mutarea mărfurilor în depozit ar putea fi legate de o factură specifică și, prin urmare, sunt cheltuieli de vânzare directă și că aceste costuri sunt incluse în prețul facturat clienților, fapt care afectează comparabilitatea prețurilor. Acestea ar trebui, prin urmare, să fie deduse din valoarea normală. |
| --- | --- |

(28)

Unul dintre producătorii-exportatori avea mai multe depozite de distribuție pe piața internă de unde expedia glutamatul monosodic către consumatorii finali. Potrivit acestuia, cheltuielile cu transportul de la fabrică la depozite ar trebui să fie considerate drept cost al transportului intern și să se deducă din valoarea normală, deoarece nu a survenit niciun astfel de cost pentru vânzările la export. Celălalt producător-exportator a susținut că, în unele cazuri, costurile pentru mutarea mărfurilor în depozit ar putea fi legate de o factură specifică și, prin urmare, sunt cheltuieli de vânzare directă și că aceste costuri sunt incluse în prețul facturat clienților, fapt care afectează comparabilitatea prețurilor. Acestea ar trebui, prin urmare, să fie deduse din valoarea normală.

| (29) | Se consideră că depozitele fac parte din localurile unui producător-exportator și că un produs este gata pentru a fi vândut numai din momentul în care se află în depozit. Distanța dintre depozit și fabrică este irelevantă, la fel ca și chestiunea asocierii între transportul de la fabrică la depozit și o anumită tranzacție de vânzare pe piața internă, deoarece aceste costuri sunt de regulă suportate înainte de vânzare și, prin urmare, nu sunt cheltuieli directe de vânzare care au un efect asupra comparabilității prețurilor. Prin urmare, în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, afirmațiile în această privință ar trebui respinse. |
| --- | --- |

(29)

Se consideră că depozitele fac parte din localurile unui producător-exportator și că un produs este gata pentru a fi vândut numai din momentul în care se află în depozit. Distanța dintre depozit și fabrică este irelevantă, la fel ca și chestiunea asocierii între transportul de la fabrică la depozit și o anumită tranzacție de vânzare pe piața internă, deoarece aceste costuri sunt de regulă suportate înainte de vânzare și, prin urmare, nu sunt cheltuieli directe de vânzare care au un efect asupra comparabilității prețurilor. Prin urmare, în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, afirmațiile în această privință ar trebui respinse.

| (30) | După comunicarea constatărilor provizorii, producătorul-exportator cooperant care a exportat glutamat monosodic prin intermediul unei societăți afiliate aflată în afara Uniunii a afirmat că exporturile sale nu ar trebui să fie ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, întrucât societatea afiliată din afara Uniunii nu a acționat ca un agent și nu a lucrat pe bază de comision. Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că adaosul pentru societatea afiliată respectivă, care a servit ca bază pentru ajustarea efectuată, nu afectează comparabilitatea prețurilor deoarece, la construirea prețului de export, Comisia a dedus deja o marjă rezonabilă de profit la nivelul societății afiliate din Uniune, care ar acoperi toate marjele de profit legate de toate tranzacțiile dintre societăți. Producătorul-exportator a mai afirmat că, eventual, din prețul de export construit s-ar putea deduce doar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale suportate de societatea afiliată din afara Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

După comunicarea constatărilor provizorii, producătorul-exportator cooperant care a exportat glutamat monosodic prin intermediul unei societăți afiliate aflată în afara Uniunii a afirmat că exporturile sale nu ar trebui să fie ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, întrucât societatea afiliată din afara Uniunii nu a acționat ca un agent și nu a lucrat pe bază de comision. Producătorul-exportator a susținut, de asemenea, că adaosul pentru societatea afiliată respectivă, care a servit ca bază pentru ajustarea efectuată, nu afectează comparabilitatea prețurilor deoarece, la construirea prețului de export, Comisia a dedus deja o marjă rezonabilă de profit la nivelul societății afiliate din Uniune, care ar acoperi toate marjele de profit legate de toate tranzacțiile dintre societăți. Producătorul-exportator a mai afirmat că, eventual, din prețul de export construit s-ar putea deduce doar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale suportate de societatea afiliată din afara Uniunii.

| (31) | Ancheta a stabilit că societatea afiliată situată în afara Uniunii a aplicat un adaos pentru fiecare vânzare la export către Uniune. Acesta a afectat comparabilitatea prețurilor, întrucât a fost aplicat doar pentru vânzările la export și nu pentru vânzările pe piața internă. Afirmația potrivit căreia marja de profit a societății afiliate a fost deja luată în considerare la construirea prețului de export în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu a putut fi acceptată. Acest lucru se datorează faptului că ajustările efectuate în conformitate cu articolul 2 alineatele (9) și (10) din regulamentul de bază au obiective diferite, sunt separate și distincte unele de altele și sunt reglementate de norme de fond diferite. Articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază are drept scop stabilirea unui preț de export fiabil, în timp ce articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază urmărește să asigure comparabilitatea prețului de export cu valoarea normală. Odată ce prețul de export a fost stabilit în mod corespunzător în temeiul articolului 2 alineatele (8) sau (9) din regulamentul de bază, orice ajustare suplimentară efectuată în temeiul articolului 2 alineatul (10) nu mai vizează prețul de export ca atare și nu este menită în niciun fel să determine valoarea normală și prețul de export ca atare. Prin urmare, producătorul-exportator cooperant nu ține seama de scopul ajustării în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, care este acela de a face prețul comparabil cu valoarea normală și nu de a determina prețul de export ca atare. Prin urmare, marja de profit rezonabilă dedusă în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu acoperă orice eventual adaos aplicat în același circuit de vânzări. În ceea ce privește suma care urmează a fi ajustată, ajustarea efectuată reflectă adaosul efectiv aplicat între societățile afiliate și, astfel, care afectează în mod real prețurile și comparabilitatea lor. Nu există, așadar, niciun motiv ca aceasta să fie înlocuită cu o altă sumă teoretică. În fine, Comisia are dreptul să țină seama de faptul că societatea afiliată situată în afara Uniunii primește plățile (sub forma adaosului reținut de către societatea afiliată pentru vânzările efectuate către clienți din Uniune). Pentru ca societatea afiliată să poată fi considerată, pentru acele plăți, o societate supusă impozitului pe profit în țara situată în afara Uniunii (care are o rată a impozitului pe profit considerabil mai scăzută decât în Indonezia), aceasta trebuie să desfășoare o activitate economică reală pe teritoriul acesteia. Astfel, producătorul-exportator indonezian nu poate simultan să încerce să își asigure regimul fiscal favorabil pe care îl obține grație prezenței societății afiliate în țara din afara Uniunii și activității economice a acesteia din urmă în jurisdicția respectivă, și, în același timp, să afirme în contextul procedurilor antidumping că societatea afiliată nu desfășoară nicio activitate economică. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(31)

Ancheta a stabilit că societatea afiliată situată în afara Uniunii a aplicat un adaos pentru fiecare vânzare la export către Uniune. Acesta a afectat comparabilitatea prețurilor, întrucât a fost aplicat doar pentru vânzările la export și nu pentru vânzările pe piața internă. Afirmația potrivit căreia marja de profit a societății afiliate a fost deja luată în considerare la construirea prețului de export în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu a putut fi acceptată. Acest lucru se datorează faptului că ajustările efectuate în conformitate cu articolul 2 alineatele (9) și (10) din regulamentul de bază au obiective diferite, sunt separate și distincte unele de altele și sunt reglementate de norme de fond diferite. Articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază are drept scop stabilirea unui preț de export fiabil, în timp ce articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază urmărește să asigure comparabilitatea prețului de export cu valoarea normală. Odată ce prețul de export a fost stabilit în mod corespunzător în temeiul articolului 2 alineatele (8) sau (9) din regulamentul de bază, orice ajustare suplimentară efectuată în temeiul articolului 2 alineatul (10) nu mai vizează prețul de export ca atare și nu este menită în niciun fel să determine valoarea normală și prețul de export ca atare. Prin urmare, producătorul-exportator cooperant nu ține seama de scopul ajustării în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, care este acela de a face prețul comparabil cu valoarea normală și nu de a determina prețul de export ca atare. Prin urmare, marja de profit rezonabilă dedusă în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu acoperă orice eventual adaos aplicat în același circuit de vânzări. În ceea ce privește suma care urmează a fi ajustată, ajustarea efectuată reflectă adaosul efectiv aplicat între societățile afiliate și, astfel, care afectează în mod real prețurile și comparabilitatea lor. Nu există, așadar, niciun motiv ca aceasta să fie înlocuită cu o altă sumă teoretică. În fine, Comisia are dreptul să țină seama de faptul că societatea afiliată situată în afara Uniunii primește plățile (sub forma adaosului reținut de către societatea afiliată pentru vânzările efectuate către clienți din Uniune). Pentru ca societatea afiliată să poată fi considerată, pentru acele plăți, o societate supusă impozitului pe profit în țara situată în afara Uniunii (care are o rată a impozitului pe profit considerabil mai scăzută decât în Indonezia), aceasta trebuie să desfășoare o activitate economică reală pe teritoriul acesteia. Astfel, producătorul-exportator indonezian nu poate simultan să încerce să își asigure regimul fiscal favorabil pe care îl obține grație prezenței societății afiliate în țara din afara Uniunii și activității economice a acesteia din urmă în jurisdicția respectivă, și, în același timp, să afirme în contextul procedurilor antidumping că societatea afiliată nu desfășoară nicio activitate economică. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse.

| (32) | După comunicarea constatărilor finale, producătorul-exportator și-a reiterat afirmațiile privind ajustarea adaosului societății sale afiliate și a contestat faptul că anumite considerații de ordin fiscal ar trebui să fie plasate în contextul unei anchete antidumping. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că, deși nu contestă faptul că societatea sa afiliată desfășurase activități comerciale în țara terță în cauză, acestea au fost limitate în ceea ce privește produsul în cauză. În plus, acesta a reamintit faptul că activitățile societății afiliate au fost în mod evident diferite de cele ale unui agent și că nu a primit niciun comision din partea producătorului-exportator în ceea ce privește vânzările către Uniune. În fine, producătorul-exportator a reiterat faptul că, la construirea prețului de export, Comisia a dedus deja o marjă rezonabilă de profit la nivelul societății afiliate din Uniune, care ar acoperi toate marjele de profit aferente tuturor tranzacțiilor dintre societăți. În acest sens, producătorul-exportator a susținut că, în cazul vânzărilor succesive efectuate între societățile afiliate, practica Comisiei ar fi, într-adevăr, de a deduce numai marja de profit a societății afiliate care vinde direct către clientul independent din Uniune, dar nu și marjele de profit ale celorlalte societăți afiliate de pe același canal de vânzări. |
| --- | --- |

(32)

După comunicarea constatărilor finale, producătorul-exportator și-a reiterat afirmațiile privind ajustarea adaosului societății sale afiliate și a contestat faptul că anumite considerații de ordin fiscal ar trebui să fie plasate în contextul unei anchete antidumping. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că, deși nu contestă faptul că societatea sa afiliată desfășurase activități comerciale în țara terță în cauză, acestea au fost limitate în ceea ce privește produsul în cauză. În plus, acesta a reamintit faptul că activitățile societății afiliate au fost în mod evident diferite de cele ale unui agent și că nu a primit niciun comision din partea producătorului-exportator în ceea ce privește vânzările către Uniune. În fine, producătorul-exportator a reiterat faptul că, la construirea prețului de export, Comisia a dedus deja o marjă rezonabilă de profit la nivelul societății afiliate din Uniune, care ar acoperi toate marjele de profit aferente tuturor tranzacțiilor dintre societăți. În acest sens, producătorul-exportator a susținut că, în cazul vânzărilor succesive efectuate între societățile afiliate, practica Comisiei ar fi, într-adevăr, de a deduce numai marja de profit a societății afiliate care vinde direct către clientul independent din Uniune, dar nu și marjele de profit ale celorlalte societăți afiliate de pe același canal de vânzări.

| (33) | Este de remarcat faptul că, în cazul de față, existența unei entități fiscale separate poate servi drept indicație a activităților economice semnificative efectuate de partea afiliată situată în afara Uniunii, întrucât aceste activități sunt necesare în temeiul legislației fiscale naționale. În cazul de față și astfel cum s-a explicat în considerentul 31, Comisia a luat în considerare faptul că producătorul-exportator în cauză are o parte afiliată în afara Uniunii cu o activitate economică semnificativă și faptul că partea afiliată din afara Uniunii a dedus un adaos pentru fiecare tranzacție de vânzare a produsului în cauză între părțile afiliate, ceea ce afectează comparabilitatea prețurilor pentru exporturile de MSG către Uniune. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 31, valoarea care a stat la baza ajustării a reflectat adaosul real, verificat, aplicat între societățile afiliate și, prin urmare, a reflectat în mod precis și activitățile societății afiliate. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(33)

Este de remarcat faptul că, în cazul de față, existența unei entități fiscale separate poate servi drept indicație a activităților economice semnificative efectuate de partea afiliată situată în afara Uniunii, întrucât aceste activități sunt necesare în temeiul legislației fiscale naționale. În cazul de față și astfel cum s-a explicat în considerentul 31, Comisia a luat în considerare faptul că producătorul-exportator în cauză are o parte afiliată în afara Uniunii cu o activitate economică semnificativă și faptul că partea afiliată din afara Uniunii a dedus un adaos pentru fiecare tranzacție de vânzare a produsului în cauză între părțile afiliate, ceea ce afectează comparabilitatea prețurilor pentru exporturile de MSG către Uniune. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 31, valoarea care a stat la baza ajustării a reflectat adaosul real, verificat, aplicat între societățile afiliate și, prin urmare, a reflectat în mod precis și activitățile societății afiliate. Prin urmare, aceste afirmații ar trebui să fie respinse.

| (34) | În urma comunicării concluziilor provizorii, același producător-exportator a contestat ajustarea efectuată pentru comisioane plătite la prețul de export, susținând că acestea nu erau cheltuieli directe legate de vânzare, ci erau plătite lunar, astfel nefiind legate de o anumită tranzacție de vânzare și neafectând comparabilitatea prețurilor. Acest producător-exportator a susținut că acele comisioane plătite au efect doar între societățile afiliate și că, prin urmare, articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază nu ar fi aplicabil. De asemenea, producătorul-exportator a susținut că, plecând de la ipoteza că a fost considerat o entitate economică unică împreună cu societatea sa afiliată, orice transfer de fonduri în această entitate economică nu ar fi o cheltuială sau venit pentru această entitate economică. |
| --- | --- |

(34)

În urma comunicării concluziilor provizorii, același producător-exportator a contestat ajustarea efectuată pentru comisioane plătite la prețul de export, susținând că acestea nu erau cheltuieli directe legate de vânzare, ci erau plătite lunar, astfel nefiind legate de o anumită tranzacție de vânzare și neafectând comparabilitatea prețurilor. Acest producător-exportator a susținut că acele comisioane plătite au efect doar între societățile afiliate și că, prin urmare, articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază nu ar fi aplicabil. De asemenea, producătorul-exportator a susținut că, plecând de la ipoteza că a fost considerat o entitate economică unică împreună cu societatea sa afiliată, orice transfer de fonduri în această entitate economică nu ar fi o cheltuială sau venit pentru această entitate economică.

| (35) | Ancheta a stabilit că, în conformitate cu un „acord privind comisioanele” între producătorul-exportator și societatea sa afiliată, comisioanele au devenit exigibile atunci când producătorul-exportator din Indonezia a vândut direct către clienți independenți pe piața Uniunii (în loc să vândă prin intermediul societății sale afiliate). Comisionul plătit a fost direct legat de valoarea netă a vânzărilor. Ca urmare, relația directă dintre vânzarea respectivă și comisionul plătit a afectat comparabilitatea prețurilor în sensul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Ancheta a stabilit că, în conformitate cu un „acord privind comisioanele” între producătorul-exportator și societatea sa afiliată, comisioanele au devenit exigibile atunci când producătorul-exportator din Indonezia a vândut direct către clienți independenți pe piața Uniunii (în loc să vândă prin intermediul societății sale afiliate). Comisionul plătit a fost direct legat de valoarea netă a vânzărilor. Ca urmare, relația directă dintre vânzarea respectivă și comisionul plătit a afectat comparabilitatea prețurilor în sensul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.

| (36) | În fine, ipoteza că societățile afiliate au fost considerate o entitate economică unică este inexactă. Ancheta a arătat că producătorul-exportator avea el însuși un departament pentru export complet funcțional și că nu a existat o dublare a sarcinilor legate de export între producătorul-exportator și importatorul afiliat. Prin urmare, societatea afiliată nu poate fi considerată un departament intern de vânzări, iar aceste argumente ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(36)

În fine, ipoteza că societățile afiliate au fost considerate o entitate economică unică este inexactă. Ancheta a arătat că producătorul-exportator avea el însuși un departament pentru export complet funcțional și că nu a existat o dublare a sarcinilor legate de export între producătorul-exportator și importatorul afiliat. Prin urmare, societatea afiliată nu poate fi considerată un departament intern de vânzări, iar aceste argumente ar trebui să fie respinse.

| (37) | Alternativ, în cazul în care prețurile de export ar fi ajustate în baza articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, producătorul-exportator a afirmat că valoarea comisioanelor plătite ar trebui, de asemenea, să fie exclusă din valoarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a celorlalte costuri generale suportate de societatea afiliată care au fost deduse din prețul de revânzare către primul client independent din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când se construiește un preț de export fiabil, toate costurile suportate între import și revânzare ar trebui să fie deduse din prețul de revânzare către primul client independent din Uniune și nu există niciun temei juridic pentru a compensa aceste costuri prin orice venit, așa cum solicită producătorul-exportator. Mai mult, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale ale societății afiliate din Uniune erau asociate unui circuit de vânzări diferit (și anume, prin intermediul clientului afiliat) de venitul din comisioanele asociate circuitului de vânzări către clienți neafiliați. În fine, ajustarea pentru adaos, realizată în temeiul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, și stabilirea prețului de export în temeiul alineatelor (8) sau (9) din același articol 2 au scopuri diferite și reprezintă două etape diferite ale analizei dumpingului. |
| --- | --- |

(37)

Alternativ, în cazul în care prețurile de export ar fi ajustate în baza articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, producătorul-exportator a afirmat că valoarea comisioanelor plătite ar trebui, de asemenea, să fie exclusă din valoarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a celorlalte costuri generale suportate de societatea afiliată care au fost deduse din prețul de revânzare către primul client independent din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când se construiește un preț de export fiabil, toate costurile suportate între import și revânzare ar trebui să fie deduse din prețul de revânzare către primul client independent din Uniune și nu există niciun temei juridic pentru a compensa aceste costuri prin orice venit, așa cum solicită producătorul-exportator. Mai mult, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și celelalte costuri generale ale societății afiliate din Uniune erau asociate unui circuit de vânzări diferit (și anume, prin intermediul clientului afiliat) de venitul din comisioanele asociate circuitului de vânzări către clienți neafiliați. În fine, ajustarea pentru adaos, realizată în temeiul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, și stabilirea prețului de export în temeiul alineatelor (8) sau (9) din același articol 2 au scopuri diferite și reprezintă două etape diferite ale analizei dumpingului.

| (38) | În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator și-a reiterat afirmațiile cu privire la comisionul descris în considerentul 35 și a susținut că ar fi ilogic să se considere că prețurile de transfer între părțile afiliate nu sunt fiabile, pe de o parte, și să se ajusteze prețul de export în baza unui acord privind comisionul între părțile afiliate, pe de altă parte. Producătorul-exportator a contestat în continuare constatările expuse în considerentul 35, potrivit cărora comisionul plătit a fost direct legat de valoarea netă a vânzărilor și că exista, așadar, o legătură directă între vânzare și comisionul plătit, fapt care afectează comparabilitatea prețurilor, întrucât a fost plătit o dată pe lună, iar detaliile de calcul al comisionului nu au fost comunicate între părți. |
| --- | --- |

(38)

În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator și-a reiterat afirmațiile cu privire la comisionul descris în considerentul 35 și a susținut că ar fi ilogic să se considere că prețurile de transfer între părțile afiliate nu sunt fiabile, pe de o parte, și să se ajusteze prețul de export în baza unui acord privind comisionul între părțile afiliate, pe de altă parte. Producătorul-exportator a contestat în continuare constatările expuse în considerentul 35, potrivit cărora comisionul plătit a fost direct legat de valoarea netă a vânzărilor și că exista, așadar, o legătură directă între vânzare și comisionul plătit, fapt care afectează comparabilitatea prețurilor, întrucât a fost plătit o dată pe lună, iar detaliile de calcul al comisionului nu au fost comunicate între părți.

| (39) | Producătorul-exportator nu a prezentat nici o dovadă în plus în sprijinul afirmațiilor sale și nici nu a oferit informații factuale suplimentare care susțin declarația sa și care să poată inversa concluziile menționate anterior. Prin urmare, se confirmă concluziile formulate în considerentele 35-37. |
| --- | --- |

(39)

Producătorul-exportator nu a prezentat nici o dovadă în plus în sprijinul afirmațiilor sale și nici nu a oferit informații factuale suplimentare care susțin declarația sa și care să poată inversa concluziile menționate anterior. Prin urmare, se confirmă concluziile formulate în considerentele 35-37.

| (40) | În urma comunicării constatărilor provizorii, un producător-exportator a susținut că ar trebui să se facă o ajustare a valorii normale în funcție de costurile de promovare și stimulare. Producătorul-exportator a afirmat că aceste costuri nu au apărut la vânzările la export către Uniune, în timp ce au avut un impact direct asupra prețului de vânzare pe piața internă. În sprijinul acestui argument, producătorul-exportator a afirmat că, cel puțin în anumite cazuri, aceste costuri ar putea fi asociate cu tranzacții de vânzare specifice de pe piața internă. În fine, acest producător-exportator a susținut că aceste costuri de promovare și stimulare reflectă nivelurile de comercializare diferite de pe piața internă (unde MSG a fost vândut direct către comercianții cu amănuntul), pe de o parte, și vânzările către Uniune (care au fost efectuate către comercianți și distribuitori), pe de altă parte. |
| --- | --- |

(40)

În urma comunicării constatărilor provizorii, un producător-exportator a susținut că ar trebui să se facă o ajustare a valorii normale în funcție de costurile de promovare și stimulare. Producătorul-exportator a afirmat că aceste costuri nu au apărut la vânzările la export către Uniune, în timp ce au avut un impact direct asupra prețului de vânzare pe piața internă. În sprijinul acestui argument, producătorul-exportator a afirmat că, cel puțin în anumite cazuri, aceste costuri ar putea fi asociate cu tranzacții de vânzare specifice de pe piața internă. În fine, acest producător-exportator a susținut că aceste costuri de promovare și stimulare reflectă nivelurile de comercializare diferite de pe piața internă (unde MSG a fost vândut direct către comercianții cu amănuntul), pe de o parte, și vânzările către Uniune (care au fost efectuate către comercianți și distribuitori), pe de altă parte.

| (41) | Ancheta a arătat că, în mare parte, costurile de promovare și stimulare erau legate de conturi de client și nu de anumite tranzacții de vânzare. Costurile de stimulare și de promovare sunt suportate indiferent dacă produsul a fost sau nu vândut până la urmă. În plus, ancheta a arătat că, de fapt, costurile despre care s-a pretins că sunt legate de o anumită tranzacție de vânzare nu au fost reflectate în preț. Pe această bază, s-a concluzionat că prețurile și comparabilitatea acestora nu au fost afectate de costurile de promovare și stimulare și că această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a arătat că, în mare parte, costurile de promovare și stimulare erau legate de conturi de client și nu de anumite tranzacții de vânzare. Costurile de stimulare și de promovare sunt suportate indiferent dacă produsul a fost sau nu vândut până la urmă. În plus, ancheta a arătat că, de fapt, costurile despre care s-a pretins că sunt legate de o anumită tranzacție de vânzare nu au fost reflectate în preț. Pe această bază, s-a concluzionat că prețurile și comparabilitatea acestora nu au fost afectate de costurile de promovare și stimulare și că această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (42) | Un producător-exportator a susținut că glutamatul monosodic sub formă de cristale de mari dimensiuni (dimensiunea granulelor) are caracteristici fizice diferite și că a fost vândut la un nivel de comercializare diferit în comparație cu glutamatul monosodic exportat către Uniune. Prin urmare, producătorul-exportator a afirmat că glutamatul monosodic sub formă de cristale de dimensiuni mari ar trebui să fie exclus din calculul valorii normale. |
| --- | --- |

(42)

Un producător-exportator a susținut că glutamatul monosodic sub formă de cristale de mari dimensiuni (dimensiunea granulelor) are caracteristici fizice diferite și că a fost vândut la un nivel de comercializare diferit în comparație cu glutamatul monosodic exportat către Uniune. Prin urmare, producătorul-exportator a afirmat că glutamatul monosodic sub formă de cristale de dimensiuni mari ar trebui să fie exclus din calculul valorii normale.

| (43) | Ancheta a stabilit că existau mai multe dimensiuni ale granulelor: pulbere, granule fine, mici, normale și mari. Toate dimensiunile granulelor sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului, deoarece acestea au aceleași caracteristici de bază, iar utilizările finale sunt interschimbabile. Prin urmare, la stabilirea valorii normale ar trebui să fie incluse toate tipurile de produse. În plus, ancheta a stabilit că diferitele dimensiuni ale granulelor nu au fost factori determinanți ai costurilor. |
| --- | --- |

(43)

Ancheta a stabilit că existau mai multe dimensiuni ale granulelor: pulbere, granule fine, mici, normale și mari. Toate dimensiunile granulelor sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului, deoarece acestea au aceleași caracteristici de bază, iar utilizările finale sunt interschimbabile. Prin urmare, la stabilirea valorii normale ar trebui să fie incluse toate tipurile de produse. În plus, ancheta a stabilit că diferitele dimensiuni ale granulelor nu au fost factori determinanți ai costurilor.

| (44) | Ancheta a arătat, de asemenea, că pe piața internă, clienții care au cumpărat glutamat monosodic sub formă de granule mari au cumpărat glutamat monosodic și sub formă de granule de alte dimensiuni. Nu a existat nicio dovadă că diferența de preț observată pentru glutamatul monosodic sub formă de granule de dimensiuni mari era legată de caracteristicile fizice sau de nivelul de comercializare, întrucât este posibil ca această diferență de preț să fie legată de alte elemente, cum ar fi clienții și volumele achiziționate. Mai mult, producătorul-exportator nu a cuantificat diferența despre care se susține că ar exista la nivelul caracteristicilor fizice. Prin urmare, argumentele în această privință ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(44)

Ancheta a arătat, de asemenea, că pe piața internă, clienții care au cumpărat glutamat monosodic sub formă de granule mari au cumpărat glutamat monosodic și sub formă de granule de alte dimensiuni. Nu a existat nicio dovadă că diferența de preț observată pentru glutamatul monosodic sub formă de granule de dimensiuni mari era legată de caracteristicile fizice sau de nivelul de comercializare, întrucât este posibil ca această diferență de preț să fie legată de alte elemente, cum ar fi clienții și volumele achiziționate. Mai mult, producătorul-exportator nu a cuantificat diferența despre care se susține că ar exista la nivelul caracteristicilor fizice. Prin urmare, argumentele în această privință ar trebui să fie respinse.

| (45) | În absența oricăror alte observații privind comparația, se confirmă concluziile enunțate în considerentele 39-46 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(45)

În absența oricăror alte observații privind comparația, se confirmă concluziile enunțate în considerentele 39-46 din regulamentul provizoriu.

4.   Marje de dumping

| (46) | În absența oricăror observații, se confirmă metodologia utilizată pentru calcularea marjelor de dumping, astfel cum este descrisă în considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(46)

În absența oricăror observații, se confirmă metodologia utilizată pentru calcularea marjelor de dumping, astfel cum este descrisă în considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu.

| (47) | Ținând seama de excluderea anumitor tranzacții din calculul de stabilire a prețului de export al unui producător-exportator, astfel cum se prezintă în considerentul 25, și în lipsa oricăror alte observații, marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare, transport) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societatea comercială | Marjă de dumping |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 % |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 % |
| Toate celelalte societăți comerciale | 28,4 % |

(47)

Ținând seama de excluderea anumitor tranzacții din calculul de stabilire a prețului de export al unui producător-exportator, astfel cum se prezintă în considerentul 25, și în lipsa oricăror alte observații, marjele de dumping definitive, exprimate ca procent din prețul CIF (cost, asigurare, transport) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societatea comercială

Marjă de dumping

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2 %

PT. Miwon Indonesia

13,3 %

Toate celelalte societăți comerciale

28,4 %

D.   PREJUDICIUL

1.   Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii

| (48) | Părțile interesate au reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar trebui să excludă producătorul cooperant din Uniune din industria din Uniune din cauza necooperării unui producător-exportator din Indonezia afiliat acestuia. S-a susținut că evaluarea prejudiciului ar putea fi afectată de această relație. |
| --- | --- |

(48)

Părțile interesate au reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar trebui să excludă producătorul cooperant din Uniune din industria din Uniune din cauza necooperării unui producător-exportator din Indonezia afiliat acestuia. S-a susținut că evaluarea prejudiciului ar putea fi afectată de această relație.

| (49) | Părțile în cauză nu au prezentat niciun fel de informații sau dovezi noi în acest sens. În special, acestea nu și-au justificat afirmația în ceea ce privește măsura în care ar fi putut fi afectată evaluarea prejudiciului. Conform celor stabilite în considerentul 53 din regulamentul provizoriu, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant din Uniune să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. Prin urmare, necooperarea unui producător-exportator indonezian în cadrul anchetei nu a avut niciun impact asupra derulării anchetei. În consecință, acest argument ar trebui respins. |
| --- | --- |

(49)

Părțile în cauză nu au prezentat niciun fel de informații sau dovezi noi în acest sens. În special, acestea nu și-au justificat afirmația în ceea ce privește măsura în care ar fi putut fi afectată evaluarea prejudiciului. Conform celor stabilite în considerentul 53 din regulamentul provizoriu, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant din Uniune să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. Prin urmare, necooperarea unui producător-exportator indonezian în cadrul anchetei nu a avut niciun impact asupra derulării anchetei. În consecință, acest argument ar trebui respins.

| (50) | După comunicarea constatărilor, părțile în cauză și-au reiterat afirmația potrivit căreia producătorul cooperant din Uniune ar trebui să fie exclus din industria din Uniune din cauza necooperării unui producător-exportator din Indonezia afiliat acestuia. Aceste părți au susținut că lipsa cooperării producătorului-exportator afiliat din Indonezia ar fi putut afecta evaluarea prejudiciului industriei din Uniune. În esență, acestea au susținut că prețurile pentru glutamatul monosodic ar fi negociate la nivel mondial și că din cauza relației exista un risc de compensare încrucișată, care consta în reducerea prețurilor pentru clienții de pe piața Uniunii și în perceperea unor prețuri mai ridicate pe piața unei țări terțe. Prin faptul că nu cooperează în cadrul anchetei, producătorul-exportator afiliat din Indonezia ar lipsi Comisia de posibilitatea de a verifica dacă a avut loc sau nu compensarea încrucișată. |
| --- | --- |

(50)

După comunicarea constatărilor, părțile în cauză și-au reiterat afirmația potrivit căreia producătorul cooperant din Uniune ar trebui să fie exclus din industria din Uniune din cauza necooperării unui producător-exportator din Indonezia afiliat acestuia. Aceste părți au susținut că lipsa cooperării producătorului-exportator afiliat din Indonezia ar fi putut afecta evaluarea prejudiciului industriei din Uniune. În esență, acestea au susținut că prețurile pentru glutamatul monosodic ar fi negociate la nivel mondial și că din cauza relației exista un risc de compensare încrucișată, care consta în reducerea prețurilor pentru clienții de pe piața Uniunii și în perceperea unor prețuri mai ridicate pe piața unei țări terțe. Prin faptul că nu cooperează în cadrul anchetei, producătorul-exportator afiliat din Indonezia ar lipsi Comisia de posibilitatea de a verifica dacă a avut loc sau nu compensarea încrucișată.

| (51) | Părțile în cauză s-au limitat să prezinte argumentul fără a-l susține cu vreun element de probă concret. În orice caz, în ceea ce privește prețurile practicate de către producătorul din Uniune față de clienții săi pe piața Uniunii, care au fost verificate în cursul anchetei, nu există nicio indicație că aceste prețuri au fost reduse din motive de compensare încrucișată. Dimpotrivă, astfel cum se menționează în considerentul 100 din regulamentul provizoriu, prețurile importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 % în cursul perioadei luate în considerare, ceea ce a exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile corespunzător cu creșterea costurilor sale. Prin urmare, în ansamblu, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(51)

Părțile în cauză s-au limitat să prezinte argumentul fără a-l susține cu vreun element de probă concret. În orice caz, în ceea ce privește prețurile practicate de către producătorul din Uniune față de clienții săi pe piața Uniunii, care au fost verificate în cursul anchetei, nu există nicio indicație că aceste prețuri au fost reduse din motive de compensare încrucișată. Dimpotrivă, astfel cum se menționează în considerentul 100 din regulamentul provizoriu, prețurile importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 % în cursul perioadei luate în considerare, ceea ce a exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile corespunzător cu creșterea costurilor sale. Prin urmare, în ansamblu, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (52) | În lipsa oricărei alte observații privind definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune, se confirmă concluziile expuse în considerentele 50-51 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(52)

În lipsa oricărei alte observații privind definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune, se confirmă concluziile expuse în considerentele 50-51 din regulamentul provizoriu.

2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (53) | În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că descrierea evoluției consumului la nivelul Uniunii din considerentul 55 din regulamentul provizoriu este incompletă. În special, această parte a susținut că scăderea consumului între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 s-a datorat faptului că importurile din Vietnam au fost înlocuite cu importuri mai ieftine din Indonezia și că, prin urmare, clienții din Uniune, nemaiașteptându-se la creșteri ale prețurilor, și-au vândut stocurile acumulate, ceea ce a avut ca efect scăderea volumului total al vânzărilor la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(53)

În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că descrierea evoluției consumului la nivelul Uniunii din considerentul 55 din regulamentul provizoriu este incompletă. În special, această parte a susținut că scăderea consumului între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 s-a datorat faptului că importurile din Vietnam au fost înlocuite cu importuri mai ieftine din Indonezia și că, prin urmare, clienții din Uniune, nemaiașteptându-se la creșteri ale prețurilor, și-au vândut stocurile acumulate, ceea ce a avut ca efect scăderea volumului total al vânzărilor la nivelul Uniunii.

| (54) | Circumstanțele descrise de partea interesată respectivă nu contrazic de fapt concluziile expuse în considerentul 55 din regulamentul provizoriu, conform cărora scăderea consumului în exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 s-a datorat în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. Mai concret, între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, au scăzut atât vânzările industriei din Uniune, cât și importurile din țările terțe. Cu toate acestea, în timp ce importurile totale au scăzut cu numai 2 % (a se vedea considerentul 107 din regulamentul provizoriu), volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 16 % (considerentul 72 din regulamentul provizoriu). Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a coincis cu o scădere a volumului producției industriei din Uniune, astfel cum se arată în tabelul din considerentul 68 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(54)

Circumstanțele descrise de partea interesată respectivă nu contrazic de fapt concluziile expuse în considerentul 55 din regulamentul provizoriu, conform cărora scăderea consumului în exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 s-a datorat în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. Mai concret, între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, au scăzut atât vânzările industriei din Uniune, cât și importurile din țările terțe. Cu toate acestea, în timp ce importurile totale au scăzut cu numai 2 % (a se vedea considerentul 107 din regulamentul provizoriu), volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 16 % (considerentul 72 din regulamentul provizoriu). Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a coincis cu o scădere a volumului producției industriei din Uniune, astfel cum se arată în tabelul din considerentul 68 din regulamentul provizoriu.

| (55) | Cu toate acestea, astfel cum se arată în tabelul din considerentul 104 din regulamentul provizoriu, importurile din Vietnam au crescut între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, spre deosebire de ceea ce a susținut partea interesată în cauză, în timp ce importurile din alte țări terțe, cum ar fi Brazilia, au scăzut cu aproape 60 % în cursul aceleiași perioade. Ipoteza că importurile din Vietnam au fost înlocuite de importuri din Indonezia nu este, prin urmare, confirmată de constatări. |
| --- | --- |

(55)

Cu toate acestea, astfel cum se arată în tabelul din considerentul 104 din regulamentul provizoriu, importurile din Vietnam au crescut între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, spre deosebire de ceea ce a susținut partea interesată în cauză, în timp ce importurile din alte țări terțe, cum ar fi Brazilia, au scăzut cu aproape 60 % în cursul aceleiași perioade. Ipoteza că importurile din Vietnam au fost înlocuite de importuri din Indonezia nu este, prin urmare, confirmată de constatări.

| (56) | Mai mult, partea în cauză nu a prezentat elemente justificative care să-i susțină afirmația potrivit căreia utilizatorii au acumulat stocuri înainte de perioada luată în considerare și că aceștia le-au vândut în cantități mari atunci când importurile din Indonezia au crescut. Aceste afirmații nu au putut fi confirmate nici în cursul anchetei. Afirmațiile părții interesate în această privință ar trebui să fie, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(56)

Mai mult, partea în cauză nu a prezentat elemente justificative care să-i susțină afirmația potrivit căreia utilizatorii au acumulat stocuri înainte de perioada luată în considerare și că aceștia le-au vândut în cantități mari atunci când importurile din Indonezia au crescut. Aceste afirmații nu au putut fi confirmate nici în cursul anchetei. Afirmațiile părții interesate în această privință ar trebui să fie, prin urmare, respinse.

| (57) | În lipsa oricăror alte observații privind consumul în Uniune, se confirmă concluziile expuse în considerentele 52-55 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(57)

În lipsa oricăror alte observații privind consumul în Uniune, se confirmă concluziile expuse în considerentele 52-55 din regulamentul provizoriu.

3.   Importurile provenite din țara în cauză

| (58) | În lipsa oricăror observații privind importurile din țara în cauză, se confirmă concluziile expuse în considerentele 56-66 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(58)

În lipsa oricăror observații privind importurile din țara în cauză, se confirmă concluziile expuse în considerentele 56-66 din regulamentul provizoriu.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (59) | O parte interesată a susținut că, deși volumul producției și utilizarea capacității au scăzut în cursul perioadei luate în considerare, aceasta a fost doar o consecință a unei creșteri substanțiale înainte de această perioadă. Această parte a susținut că, prin urmare, scăderea constatată în perioada luată în considerare nu ar trebui socotită o evoluție negativă și nu ar demonstra un prejudiciu. Cu toate acestea, doar tendințele stabilite în cursul perioadei luate în considerare sunt, în mod normal, luate în calcul atunci când se evaluează evoluția indicatorilor de prejudiciu. În cazul de față, nu există niciun motiv valabil pentru o abatere de la această practică evaluându-se evoluțiile indicatorilor de prejudiciu pe parcursul unei perioade extinse. Prin urmare, argumentul respectiv ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(59)

O parte interesată a susținut că, deși volumul producției și utilizarea capacității au scăzut în cursul perioadei luate în considerare, aceasta a fost doar o consecință a unei creșteri substanțiale înainte de această perioadă. Această parte a susținut că, prin urmare, scăderea constatată în perioada luată în considerare nu ar trebui socotită o evoluție negativă și nu ar demonstra un prejudiciu. Cu toate acestea, doar tendințele stabilite în cursul perioadei luate în considerare sunt, în mod normal, luate în calcul atunci când se evaluează evoluția indicatorilor de prejudiciu. În cazul de față, nu există niciun motiv valabil pentru o abatere de la această practică evaluându-se evoluțiile indicatorilor de prejudiciu pe parcursul unei perioade extinse. Prin urmare, argumentul respectiv ar trebui să fie respins.

| (60) | Aceeași parte interesată a susținut că este posibil ca eventuala includere a produselor secundare să fi determinat creșterea nejustificată a costurilor de producție ale industriei din Uniune, fapt care ar fi avut un impact asupra profitabilității. Această afirmație este incorectă. Costul de producție al industriei din Uniune, incluzând produsele secundare, a făcut obiectul unor verificări prin care s-a stabilit în mod satisfăcător faptul că aceste costuri erau complete și corecte. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(60)

Aceeași parte interesată a susținut că este posibil ca eventuala includere a produselor secundare să fi determinat creșterea nejustificată a costurilor de producție ale industriei din Uniune, fapt care ar fi avut un impact asupra profitabilității. Această afirmație este incorectă. Costul de producție al industriei din Uniune, incluzând produsele secundare, a făcut obiectul unor verificări prin care s-a stabilit în mod satisfăcător faptul că aceste costuri erau complete și corecte. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (61) | În lipsa oricăror altor observații privind evoluția indicatorilor de prejudiciu, se confirmă concluziile expuse în considerentele 67-93 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(61)

În lipsa oricăror altor observații privind evoluția indicatorilor de prejudiciu, se confirmă concluziile expuse în considerentele 67-93 din regulamentul provizoriu.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (62) | O parte interesată a susținut că nu toți indicatorii de prejudiciu au evidențiat o tendință negativă și că faptul că există o tendință negativă doar în cazul a câtorva indicatori de prejudiciu nu este suficient pentru a se concluziona că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. |
| --- | --- |

(62)

O parte interesată a susținut că nu toți indicatorii de prejudiciu au evidențiat o tendință negativă și că faptul că există o tendință negativă doar în cazul a câtorva indicatori de prejudiciu nu este suficient pentru a se concluziona că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.

| (63) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, nu toți indicatorii de prejudiciu trebuie să aibă o evoluție negativă pentru a se concluziona că există un prejudiciu. În plus, afirmația este incorectă deoarece ancheta a demonstrat că aproape toți indicatorii de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, nu toți indicatorii de prejudiciu trebuie să aibă o evoluție negativă pentru a se concluziona că există un prejudiciu. În plus, afirmația este incorectă deoarece ancheta a demonstrat că aproape toți indicatorii de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (64) | Pe baza celor prezentate mai sus și în absența oricăror altor observații, se confirmă concluziile expuse în considerentele 94-96 din regulamentul provizoriu conform cărora industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(64)

Pe baza celor prezentate mai sus și în absența oricăror altor observații, se confirmă concluziile expuse în considerentele 94-96 din regulamentul provizoriu conform cărora industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping

| (65) | Una dintre părți a afirmat că, având în vedere constatările expuse în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, și anume că marja de subcotare medie ponderată a importurilor indoneziene s-a situat între 0 % și 5 % în cursul perioadei luate în considerare, aceste importuri nu ar fi putut cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune, deoarece nu ar fi putut exercita nicio presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(65)

Una dintre părți a afirmat că, având în vedere constatările expuse în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, și anume că marja de subcotare medie ponderată a importurilor indoneziene s-a situat între 0 % și 5 % în cursul perioadei luate în considerare, aceste importuri nu ar fi putut cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune, deoarece nu ar fi putut exercita nicio presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii.

| (66) | Această afirmație nu a fost susținută de faptele constatate de anchetă. După cum s-a subliniat în considerentele 99 și 100 din regulamentul provizoriu, importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping au crescut semnificativ în perioada luată în considerare, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață. Această creștere a coincis cu o scădere a volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune. Volumul atât de mare al importurilor realizate a forțat industria din Uniune să își reducă prețurile de vânzare, pentru a le alinia la nivelurile prețurilor importurilor indoneziene. Drept consecință, marjele de subcotare constatate au fost, într-adevăr, scăzute. Cu toate acestea, în același timp, industria din Uniune nu a fost în măsură să își stabilească prețurile în conformitate cu creșterea costurilor, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a profitabilității sale pe parcursul perioadei luate în considerare. Acest lucru este confirmat de amploarea marjelor de prejudiciu constatate, care variază între 24,9 % și 47,0 %, astfel cum se menționează în considerentul 125 de mai jos. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(66)

Această afirmație nu a fost susținută de faptele constatate de anchetă. După cum s-a subliniat în considerentele 99 și 100 din regulamentul provizoriu, importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping au crescut semnificativ în perioada luată în considerare, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață. Această creștere a coincis cu o scădere a volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune. Volumul atât de mare al importurilor realizate a forțat industria din Uniune să își reducă prețurile de vânzare, pentru a le alinia la nivelurile prețurilor importurilor indoneziene. Drept consecință, marjele de subcotare constatate au fost, într-adevăr, scăzute. Cu toate acestea, în același timp, industria din Uniune nu a fost în măsură să își stabilească prețurile în conformitate cu creșterea costurilor, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a profitabilității sale pe parcursul perioadei luate în considerare. Acest lucru este confirmat de amploarea marjelor de prejudiciu constatate, care variază între 24,9 % și 47,0 %, astfel cum se menționează în considerentul 125 de mai jos. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.

| (67) | În lipsa oricăror altor observații privind efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-au confirmat concluziile expuse în considerentele 98-101 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(67)

În lipsa oricăror altor observații privind efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-au confirmat concluziile expuse în considerentele 98-101 din regulamentul provizoriu.

2.   Efectul altor factori

2.1.   Efectul importurilor din China

| (68) | Potrivit afirmațiilor a două părți interesate, contrar concluziilor la care s-a ajuns în considerentul 103 din regulamentul provizoriu, importurile din China au avut un efect negativ asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și au contribuit, prin urmare, la prejudiciul important. |
| --- | --- |

(68)

Potrivit afirmațiilor a două părți interesate, contrar concluziilor la care s-a ajuns în considerentul 103 din regulamentul provizoriu, importurile din China au avut un efect negativ asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și au contribuit, prin urmare, la prejudiciul important.

| (69) | În termeni absoluți, volumul importurilor din China a rămas la niveluri scăzute în cursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat în considerentul 102 din regulamentul provizoriu. În plus, atunci când se iau în considerare taxele antidumping, prețurile la import au fost la niveluri mai ridicate decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și, de asemenea, mai mari decât prețurile de import indoneziene. Afirmația potrivit căreia importurile chineze au contribuit la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, având în vedere volumul importurilor și nivelurile prețurilor de import chineze, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(69)

În termeni absoluți, volumul importurilor din China a rămas la niveluri scăzute în cursul perioadei luate în considerare, după cum s-a menționat în considerentul 102 din regulamentul provizoriu. În plus, atunci când se iau în considerare taxele antidumping, prețurile la import au fost la niveluri mai ridicate decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune și, de asemenea, mai mari decât prețurile de import indoneziene. Afirmația potrivit căreia importurile chineze au contribuit la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, având în vedere volumul importurilor și nivelurile prețurilor de import chineze, a fost respinsă.

| (70) | Prin urmare, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 102 și 103 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(70)

Prin urmare, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 102 și 103 din regulamentul provizoriu.

2.2.   Importurile din alte țări terțe

| (71) | În lipsa oricăror alte observații privind efectele importurilor din alte țări terțe, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 104-108 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(71)

În lipsa oricăror alte observații privind efectele importurilor din alte țări terțe, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 104-108 din regulamentul provizoriu.

2.3.   Evoluția consumului la nivelul Uniunii

| (72) | În urma comunicării concluziilor provizorii, o parte interesată a afirmat că scăderea vânzărilor industriei din Uniune a coincis cu scăderea consumului în Uniune, care a fost, prin urmare, principala cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(72)

În urma comunicării concluziilor provizorii, o parte interesată a afirmat că scăderea vânzărilor industriei din Uniune a coincis cu scăderea consumului în Uniune, care a fost, prin urmare, principala cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune.

| (73) | Astfel cum s-a arătat în considerentul 109 din regulamentul provizoriu, consumul a scăzut cu numai 2 %, în timp ce scăderea vânzărilor industriei din Uniune a fost de 17 % în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, scăderea consumului nu poate explica scăderea cu mult mai accentuată a volumului vânzărilor. În plus, importurile din Indonezia au crescut în pofida scăderii consumului. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(73)

Astfel cum s-a arătat în considerentul 109 din regulamentul provizoriu, consumul a scăzut cu numai 2 %, în timp ce scăderea vânzărilor industriei din Uniune a fost de 17 % în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, scăderea consumului nu poate explica scăderea cu mult mai accentuată a volumului vânzărilor. În plus, importurile din Indonezia au crescut în pofida scăderii consumului. Prin urmare, această afirmație ar trebui să fie respinsă.

| (74) | În absența oricăror alte observații în această chestiune, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 109 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(74)

În absența oricăror alte observații în această chestiune, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 109 din regulamentul provizoriu.

2.4.   Performanța la export a industriei din Uniune

| (75) | În lipsa oricăror observații privind efectele performanței la export a industriei din Uniune, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 110-112 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(75)

În lipsa oricăror observații privind efectele performanței la export a industriei din Uniune, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 110-112 din regulamentul provizoriu.

2.5.   Presupusele deficiențe ale industriei din Uniune

| (76) | În urma comunicării constatărilor provizorii, două părți interesate au reiterat faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat presupuselor ineficiențe inerente procesului de producție al industriei din Uniune, inclusiv utilizării ineficiente a resurselor de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

În urma comunicării constatărilor provizorii, două părți interesate au reiterat faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat presupuselor ineficiențe inerente procesului de producție al industriei din Uniune, inclusiv utilizării ineficiente a resurselor de către industria din Uniune.

| (77) | Aceste părți au omis să precizeze natura acelor presupuse ineficiențe. Astfel cum este prezentat în considerentul 113 din regulamentul provizoriu, ancheta nu a scos la iveală nicio ineficiență potențială a industriei din Uniune, iar afirmațiile în această privință au fost respinse. |
| --- | --- |

(77)

Aceste părți au omis să precizeze natura acelor presupuse ineficiențe. Astfel cum este prezentat în considerentul 113 din regulamentul provizoriu, ancheta nu a scos la iveală nicio ineficiență potențială a industriei din Uniune, iar afirmațiile în această privință au fost respinse.

| (78) | În urma comunicării constatărilor, o parte interesată și-a reiterat afirmațiile cu privire la ineficiențele industriei din Uniune. În acest sens, partea în cauză pretinde că nu au fost examinate opririle în vederea lucrărilor de întreținere, integrarea fostei societăți afiliate, creșterea costului forței de muncă și viitoarele investiții importante, precum și efectul acestora asupra situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(78)

În urma comunicării constatărilor, o parte interesată și-a reiterat afirmațiile cu privire la ineficiențele industriei din Uniune. În acest sens, partea în cauză pretinde că nu au fost examinate opririle în vederea lucrărilor de întreținere, integrarea fostei societăți afiliate, creșterea costului forței de muncă și viitoarele investiții importante, precum și efectul acestora asupra situației industriei din Uniune.

| (79) | Contrar celor afirmate, factorii menționați mai sus au fost, de fapt, analizați de Comisie, astfel cum se arată în considerentele 94-96 (opririle în vederea lucrărilor de întreținere), 89 și 90 (integrarea fostei societăți afiliate), 91 (costurile cu forța de muncă) și 82 și 83 (investițiile) de mai jos, dar nu au fost evidențiate eventuale ineficiențe ale industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(79)

Contrar celor afirmate, factorii menționați mai sus au fost, de fapt, analizați de Comisie, astfel cum se arată în considerentele 94-96 (opririle în vederea lucrărilor de întreținere), 89 și 90 (integrarea fostei societăți afiliate), 91 (costurile cu forța de muncă) și 82 și 83 (investițiile) de mai jos, dar nu au fost evidențiate eventuale ineficiențe ale industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (80) | În absența oricăror alte observații privind aspectele menționate mai sus, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 113 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(80)

În absența oricăror alte observații privind aspectele menționate mai sus, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 113 din regulamentul provizoriu.

2.6.   Criza financiară

| (81) | În lipsa oricăror alte observații referitoare la efectul crizei financiare, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 114 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(81)

În lipsa oricăror alte observații referitoare la efectul crizei financiare, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 114 din regulamentul provizoriu.

2.7.   Investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță

| (82) | În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că prejudiciul a fost cauzat de nivelul ridicat al investițiilor efectuate de industria din Uniune. Această parte a susținut că necesitatea de a efectua investiții ar fi lipsită de relevanță, deoarece ar trebui să fie analizat numai efectul investițiilor asupra situației industriei din Uniune și, în special, efectele acestora asupra profitabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(82)

În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că prejudiciul a fost cauzat de nivelul ridicat al investițiilor efectuate de industria din Uniune. Această parte a susținut că necesitatea de a efectua investiții ar fi lipsită de relevanță, deoarece ar trebui să fie analizat numai efectul investițiilor asupra situației industriei din Uniune și, în special, efectele acestora asupra profitabilității industriei din Uniune.

| (83) | Partea respectivă nu a explicat în ce măsură investițiile realizate de industria din Uniune ar fi putut avea un impact asupra profitabilității lor. Astfel cum s-a descris în considerentul 116 din regulamentul provizoriu, investițiile realizate de industria din Uniune s-au bazat pe decizii de afaceri rezonabile și nu au putut fi considerate ca fiind nejustificate. Mai mult, costurile investițiilor sunt amortizate în timp și, ca atare, nu au avut un impact semnificativ asupra profitabilității industriei din Uniune. Afirmațiile părții interesate în această privință au fost, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(83)

Partea respectivă nu a explicat în ce măsură investițiile realizate de industria din Uniune ar fi putut avea un impact asupra profitabilității lor. Astfel cum s-a descris în considerentul 116 din regulamentul provizoriu, investițiile realizate de industria din Uniune s-au bazat pe decizii de afaceri rezonabile și nu au putut fi considerate ca fiind nejustificate. Mai mult, costurile investițiilor sunt amortizate în timp și, ca atare, nu au avut un impact semnificativ asupra profitabilității industriei din Uniune. Afirmațiile părții interesate în această privință au fost, prin urmare, respinse.

| (84) | În urma comunicării constatărilor, această parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia prejudiciul a fost cauzat de cerințele de reglementare în materie de siguranță și de nivelul ridicat al investițiilor realizate de industria din Uniune pentru a răspunde acestor cerințe. Acestea au reafirmat, de asemenea, că ar fi lipsit de relevanță faptul că aceste decizii au fost decizii de afaceri rezonabile și că analiza ar fi trebuit să țină seama numai de efectul asupra profitabilității. În acest sens, în cele din urmă, s-a afirmat că amortizarea costurilor de investiții în timp este irelevantă. |
| --- | --- |

(84)

În urma comunicării constatărilor, această parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia prejudiciul a fost cauzat de cerințele de reglementare în materie de siguranță și de nivelul ridicat al investițiilor realizate de industria din Uniune pentru a răspunde acestor cerințe. Acestea au reafirmat, de asemenea, că ar fi lipsit de relevanță faptul că aceste decizii au fost decizii de afaceri rezonabile și că analiza ar fi trebuit să țină seama numai de efectul asupra profitabilității. În acest sens, în cele din urmă, s-a afirmat că amortizarea costurilor de investiții în timp este irelevantă.

| (85) | Spre deosebire de ceea ce s-a susținut, evaluarea a luat în considerare efectul investițiilor realizate asupra profitabilității industriei din Uniune. Amortizarea costurilor investiției este un factor de cost relevant în stabilirea profitabilității și, prin urmare, a trebuit să fie luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(85)

Spre deosebire de ceea ce s-a susținut, evaluarea a luat în considerare efectul investițiilor realizate asupra profitabilității industriei din Uniune. Amortizarea costurilor investiției este un factor de cost relevant în stabilirea profitabilității și, prin urmare, a trebuit să fie luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (86) | În lipsa oricăror alte observații privind efectele investițiilor și cerințele de reglementare privind siguranța ale UE, s-au confirmat concluziile din considerentele 115-116 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(86)

În lipsa oricăror alte observații privind efectele investițiilor și cerințele de reglementare privind siguranța ale UE, s-au confirmat concluziile din considerentele 115-116 din regulamentul provizoriu.

2.8.   Costul materiilor primei și alte costuri

2.8.1.   Costul de producție

| (87) | Una dintre părțile interesate a susținut că profitabilitatea a scăzut ca urmare a creșterii în paralel a costurilor de producție, în general. Prin urmare, prejudiciul este cauzat mai degrabă de această creștere a costului de producție, decât de importurile din Indonezia. |
| --- | --- |

(87)

Una dintre părțile interesate a susținut că profitabilitatea a scăzut ca urmare a creșterii în paralel a costurilor de producție, în general. Prin urmare, prejudiciul este cauzat mai degrabă de această creștere a costului de producție, decât de importurile din Indonezia.

| (88) | Astfel cum s-a stabilit în considerentul 100 din regulamentul provizoriu, creșterea costului de producție nu a putut fi reflectată în prețul de vânzare din cauza presiunii exercitate de importurile indoneziene de MSG asupra prețurilor. Prin urmare, scăderea profitabilității a fost cauzată în principal de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, iar acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(88)

Astfel cum s-a stabilit în considerentul 100 din regulamentul provizoriu, creșterea costului de producție nu a putut fi reflectată în prețul de vânzare din cauza presiunii exercitate de importurile indoneziene de MSG asupra prețurilor. Prin urmare, scăderea profitabilității a fost cauzată în principal de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, iar acest argument ar trebui să fie respins.

2.8.2.   Integrarea unei foste societăți afiliate

| (89) | Aceeași parte interesată a susținut că nu au fost suficient analizate efectele integrării unei foste societăți afiliate asupra profitabilității industriei din Uniune. Această parte a susținut că integrarea a avut un impact negativ asupra profitabilității și, prin urmare, a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(89)

Aceeași parte interesată a susținut că nu au fost suficient analizate efectele integrării unei foste societăți afiliate asupra profitabilității industriei din Uniune. Această parte a susținut că integrarea a avut un impact negativ asupra profitabilității și, prin urmare, a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (90) | Comisia a analizat mai în detaliu efectele integrării unei foste societăți afiliate asupra indicatorilor de prejudiciu relevanți, precum costul de producție, ocuparea forței de muncă, investițiile și profitabilitatea. Este de remarcat faptul că societatea afiliată respectivă a fost implicată doar în vânzarea produsului în cauză. S-a constatat că industria din Uniune a fost profitabilă în timpul exercițiului financiar în cursul căruia a avut loc integrarea (2011-2012). În exercițiul financiar următor (2012-2013), profitabilitatea a devenit negativă. Această evoluție a coincis, însă, cu o creștere a volumului importurilor din Indonezia, care în fapt s-a dublat în cursul aceluiași an. Pe această bază, analiza nu a confirmat că integrarea fostei societăți afiliate a avut un impact negativ semnificativ asupra profitabilității, iar afirmațiile făcute în această privință ar trebui să fie, prin urmare, respinse. |
| --- | --- |

(90)

Comisia a analizat mai în detaliu efectele integrării unei foste societăți afiliate asupra indicatorilor de prejudiciu relevanți, precum costul de producție, ocuparea forței de muncă, investițiile și profitabilitatea. Este de remarcat faptul că societatea afiliată respectivă a fost implicată doar în vânzarea produsului în cauză. S-a constatat că industria din Uniune a fost profitabilă în timpul exercițiului financiar în cursul căruia a avut loc integrarea (2011-2012). În exercițiul financiar următor (2012-2013), profitabilitatea a devenit negativă. Această evoluție a coincis, însă, cu o creștere a volumului importurilor din Indonezia, care în fapt s-a dublat în cursul aceluiași an. Pe această bază, analiza nu a confirmat că integrarea fostei societăți afiliate a avut un impact negativ semnificativ asupra profitabilității, iar afirmațiile făcute în această privință ar trebui să fie, prin urmare, respinse.

2.8.3.   Costurile cu forța de muncă

| (91) | Mai multe părți au susținut că majorarea costurilor cu forța de muncă a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune. Deși creșterea costului global a fost cauzată parțial și de creșterea costurilor cu forța de muncă în cursul perioadei luate în considerare, ancheta a arătat că impactul creșterii costurilor cu forța de muncă asupra costului total de producție nu a fost semnificativ (cifra exactă nu poate fi menționată din motive de confidențialitate). Pe această bază, creșterea costului cu forța de muncă nu a putut fi considerată ca fiind cea care a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune, iar afirmațiile în această privință ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(91)

Mai multe părți au susținut că majorarea costurilor cu forța de muncă a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune. Deși creșterea costului global a fost cauzată parțial și de creșterea costurilor cu forța de muncă în cursul perioadei luate în considerare, ancheta a arătat că impactul creșterii costurilor cu forța de muncă asupra costului total de producție nu a fost semnificativ (cifra exactă nu poate fi menționată din motive de confidențialitate). Pe această bază, creșterea costului cu forța de muncă nu a putut fi considerată ca fiind cea care a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune, iar afirmațiile în această privință ar trebui să fie respinse.

| (92) | În urma comunicării constatărilor, o parte interesată a susținut că evaluarea costului forței de muncă nu ar trebui să fie realizată în mod izolat, ci că ar fi trebuit să se țină seama de impactul creșterii diverselor elemente de cost în ansamblu. |
| --- | --- |

(92)

În urma comunicării constatărilor, o parte interesată a susținut că evaluarea costului forței de muncă nu ar trebui să fie realizată în mod izolat, ci că ar fi trebuit să se țină seama de impactul creșterii diverselor elemente de cost în ansamblu.

| (93) | Astfel cum s-a menționat în considerentele 87 și 88, Comisia a evaluat creșterea costului de producție în ansamblu și, prin urmare, argumentul în această privință a fost respins. |
| --- | --- |

(93)

Astfel cum s-a menționat în considerentele 87 și 88, Comisia a evaluat creșterea costului de producție în ansamblu și, prin urmare, argumentul în această privință a fost respins.

2.8.4.   Opririle în vederea lucrărilor de întreținere

| (94) | În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că scăderea producției și a vânzărilor a fost determinată de opririle în vederea lucrărilor de întreținere din industria din Uniune, care, la rândul lor, au cauzat scăderea volumului vânzărilor. Prin urmare, scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune nu ar trebui să fie atribuită importurilor din Indonezia. |
| --- | --- |

(94)

În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că scăderea producției și a vânzărilor a fost determinată de opririle în vederea lucrărilor de întreținere din industria din Uniune, care, la rândul lor, au cauzat scăderea volumului vânzărilor. Prin urmare, scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune nu ar trebui să fie atribuită importurilor din Indonezia.

| (95) | Ancheta a arătat că scăderea producției între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada de anchetă a coincis, într-adevăr, cu o oprire prelungită a producției în vederea întreținerii, care însă a fost realizată numai în încercarea de a reduce nivelul ridicat al stocurilor cauzate de scăderea vânzărilor din anii anteriori din perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(95)

Ancheta a arătat că scăderea producției între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada de anchetă a coincis, într-adevăr, cu o oprire prelungită a producției în vederea întreținerii, care însă a fost realizată numai în încercarea de a reduce nivelul ridicat al stocurilor cauzate de scăderea vânzărilor din anii anteriori din perioada luată în considerare.

| (96) | Prin urmare, scăderea producției și a vânzărilor a fost o consecință a creșterii importurilor de glutamat monosodic care fac obiectul unui dumping provenite din Indonezia, iar acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, scăderea producției și a vânzărilor a fost o consecință a creșterii importurilor de glutamat monosodic care fac obiectul unui dumping provenite din Indonezia, iar acest argument ar trebui să fie respins.

| (97) | În urma comunicării constatărilor, o altă parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia prejudiciul a avut drept cauză opririle în vederea lucrărilor de întreținere și că este irelevant dacă aceste întreruperi au fost sau nu necesare. Partea a declarat că ar fi trebuit să fie luat în considerare numai impactul acestor opriri asupra profitabilității industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(97)

În urma comunicării constatărilor, o altă parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia prejudiciul a avut drept cauză opririle în vederea lucrărilor de întreținere și că este irelevant dacă aceste întreruperi au fost sau nu necesare. Partea a declarat că ar fi trebuit să fie luat în considerare numai impactul acestor opriri asupra profitabilității industriei din Uniune.

| (98) | Astfel cum s-a menționat în considerentele 95 și 96, opririle în vederea lucrărilor de întreținere au fost o consecință a scăderii vânzărilor care, la rândul lor, au fost cauzate de creșterea importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, importurile din Indonezia au cauzat, într-adevăr, opririle în vederea întreținerii care nu pot fi, așadar, evaluate în mod izolat și nici nu se poate considera că acestea ar fi întrerupt legătura de cauzalitate dintre aceste importuri și prejudiciul suferit. Argumentul prezentat de partea interesată în cauză a fost, prin urmare, respins. |
| --- | --- |

(98)

Astfel cum s-a menționat în considerentele 95 și 96, opririle în vederea lucrărilor de întreținere au fost o consecință a scăderii vânzărilor care, la rândul lor, au fost cauzate de creșterea importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, importurile din Indonezia au cauzat, într-adevăr, opririle în vederea întreținerii care nu pot fi, așadar, evaluate în mod izolat și nici nu se poate considera că acestea ar fi întrerupt legătura de cauzalitate dintre aceste importuri și prejudiciul suferit. Argumentul prezentat de partea interesată în cauză a fost, prin urmare, respins.

2.8.5.   Deprecierea rupiei indoneziene

| (99) | În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că deprecierea rupiei indoneziene în perioada ianuarie 2012-ianuarie 2014 a constituit un avantaj comparativ pentru producătorii-exportatori, care nu are legătura cu deciziile lor de stabilire a prețurilor. Această parte a susținut că ar trebui să fie analizat impactul acestui factor. |
| --- | --- |

(99)

În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că deprecierea rupiei indoneziene în perioada ianuarie 2012-ianuarie 2014 a constituit un avantaj comparativ pentru producătorii-exportatori, care nu are legătura cu deciziile lor de stabilire a prețurilor. Această parte a susținut că ar trebui să fie analizat impactul acestui factor.

| (100) | În acest context, se reamintește faptul că efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei din Uniune se analizează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a blocării prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă, pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Astfel, devine evident că, în acest caz, cursul de schimb nu poate fi considerat un factor care cauzează un prejudiciu industriei din Uniune, pentru că acesta este inseparabil de importuri. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins. |
| --- | --- |

(100)

În acest context, se reamintește faptul că efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor industriei din Uniune se analizează, în principal, prin stabilirea subcotării prețurilor, a scăderii prețurilor și a blocării prețurilor. În acest scop, sunt comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, iar prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului ar putea, în unele cazuri, să necesite convertirea într-o altă monedă, pentru a dispune de o bază comparabilă. Prin urmare, utilizarea cursurilor de schimb în acest context garantează doar că diferența de preț se stabilește pe o bază comparabilă. Astfel, devine evident că, în acest caz, cursul de schimb nu poate fi considerat un factor care cauzează un prejudiciu industriei din Uniune, pentru că acesta este inseparabil de importuri. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.

2.8.6.   Concluzii

| (101) | În lipsa oricăror alte observații privind efectele costurilor materiilor prime și ale altor costuri, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 117-120 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(101)

În lipsa oricăror alte observații privind efectele costurilor materiilor prime și ale altor costuri, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 117-120 din regulamentul provizoriu.

3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (102) | În lipsa oricăror alte observații privind legătura de cauzalitate, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 121-125 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(102)

În lipsa oricăror alte observații privind legătura de cauzalitate, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 121-125 din regulamentul provizoriu.

F.   INTERESUL UNIUNII

1.   Interesul industriei din Uniune

| (103) | În lipsa altor observații referitoare la interesul industriei din Uniune, s-au confirmat considerentele 127-129 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(103)

În lipsa altor observații referitoare la interesul industriei din Uniune, s-au confirmat considerentele 127-129 din regulamentul provizoriu.

2.   Interesul importatorilor/operatorilor comerciali

| (104) | În lipsa altor observații referitoare la interesul importatorilor și al operatorilor comerciali neafiliați, s-au confirmat considerentele 130-132 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(104)

În lipsa altor observații referitoare la interesul importatorilor și al operatorilor comerciali neafiliați, s-au confirmat considerentele 130-132 din regulamentul provizoriu.

3.   Interesul utilizatorilor

| (105) | În urma comunicării constatărilor provizorii, un utilizator și-a reiterat afirmația descrisă în considerentul 140 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia consumul de MSG din Uniune este susceptibil să crească în mod considerabil, în special ca urmare a unei interdicții UE cu privire la utilizarea fosfaților și a altor compuși ai fosforului, care se presupune că vor fi înlocuiți de MSG utilizat pentru sectorul nealimentar. Acest utilizator a afirmat, de asemenea, că pentru a satisface cererea în creștere pe piața Uniunii, capacitatea industriei din Uniune ar fi insuficientă. Această parte a afirmat, de asemenea, că o creștere a consumului ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece ar putea să conducă la o creștere a volumului vânzărilor. Același utilizator și-a reiterat afirmația potrivit căreia nu ar exista suficiente surse alternative de aprovizionare, în special deoarece producătorii din alte țări terțe fac parte din același grup de societăți ca industria din Uniune și, prin urmare, nu aprovizionează în prezent piața Uniunii. |
| --- | --- |

(105)

În urma comunicării constatărilor provizorii, un utilizator și-a reiterat afirmația descrisă în considerentul 140 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia consumul de MSG din Uniune este susceptibil să crească în mod considerabil, în special ca urmare a unei interdicții UE cu privire la utilizarea fosfaților și a altor compuși ai fosforului, care se presupune că vor fi înlocuiți de MSG utilizat pentru sectorul nealimentar. Acest utilizator a afirmat, de asemenea, că pentru a satisface cererea în creștere pe piața Uniunii, capacitatea industriei din Uniune ar fi insuficientă. Această parte a afirmat, de asemenea, că o creștere a consumului ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece ar putea să conducă la o creștere a volumului vânzărilor. Același utilizator și-a reiterat afirmația potrivit căreia nu ar exista suficiente surse alternative de aprovizionare, în special deoarece producătorii din alte țări terțe fac parte din același grup de societăți ca industria din Uniune și, prin urmare, nu aprovizionează în prezent piața Uniunii.

| (106) | După cum s-a subliniat în considerentul 141 din regulamentul provizoriu, este dificil să se prezică modul în care noul cadru de reglementare din Uniune în ceea ce privește interdicția fosfaților și a compușilor fosforului va avea un impact asupra industriei din Uniune. În special, partea în cauză nu a furnizat nicio informație sau niciun element de probă privind posibilitatea ca acest eveniment să stimuleze cererea de MSG în Uniune și măsura în care o va face. |
| --- | --- |

(106)

După cum s-a subliniat în considerentul 141 din regulamentul provizoriu, este dificil să se prezică modul în care noul cadru de reglementare din Uniune în ceea ce privește interdicția fosfaților și a compușilor fosforului va avea un impact asupra industriei din Uniune. În special, partea în cauză nu a furnizat nicio informație sau niciun element de probă privind posibilitatea ca acest eveniment să stimuleze cererea de MSG în Uniune și măsura în care o va face.

| (107) | Ancheta a arătat că industria din Uniune are o capacitate de producție neutilizată și ar fi în măsură să își mărească volumul producției și să răspundă, cel puțin parțial, unei creșteri a cererii pe piața Uniunii. Capacitatea totală a Uniunii a depășit consumul total din Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(107)

Ancheta a arătat că industria din Uniune are o capacitate de producție neutilizată și ar fi în măsură să își mărească volumul producției și să răspundă, cel puțin parțial, unei creșteri a cererii pe piața Uniunii. Capacitatea totală a Uniunii a depășit consumul total din Uniune în cursul perioadei de anchetă.

| (108) | În ceea ce privește sursele alternative de aprovizionare și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 147 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că MSG este produs în mai multe țări terțe. La începutul perioadei luate în considerare, și anume în exercițiul financiar 2010-2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe (de exemplu, Brazilia, Vietnam și Coreea) a fost substanțială și a scăzut numai atunci când au crescut importurile la prețuri scăzute din Indonezia. Ancheta a arătat, de asemenea, că mai multe țări terțe au furnizori care nu aparțin aceluiași grup cu industria din Uniune. Importurile din alte țări terțe s-ar putea relua dacă s-ar restabili condițiile echitabile de concurență de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(108)

În ceea ce privește sursele alternative de aprovizionare și astfel cum s-a menționat deja în considerentul 147 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că MSG este produs în mai multe țări terțe. La începutul perioadei luate în considerare, și anume în exercițiul financiar 2010-2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe (de exemplu, Brazilia, Vietnam și Coreea) a fost substanțială și a scăzut numai atunci când au crescut importurile la prețuri scăzute din Indonezia. Ancheta a arătat, de asemenea, că mai multe țări terțe au furnizori care nu aparțin aceluiași grup cu industria din Uniune. Importurile din alte țări terțe s-ar putea relua dacă s-ar restabili condițiile echitabile de concurență de pe piața Uniunii.

| (109) | Prin urmare, afirmațiile referitoare la această chestiune ar trebui să fie respinse. |
| --- | --- |

(109)

Prin urmare, afirmațiile referitoare la această chestiune ar trebui să fie respinse.

| (110) | În urma comunicării constatărilor finale, aceeași parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia cererea de MSG va înregistra o creștere semnificativă în Uniune în urma viitoarei interdicții a utilizării fosfaților, iar industria din Uniune nu va fi în măsură să răspundă acestei cereri din ce în ce mai mari din Uniune. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat nicio informație nouă sau dovadă concretă și, prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(110)

În urma comunicării constatărilor finale, aceeași parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia cererea de MSG va înregistra o creștere semnificativă în Uniune în urma viitoarei interdicții a utilizării fosfaților, iar industria din Uniune nu va fi în măsură să răspundă acestei cereri din ce în ce mai mari din Uniune. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat nicio informație nouă sau dovadă concretă și, prin urmare, acest argument a fost respins.

| (111) | De asemenea, aceeași parte interesată a susținut după comunicarea constatărilor finale că analiza Comisiei nu a ținut seama de ponderea glutamatului monosodic în costurile totale ale detergenților. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat niciun element nou care ar fi în contradicție cu constatările formulate în considerentele 138 și 139 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(111)

De asemenea, aceeași parte interesată a susținut după comunicarea constatărilor finale că analiza Comisiei nu a ținut seama de ponderea glutamatului monosodic în costurile totale ale detergenților. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat niciun element nou care ar fi în contradicție cu constatările formulate în considerentele 138 și 139 din regulamentul provizoriu, potrivit cărora impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (112) | Aceeași parte interesată a susținut în final că nu s-a ținut seama de costurile suplimentare pentru industria nealimentară și pentru utilizatorii produselor nealimentare. Totuși, aceasta nu a prezentat nicio nouă informație sau element de probă nou și, prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(112)

Aceeași parte interesată a susținut în final că nu s-a ținut seama de costurile suplimentare pentru industria nealimentară și pentru utilizatorii produselor nealimentare. Totuși, aceasta nu a prezentat nicio nouă informație sau element de probă nou și, prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (113) | Un alt utilizator a susținut că impactul asupra utilizatorilor al măsurilor luate împotriva Indoneziei și Chinei ar trebui să fie evaluat în mod colectiv. |
| --- | --- |

(113)

Un alt utilizator a susținut că impactul asupra utilizatorilor al măsurilor luate împotriva Indoneziei și Chinei ar trebui să fie evaluat în mod colectiv.

| (114) | Impactul ambelor măsuri asupra utilizatorilor a fost analizat cu precădere în contextul disponibilității unor surse alternative de aprovizionare, în considerentul 147 din regulamentul provizoriu. Astfel cum s-a menționat în considerentul 108, această analiză a arătat că o serie de țări terțe aveau potențialul de a exporta MSG către Uniune. Aceste țări terțe erau prezente pe piața Uniunii înainte de pătrunderea în Uniune, în cantități mai mari, a importurilor indoneziene care făceau obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(114)

Impactul ambelor măsuri asupra utilizatorilor a fost analizat cu precădere în contextul disponibilității unor surse alternative de aprovizionare, în considerentul 147 din regulamentul provizoriu. Astfel cum s-a menționat în considerentul 108, această analiză a arătat că o serie de țări terțe aveau potențialul de a exporta MSG către Uniune. Aceste țări terțe erau prezente pe piața Uniunii înainte de pătrunderea în Uniune, în cantități mai mari, a importurilor indoneziene care făceau obiectul unui dumping.

| (115) | S-a afirmat că utilizatorii nu sunt în măsură să transfere costurile suplimentare ale unei taxe antidumping consumatorului final, având în vedere nivelul înalt de competitivitate de pe piața produselor alimentare finite a Uniunii. |
| --- | --- |

(115)

S-a afirmat că utilizatorii nu sunt în măsură să transfere costurile suplimentare ale unei taxe antidumping consumatorului final, având în vedere nivelul înalt de competitivitate de pe piața produselor alimentare finite a Uniunii.

| (116) | După cum s-a menționat în considerentele 135-137 din regulamentul provizoriu, în ceea ce privește sectorul alimentar și al băuturilor, MSG reprezenta doar aproximativ 5 % din totalul costurilor produselor care încorporau MSG ale societăților cooperante. Aceste societăți s-au dovedit a fi profitabile. Partea interesată nu a furnizat nicio informație care să fi contrazis aceste constatări. Prin urmare, s-au confirmat concluziile expuse în considerentul 136 din regulamentul provizoriu potrivit cărora măsurile ar avea doar un impact limitat asupra acestor societăți, iar afirmația făcută în această privință ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(116)

După cum s-a menționat în considerentele 135-137 din regulamentul provizoriu, în ceea ce privește sectorul alimentar și al băuturilor, MSG reprezenta doar aproximativ 5 % din totalul costurilor produselor care încorporau MSG ale societăților cooperante. Aceste societăți s-au dovedit a fi profitabile. Partea interesată nu a furnizat nicio informație care să fi contrazis aceste constatări. Prin urmare, s-au confirmat concluziile expuse în considerentul 136 din regulamentul provizoriu potrivit cărora măsurile ar avea doar un impact limitat asupra acestor societăți, iar afirmația făcută în această privință ar trebui să fie respinsă.

4.   Interesul furnizorilor de materii prime

| (117) | Ca urmare a comunicării constatărilor provizorii, doi furnizori au contestat concluzia prezentată în considerentul 143 din regulamentul provizoriu, afirmând că dispariția industriei din Uniune ar avea un impact semnificativ asupra activității lor economice. Acești furnizori au susținut că efectul unei potențiale încetări a producției de MSG a industriei din Uniune ar avea un efect dăunător asupra ansamblului activităților lor, întrucât instalațiile de fabricare a zahărului nu pot evita să producă un anumit volum de siropuri de zahăr și melasă, al căror principal cumpărător este industria din Uniune. În cazul în care zahărul sub aceste forme rămâne nevândut, acest lucru ar afecta eficiența generală a instalației în cauză. |
| --- | --- |

(117)

Ca urmare a comunicării constatărilor provizorii, doi furnizori au contestat concluzia prezentată în considerentul 143 din regulamentul provizoriu, afirmând că dispariția industriei din Uniune ar avea un impact semnificativ asupra activității lor economice. Acești furnizori au susținut că efectul unei potențiale încetări a producției de MSG a industriei din Uniune ar avea un efect dăunător asupra ansamblului activităților lor, întrucât instalațiile de fabricare a zahărului nu pot evita să producă un anumit volum de siropuri de zahăr și melasă, al căror principal cumpărător este industria din Uniune. În cazul în care zahărul sub aceste forme rămâne nevândut, acest lucru ar afecta eficiența generală a instalației în cauză.

| (118) | Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute cu dovezi și, prin urmare, nu au putut fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(118)

Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute cu dovezi și, prin urmare, nu au putut fi luate în considerare.

5.   Alte argumente

| (119) | În urma comunicării provizorii, o parte interesată și-a reiterat observațiile cu privire la pretinsa poziție dominantă a industriei din Uniune, susținând că, prin instituirea de măsuri privind MSG, industria din Uniune ar avea un avantaj comparativ pe piața Uniunii. Cu toate acestea, nu a fost prezentat niciun element nou care să susțină aceste afirmații. Prin urmare, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 145 din regulamentul provizoriu, iar afirmația făcută în această privință ar trebui să fie respinsă. |
| --- | --- |

(119)

În urma comunicării provizorii, o parte interesată și-a reiterat observațiile cu privire la pretinsa poziție dominantă a industriei din Uniune, susținând că, prin instituirea de măsuri privind MSG, industria din Uniune ar avea un avantaj comparativ pe piața Uniunii. Cu toate acestea, nu a fost prezentat niciun element nou care să susțină aceste afirmații. Prin urmare, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentul 145 din regulamentul provizoriu, iar afirmația făcută în această privință ar trebui să fie respinsă.

6.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (120) | În absența oricăror alte observații privind interesele Uniunii, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 126-148 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(120)

În absența oricăror alte observații privind interesele Uniunii, se confirmă concluziile la care s-a ajuns în considerentele 126-148 din regulamentul provizoriu.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (121) | În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a contestat ținta de profit utilizată pentru a se stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum se prezintă în considerentul 151 din regulamentul provizoriu. Această parte a susținut că o marjă de profit având, înainte de impozitare, valori între 3 % și 5 %, s-ar situa la un nivel rezonabil și de piață, prin comparație cu marja de profit net înainte de impozitare obținută în 2013 de producătorii de MSG din două țări asiatice. |
| --- | --- |

(121)

În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a contestat ținta de profit utilizată pentru a se stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum se prezintă în considerentul 151 din regulamentul provizoriu. Această parte a susținut că o marjă de profit având, înainte de impozitare, valori între 3 % și 5 %, s-ar situa la un nivel rezonabil și de piață, prin comparație cu marja de profit net înainte de impozitare obținută în 2013 de producătorii de MSG din două țări asiatice.

| (122) | Marja de profit utilizată pentru a se stabili nivelul de eliminare a prejudiciului a corespuns marjei de profit pe care industria din Uniune ar putea să se aștepte în mod rezonabil să o obțină, în condiții normale de concurență. Astfel cum s-a menționat în considerentul 151 din regulamentul provizoriu, importurile provenite din Indonezia care fac obiectul unui dumping nu au început să producă efecte decât în cursul celui de al treilea an al perioadei luate în considerare. Prin urmare, s-a considerat rezonabil să se stabilească marja de profit prin referire la primii doi ani ai perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(122)

Marja de profit utilizată pentru a se stabili nivelul de eliminare a prejudiciului a corespuns marjei de profit pe care industria din Uniune ar putea să se aștepte în mod rezonabil să o obțină, în condiții normale de concurență. Astfel cum s-a menționat în considerentul 151 din regulamentul provizoriu, importurile provenite din Indonezia care fac obiectul unui dumping nu au început să producă efecte decât în cursul celui de al treilea an al perioadei luate în considerare. Prin urmare, s-a considerat rezonabil să se stabilească marja de profit prin referire la primii doi ani ai perioadei luate în considerare.

| (123) | În absența oricăror alte observații privind nivelul de eliminare a prejudiciului, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 150-152 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(123)

În absența oricăror alte observații privind nivelul de eliminare a prejudiciului, s-au confirmat concluziile la care s-a ajuns în considerentele 150-152 din regulamentul provizoriu.

2.   Măsuri definitive

| (124) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul marjelor de dumping, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei individuale a unui producător-exportator a fost revizuit în urma comunicării constatărilor provizorii, deoarece anumite tranzacții au fost excluse de la stabilirea prețului său de export. |
| --- | --- |

(124)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul marjelor de dumping, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei individuale a unui producător-exportator a fost revizuit în urma comunicării constatărilor provizorii, deoarece anumite tranzacții au fost excluse de la stabilirea prețului său de export.

| (125) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care taxele vor fi instituite sunt stabilite după cum urmează:









  Țara | Societatea comercială | Marja de dumping
  (%) | Marja de prejudiciu
  (%) | Taxă antidumping definitivă
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | [24,9-40,2] | 7,2 |
| Indonezia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9-43,6] | 13,3 |
| Indonezia | Toate celelalte societăți comerciale | 28,4 | [31,4-47,0] | 28,4 |

(125)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care taxele vor fi instituite sunt stabilite după cum urmează:

Țara

Societatea comercială

Marja de dumping

(%)

Marja de prejudiciu

(%)

Taxă antidumping definitivă

(%)

Indonezia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

[24,9-40,2]

7,2

Indonezia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9-43,6]

13,3

Indonezia

Toate celelalte societăți comerciale

28,4

[31,4-47,0]

28,4

| (126) | Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul întreprinderilor implicate, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale. |
| --- | --- |

(126)

Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul întreprinderilor implicate, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.

| (127) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care schimbă ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (4). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită să se demonstreze că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un anunț de informare cu privire la schimbarea numelui. |
| --- | --- |

(127)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care schimbă ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (4). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită să se demonstreze că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un anunț de informare cu privire la schimbarea numelui.

| (128) | Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(128)

Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (129) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei. |
| --- | --- |

(129)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.

3.   Perceperea definitivă a taxelor provizorii

| (130) | Având în vedere marjele de dumping constatate și nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, ar trebui percepute definitiv sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(130)

Având în vedere marjele de dumping constatate și nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, ar trebui percepute definitiv sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu.

| (131) | Comitetul înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

(131)

Comitetul înființat prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă în cazul importurilor de glutamat monosodic, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (codul TARIC 2922420010), originar din Indonezia.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile enumerate în tabel, se stabilesc după cum urmează:

| Societatea comercială | Taxa antidumping definitivă (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Toate celelalte societăți | 28,4 | B999 |

Societatea comercială

Taxa antidumping definitivă (%)

Cod adițional TARIC

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Toate celelalte societăți

28,4

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping menționate pentru întreprinderile enumerate la alineatul (2) este condiționată de punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care este conformă cu cerințele prevăzute în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse sub formă de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 se percep definitiv.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 al Comisiei din 20 august 2014 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia (JO L 246, 21.8.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 al Comisiei din 15 noiembrie 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina (JO L 298, 16.11.2010, p. 27).

3

(4)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

4

---

ANEXĂ

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, cuprinzând următoarele elemente:

| — | Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

—

Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

| — | Următoarea declarație:

  „Subsemnatul certific că (volumul) de glutamat monosodic vândut pentru export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Indonezia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” |
| --- | --- |

—

Următoarea declarație:

„Subsemnatul certific că (volumul) de glutamat monosodic vândut pentru export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Indonezia. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

Data și semnătura

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/70

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/85 AL COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 285,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 126,0 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 182,3 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 179,2 |
| ZZ | 162,6 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 235,4 |
| TR | 179,6 |
| ZZ | 207,5 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| MA | 67,7 |
| TN | 52,0 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,6 |
| MA | 88,9 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,2 |
| JM | 118,0 |
| KR | 153,2 |
| MA | 143,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 87,7 |
| MK | 24,4 |
| US | 185,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| CN | 92,1 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 165,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

285,0

IL

160,5

MA

126,0

TR

157,8

ZZ

182,3

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

179,2

ZZ

162,6

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

235,4

TR

179,6

ZZ

207,5

0805 10 20

EG

50,2

MA

67,7

TN

52,0

TR

64,8

ZA

97,5

ZZ

66,4

0805 20 10

IL

141,6

MA

88,9

ZZ

115,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,2

JM

118,0

KR

153,2

MA

143,8

TR

114,1

ZZ

128,9

0805 50 10

TR

65,2

ZZ

65,2

0808 10 80

BR

65,4

CL

87,7

MK

24,4

US

185,5

ZZ

90,8

0808 30 90

CL

265,9

CN

92,1

US

138,7

ZZ

165,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/73 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/73

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/86 AL COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților ce fac obiectul cererilor de licențe de import și al cererilor de drepturi de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul (CE) nr. 616/2007 în sectorul cărnii de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Este necesar, prin urmare, să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Este necesar, prin urmare, să se stabilească în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare care urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3).

| (3) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de drepturi de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură pot fi acordate drepturi de import, prin stabilirea coeficientului de alocare ce urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei, coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006. |
| --- | --- |

(3)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de drepturi de import depuse în perioada 1-7 ianuarie 2015 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 sunt, pentru anumite contingente, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este oportun să se stabilească în ce măsură pot fi acordate drepturi de import, prin stabilirea coeficientului de alocare ce urmează să fie aplicat cantităților solicitate, calculat în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei, coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006.

| (4) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în partea A din anexa la prezentul regulament.

(2)   Cantităților care fac obiectul cererilor de drepturi de import depuse în temeiul Regulamentului (CE) nr. 616/2007 pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în partea B din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 616/2007 al Comisiei din 4 iunie 2007 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare comunitare în sectorul cărnii de pasăre originare din Brazilia, Thailanda și din alte țări terțe (JO L 142, 5.6.2007, p. 3).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

PARTEA A

| Numărul grupei | Numărul de ordine | Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,401561 |
| 2 | 09.4212 | 0,975198 |
| 4A | 09.4214 | — |
| 09.4251 | 0,954412 |
| 09.4252 | — |
| 6A | 09.4216 | 0,449999 |
| 09.4260 | 0,997014 |
| 7 | 09.4217 | — |
| 8 | 09.4218 | — |

Numărul grupei

Numărul de ordine

Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015

(%)

1

09.4211

0,401561

2

09.4212

0,975198

4A

09.4214

—

09.4251

0,954412

09.4252

—

6A

09.4216

0,449999

09.4260

0,997014

7

09.4217

—

8

09.4218

—

PARTEA B

| Numărul grupei | Numărul de ordine | Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,661893 |
| 09.4254 | — |
| 09.4255 | — |
| 09.4256 | — |

Numărul grupei

Numărul de ordine

Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 aprilie-30 iunie 2015

(%)

5A

09.4215

0,661893

09.4254

—

09.4255

—

09.4256

—

---

DECIZII

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/75

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/87 A COMISIEI

din 21 ianuarie 2015

de acceptare a unui angajament oferit în cadrul procedurii antidumping privind importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 8,

după consultarea comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 30 noiembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și a unei reexaminări intermediare parțiale (denumite în continuare „reexaminări”) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor în Uniune de acid citric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |
| --- | --- |

(1)

La 30 noiembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și a unei reexaminări intermediare parțiale (denumite în continuare „reexaminări”) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor în Uniune de acid citric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

| (2) | Constatările și concluziile definitive ale analizelor sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82 al Comisiei (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și a reexaminărilor intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

Constatările și concluziile definitive ale analizelor sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82 al Comisiei (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și a reexaminărilor intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (3) | S-a constatat că măsurile în vigoare (4) sunt sub formă de angajamente pentru cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de producători-exportatori care au fost acceptați prin Decizia 2008/899/CE a Comisiei (5) (denumite în continuare „angajamentele aflate în prezent în vigoare”). |
| --- | --- |

(3)

S-a constatat că măsurile în vigoare (4) sunt sub formă de angajamente pentru cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de producători-exportatori care au fost acceptați prin Decizia 2008/899/CE a Comisiei (5) (denumite în continuare „angajamentele aflate în prezent în vigoare”).

2.   ANGAJAMENTE

| (4) | Înainte de adoptarea măsurilor antidumping definitive, aceiași cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat și care sunt părți la angajamentele aflate în prezent în vigoare menționate la considerentul 3 de mai sus, și anume COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (anterior Yixing-Union Biochemical), grupul RZBC, TTCA și Weifang Ensign Industry, au oferit noi angajamente în materie de preț, în conformitate cu articolul 8 din regulamentul de bază cu scopul de a înlocui angajamentele aflate în prezent în vigoare. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de adoptarea măsurilor antidumping definitive, aceiași cinci producători-exportatori din RPC care au cooperat și care sunt părți la angajamentele aflate în prezent în vigoare menționate la considerentul 3 de mai sus, și anume COFCO Biochemical (Anhui), Jiangsu Guoxin Union Energy (anterior Yixing-Union Biochemical), grupul RZBC, TTCA și Weifang Ensign Industry, au oferit noi angajamente în materie de preț, în conformitate cu articolul 8 din regulamentul de bază cu scopul de a înlocui angajamentele aflate în prezent în vigoare.

| (5) | Ca și în cazul angajamentelor aflate în prezent în vigoare, în cadrul ofertelor de angajament revizuite, producătorii-exportatori s-au oferit să vândă acidul citric la prețuri egale sau superioare nivelurilor care permit eliminarea efectelor prejudiciabile revizuite ale dumpingului. |
| --- | --- |

(5)

Ca și în cazul angajamentelor aflate în prezent în vigoare, în cadrul ofertelor de angajament revizuite, producătorii-exportatori s-au oferit să vândă acidul citric la prețuri egale sau superioare nivelurilor care permit eliminarea efectelor prejudiciabile revizuite ale dumpingului.

| (6) | De asemenea, ofertele prezentate prevăd indexarea prețurilor minime de import, având în vedere că prețurile acidului citric au variat în mod semnificativ înainte, în timpul și ulterior perioadei de anchetă. Indexarea este efectuată în conformitate cu cotațiile publice în UE pentru porumb, principala materie primă utilizată în mod normal în producția de acid citric. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, ofertele prezentate prevăd indexarea prețurilor minime de import, având în vedere că prețurile acidului citric au variat în mod semnificativ înainte, în timpul și ulterior perioadei de anchetă. Indexarea este efectuată în conformitate cu cotațiile publice în UE pentru porumb, principala materie primă utilizată în mod normal în producția de acid citric.

| (7) | Pe lângă acestea, în scopul reducerii riscului de încălcare a prețului prin compensarea încrucișată a prețurilor, producătorii-exportatori s-au oferit să raporteze toate vânzările în afara UE către acei clienți a căror organizare sau structură se extinde în afara UE, în cazul în care producătorul-exportator vinde respectivilor clienți din UE. |
| --- | --- |

(7)

Pe lângă acestea, în scopul reducerii riscului de încălcare a prețului prin compensarea încrucișată a prețurilor, producătorii-exportatori s-au oferit să raporteze toate vânzările în afara UE către acei clienți a căror organizare sau structură se extinde în afara UE, în cazul în care producătorul-exportator vinde respectivilor clienți din UE.

| (8) | De asemenea, producătorii-exportatori vor furniza periodic Comisiei informații detaliate cu privire la exporturile lor către UE, ceea ce înseamnă că angajamentele pot fi monitorizate în mod efectiv de către Comisie. În cele din urmă, având în vedere structura vânzărilor acestor societăți, Comisia consideră că riscul de eludare a angajamentelor convenite este limitat. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, producătorii-exportatori vor furniza periodic Comisiei informații detaliate cu privire la exporturile lor către UE, ceea ce înseamnă că angajamentele pot fi monitorizate în mod efectiv de către Comisie. În cele din urmă, având în vedere structura vânzărilor acestor societăți, Comisia consideră că riscul de eludare a angajamentelor convenite este limitat.

| (9) | Trebuie reținut, de asemenea, faptul că Camera Chineză de Comerț a Importatorilor și Exportatorilor de Metale, Minerale și Produse Chimice (denumită în continuare „CCCMC”) reunește cele cinci societăți menționate la considerentul 4 și că, prin urmare, CCCMC va juca, de asemenea, un rol activ în monitorizarea angajamentelor. |
| --- | --- |

(9)

Trebuie reținut, de asemenea, faptul că Camera Chineză de Comerț a Importatorilor și Exportatorilor de Metale, Minerale și Produse Chimice (denumită în continuare „CCCMC”) reunește cele cinci societăți menționate la considerentul 4 și că, prin urmare, CCCMC va juca, de asemenea, un rol activ în monitorizarea angajamentelor.

| (10) | Ținând seama de acest lucru, angajamentele propuse de producătorii-exportatori și de CCCMC sunt acceptabile. |
| --- | --- |

(10)

Ținând seama de acest lucru, angajamentele propuse de producătorii-exportatori și de CCCMC sunt acceptabile.

| (11) | Pentru a permite Comisiei să monitorizeze eficient respectarea angajamentelor de către societăți, atunci când cererea de punere în liberă circulație în temeiul angajamentelor este prezentată autorităților vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de prezentarea unei facturi care trebuie să conțină cel puțin informațiile prevăzute în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82. Aceste informații sunt, de asemenea, necesare pentru a permite autorităților vamale să verifice cu suficientă precizie dacă transporturile corespund documentelor comerciale. În cazul în care o astfel de factură nu este prezentată sau în cazul în care celelalte condiții stipulate de regulamentul de punere în aplicare menționat anterior nu sunt îndeplinite, trebuie plătit nivelul corespunzător de taxă antidumping. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite Comisiei să monitorizeze eficient respectarea angajamentelor de către societăți, atunci când cererea de punere în liberă circulație în temeiul angajamentelor este prezentată autorităților vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de prezentarea unei facturi care trebuie să conțină cel puțin informațiile prevăzute în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82. Aceste informații sunt, de asemenea, necesare pentru a permite autorităților vamale să verifice cu suficientă precizie dacă transporturile corespund documentelor comerciale. În cazul în care o astfel de factură nu este prezentată sau în cazul în care celelalte condiții stipulate de regulamentul de punere în aplicare menționat anterior nu sunt îndeplinite, trebuie plătit nivelul corespunzător de taxă antidumping.

| (12) | Pentru a asigura în continuare respectarea angajamentelor, li s-a adus la cunoștință importatorilor prin intermediul regulamentului de punere în aplicare menționat anterior că neîndeplinirea condițiilor prevăzute de regulamentul respectiv sau retragerea de către Comisie a acceptării angajamentelor poate duce la constituirea unei datorii vamale pentru tranzacțiile aferente. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura în continuare respectarea angajamentelor, li s-a adus la cunoștință importatorilor prin intermediul regulamentului de punere în aplicare menționat anterior că neîndeplinirea condițiilor prevăzute de regulamentul respectiv sau retragerea de către Comisie a acceptării angajamentelor poate duce la constituirea unei datorii vamale pentru tranzacțiile aferente.

| (13) | În cazul unei încălcări sau al retragerii angajamentului, sau în cazul retragerii acceptării angajamentului de către Comisie, taxa antidumping instituită în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază se aplică automat, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, |
| --- | --- |

(13)

În cazul unei încălcări sau al retragerii angajamentului, sau în cazul retragerii acceptării angajamentului de către Comisie, taxa antidumping instituită în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază se aplică automat, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se acceptă angajamentele oferite de producătorii-exportatori menționați mai jos împreună cu Camera Chineză de Comerț a Importatorilor și Exportatorilor de Metale, Minerale și Produse Chimice în cadrul procedurii antidumping privind importurile de acid citric, originar din Republica Populară Chineză.

| Țară | Întreprindere | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republica Populară Chineză | COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincia Anhui | A874 |
| Produs de RZBC Co., Ltd. — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, provincia Shandong, RPC și vândut de societatea de vânzări afiliată RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincia Shandong | A926 |
| Produs de RZBC (Juxian) Co., Ltd. — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincia Shandong, RPC și vândut de societatea de vânzări afiliată RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincia Shandong | A927 |
| TTCA Co., Ltd. — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, provincia Shandong | A878 |
| Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincia Jiangsu | A879 |
| Weifang Ensign Industry Co., Ltd. — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincia Shandong | A882 |

Țară

Întreprindere

Codul adițional TARIC

Republica Populară Chineză

COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. — No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, provincia Anhui

A874

Produs de RZBC Co., Ltd. — No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, provincia Shandong, RPC și vândut de societatea de vânzări afiliată RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincia Shandong

A926

Produs de RZBC (Juxian) Co., Ltd. — No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, provincia Shandong, RPC și vândut de societatea de vânzări afiliată RZBC Imp. & Exp. Co., Ltd. — No 66 Lvzhou South Road, Rizhao City, provincia Shandong

A927

TTCA Co., Ltd. — West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, provincia Shandong

A878

Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. — No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, provincia Jiangsu

A879

Weifang Ensign Industry Co., Ltd. — No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, provincia Shandong

A882

Articolul 2

Prin prezenta, Decizia 2008/899/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 351, 30.11.2013, p. 27.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/82 al Comisiei din 21 ianuarie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și a unor reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (a se vedea pagina 8 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1193/2008 al Consiliului din 1 decembrie 2008 de insituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxelor provizorii la importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză (JO L 323, 3.12.2008, p. 1).

4

(5)  Decizia 2008/899/CE a Comisiei din 2 decembrie 2008 de acceptare a unui angajament oferit în cadrul procedurii antidumping privind importurile de acid citric originar din Republica Populară Chineză (JO L 323, 3.12.2008, p. 62).

5

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/78

---

DECIZIA NR. 153/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a anexei X (Servicii în general) la Acordul privind SEE [2015/88]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (2) | Directiva de punere în aplicare 2012/52/UE a Comisiei din 20 decembrie 2012 de stabilire a unor măsuri pentru facilitarea recunoașterii prescripțiilor medicale emise în alt stat membru (2) trebuie încorporată în acord. |
| --- | --- |

(2)

Directiva de punere în aplicare 2012/52/UE a Comisiei din 20 decembrie 2012 de stabilire a unor măsuri pentru facilitarea recunoașterii prescripțiilor medicale emise în alt stat membru (2) trebuie încorporată în acord.

| (3) | Prin urmare, anexa X la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa X la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa X la Acordul privind SEE, după punctul 1c (Decizia 2011/130/UE a Comisiei) se adaugă următorul punct:

| „2. | 32011 L 0024: Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).
  În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei se citesc cu următoarele adaptări:
  Fără a aduce atingere eventualelor decizii ulterioare ale Comitetului mixt al SEE, este necesar să se observe că următoarele acte nu sunt încorporate în Acordul SEE:






  (a) | Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului din 14 mai 2003 de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și Regulamentului (CEE) nr. 574/72 la resortisanții unor țări terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie; |
| --- | --- | --- |

„2.

32011 L 0024: Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

În sensul prezentului acord, dispozițiile directivei se citesc cu următoarele adaptări:

Fără a aduce atingere eventualelor decizii ulterioare ale Comitetului mixt al SEE, este necesar să se observe că următoarele acte nu sunt încorporate în Acordul SEE:

(a)

Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului din 14 mai 2003 de extindere a dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și Regulamentului (CEE) nr. 574/72 la resortisanții unor țări terțe care nu fac obiectul dispozițiilor respective exclusiv pe motive de cetățenie;

| (b) | Regulamentul (UE) nr. 1231/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de extindere a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul regulamentelor respective exclusiv pe motive de cetățenie. |
| --- | --- |

(b)

Regulamentul (UE) nr. 1231/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de extindere a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 la resortisanții țărilor terțe care nu fac obiectul regulamentelor respective exclusiv pe motive de cetățenie.

Prin urmare, toate trimiterile la aceste acte nu se aplică statelor AELS.

| 2a. | 32012 L 0052: Directiva de punere în aplicare 2012/52/UE a Comisiei din 20 decembrie 2012 de stabilire a unor măsuri pentru facilitarea recunoașterii prescripțiilor medicale emise în alt stat membru (JO L 356, 22.12.2012, p. 68).” |
| --- | --- |

2a.

32012 L 0052: Directiva de punere în aplicare 2012/52/UE a Comisiei din 20 decembrie 2012 de stabilire a unor măsuri pentru facilitarea recunoașterii prescripțiilor medicale emise în alt stat membru (JO L 356, 22.12.2012, p. 68).”

Articolul 2

Textele Directivei 2011/24/UE și Directivei de punere în aplicare 2012/52/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 iulie 2014, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (3).

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

1

(2)  JO L 356, 22.12.2012, p. 68.

2

(3)  Au fost semnalate obligații constituționale.

3

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/80

---

DECIZIA NR. 154/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE [2015/89]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Articolul 29 din Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 29 din Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

| (2) | Prin urmare, anexa XIII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, anexa XIII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa XIII la Acordul privind SEE, la punctul 41c [Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului] se adaugă următorul text:

„, astfel cum a fost modificat prin:

| — | 32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).” |
| --- | --- |

—

32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).”

Articolul 2

Textele Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 iulie 2014, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 348, 20.12.2013, p. 129.

1

(2)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

2

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/81

---

DECIZIA NR. 155/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/90]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2013/288/UE a Comisiei din 13 iunie 2013 de modificare a Deciziei 2011/30/UE privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale anumitor țări terțe și o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit desfășurate în Uniunea Europeană ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2013/288/UE a Comisiei din 13 iunie 2013 de modificare a Deciziei 2011/30/UE privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și sancționare a auditorilor și a entităților de audit ale anumitor țări terțe și o perioadă de tranziție pentru activitățile de audit desfășurate în Uniunea Europeană ale auditorilor și entităților de audit din anumite țări terțe (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (2) | Prin urmare, anexa XXII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, anexa XXII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa XXII la Acordul privind SEE, la punctul 10fd (Decizia 2011/30/UE a Comisiei) se adaugă următorul text:

„, astfel cum a fost modificat prin:

| — | 32013 D 0288: Decizia de punere în aplicare 2013/288/UE a Comisiei din 13 iunie 2013 (JO L 163, 15.6.2013, p. 26).” |
| --- | --- |

—

32013 D 0288: Decizia de punere în aplicare 2013/288/UE a Comisiei din 13 iunie 2013 (JO L 163, 15.6.2013, p. 26).”

Articolul 2

Textele Deciziei de punere în aplicare 2013/288/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 iulie 2014, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 163, 15.6.2013, p. 26.

1

(2)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

2

---

Declarația statelor AELS la Decizia nr. 155/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 de încorporare în Acordul privind SEE a Deciziei de punere în aplicare 2013/288/CE a Comisiei

„Decizia de punere în aplicare 2013/288/UE a Comisiei din 13 iunie 2013 tratează aspecte legate de echivalență pentru țările terțe. Încorporarea acestei decizii nu aduce atingere sferei de aplicare a Acordului privind SEE.”

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/83

---

DECIZIA NR. 156/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a anexei XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE [2015/91]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2013/280/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind gradul de adecvare a autorităților competente din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2013/280/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind gradul de adecvare a autorităților competente din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (2) | Decizia de punere în aplicare 2013/281/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității, de investigare și de sancționare care se aplică auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare 2013/281/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității, de investigare și de sancționare care se aplică auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (3) | Prin urmare, anexa XXII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa XXII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa XXII la Acordul privind SEE, după punctul 10fd (Decizia 2011/30/UE a Comisiei) se introduc următoarele puncte:

| „10fe. | 32013 D 0280: Decizia de punere în aplicare 2013/280/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind gradul de adecvare a autorităților competente din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 161, 13.6.2013, p. 4). |
| --- | --- |

„10fe.

32013 D 0280: Decizia de punere în aplicare 2013/280/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind gradul de adecvare a autorităților competente din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 161, 13.6.2013, p. 4).

| 10ff. | 32013 D 0281: Decizia de punere în aplicare 2013/281/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității, de investigare și de sancționare care se aplică auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 161, 13.6.2013, p. 8).” |
| --- | --- |

10ff.

32013 D 0281: Decizia de punere în aplicare 2013/281/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității, de investigare și de sancționare care se aplică auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 161, 13.6.2013, p. 8).”

Articolul 2

Textele Deciziilor de punere în aplicare 2013/280/UE și 2013/281/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 iulie 2014, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (3).

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 161, 13.6.2013, p. 4.

1

(2)  JO L 161, 13.6.2013, p. 8.

2

(3)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

3

---

Declarația statelor AELS la Decizia nr. 156/2014 a Comitetului mixt al SEE din 9 iulie 2014 care încorporează Deciziile de punere în aplicare 2013/280/UE și 2013/281/UE ale Comisiei în Acordul privind SEE

„Decizia de punere în aplicare 2013/280/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind gradul de adecvare a autorităților competente din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Decizia de punere în aplicare 2013/281/UE a Comisiei din 11 iunie 2013 privind echivalența sistemelor de supraveghere publică, de asigurare a calității și de investigare și de sancționare care se aplică auditorilor și entităților de audit din Statele Unite ale Americii în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului se referă la relațiile cu țările terțe. Încorporarea acestor decizii nu aduce atingere sferei de aplicare a Acordului privind SEE.”

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/85

---

DECIZIA NR. 157/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/92]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este oportună extinderea cooperării părților contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Este oportună extinderea cooperării părților contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (1).

| (2) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea cooperării extinse respective începând cu 1 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea cooperării extinse respective începând cu 1 ianuarie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 2 alineatul (5) din Protocolul 31 la Acordul privind SEE se adaugă următorul text:

| „— | 32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).
  Statele AELS participă numai în sectorul telecomunicațiilor al Mecanismului pentru Interconectarea Europei.
  Liechtenstein este exceptat de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.” |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

Statele AELS participă numai în sectorul telecomunicațiilor al Mecanismului pentru Interconectarea Europei.

Liechtenstein este exceptat de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

2

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 348, 20.12.2013, p. 129.

1

(2)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

2

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/86

---

DECIZIA NR. 158/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți [2015/93]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

întrucât:

| (1) | Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Este oportună extinderea cooperării dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a include Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020 (1).

| (2) | Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu 1 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu 1 ianuarie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 5 din Protocolul 31 se modifică după cum urmează:

| 1. | La alineatul (5), după cuvintele „la programul menționat la a treisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2012” se introduc cuvintele „la programul menționat la a paisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2014”. |
| --- | --- |

1.

La alineatul (5), după cuvintele „la programul menționat la a treisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2012” se introduc cuvintele „la programul menționat la a paisprezecea liniuță începând cu 1 ianuarie 2014”.

| 2. | La alineatul (8) se adaugă următoarea liniuță:






  „— | 32013 R 1381: Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului «Drepturi, egalitate și cetățenie» pentru perioada 2014-2020 (JO L 354, 28.12.2013, p. 62).
  Liechtensteinul participă numai la activitățile care pot decurge din liniile bugetare 33 01 04 01, Cheltuieli de sprijin pentru programul «Drepturi și cetățenie», și 33 02 02, Promovarea nediscriminării și a egalității.
  Norvegia este exceptată de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.” |
| --- | --- | --- |

2.

La alineatul (8) se adaugă următoarea liniuță:

„—

32013 R 1381: Regulamentul (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a programului «Drepturi, egalitate și cetățenie» pentru perioada 2014-2020 (JO L 354, 28.12.2013, p. 62).

Liechtensteinul participă numai la activitățile care pot decurge din liniile bugetare 33 01 04 01, Cheltuieli de sprijin pentru programul «Drepturi și cetățenie», și 33 02 02, Promovarea nediscriminării și a egalității.

Norvegia este exceptată de la participarea și de la contribuția financiară la acest program.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (2).

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 62.

1

(2)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

2

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/87

---

DECIZIA NR. 159/2014 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din 9 iulie 2014

de modificare a anumitor anexe și protocoale la Acordul privind SEE [2015/94]

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Articolul 128 din Acordul privind SEE prevede că orice stat european care devine membru al Uniunii Europene solicită să devină parte la Acordul privind SEE și că clauzele și condițiile unei asemenea participări fac obiectul unui acord între părțile contractante existente și statul solicitant. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 128 din Acordul privind SEE prevede că orice stat european care devine membru al Uniunii Europene solicită să devină parte la Acordul privind SEE și că clauzele și condițiile unei asemenea participări fac obiectul unui acord între părțile contractante existente și statul solicitant.

| (2) | Ca urmare a finalizării cu succes a negocierilor de extindere a Uniunii Europene, Republica Croația („noua parte contractantă”) a depus o cerere pentru a deveni parte la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a finalizării cu succes a negocierilor de extindere a Uniunii Europene, Republica Croația („noua parte contractantă”) a depus o cerere pentru a deveni parte la Acordul privind SEE.

| (3) | Acordul privind participarea Republicii Croația la Spațiul Economic European (1) („Acordul privind extinderea SEE”) a fost semnat la data de 11 aprilie 2014. |
| --- | --- |

(3)

Acordul privind participarea Republicii Croația la Spațiul Economic European (1) („Acordul privind extinderea SEE”) a fost semnat la data de 11 aprilie 2014.

| (4) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, dispozițiile Acordului privind SEE, astfel cum a fost modificat prin deciziile Comitetului mixt al SEE adoptate înainte de 30 iunie 2011, devin obligatorii pentru noua parte contractantă, începând cu data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE, în aceleași condiții ca și pentru actualele părți contractante și în conformitate cu clauzele și condițiile stabilite în Acordul privind extinderea SEE. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, dispozițiile Acordului privind SEE, astfel cum a fost modificat prin deciziile Comitetului mixt al SEE adoptate înainte de 30 iunie 2011, devin obligatorii pentru noua parte contractantă, începând cu data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE, în aceleași condiții ca și pentru actualele părți contractante și în conformitate cu clauzele și condițiile stabilite în Acordul privind extinderea SEE.

| (5) | De la 30 iunie 2011, o serie de acte ale Uniunii Europene au fost încorporate în Acordul privind SEE prin decizii ale Comitetului mixt al SEE. |
| --- | --- |

(5)

De la 30 iunie 2011, o serie de acte ale Uniunii Europene au fost încorporate în Acordul privind SEE prin decizii ale Comitetului mixt al SEE.

| (6) | Pentru a garanta omogenitatea Acordului privind SEE, precum și pentru a le asigura securitate juridică persoanelor fizice și agenților economici, trebuie precizat că aceste acte ale UE menționate sau cuprinse în deciziile menționate mai sus sunt obligatorii pentru noua parte contractantă de la data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a garanta omogenitatea Acordului privind SEE, precum și pentru a le asigura securitate juridică persoanelor fizice și agenților economici, trebuie precizat că aceste acte ale UE menționate sau cuprinse în deciziile menționate mai sus sunt obligatorii pentru noua parte contractantă de la data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE.

| (7) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Acordul privind extinderea SEE, atunci când, ca urmare a participării noii părți contractante, actele Uniunii Europene încorporate în Acordul privind SEE înainte de data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE necesită adaptări care nu au fost prevăzute în Acordul privind extinderea SEE, adaptările în cauză se efectuează în conformitate cu procedurile stabilite în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Acordul privind extinderea SEE, atunci când, ca urmare a participării noii părți contractante, actele Uniunii Europene încorporate în Acordul privind SEE înainte de data intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE necesită adaptări care nu au fost prevăzute în Acordul privind extinderea SEE, adaptările în cauză se efectuează în conformitate cu procedurile stabilite în Acordul privind SEE.

| (8) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, orice dispoziție relevantă pentru Acordul privind SEE care este menționată în Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (2) („Actul de aderare din 9 decembrie 2011”) sau adoptată în temeiul acestui act și care nu se regăsește în Acordul privind extinderea SEE este tratată în conformitate cu procedurile stabilite în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, orice dispoziție relevantă pentru Acordul privind SEE care este menționată în Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (2) („Actul de aderare din 9 decembrie 2011”) sau adoptată în temeiul acestui act și care nu se regăsește în Acordul privind extinderea SEE este tratată în conformitate cu procedurile stabilite în Acordul privind SEE.

| (9) | În temeiul Protocolului 44 la Acordul privind SEE privind mecanismele de salvgardare ca urmare a extinderilor Spațiului Economic European, care a fost inserat în Acordul privind SEE prin articolul 2 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, procedura de adoptare a deciziilor prevăzută în Acordul privind SEE se aplică și deciziilor adoptate de Comisia Europeană în aplicarea articolului 38 din Actul de aderare din 9 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(9)

În temeiul Protocolului 44 la Acordul privind SEE privind mecanismele de salvgardare ca urmare a extinderilor Spațiului Economic European, care a fost inserat în Acordul privind SEE prin articolul 2 alineatul (2) din Acordul privind extinderea SEE, procedura de adoptare a deciziilor prevăzută în Acordul privind SEE se aplică și deciziilor adoptate de Comisia Europeană în aplicarea articolului 38 din Actul de aderare din 9 decembrie 2011.

| (10) | Prin urmare, anexele și protocoalele la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, anexele și protocoalele la Acordul privind SEE ar trebui modificate în consecință.

| (11) | Modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (3) prin Actul de aderare din 9 decembrie 2011 trebuie să devină parte integrantă a Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

(11)

Modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (3) prin Actul de aderare din 9 decembrie 2011 trebuie să devină parte integrantă a Acordului privind SEE.

| (12) | Regulamentul (UE) nr. 481/2013 al Comisiei din 24 mai 2013 de adaptare a Regulamentului (UE) nr. 788/2012 în ceea ce privește numărul de probe care trebuie prelevate și analizate de Croația pentru combinațiile de pesticide/produse (4) trebuie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (UE) nr. 481/2013 al Comisiei din 24 mai 2013 de adaptare a Regulamentului (UE) nr. 788/2012 în ceea ce privește numărul de probe care trebuie prelevate și analizate de Croația pentru combinațiile de pesticide/produse (4) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

| (13) | Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor regulamente și decizii în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, libera circulație a persoanelor, dreptul societăților comerciale, politica în domeniul concurenței, agricultura, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, politica în domeniul transporturilor, energia, fiscalitatea, statistica, rețelele transeuropene, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, justiția, libertatea și securitatea, mediul, uniunea vamală, relațiile externe, politica externă, de securitate și apărare și instituțiile, având în vedere aderarea Republicii Croația (5) trebuie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(13)

Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor regulamente și decizii în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, libera circulație a persoanelor, dreptul societăților comerciale, politica în domeniul concurenței, agricultura, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, politica în domeniul transporturilor, energia, fiscalitatea, statistica, rețelele transeuropene, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, justiția, libertatea și securitatea, mediul, uniunea vamală, relațiile externe, politica externă, de securitate și apărare și instituțiile, având în vedere aderarea Republicii Croația (5) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

| (14) | Regulamentul (UE) nr. 519/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de adaptare a anumitor regulamente și decizii în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, libera circulație a persoanelor, libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii, dreptul societăților comerciale, politica în domeniul concurenței, agricultura, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, pescuitul, politica în domeniul transporturilor, energia, fiscalitatea, statistica, politica socială și ocuparea forței de muncă, mediul, uniunea vamală, relațiile externe și politica externă, de securitate și apărare, având în vedere aderarea Croației (6) trebuie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(14)

Regulamentul (UE) nr. 519/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 de adaptare a anumitor regulamente și decizii în ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, libera circulație a persoanelor, libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii, dreptul societăților comerciale, politica în domeniul concurenței, agricultura, siguranța alimentară, politica în domeniul veterinar și fitosanitar, pescuitul, politica în domeniul transporturilor, energia, fiscalitatea, statistica, politica socială și ocuparea forței de muncă, mediul, uniunea vamală, relațiile externe și politica externă, de securitate și apărare, având în vedere aderarea Croației (6) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

| (15) | Regulamentul (UE) nr. 656/2013 al Comisiei din 10 iulie 2013 de stabilire a unor măsuri tranzitorii privind pașaportul tip emis în Croația pentru câini, pisici și dihori domestici (7) trebuie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (UE) nr. 656/2013 al Comisiei din 10 iulie 2013 de stabilire a unor măsuri tranzitorii privind pașaportul tip emis în Croația pentru câini, pisici și dihori domestici (7) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

| (16) | Directiva 2013/15/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul liberei circulații a mărfurilor, având în vedere aderarea Republicii Croația (8) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(16)

Directiva 2013/15/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul liberei circulații a mărfurilor, având în vedere aderarea Republicii Croația (8) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (17) | Directiva 2013/16/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul achizițiilor publice, având în vedere aderarea Republicii Croația (9) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(17)

Directiva 2013/16/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul achizițiilor publice, având în vedere aderarea Republicii Croația (9) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (18) | Directiva 2013/17/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul mediului, având în vedere aderarea Republicii Croația (10) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(18)

Directiva 2013/17/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul mediului, având în vedere aderarea Republicii Croația (10) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (19) | Directiva 2013/18/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, având în vedere aderarea Republicii Croația (11) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(19)

Directiva 2013/18/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, având în vedere aderarea Republicii Croația (11) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (20) | Directiva 2013/20/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul siguranței alimentare și al politicii veterinare și fitosanitare, având în vedere aderarea Republicii Croația (12) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(20)

Directiva 2013/20/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul siguranței alimentare și al politicii veterinare și fitosanitare, având în vedere aderarea Republicii Croația (12) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (21) | Directiva 2013/21/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 67/548/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului în domeniul mediului, având în vedere aderarea Republicii Croația (13) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(21)

Directiva 2013/21/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a Directivei 67/548/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului în domeniul mediului, având în vedere aderarea Republicii Croația (13) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (22) | Directiva 2013/22/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul politicii privind transporturile, având în vedere aderarea Republicii Croația (14) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(22)

Directiva 2013/22/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul politicii privind transporturile, având în vedere aderarea Republicii Croația (14) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (23) | Directiva 2013/23/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul serviciilor financiare, având în vedere aderarea Republicii Croația (15) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(23)

Directiva 2013/23/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul serviciilor financiare, având în vedere aderarea Republicii Croația (15) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (24) | Directiva 2013/24/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul dreptului societăților comerciale, având în vedere aderarea Republicii Croația (16) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(24)

Directiva 2013/24/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul dreptului societăților comerciale, având în vedere aderarea Republicii Croația (16) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (25) | Directiva 2013/25/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul dreptului la liberă stabilire și în cel al libertății de a presta servicii, având în vedere aderarea Republicii Croația (17) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(25)

Directiva 2013/25/UE a Consiliului din 13 mai 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul dreptului la liberă stabilire și în cel al libertății de a presta servicii, având în vedere aderarea Republicii Croația (17) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (26) | Directiva 2013/26/UE a Comisiei din 8 februarie 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul siguranței alimentelor și al politicii veterinare și fitosanitare, având în vedere aderarea Croației (18) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(26)

Directiva 2013/26/UE a Comisiei din 8 februarie 2013 de adaptare a anumitor directive în domeniul siguranței alimentelor și al politicii veterinare și fitosanitare, având în vedere aderarea Croației (18) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (27) | Decizia de punere în aplicare 2013/290/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele punctelor de control la frontieră și ale unităților veterinare în cadrul sistemului Traces, ca urmare a aderării Croației (19) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(27)

Decizia de punere în aplicare 2013/290/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele punctelor de control la frontieră și ale unităților veterinare în cadrul sistemului Traces, ca urmare a aderării Croației (19) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (28) | Decizia de punere în aplicare 2013/291/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru anumite produse de origine animală care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului introduse în Croația din țări terțe înaintea datei de 1 iulie 2013 (20) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(28)

Decizia de punere în aplicare 2013/291/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru anumite produse de origine animală care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului introduse în Croația din țări terțe înaintea datei de 1 iulie 2013 (20) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (29) | Decizia de punere în aplicare 2013/346/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planului prezentat de Croația pentru aprobarea unităților în scopul comerțului în interiorul Uniunii cu păsări de curte și ouă pentru incubație în conformitate cu Directiva 2009/158/CE a Consiliului (21) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(29)

Decizia de punere în aplicare 2013/346/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planului prezentat de Croația pentru aprobarea unităților în scopul comerțului în interiorul Uniunii cu păsări de curte și ouă pentru incubație în conformitate cu Directiva 2009/158/CE a Consiliului (21) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (30) | Decizia de punere în aplicare 2013/347/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planurilor de urgență prezentate de Croația pentru combaterea anumitor boli ale animalelor (22) trebuie încorporată în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(30)

Decizia de punere în aplicare 2013/347/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planurilor de urgență prezentate de Croația pentru combaterea anumitor boli ale animalelor (22) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

| (31) | Deoarece Acordul privind SEE extinde piața internă la statele AELS, pentru buna funcționare a pieței interne este necesar ca prezenta decizie să se aplice și să intre în vigoare fără întârziere. |
| --- | --- |

(31)

Deoarece Acordul privind SEE extinde piața internă la statele AELS, pentru buna funcționare a pieței interne este necesar ca prezenta decizie să se aplice și să intre în vigoare fără întârziere.

| (32) | Deoarece Acordul privind extinderea SEE nu a intrat încă în vigoare, dar se aplică cu titlu provizoriu, prezenta decizie se va aplica, de asemenea, cu titlu provizoriu până la intrarea în vigoare a Acordului privind extinderea SEE, |
| --- | --- |

(32)

Deoarece Acordul privind extinderea SEE nu a intrat încă în vigoare, dar se aplică cu titlu provizoriu, prezenta decizie se va aplica, de asemenea, cu titlu provizoriu până la intrarea în vigoare a Acordului privind extinderea SEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Deciziile Comitetului mixt al SEE adoptate după 30 iunie 2011 sunt obligatorii pentru noua parte contractantă.

Articolul 2

Textele deciziilor Comitetului mixt al SEE menționate la articolul 1 se redactează și se autentifică de către părțile contractante în limba croată.

Articolul 3

La capitolul XXVII punctul 9 din anexa II la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului], se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 1 2012 J003: Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, adoptat la 9 decembrie 2011 (JO L 112, 24.4.2012, p. 21).” |
| --- | --- |

„—

1 2012 J003: Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, adoptat la 9 decembrie 2011 (JO L 112, 24.4.2012, p. 21).”

Articolul 4

Măsurile tranzitorii menționate în anexa I la prezenta decizie se încorporează în Acordul privind SEE și devin parte integrantă a acestuia.

Articolul 5

(1)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa II la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 R 0517: Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0517: Regulamentul (UE) nr. 517/2013 al Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 1).”

(2)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa III la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 R 0519: Regulamentul (UE) nr. 519/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 74).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0519: Regulamentul (UE) nr. 519/2013 al Comisiei din 21 februarie 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 74).”

(3)   În cazul în care liniuța menționată la alineatele anterioare este prima liniuță care trebuie adăugată la punctul în cauză, aceasta este precedată de cuvintele „, astfel cum a fost modificat(ă) prin:”.

Articolul 6

(1)   La punctele din anexele la Acordul privind SEE care figurează în anexa IV la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0015: Directiva 2013/15/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 172).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0015: Directiva 2013/15/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 172).”

(2)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa V la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0016: Directiva 2013/16/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 184).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0016: Directiva 2013/16/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 184).”

(3)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa VI la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0017: Directiva 2013/17/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 193).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0017: Directiva 2013/17/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 193).”

(4)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa VII la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0018: Directiva 2013/18/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 230).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0018: Directiva 2013/18/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 230).”

(5)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa VIII la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0020: Directiva 2013/20/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 234).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0020: Directiva 2013/20/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 234).”

(6)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa IX la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0021: Directiva 2013/21/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 240).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0021: Directiva 2013/21/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 240).”

(7)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa X la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0022: Directiva 2013/22/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 356).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0022: Directiva 2013/22/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 356).”

(8)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa XI la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0023: Directiva 2013/23/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 362).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0023: Directiva 2013/23/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 362).”

(9)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa XII la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0024: Directiva 2013/24/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 365).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0024: Directiva 2013/24/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 365).”

(10)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa XIII la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0025: Directiva 2013/25/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 368).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0025: Directiva 2013/25/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 368).”

(11)   La punctele din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE care figurează în anexa XIV la prezenta decizie se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 L 0026: Directiva 2013/26/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 376).” |
| --- | --- |

„—

32013 L 0026: Directiva 2013/26/UE a Consiliului din 13 mai 2013 (JO L 158, 10.6.2013, p. 376).”

(12)   În cazul în care liniuța menționată la alineatele anterioare este prima liniuță care trebuie adăugată la punctul în cauză, aceasta este precedată de cuvintele „, astfel cum a fost modificat(ă) prin:”.

(13)   În partea II din anexele menționate la prezenta decizie sunt enumerate alte adaptări care au devenit necesare ca urmare a actelor încorporate prin alineatele anterioare.

Articolul 7

(1)   La capitolul I partea 1.2 punctul 39 (Decizia 2009/821/CE a Comisiei) din anexa I la Acordul privind SEE se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 D 0290: Decizia de punere în aplicare 2013/290/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 (JO L 164, 18.6.2013, p. 22).” |
| --- | --- |

„—

32013 D 0290: Decizia de punere în aplicare 2013/290/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 (JO L 164, 18.6.2013, p. 22).”

(2)   La capitolul XII punctul 74 [Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 788/2012 al Comisiei] din anexa II la Acordul privind SEE se adaugă următoarea liniuță:

| „— | 32013 R 0481: Regulamentul (UE) nr. 481/2013 al Comisiei din 24 mai 2013 (JO L 139, 25.5.2013, p. 5).” |
| --- | --- |

„—

32013 R 0481: Regulamentul (UE) nr. 481/2013 al Comisiei din 24 mai 2013 (JO L 139, 25.5.2013, p. 5).”

(3)   În cazul în care liniuța menționată la alineatele anterioare este prima liniuță care trebuie adăugată la punctul în cauză, aceasta este precedată de cuvintele „, astfel cum a fost modificat(ă) prin:”.

Articolul 8

În anexa I la Acordul privind SEE, capitolul I se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea 1.2, la punctul 121 (Decizia 2003/803/CE a Comisiei) se adaugă următorul text:
  „Se aplică măsurile tranzitorii stabilite în următoarele acte:






  — | 32013 R 0656: Regulamentul (UE) nr. 656/2013 al Comisiei din 10 iulie 2013 de stabilire a unor măsuri tranzitorii privind pașaportul tip emis în Croația pentru câini, pisici și dihori domestici (JO L 190, 11.7.2013, p. 35).” |
| --- | --- | --- |

1.

În partea 1.2, la punctul 121 (Decizia 2003/803/CE a Comisiei) se adaugă următorul text:

„Se aplică măsurile tranzitorii stabilite în următoarele acte:

—

32013 R 0656: Regulamentul (UE) nr. 656/2013 al Comisiei din 10 iulie 2013 de stabilire a unor măsuri tranzitorii privind pașaportul tip emis în Croația pentru câini, pisici și dihori domestici (JO L 190, 11.7.2013, p. 35).”

32013 R 0656

| 2. | În partea 6.1 punctul 17 [Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului], la titlul referitor la măsurile tranzitorii se adaugă următoarea liniuță:






  „— | 32013 D 0291: Decizia de punere în aplicare 2013/291/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru anumite produse de origine animală care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului introduse în Croația din țări terțe înaintea datei de 1 iulie 2013 (JO L 164, 18.6.2013, p. 25).” |
| --- | --- | --- |

2.

În partea 6.1 punctul 17 [Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului], la titlul referitor la măsurile tranzitorii se adaugă următoarea liniuță:

„—

32013 D 0291: Decizia de punere în aplicare 2013/291/UE a Comisiei din 14 iunie 2013 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru anumite produse de origine animală care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului introduse în Croația din țări terțe înaintea datei de 1 iulie 2013 (JO L 164, 18.6.2013, p. 25).”

32013 D 0291

| 3. | În partea 4.2, după punctul 58 (Decizia 2007/17/CE a Comisiei), la titlul „ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE” se inserează următorul punct:






  „59. | 32013 D 0346: Decizia de punere în aplicare 2013/346/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planului prezentat de Croația pentru aprobarea unităților în scopul comerțului în interiorul Uniunii cu păsări de curte și ouă pentru incubație în conformitate cu Directiva 2009/158/CE a Consiliului (JO L 183, 2.7.2013, p. 12).
  Acest act nu se aplică Islandei.” |
| --- | --- | --- |

3.

În partea 4.2, după punctul 58 (Decizia 2007/17/CE a Comisiei), la titlul „ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE” se inserează următorul punct:

ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE

„59.

32013 D 0346: Decizia de punere în aplicare 2013/346/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planului prezentat de Croația pentru aprobarea unităților în scopul comerțului în interiorul Uniunii cu păsări de curte și ouă pentru incubație în conformitate cu Directiva 2009/158/CE a Consiliului (JO L 183, 2.7.2013, p. 12).

32013 D 0346

Acest act nu se aplică Islandei.”

| 4. | În partea 3.2, după punctul 48 (Decizia de punere în aplicare 2013/764/UE a Comisiei), la titlul „ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE” se inserează următorul punct:






  „49. | 32013 D 0347: Decizia de punere în aplicare 2013/347/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planurilor de urgență prezentate de Croația pentru combaterea anumitor boli ale animalelor (JO L 183, 2.7.2013, p. 13).
  Acest act nu se aplică Islandei.” |
| --- | --- | --- |

4.

În partea 3.2, după punctul 48 (Decizia de punere în aplicare 2013/764/UE a Comisiei), la titlul „ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE” se inserează următorul punct:

ACTE PE CARE STATELE MEMBRE ALE AELS ȘI AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS LE IAU ÎN CONSIDERARE

„49.

32013 D 0347: Decizia de punere în aplicare 2013/347/UE a Comisiei din 28 iunie 2013 de aprobare a planurilor de urgență prezentate de Croația pentru combaterea anumitor boli ale animalelor (JO L 183, 2.7.2013, p. 13).

32013 D 0347

Acest act nu se aplică Islandei.”

Articolul 9

Textele Regulamentelor (UE) nr. 481/2013, (UE) nr. 517/2013, (UE) nr. 519/2013 și (UE) nr. 68/2014 și ale Directivelor 2013/15/UE, 2013/16/UE, 2013/17/UE, 2013/18/UE, 2013/20/UE, 2013/21/UE, 2013/22/UE, 2013/23/UE, 2013/24/UE, 2013/25/UE și 2013/26/UE și ale Deciziile de punere în aplicare 2013/290/UE și 2013/291/UE în limbile islandeză și norvegiană, precum și textele Regulamentului (UE) nr. 656/2013 și ale Deciziilor de punere în aplicare 2013/346/UE și 2013/347/UE în limba norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 10

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei la care s-a efectuat ultima notificare în temeiul articolului 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (23) sau în ziua intrării în vigoare a Acordului privind extinderea SEE, dacă această dată este ulterioară.

23

Până la intrarea în vigoare a Acordului privind extinderea SEE, prezenta decizie se aplică cu titlu provizoriu începând cu data la care este adoptată.

Prezenta decizie nu aduce atingere niciunei obligații constituționale semnalate de una dintre părțile contractante privind oricare dintre deciziile Comitetului mixt al SEE menționate la articolul 1.

Articolul 11

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Kurt JÄGER

---

(1)  JO L 170, 11.6.2014, p. 18.

1

(2)  JO L 112, 24.4.2012, p. 21.

2

(3)  JO L 39, 13.2.2008, p. 16.

3

(4)  JO L 139, 25.5.2013, p. 5.

4

(5)  JO L 158, 10.6.2013, p. 1.

5

(6)  JO L 158, 10.6.2013, p. 74.

6

(7)  JO L 190, 11.7.2013, p. 35.

7

(8)  JO L 158, 10.6.2013, p. 172.

8

(9)  JO L 158, 10.6.2013, p. 184.

9

(10)  JO L 158, 10.6.2013, p. 193.

10

(11)  JO L 158, 10.6.2013, p. 230.

11

(12)  JO L 158, 10.6.2013, p. 234.

12

(13)  JO L 158, 10.6.2013, p. 240.

13

(14)  JO L 158, 10.6.2013, p. 356.

14

(15)  JO L 158, 10.6.2013, p. 362.

15

(16)  JO L 158, 10.6.2013, p. 365.

16

(17)  JO L 158, 10.6.2013, p. 368.

17

(18)  JO L 158, 10.6.2013, p. 376.

18

(19)  JO L 164, 18.6.2013, p. 22.

19

(20)  JO L 164, 18.6.2013, p. 25.

20

(21)  JO L 183, 2.7.2013, p. 12.

21

(22)  JO L 183, 2.7.2013, p. 13.

22

(23)  Nu au fost semnalate obligații constituționale.

23

---

ANEXA I

MĂSURILE TRANZITORII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4 DIN DECIZIE

Anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE se modifică după cum urmează:

La punctul 25a [Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului] se adaugă următorul text:

„Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 7 punctul 2).”

Anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul 1f (Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului) se adaugă următorul text:
  „Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 10 secțiunea V punctul 3).” |
| --- | --- |

1.

La punctul 1f (Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului) se adaugă următorul text:

„Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 10 secțiunea V punctul 3).”

| 2. | La punctul 14c (Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului) se adaugă următorul text:
  „Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 10 secțiunea II).” |
| --- | --- |

2.

La punctul 14c (Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului) se adaugă următorul text:

„Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 10 secțiunea II).”

Protocolul 47 (privind eliminarea barierelor tehnice în calea comerțului cu produse vitivinicole) la Acordul privind SEE se modifică după cum urmează:

În apendicele 1, înainte de textul adaptării de la punctul 8 [Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului] se adaugă următorul text:

„Se aplică măsurile tranzitorii pentru Croația prevăzute în anexele la Actul de aderare din 9 decembrie 2011 (anexa V capitolul 4 punctul 3).”

---

ANEXA II

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (1) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 5 alineatul (1) se inserează la următoarele puncte din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE:

În anexa I (Chestiuni veterinare și fitosanitare):

| A. | În capitolul I (Chestiuni veterinare):






  — | partea 1.1 punctul 7b [Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului]; |
| --- | --- | --- |

A.

În capitolul I (Chestiuni veterinare):

—

partea 1.1 punctul 7b [Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului];

| — | partea 1.1 punctul 7c [Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 1.1 punctul 7c [Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 1.1 punctul 10 [Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 1.1 punctul 10 [Regulamentul (CE) nr. 998/2003 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 1.1 punctul 11 [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 1.1 punctul 11 [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 1.1 punctul 12 [Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 1.1 punctul 12 [Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 6.1 punctul 17 [Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 6.1 punctul 17 [Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 7.1 punctul 8b [Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

partea 7.1 punctul 8b [Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | partea 7.1 punctul 12 [Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

partea 7.1 punctul 12 [Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului].

| B. | În capitolul II (Furaje):






  — | punctul 31j [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- | --- |

B.

În capitolul II (Furaje):

—

punctul 31j [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare):

| A. | În capitolul I (Autovehicule):






  — | punctul 45zy [Regulamentul (CE) nr. 78/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- | --- |

A.

În capitolul I (Autovehicule):

—

punctul 45zy [Regulamentul (CE) nr. 78/2009 al Parlamentului European și al Consiliului].

| B. | În capitolul XI (Textile):






  — | punctul 4d [Regulamentul (UE) nr. 1007/2011 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- | --- |

B.

În capitolul XI (Textile):

—

punctul 4d [Regulamentul (UE) nr. 1007/2011 al Parlamentului European și al Consiliului].

| C. | În capitolul XII (Produse alimentare):






  — | punctul 54zzzi [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- | --- |

C.

În capitolul XII (Produse alimentare):

—

punctul 54zzzi [Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului].

| D. | În capitolul XV (Substanțe periculoase):






  — | punctul 12zc [Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- | --- |

D.

În capitolul XV (Substanțe periculoase):

—

punctul 12zc [Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 12zze [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 12zze [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa VI (Securitate socială):

| — | punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa XIII (Transporturile):

| — | punctul 1 [Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 1 [Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 al Consiliului];

| — | punctul 5 (Decizia nr. 661/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 5 (Decizia nr. 661/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 19a [Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19a [Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 21 [Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 21 [Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului];

| — | punctul 25a [Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 25a [Regulamentul (CE) nr. 1072/2009 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 32a [Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 32a [Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 39 [Regulamentul (CEE) nr. 1192/69 al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 39 [Regulamentul (CEE) nr. 1192/69 al Consiliului].

În anexa XX (Mediul):

| — | punctul 1ea [Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 1ea [Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa XXI (Statistică):

| — | punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 7f [Regulamentul (UE) nr. 70/2012 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 7f [Regulamentul (UE) nr. 70/2012 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 7h [Regulamentul (CE) nr. 437/2003 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 7h [Regulamentul (CE) nr. 437/2003 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 18i [Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 18i [Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 19d [Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19d [Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului];

| — | punctul 19dc [Regulamentul (CE) nr. 1221/2002 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19dc [Regulamentul (CE) nr. 1221/2002 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 19o [Regulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19o [Regulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 19q [Regulamentul (CE) nr. 1222/2004 al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19q [Regulamentul (CE) nr. 1222/2004 al Consiliului];

| — | punctul 19t [Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19t [Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 19x [Regulamentul (CE) nr. 716/2007 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 19x [Regulamentul (CE) nr. 716/2007 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 25 [Regulamentul (CE) nr. 1921/2006 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 25 [Regulamentul (CE) nr. 1921/2006 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 25a [Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 25a [Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 25b [Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]; |
| --- | --- |

—

punctul 25b [Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului];

| — | punctul 25c [Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 25c [Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa XXII (Dreptul societăților comerciale):

| — | punctul 10a [Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 10a [Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 al Consiliului].

În Protocolul 26 (privind atribuțiile și funcțiile Autorității AELS de supraveghere în domeniul ajutoarelor de stat):

| — | articolul 2 punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

articolul 2 punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului].

---

ANEXA III

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 5 ALINEATUL (2) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 5 alineatul (2) se inserează la următoarele puncte din anexele și protocoalele la Acordul privind SEE:

În anexa I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) capitolul I (Chestiuni veterinare):

| — | partea 1.2 punctul 39 (Decizia 2009/821/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

partea 1.2 punctul 39 (Decizia 2009/821/CE a Comisiei);

| — | partea 1.2 punctul 115 [Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

partea 1.2 punctul 115 [Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei];

| — | partea 1.2 punctul 141 [Regulamentul (CE) nr. 911/2004 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

partea 1.2 punctul 141 [Regulamentul (CE) nr. 911/2004 al Comisiei];

| — | părțile 2.2 și 4.2 punctele 33 și, respectiv, 85 [Regulamentul (CE) nr. 504/2008 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

părțile 2.2 și 4.2 punctele 33 și, respectiv, 85 [Regulamentul (CE) nr. 504/2008 al Comisiei];

| — | partea 4.2 punctul 86 [Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

partea 4.2 punctul 86 [Regulamentul (CE) nr. 1251/2008 al Comisiei];

| — | partea 6.2 punctul 39 (Decizia 98/536/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

partea 6.2 punctul 39 (Decizia 98/536/CE a Comisiei);

| — | partea 7.2 punctul 14 (Decizia 98/179/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

partea 7.2 punctul 14 (Decizia 98/179/CE a Comisiei);

| — | partea 7.2 punctul 49 (Decizia 2007/453/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

partea 7.2 punctul 49 (Decizia 2007/453/CE a Comisiei);

| — | partea 9.2 punctul 4 (Decizia 2006/778/CE a Comisiei). |
| --- | --- |

—

partea 9.2 punctul 4 (Decizia 2006/778/CE a Comisiei).

În anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare):

| A. | În capitolul I (Autovehicule):






  — | punctul 45zr [Regulamentul (CE) nr. 706/2007 al Comisiei]; |
| --- | --- | --- |

A.

În capitolul I (Autovehicule):

—

punctul 45zr [Regulamentul (CE) nr. 706/2007 al Comisiei];

| — | punctul 45zu [Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 45zu [Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei];

| — | punctul 45zze [Regulamentul (UE) nr. 1008/2010 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 45zze [Regulamentul (UE) nr. 1008/2010 al Comisiei];

| — | punctul 45zzh [Regulamentul (UE) nr. 109/2011 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 45zzh [Regulamentul (UE) nr. 109/2011 al Comisiei];

| — | punctul 45zzl [Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 45zzl [Regulamentul (UE) nr. 582/2011 al Comisiei];

| — | punctul 45zzm [Regulamentul (UE) nr. 406/2010 al Comisiei]. |
| --- | --- |

—

punctul 45zzm [Regulamentul (UE) nr. 406/2010 al Comisiei].

| B. | În capitolul XV (Substanțe periculoase):






  — | punctul 12l (Decizia 2000/657/CE a Comisiei); |
| --- | --- | --- |

B.

În capitolul XV (Substanțe periculoase):

—

punctul 12l (Decizia 2000/657/CE a Comisiei);

| — | punctul 12zze [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 12zze [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa X (Servicii în general):

| — | punctul 1b (Decizia 2009/767/CE a Comisiei). |
| --- | --- |

—

punctul 1b (Decizia 2009/767/CE a Comisiei).

În anexa XIII (Transporturile):

| — | punctul 37da (Decizia 2007/756/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

punctul 37da (Decizia 2007/756/CE a Comisiei);

| — | punctul 42gb [Regulamentul (UE) nr. 36/2010 al Comisiei]. |
| --- | --- |

—

punctul 42gb [Regulamentul (UE) nr. 36/2010 al Comisiei].

În anexa XX (Mediul):

| — | punctul 32cb [Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei]. |
| --- | --- |

—

punctul 32cb [Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei].

În anexa XXI (Statistică):

| — | punctul 1k [Regulamentul (CE) nr. 250/2009 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 1k [Regulamentul (CE) nr. 250/2009 al Comisiei];

| — | punctul 1l [Regulamentul (CE) nr. 251/2009 al Comisiei); |
| --- | --- |

—

punctul 1l [Regulamentul (CE) nr. 251/2009 al Comisiei);

| — | punctul 4ca [Regulamentul (CE) nr. 772/2005 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 4ca [Regulamentul (CE) nr. 772/2005 al Comisiei];

| — | punctul 7bb (Decizia 2008/861/CE a Comisiei); |
| --- | --- |

—

punctul 7bb (Decizia 2008/861/CE a Comisiei);

| — | punctul 7i [Regulamentul (CE) nr. 1358/2003 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 7i [Regulamentul (CE) nr. 1358/2003 al Comisiei];

| — | punctul 18wb [Regulamentul (UE) nr. 912/2013 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

punctul 18wb [Regulamentul (UE) nr. 912/2013 al Comisiei];

| — | punctul 19s [Regulamentul (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului]. |
| --- | --- |

—

punctul 19s [Regulamentul (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului].

În anexa XXII (Dreptul societăților comerciale):

| — | punctul 10fd (Decizia 2011/30/UE a Comisiei). |
| --- | --- |

—

punctul 10fd (Decizia 2011/30/UE a Comisiei).

În Protocolul 21 (privind punerea în aplicare a regulilor de concurență care se aplică întreprinderilor):

| — | articolul 3 alineatul (2) punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei]; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (2) punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei];

| — | articolul 3 alineatul (4) punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei]. |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (4) punctul 1 [Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei].

În Protocolul 47 (privind desființarea barierelor tehnice în calea comerțului cu produse vitivinicole):

| — | apendicele 1 punctul 11 [Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei]. |
| --- | --- |

—

apendicele 1 punctul 11 [Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei].

---

ANEXA IV

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (1) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (1) se inserează la următoarele puncte din anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE:

| A. | În capitolul I (Autovehicule):






  — | punctul 2 (Directiva 70/157/CEE a Consiliului); |
| --- | --- | --- |

A.

În capitolul I (Autovehicule):

—

punctul 2 (Directiva 70/157/CEE a Consiliului);

| — | punctul 4 (Directiva 70/221/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 4 (Directiva 70/221/CEE a Consiliului);

| — | punctul 8 (Directiva 70/388/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 8 (Directiva 70/388/CEE a Consiliului);

| — | punctul 10 (Directiva 71/320/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 10 (Directiva 71/320/CEE a Consiliului);

| — | punctul 11 (Directiva 72/245/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 11 (Directiva 72/245/CEE a Consiliului);

| — | punctul 14 (Directiva 74/61/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 14 (Directiva 74/61/CEE a Consiliului);

| — | punctul 16 (Directiva 74/408/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 16 (Directiva 74/408/CEE a Consiliului);

| — | punctul 17 (Directiva 74/483/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 17 (Directiva 74/483/CEE a Consiliului);

| — | punctul 19 (Directiva 76/114/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 19 (Directiva 76/114/CEE a Consiliului);

| — | punctul 22 (Directiva 76/757/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 22 (Directiva 76/757/CEE a Consiliului);

| — | punctul 23 (Directiva 76/758/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 23 (Directiva 76/758/CEE a Consiliului);

| — | punctul 24 (Directiva 76/759/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 24 (Directiva 76/759/CEE a Consiliului);

| — | punctul 25 (Directiva 76/760/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 25 (Directiva 76/760/CEE a Consiliului);

| — | punctul 26 (Directiva 76/761/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 26 (Directiva 76/761/CEE a Consiliului);

| — | punctul 27 (Directiva 76/762/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 27 (Directiva 76/762/CEE a Consiliului);

| — | punctul 29 (Directiva 77/538/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 29 (Directiva 77/538/CEE a Consiliului);

| — | punctul 30 (Directiva 77/539/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 30 (Directiva 77/539/CEE a Consiliului);

| — | punctul 31 (Directiva 77/540/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 31 (Directiva 77/540/CEE a Consiliului);

| — | punctul 32 (Directiva 77/541/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 32 (Directiva 77/541/CEE a Consiliului);

| — | punctul 36 (Directiva 78/318/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 36 (Directiva 78/318/CEE a Consiliului);

| — | punctul 39 (Directiva 78/932/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 39 (Directiva 78/932/CEE a Consiliului);

| — | punctul 45r (Directiva 94/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45r (Directiva 94/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45t (Directiva 95/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45t (Directiva 95/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45y (Directiva 2001/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45y (Directiva 2001/85/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45za (Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45za (Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45zc (Directiva 2003/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45zc (Directiva 2003/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45zx (Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45zx (Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45zzs (Directiva 2000/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 45zzs (Directiva 2000/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 45zzt (Directiva 2001/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 45zzt (Directiva 2001/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

| B. | În capitolul II (Tractoare agricole și forestiere):






  — | punctul 11 (Directiva 2009/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- | --- |

B.

În capitolul II (Tractoare agricole și forestiere):

—

punctul 11 (Directiva 2009/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 13 (Directiva 78/764/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 13 (Directiva 78/764/CEE a Consiliului);

| — | punctul 17 (Directiva 2009/75/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 17 (Directiva 2009/75/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 20 (Directiva 86/298/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 20 (Directiva 86/298/CEE a Consiliului);

| — | punctul 22 (Directiva 87/402/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 22 (Directiva 87/402/CEE a Consiliului);

| — | punctul 23 (Directiva 2009/144/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 23 (Directiva 2009/144/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 28 (Directiva 2003/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 28 (Directiva 2003/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 29 (Directiva 2000/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 29 (Directiva 2000/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 31 (Directiva 2009/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 31 (Directiva 2009/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

| C. | În capitolul XIX (Dispoziții generale în domeniul barierelor tehnice în calea comerțului):






  — | punctul 3e (Directiva 94/11/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- | --- |

C.

În capitolul XIX (Dispoziții generale în domeniul barierelor tehnice în calea comerțului):

—

punctul 3e (Directiva 94/11/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA V

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (2) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (2) se inserează la următoarele puncte din anexa XVI (Achiziții publice) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 2 (Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 2 (Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 4 (Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 4 (Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 5c (Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 5c (Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA VI

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (3) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (3) se introduce la următorul punct din anexa XX (Mediul) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 21ar (Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 21ar (Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA VII

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (4) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (4) se inserează la următorul punct din anexa IV (Energia) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 41 (Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 41 (Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA VIII

PARTEA I

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (5) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (5) se inserează la următoarele puncte din anexele la Acordul privind SEE:

În anexa I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) capitolul I (Chestiuni veterinare):

| — | partea 1.1 punctul 4 (Directiva 97/78/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 1.1 punctul 4 (Directiva 97/78/CE a Consiliului);

| — | partea 3.1 punctul 1a (Directiva 2003/85/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 3.1 punctul 1a (Directiva 2003/85/CE a Consiliului);

| — | partea 3.1 punctul 9a (Directiva 2000/75/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 3.1 punctul 9a (Directiva 2000/75/CE a Consiliului);

| — | partea 4.1 punctul 1 (Directiva 64/432/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 4.1 punctul 1 (Directiva 64/432/CEE a Consiliului);

| — | partea 4.1 punctul 2 (Directiva 91/68/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 4.1 punctul 2 (Directiva 91/68/CEE a Consiliului);

| — | partea 5.1 punctul 6a (Directiva 2002/99/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 5.1 punctul 6a (Directiva 2002/99/CE a Consiliului);

| — | partea 7.1 punctul 2 (Directiva 96/23/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 7.1 punctul 2 (Directiva 96/23/CE a Consiliului);

| — | partea 7.1 punctul 8a (Directiva 2003/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

partea 7.1 punctul 8a (Directiva 2003/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | partea 8.1 punctul 2 (Directiva 2009/156/CE a Consiliului). |
| --- | --- |

—

partea 8.1 punctul 2 (Directiva 2009/156/CE a Consiliului).

În anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) capitolul XII (Produse alimentare):

| — | punctul 18 (Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 18 (Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 47 (Directiva 89/108/CEE a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 47 (Directiva 89/108/CEE a Consiliului).

PARTEA II

ALTE ADAPTĂRI NECESARE CA URMARE A ADERĂRII

În capitolul I partea 1.1 punctul 4 (Directiva 97/78/CE a Consiliului) din anexa I la Acordul privind SEE, textul adaptării (b) se înlocuiește cu următorul text:

| „29. | Teritoriul Republicii Islanda. |
| --- | --- |

„29.

Teritoriul Republicii Islanda.

| 30. | Teritoriul Regatului Norvegiei, cu excepția regiunii Svalbard.” |
| --- | --- |

30.

Teritoriul Regatului Norvegiei, cu excepția regiunii Svalbard.”

---

ANEXA IX

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (6) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (6) se inserează la următoarele puncte ale capitolului XV (Substanțe periculoase) din anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 1 (Directiva 67/548/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 1 (Directiva 67/548/CEE a Consiliului);

| — | punctul 12r (Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 12r (Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA X

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (7) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (7) se inserează la următoarele puncte din anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 13 (Directiva 92/106/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 13 (Directiva 92/106/CEE a Consiliului);

| — | punctul 18a (Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 18a (Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 24c (Directiva 1999/37/CE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 24c (Directiva 1999/37/CE a Consiliului);

| — | punctul 24f (Directiva 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 24f (Directiva 2006/126/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 36a (Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 36a (Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 46a (Directiva 91/672/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 46a (Directiva 91/672/CEE a Consiliului);

| — | punctul 47a (Directiva 2006/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 47a (Directiva 2006/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA XI

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (8) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (8) se inserează la următoarele puncte din anexa IX (Servicii financiare) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 1 (Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 1 (Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA XII

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (9) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (9) se inserează la următoarele puncte din anexa XXII (Dreptul societăților comerciale) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 1 (Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 1 (Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 2 (Directiva 2012/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 2 (Directiva 2012/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 3 (Directiva 2011/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 3 (Directiva 2011/35/UE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 4 (A patra directivă 78/660/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 4 (A patra directivă 78/660/CEE a Consiliului);

| — | punctul 4 [A patra directivă a Consiliului (78/660/CEE)] a doua liniuță [A șaptea directivă a Consiliului (83/349/CEE)]; |
| --- | --- |

—

punctul 4 [A patra directivă a Consiliului (78/660/CEE)] a doua liniuță [A șaptea directivă a Consiliului (83/349/CEE)];

| — | punctul 9 (Directiva 2009/102/CE a Parlamentului European și a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 9 (Directiva 2009/102/CE a Parlamentului European și a Consiliului).

---

ANEXA XIII

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (10) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (10) se inserează la următoarele puncte din anexa VII (Recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 1 (Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 1 (Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 2 (Directiva 77/249/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 2 (Directiva 77/249/CEE a Consiliului);

| — | punctul 2a (Directiva 98/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului); |
| --- | --- |

—

punctul 2a (Directiva 98/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului);

| — | punctul 4 (Directiva 74/557/CEE a Consiliului). |
| --- | --- |

—

punctul 4 (Directiva 74/557/CEE a Consiliului).

---

ANEXA XIV

LISTA MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 6 ALINEATUL (11) DIN DECIZIE

Liniuța menționată la articolul 6 alineatul (11) se inserează la următoarele puncte ale capitolului XII (Produse alimentare) din anexa II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE:

| — | punctul 54w (Directiva 1999/21/CE a Comisiei);






  — | punctul 54zzzv (Directiva 2006/141/CE a Comisiei). |
| --- | --- | --- |

—

punctul 54w (Directiva 1999/21/CE a Comisiei);

—

punctul 54zzzv (Directiva 2006/141/CE a Comisiei).

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/103

---

DECIZIA NR. 302/14/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 16 iulie 2014

de modificare, pentru a nouăzeci și noua oară, a normelor procedurale și de fond în domeniul ajutoarelor de stat prin modificarea anumitor orientări privind ajutoarele de stat [2015/95]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („autoritatea”),

AVÂND ÎN VEDERE Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 61-63 și Protocolul 26 la acesta,

AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 5 alineatul (2) litera (b) și articolul 24, precum și articolul 1 din Protocolul 3 partea I,

Întrucât:

În temeiul articolului 24 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, Autoritatea pune în aplicare dispozițiile Acordului privind SEE referitoare la ajutoarele de stat.

În temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (b) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, autoritatea emite comunicări sau orientări privind aspectele tratate în Acordul privind SEE, în cazul în care acest acord sau Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție prevede în mod expres acest lucru sau în cazul în care autoritatea îl consideră necesar.

La 21 mai 2014, Comisia Europeană a adoptat o Comunicare de modificare a Comunicărilor Comisiei referitoare la Orientări ale UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă, Orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, Ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale, Orientări privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc și Orientări privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (1). Scopul modificărilor este alinierea dispozițiilor privind transparența ale diferitelor orientări privind ajutoarele de stat și simplificarea dispozițiilor actuale.

Această comunicare are relevanță și pentru Spațiul Economic European.

Aplicarea uniformă a normelor SEE în materie de ajutoare de stat trebuie asigurată în întregul Spațiu Economic European, în conformitate cu obiectivul omogenității prevăzut la articolul 1 din Acordul privind SEE.

În conformitate cu punctul II de la rubrica „GENERALITĂȚI” din anexa XV la Acordul privind SEE, autoritatea, după consultarea prealabilă a Comisiei Europene, trebuie să adopte noi norme care să corespundă celor adoptate de Comisia Europeană,

ÎN URMA consultării Comisiei Europene,

ÎN URMA consultării statelor AELS cu privire la acest subiect prin intermediul unei scrisori din 30 iunie 2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Normele de fond în domeniul ajutoarelor de stat se modifică după cum urmează.

Articolul 2

Prezenta decizie înlocuiește următoarele pasaje:

| — | în Orientările pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă (2), punctul 74 litera (j) primele două teze; |
| --- | --- |

—

în Orientările pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă (2), punctul 74 litera (j) primele două teze;

| — | în Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (3), punctul 135; |
| --- | --- |

—

în Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 (3), punctul 135;

| — | în Orientările privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (4), punctul 51 subpunctul 7; |
| --- | --- |

—

în Orientările privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (4), punctul 51 subpunctul 7;

| — | în Orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (5), punctele 162 și 163; |
| --- | --- |

—

în Orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (5), punctele 162 și 163;

cu următorul text:

„Statele AELS asigură faptul că următoarele informații sunt publicate pe un site internet cuprinzător privind ajutoarele de stat, la nivel național sau regional:

| — | textul integral al schemei de ajutoare aprobate sau al deciziei privind acordarea unui ajutor individual și al dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia, sau un link către textul respectiv; |
| --- | --- |

—

textul integral al schemei de ajutoare aprobate sau al deciziei privind acordarea unui ajutor individual și al dispozițiilor de punere în aplicare a acesteia, sau un link către textul respectiv;

| — | identitatea autorității (autorităților) care acordă ajutorul; |
| --- | --- |

—

identitatea autorității (autorităților) care acordă ajutorul;

| — | identitatea beneficiarilor individuali, forma și valoarea ajutorului acordat fiecărui beneficiar, data acordării, tipul de întreprindere (IMM/întreprindere mare), regiunea în care este situat beneficiarul (la nivelul regiunilor statistice 2) (6) și sectorul economic principal în care beneficiarul își desfășoară activitatea (la nivelul grupei NACE) (7). |
| --- | --- |

—

identitatea beneficiarilor individuali, forma și valoarea ajutorului acordat fiecărui beneficiar, data acordării, tipul de întreprindere (IMM/întreprindere mare), regiunea în care este situat beneficiarul (la nivelul regiunilor statistice 2) (6) și sectorul economic principal în care beneficiarul își desfășoară activitatea (la nivelul grupei NACE) (7).

Această cerință poate fi eliminată în cazul ajutoarelor individuale mai mici de 500 000 EUR. Pentru schemele sub forma avantajelor fiscale, informațiile privind valoarea ajutoarelor individuale (8) pot fi furnizate în următoarele intervale (în milioane EUR): [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 și peste].

Aceste informații trebuie publicate după adoptarea deciziei de acordare a ajutorului, trebuie păstrate timp de cel puțin 10 ani și trebuie puse la dispoziția publicului larg, fără restricții (9). Statele AELS nu au obligația de a publica informațiile menționate mai sus înainte de 1 iulie 2016 (10).

Articolul 3

(1)   Prezenta decizie modifică Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, precum și condițiile de monitorizare impuse în cazul schemelor de ajutoare de stat regionale, după cum urmează:

| — | punctul 169 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, care include o condiție de monitorizare, se elimină; |
| --- | --- |

—

punctul 169 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, care include o condiție de monitorizare, se elimină;

| — | anexa IV la Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 20142020 se elimină. |
| --- | --- |

—

anexa IV la Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 20142020 se elimină.

(2)   Pentru schemele de ajutoare de stat regionale deja aprobate în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, se elimină condiția privind monitorizarea, inclusiv condiția privind monitorizarea prevăzută la punctul 169 din orientările menționate. În consecință, se elimină punctul 65 din Decizia 225/14/COL din 18 iunie 2014 privind prestațiile de asigurări sociale diferențiate în funcție de regiune pentru perioada 2014-2020.

Articolul 4

Prezenta decizie modifică Orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc (11) după cum urmează:

| — | la punctul 166 subpunctul (v):






  — | în loc de:„O astfel de cerință poate să fie eliminată în cazul IMM-urilor care nu au efectuat nicio vânzare comercială pe vreo piață și în cazul investițiilor cu o valoare mai mică de 200 000 EUR într-o întreprindere care este beneficiar final.”, |
| --- | --- | --- |

—

la punctul 166 subpunctul (v):

—

în loc de:„O astfel de cerință poate să fie eliminată în cazul IMM-urilor care nu au efectuat nicio vânzare comercială pe vreo piață și în cazul investițiilor cu o valoare mai mică de 200 000 EUR într-o întreprindere care este beneficiar final.”,

| — | se va citi:„O astfel de cerință poate să fie eliminată în cazul IMM-urilor care nu au efectuat nicio vânzare comercială pe vreo piață și în cazul investițiilor cu o valoare mai mică de 500 000 EUR într-o întreprindere care este beneficiar final.”; |
| --- | --- |

—

se va citi:„O astfel de cerință poate să fie eliminată în cazul IMM-urilor care nu au efectuat nicio vânzare comercială pe vreo piață și în cazul investițiilor cu o valoare mai mică de 500 000 EUR într-o întreprindere care este beneficiar final.”;

| — | la punctul 166 subpunctul (vi):






  — | în loc de:„cuantumul avantajului fiscal acordat, în cazul în care acesta din urmă are o valoare mai mare de 200 000 EUR. Suma respectivă poate fi acordată în tranșe în valoare de 2 milioane EUR.”, |
| --- | --- | --- |

—

la punctul 166 subpunctul (vi):

—

în loc de:„cuantumul avantajului fiscal acordat, în cazul în care acesta din urmă are o valoare mai mare de 200 000 EUR. Suma respectivă poate fi acordată în tranșe în valoare de 2 milioane EUR.”,

| — | se va citi:„cuantumul avantajului fiscal acordat, în cazul în care acesta din urmă are o valoare mai mare de 500 000 EUR. Suma respectivă poate fi acordată în următoarele tranșe (în milioane EUR): [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 și peste].” |
| --- | --- |

—

se va citi:„cuantumul avantajului fiscal acordat, în cazul în care acesta din urmă are o valoare mai mare de 500 000 EUR. Suma respectivă poate fi acordată în următoarele tranșe (în milioane EUR): [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 și peste].”

| — | la sfârșitul punctului 166 se introduce următorul text:

  „Statele AELS nu au obligația de a furniza informațiile menționate mai sus înainte de 1 iulie 2016 (12). |
| --- | --- |

—

la sfârșitul punctului 166 se introduce următorul text:

„Statele AELS nu au obligația de a furniza informațiile menționate mai sus înainte de 1 iulie 2016 (12).

Articolul 5

Prezenta decizie inserează următorul text:

„În cazul schemelor de ajutoare excluse din domeniul de aplicare al unui regulament de exceptare pe categorii exclusiv din cauza bugetului lor ridicat, Autoritatea va evalua compatibilitatea acestor scheme numai pe baza planului de evaluare.”

| — | la sfârșitul punctului 49 din Orientările UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă; |
| --- | --- |

—

la sfârșitul punctului 49 din Orientările UE pentru aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor de comunicații în bandă largă;

| — | la sfârșitul punctului 138 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

—

la sfârșitul punctului 138 din Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020;

| — | la sfârșitul punctului 167 din Orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene; |
| --- | --- |

—

la sfârșitul punctului 167 din Orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene;

| — | la sfârșitul punctului 172 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc. |
| --- | --- |

—

la sfârșitul punctului 172 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru promovarea investițiilor de finanțare de risc.

Articolul 6

Numai versiunea în limba engleză este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2014

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Helga JÓNSDÓTTIR

Membru al colegiului

---

(1)  JO C 198, 27.6.2014, p. 30.

1

(2)  Nepublicate încă în JO. Disponibile la: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Application-of-state-aid-rules-in-relation-to-rapid-deployment-of-broadband-networks.pdf

2

(3)  Nepublicate încă în JO. Disponibile la: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---Guidelines-on-regional-State-Aid-for-2014-2020.pdf

3

(4)  Nepublicate încă în JO. Disponibile la: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part_IV_-_State_aid_for_films_and_other_audiovisual_works.pdf

4

(5)  Nepublicate încă în JO. Disponibile la: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-IV---Aviation-Guidelines.pdf

5

(6)  Sintagma «regiune statistică» este utilizată în locul acronimului «NUTS» din orientările corespunzătoare ale Comisiei. NUTS este derivat din denumirea «nomenclatorul unităților teritoriale de statistică» conform Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1). Acest regulament nu a fost încorporat în Acordul privind SEE. Cu toate acestea, pentru a ajunge la definiții comune în contextul cererii din ce în ce mai mari de informații statistice la nivel regional, Eurostat, Oficiul de Statistică al Uniunii Europene, și institutele naționale din țările candidate și din țările AELS au convenit că vor fi stabilite regiuni statistice similare celor din clasificarea NUTS.

6

(7)  Cu excepția secretelor comerciale și a altor informații confidențiale, în cazuri justificate în mod corespunzător, și sub rezerva acordului Autorității [a se vedea Orientările Autorității privind secretul profesional în deciziile din domeniul ajutoarelor de stat (JO L 154, 8.6.2006, p. 27 și Suplimentul SEE nr. 29, 8.6.2006, p. 1)].

7

(8)  Valoarea care trebuie publicată este valoarea maximă permisă a beneficiului fiscal, și nu valoarea dedusă în fiecare an (de exemplu, în cazul creditului fiscal se va publica valoarea maximă permisă a creditului fiscal, și nu valoarea efectivă, care poate depinde de veniturile impozabile și variază de la un an la altul).

8

(9)  Aceste informații se publică în termen de 6 luni de la data acordării ajutorului (sau, în cazul ajutoarelor sub formă de avantaje fiscale, în termen de 1 an de la data la care trebuie depusă declarația fiscală). În cazul ajutoarelor ilegale, statele AELS vor trebui să garanteze publicarea ex post a acestor informații, cel târziu în termen de 6 luni de la data deciziei Autorității. Informațiile ar trebui puse la dispoziție într-un format care să permită căutarea, extragerea și publicarea cu ușurință a datelor pe internet, de exemplu în format CSV sau XML.

9

ex post

(10)  Nu se cere publicarea informațiilor referitoare la ajutoarele acordate înainte de 1 iulie 2016 și, în cazul ajutoarelor fiscale, la ajutoarele solicitate sau acordate înainte de 1 iulie 2016.”

10

(11)  Nepublicate încă în JO. Disponibile la adresa http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III---State%20aid-to-promote-risk-finance-investments--(Applicable-from-1-July-2014).pdf

11

(12)  Nu se cere publicarea informațiilor referitoare la ajutoarele acordate înainte de 1 iulie 2016 și, în cazul ajutoarelor fiscale, la ajutoarele solicitate sau acordate înainte de 1 iulie 2016.”

12

---

Rectificări

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/106

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 1263/96 al Comisiei din 1 iulie 1996 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 1107/96 privind înregistrarea indicațiilor geografice și a denumirilor de origine în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92

(
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 163 din 2 iulie 1996
  )

La pagina 21, în anexă, la punctul A „Produsele din anexa II la tratat destinate consumului uman”, Materii grase, AUSTRIA:

în loc de:

„Steierisches Kürbiskernöl (IGP)”,

se va citi:

„Steirisches Kürbiskernöl (IGP)”.

---

| 22.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 15/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 15/106

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 1361/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Raportare Financiară 3 și 13 și Standardul Internațional de Contabilitate 40

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 365 din 19 decembrie 2014
  )

La pagina 121, în articolul 2:

în loc de:

„Articolul 2

Societățile aplică modificările menționate la articolul 1 alineatul (1) cel târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează la sau după [a se indica prima zi a lunii următoare datei la care intră în vigoare prezentul regulament].”

se va citi:

„Articolul 2

Societățile aplică modificările menționate la articolul 1 alineatul (1) cel târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează la sau după 1 ianuarie 2015.”

---