----

----

I Tájékoztatások

Tanács

----

A Tanács 2006. január 23-án elfogadott

4/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(2006/C 126 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Célkitűzés

(1)   Ez az irányelv a 2000/60/EK irányelv 17. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti speciális intézkedéseket határoz meg a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzésére és szabályozására. Ezen intézkedések különösen az alábbiakat foglalják magukban:

(2)   Az irányelv kiegészíti a 2000/60/EK irányelvnek a szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezéseit, célja továbbá, hogy valamennyi felszín alatti víztest esetében megakadályozza azok állapotának romlását.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a 2000/60/EK irányelv 2. cikkében meghatározottakon kívül az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

3. cikk

A felszín alatti víz kémiai állapotának megítélésére szolgáló kritériumok

(1)   A felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztestcsoport kémiai állapotának a 2000/60/EK irányelv V. mellékletének 2.3 szakasza szerinti megítéléséhez a tagállamoknak az alábbi kritériumokat kell alkalmazniuk:

(2)   A küszöbértékeket meg lehet határozni nemzeti szinten, a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső részének szintjén, illetve a felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztestcsoport szintjén.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a kettő vagy több tagállam területén elhelyezkedő felszín alatti víztestek, valamint az olyan felszín alatti víztestek vonatkozásában, amelyekben a felszín alatti víz átáramlik valamely tagállam határán, a küszöbértékeket az érintett tagállamok közötti együttműködésre is figyelemmel határozzák meg, a 2000/60/EK irányelv 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

(4)   Amennyiben valamely felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztestcsoport túlterjed a Közösség határán, az érintett tagállam vagy tagállamok törekednek arra, hogy a küszöbértékeket az érintett nem tagállammal vagy tagállamokkal együttműködve határozzák meg, a 2000/60/EK irányelv 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

(5)   A tagállamok legkésőbb 2008. december 22-ig elvégzik az (1) bekezdés b) pontja szerinti küszöbértékek első meghatározását.

Valamennyi meghatározott küszöbértéket – beleértve a II. melléklet C. részében meghatározott információk összefoglalását is – közzé kell tenni a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben.

(6)   A tagállamok minden olyan esetben módosítják a küszöbértékek listáját, amennyiben a szennyező anyagokra, a szennyező anyagok csoportjaira vagy a szennyezési indikátorokra vonatkozó új információk azt jelzik, hogy az emberi egészség és a környezet védelmében további anyagokra kell küszöbértéket meghatározni, vagy a már létező küszöbértéket módosítani kell, illetve a felsorolásból korábban eltávolított küszöbértéket vissza kell helyezni.

A felsorolásból küszöbértékeket lehet eltávolítani, amennyiben a megfelelő szennyező anyagok, szennyező anyagok csoportjai, vagy szennyezési indikátorok az érintett felszín alatti víztestet már nem veszélyeztetik.

A küszöbértékeket tartalmazó felsorolás bármely ilyen jellegű változtatásáról jelentésben be kell számolni a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek időszakos felülvizsgálatának keretében.

(7)   A Bizottság legkésőbb 2009. december 22-én jelentést tesz közzé a tagállamok által a (5) bekezdéssel összhangban nyújtott információk alapján.

4. cikk

A felszín alatti vizek kémiai állapotának megítélésére szolgáló eljárás

(1)   A tagállamoknak a (2) bekezdésben leírt eljárást kell alkalmazniuk a felszín alatti víztest kémiai állapotának megítélésére. A tagállamok ezen eljárás lefolytatásakor a felszín alatti víztesteket – adott esetben – a 2000/60/EK irányelv V. mellékletével összhangban csoportosíthatják.

(2)   Valamely felszín alatti víztestet vagy víztestcsoportot akkor kell jó kémiai állapotúnak tekinteni, ha:

(3)   A tagállamok – a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban – a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben közzéteszik a felszín alatti vizek kémiai állapotának megítéléséről készült összefoglalót.

Ezen – a vízgyűjtő kerület vagy a nemzetközi vízgyűjtő kerületnek a tagállam területére eső szintjén elkészített – összefoglaló tartalmazza továbbá annak magyarázatát, hogy a felszín alatti vizek minőségi előírásainak vagy küszöbértékeinek az egyes mintavételi helyeken mért túllépését a végső megítélésnél milyen módon vették figyelembe.

(4)   Amennyiben valamely felszín alatti víztest a (2) bekezdés b) pontjával összhangban jó állapotúnak minősül, a tagállamok a 2000/60/EK irányelv 11. cikkével összhangban szükség esetén intézkedéseket tehetnek a víztest azon mintavételi helyen vagy helyeken elhelyezkedő részétől függő vízi ökoszisztémák, szárazföldi ökoszisztémák és az emberi felhasználás védelme érdekében, ahol a felszín alatti vizek minőségi előírásának értékét vagy küszöbértékét túllépték.

5. cikk

A jelentős és tartósan emelkedő tendenciák azonosítása és a tendencia megfordulási pontjának meghatározása

(1)   A tagállamok – ezen irányelv IV. mellékletével összhangban – azonosítják a veszélyeztetettként meghatározott felszín alatti víztestekben vagy víztestcsoportokban található szennyező anyagok, szennyezőanyag-csoportok vagy szennyezési indikátorok koncentrációjának jelentős és tartósan emelkedő tendenciáit, és meghatározzák a tendenciák megfordulási pontját.

(2)   A felszín alatti vizek szennyezésének fokozatos csökkentése érdekében a tagállamok a 2000/60/EK irányelv 11. cikkében említett intézkedési program révén megfordítják azokat a tendenciákat, amelyek jelentős – tényleges vagy lehetséges – veszélyt jelentenek a vízi vagy szárazföldi ökoszisztémák minőségére, az emberi egészségre vagy az egyéb jogszerű felhasználásra.

(3)   A tagállamok a tendencia megfordulási pontját a felszín alatti vizekre vonatkozó, az I. mellékletben meghatározott minőségi előírások szintjének és a 3. cikk alapján megállapított küszöbértékeknek a százalékában határozzák meg, az azonosított tendencia és a hozzá kapcsolódó környezeti veszély alapján, a IV. melléklet B. része 1. pontjával összhangban.

(4)   A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben összefoglalják az alábbiakat:

(5)   Amennyiben a 2000/60/EK irányelv 4. cikkében foglalt célkitűzések elérését esetleg veszélytető, a felszín alatti vizekben lévő szennyezési áramok – különösen a pontszerű forrásokból és szennyezett talajból származó áramok – hatásának értékelése szükséges, a tagállamok további tendenciaértékeléseket végeznek az azonosított szennyező anyagok vonatkozásában annak ellenőrzésére, hogy a szennyezett területekről származó áramok kiterjedése nem növekszik, azok a felszín alatti víztest vagy víztestcsoport kémiai állapotát nem rontják, és nem jelentenek veszélyt az emberi egészségre és a környezetre. Az értékelések eredményét a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben kell összefoglalni.

6. cikk

A szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására szolgáló intézkedések

(1)   A szennyező anyagok felszín alatti vizekbe történő bevezetésének megelőzésére vagy korlátozására vonatkozóan a 2000/60/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja i. alpontjában meghatározott célkitűzés elérése érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az említett irányelv 11. cikkével összhangban kidolgozott intézkedési program magában foglalja az alábbiakat:

Az a) és b) pont szerinti intézkedések megállapítása céljából a tagállamok – első lépésként – azonosíthatják azokat a körülményeket, amelyek között a 2000/60/EK irányelv VIII. mellékletében felsorolt szennyező anyagok – különösen az annak a mellékletnek a 7. pontjában említett alapvető fémek és vegyületeik – veszélyesnek vagy nem veszélyesnek tekintendők.

(2)   Diffúz szennyezőforrásokból származó, a felszín alatti vizek kémiai állapotára hatást gyakorló szennyező anyagok bevitelét minden esetben figyelembe kell venni, amennyiben az műszakilag lehetséges.

(3)   Az egyéb közösségi joganyag bármely szigorúbb követelményeinek sérelme nélkül, a tagállamok az (1) bekezdésben előírt intézkedések alól mentesíthetik a szennyező anyagok olyan bevezetését, amely:

(4)   A tagállamok illetékes hatóságai nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett mentességekről a Bizottság – annak kérelmére történő – tájékoztatása céljából.

7. cikk

Átmeneti szabályok

A ... (11) és 2013. december 22. közötti időszakban a 80/68/EGK irányelv 4. és 5. cikke szerinti bármely új engedélyezési eljárás során figyelembe kell venni az ezen irányelv 3., 4. és 5. cikkében meghatározott követelményeket.

8. cikk

Technikai kiigazítások

A II., III. és a IV. melléklet – a 2000/60/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – hozzáigazítható a tudományos és műszaki fejlődéshez, figyelembe véve a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálati és korszerűsítési időszakát a 2000/60/EK irányelv 13. cikke (7) bekezdésében említetteknek megfelelően.

9. cikk

Végrehajtás

A tagállamok hatályba léptetik azokat törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... (11)-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

11. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

----

(1)HL C 112., 2004.4.30., 40. o.

(2)HL C 109., 2004.4.30., 29. o.

(3)  Az Európai Parlament 2005. április 28-i véleménye (HL C 45. E, 2006.2.23., 75. o.), a Tanács 2006. január 23-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(4)HL L 242., 2002.9.10., 1.o.

(5)HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

(6)HL L 375., 1991.12.31., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

(7)HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/19/EK bizottsági irányelvvel (HL L 44., 2006.2.15., 15. o.) módosított irányelv.

(8)HL L 123., 1998.4.24., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

(9)HL L 20., 1980.1.26., 43. o. A 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.

(10)HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(11)  Ezen irányelv hatálybalépését követő 2 évvel.

----

I. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZRE VONATKOZÓ MINŐSÉGI ELŐÍRÁSOK

----

(1)  E rendelkezés nem vonatkozik azokra a tevékenységekre, amelyek nem tartoznak a 91/676/EGK irányelv hatálya alá.

(2)  „Növényvédő szerek”: a 91/414/EGK irányelv 2. cikkében és a 98/8/EK irányelv 2. cikkében meghatározottak szerinti növényvédő szerek és biocid termékek.

(3)  „Összes”: minden egyes, a monitoring eljárás során kimutatott és számszerűsített növényvédő szer összege.

----

II. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZ SZENNYEZŐ ANYAGAIRA ÉS SZENNYEZÉSI INDIKÁTOROKRA VONATKOZÓ KÜSZÖBÉRTÉKEK

A. RÉSZ:   A KÜSZÖBÉRTÉKEK TAGÁLLAMOK ÁLTALI – A 3. CIKKEL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNŐ – MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

A tagállamok küszöbértékeket határoznak meg valamennyi olyan szennyező anyagra és szennyezési indikátorra, amelyek – a 2000/60/EK irányelv 5. cikke alapján elvégzett jellemzés szerint – azt jelzik, hogy a felszín alatti víztestek vagy víztestcsoportok jó kémiai állapotának elérése veszélyben van.

A küszöbértékeket oly módon kell megállapítani, hogy – amennyiben a megfigyelési értékek valamely reprezentatív mintavételi helyen meghaladják a küszöbértékeket – kitűnjön annak veszélye, hogy a felszín alatti víz jó kémiai állapotának a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett egy vagy több feltétele nem teljesül.

A küszöbértékek megállapításakor a tagállamoknak az alábbi iránymutatásokat kell figyelembe venniük:

B. RÉSZ:   AZON SZENNYEZŐANYAGOK MINIMUMLISTÁJA, AMELYEKRE A 3. CIKK ÉRTELMÉBEN A TAGÁLLAMOKNAK KÜSZÖBÉRTÉKEKET KELL MEGHATÁROZNIUK

1.   A természetben és emberi tevékenység eredményeként egyaránt előforduló anyagok vagy ionok

2.   Szintetikus anyagok

3.   Sós víz vagy egyéb anyag benyomulásának jellemző paraméterei (1)

vezetőképesség

C. RÉSZ:   A TAGÁLLAMOK ÁLTAL AZON SZENNYEZŐ ANYAGOKRÓL BIZTOSÍTANDÓ INFORMÁCIÓK, AMELYEKRE KÜSZÖBÉRTÉKEKET HATÁROZTAK MEG

A tagállamok a 2000/60/EK irányelv 13. cikkével összhangban benyújtandó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben összefoglalják az e melléklet A. részében meghatározott eljárás követésének módját.

A tagállamok – amennyiben az megvalósítható – különösen az alábbiakat biztosítják:

----

(1)  Az emberi tevékenység eredményeként kialakuló sósvíz-koncentrációk tekintetében a tagállamok választhatnak a szulfátra és kloridra, vagy a vezetőképességre vonatkozó küszöbértékek megállapítása között.

----

III. MELLÉKLET

A FELSZÍN ALATTI VÍZ KÉMIAI ÁLLAPOTÁNAK MEGÍTÉLÉSE

----

IV. MELLÉKLET

A JELENTŐS ÉS TARTÓSAN EMELKEDŐ TENDENCIÁK AZONOSÍTÁSA ÉS MEGFORDÍTÁSA

A. RÉSZ   A JELENTŐS ÉS TARTÓSAN EMELKEDŐ TENDENCIÁK AZONOSÍTÁSA

A tagállamoknak valamennyi, a 2000/60/EK irányelv II. mellékletével összhangban veszélyeztetettként jellemzett felszín alatti víztest vagy felszín alatti víztestcsoport esetében azonosítaniuk kell a jelentős és tartósan emelkedő tendenciákat, az alábbi követelmények figyelembevételével:

B. RÉSZ   TENDENCIAMEGFORDULÁSI PONTOK

Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok megfordítják az azonosított jelentős és tartósan emelkedő tendenciákat, amennyiben ezek veszélyt jelentenek a hozzájuk kapcsolódó vízi ökoszisztémákra, a közvetlenül tőlük függő szárazföldi ökoszisztémákra, az emberi egészségre, vagy a vízi környezet – tényleges vagy lehetséges – jogszerű felhasználására, figyelembe véve az alábbi követelményeket:

----

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2003. október 28-án elfogadta a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatát.

Az Európai Parlament az első olvasatot követő véleményét 2005. április 28-án fogadta el (1).

A Régiók Bizottsága 2004. február 12-én fogadta el a véleményét (2).

A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. március 31-én fogadta el véleményét (3).

A Tanács 2006. január 23-án fogadta el közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A felszín alatti vizek fontos természeti erőforrást jelentenek, amely nemcsak emberi fogyasztásra, hanem a mezőgazdaság és az ipar számára is vizet biztosít. Kulcsszerepet játszik továbbá, különösen az aszályos időszakokban, a vízi és szárazföldi ökoszisztémák megőrzésében. A felszín alatti vizek szennyezés elleni védelme tehát alapvetően fontos, amelynek során különösen nagy hangsúlyt kell fektetni a megelőzésre, mivel a felszín alatti vizek minőségének helyreállítása általában hosszú és sok nehézséggel járó folyamat, még a szennyezés forrásának felszámolását követően is.

A felszín alatti vizek védelmét jelenleg a 80/68/EGK irányelv (4) szabályozza, amely 2013-ban hatályát veszti, valamint a 2000/60/EK irányelv (5): a vízről szóló keretirányelv.

E javaslat célja a vízről szóló keretirányelv 17. cikkében szereplő általános követelménynek való megfelelés, amely szerint az Európai Parlament és a Tanács, a Bizottság javaslatára, speciális intézkedéseket fogad el a felszín alatti vizek szennyezésének megakadályozására és szabályozására a keretirányelv felszín alatti vizekkel kapcsolatos környezetvédelmi célkitűzései teljesítésének biztosítása érdekében.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános észrevételek

A közös álláspont átveszi az Európai Parlament első olvasatot követő módosításainak egy részét, vagy szó szerint, vagy részben vagy pedig annak értelmét tekintve. Ezek jobbá vagy egyértelműbbé teszik a javasolt irányelv szövegét.

Más módosításokat azonban a közös álláspont nem tükröz, vagy azért, mert a Tanács megállapítása szerint azok szükségtelenek vagy nem elfogadhatóak, vagy pedig több esetben azért, mert az eredeti bizottsági javaslat rendelkezéseit elhagyták vagy teljesen újraszövegezték. Ez különösen érvényes a mellékletekre, amelyeket a Tanács a hatékony végrehajtás érdekében a lehető legegyszerűbbé és legegyértelműbbé kíván tenni.

Néhány módosítás azért nem szerepel a közös álláspontban, mert a Tanács úgy vélte, hogy nem felelnek meg a közösségi jogszabályok szövegezésére vonatkozó útmutatásnak, tekintve, hogy ismétlik vagy értelmezik a 2000/60/EK irányelv, azaz a vízről szóló keretirányelv rendelkezéseit, vagy ellentmondanak azoknak.

Néhány módosítást elvetettek, mivel úgy vélték, hogy azok a javaslatnak a keretirányelv által meghatározott hatályán kívül eső, vagy más hatályos jogszabály által már szabályozott kérdésekre vonatkozó rendelkezéseket vezetnének be.

A közös álláspont az Európai Parlament első olvasatot követő véleményében nem szereplő változtatásokat is tartalmaz. A Tanács különösen arra törekedett, hogy a javasolt aktus struktúrája a lehető legracionálisabb legyen, elősegítendő, hogy az illetékes hatóságok és a polgárok megértsék a tagállamok részére előírt követelményeket. Ezen túlmenően több változtatásra került sor a szöveg egyértelművé tétele vagy a rendelet koherenciájának biztosítása érdekében.

Különös észrevételek

A Tanács különösen az alábbiakban állapodott meg:

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont olyan kiegyensúlyozott intézkedéscsomag, amely hozzájárul a közösségi környezetvédelmi politikának az EK-Szerződés 174. cikke (1) bekezdésében körvonalazott célkitűzései megvalósításához, és előrelépést hoz a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelme terén, miközben biztosítja a 2000/60/EK irányelv felszín alatti vizekkel kapcsolatos követelményeinek való megfelelést és lehetővé teszi a tagállamok általi hatékony végrehajtást, kellően figyelembe véve a nemzeti szintű, speciális hidrogeológiai körülményeket.

A Tanács várakozással néz az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív tárgyalások elébe az irányelv mihamarabbi elfogadása érdekében.

----

(1)HL C 45. E, 2006.2.23., 75. o.

(2)HL C 109., 2004.4.30., 29. o.

(3)HL C 112., 2004.4.30., 40. o.

(4)HL L 20., 1980.1.26., 43. o.

(5)HL L 327., 2000.12.22., 71. o.

----

----

A Tanács 2006. január 23-án elfogadott

5/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(2006/C 126 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

(1)   Ezen irányelv célja az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (a továbbiakban: INSPIRE) létrehozására vonatkozó általános szabályok megállapítása, a közösségi környezetpolitika, valamint azon politikák és tevékenységek céljaira, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre.

(2)   Az INSPIRE alapjául a tagállamok által létrehozott és működtetett térinformációs infrastruktúrák szolgálnak.

2. cikk

Ez az irányelv nem érinti a 2003/4/EK és a 2003/98/EK irányelvet.

3. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

4. cikk

(1)   Ezen irányelv hatálya alá azon téradatkészletek tartoznak, amelyek megfelelnek az alábbi feltételeknek:

(2)   Olyan esetekben, ha egyazon téradatkészlet több, egymással megegyező példánya fölött több hatóság birtokában van – vagy azt több hatóság részére tárolják –, ezt az irányelvet csak arra a referenciapéldányra kell alkalmazni, amelyből a többi példány származik.

(3)   Ez az irányelv szabályozza az (1) bekezdésben említett téradatkészletekben található adatokhoz kapcsolódó téradat-szolgáltatásokat is.

(4)   Ez az irányelv nem kívánja meg új téradatok gyűjtését.

(5)   Azon téradatkészletek esetében, amelyek megfelelnek az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételnek, amelyek felett azonban egy harmadik személy szellemi tulajdonjogokkal rendelkezik, a hatóság ezen irányelv alapján csak a harmadik személy hozzájárulásával intézkedhet.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ez az irányelv kizárólag abban az esetben szabályozza tagállamon belül a legalacsonyabb közigazgatási szinten működő hatóság birtokában lévő – vagy annak részére tárolt – téradatkészleteket, amennyiben a tagállam e téradatkészletek összegyűjtését és terjesztését jogszabályok révén megköveteli.

(7)   Az I., II. és III. mellékletben említett adattémák technikai leírása a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosítható, figyelembe véve a környezetet érintő közösségi politikák támogatását szolgáló téradatok iránti igények alakulását.

II. FEJEZET

METAADATOK

5. cikk

(1)   A tagállamok gondoskodnak az I., II. és III. mellékletben felsorolt témáknak megfelelő téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz szükséges metaadatok létrehozásáról és azok naprakésszé tételéről.

(2)   A metaadatoknak a következőkről kell információt tartalmazniuk:

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a metaadatok teljesek, és a 3. cikk 6. pontjában meghatározott céloknak megfelelő minőségűek legyenek.

(4)   Az e cikk végrehajtásához szükséges szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően és ...-ig (14) kell elfogadni. Ezek a szabályok figyelembe veszik a létező, vonatkozó nemzetközi szabványokat és felhasználói igényeket.

6. cikk

A tagállamok az 5. cikkben említett metaadatokat az alábbi ütemtervnek megfelelően hozzák létre:

III. FEJEZET

A TÉRADATKÉSZLETEK ÉS -SZOLGÁLTATÁSOK INTEROPERABILITÁSA

7. cikk

(1)   A téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására és – amennyiben az megvalósítható – harmonizációjára vonatkozó technikai előírásokat megállapító végrehajtási szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A végrehajtási szabályok kidolgozásakor figyelembe kell venni a vonatkozó felhasználói igényeket, a téradatkészletek harmonizációjára irányuló meglévő kezdeményezéseket és az arra vonatkozó nemzetközi szabványokat, valamint a megvalósíthatósági és költség-haszon szempontokat. Amennyiben nemzetközi jog alapján alapított irányadó vonatkozó szabványokat fogadtak el a téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitásának vagy összehangolásának biztosítására, ezeket a szabványokat be kell építeni, és a meglévő technikai eszközökre – adott esetben – az e bekezdésben említett végrehajtási szabályokban hivatkozni kell.

(2)   Az említett végrehajtási szabályokra irányuló javaslatok kidolgozásának alapjaként a Bizottság elvégzi a megvalósíthatóság, illetve a várható költség és haszon elemzését. A tagállamok a Bizottság kérésére megadják az említett elemzés elkészítéséhez szükséges információkat. A szabályokra vonatkozó javaslatok megtételekor a Bizottság a 22. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében konzultál a tagállamokkal az elemzés eredményeiről. Az említett szabályok elfogadása nem járhat a tagállamok számára túlzott költségekkel.

(3)   A tagállamok a lehetőségekhez mérten biztosítják, hogy az újonnan összegyűjtött vagy frissített téradatkészletek és kapcsolódó téradat-szolgáltatások az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályok elfogadását követő két éven belül azokkal összhangban legyenek, illetve hogy az egyéb téradatkészletek és -szolgáltatások a végrehajtási szabályok elfogadását követő hét éven belül azokkal összhangban legyenek.

(4)   A (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályok szabályozzák az I., II. vagy III. mellékletben említett témákhoz kapcsolódó téradatkészletekre vonatkozó térbeli objektumok meghatározását és osztályozását, valamint e téradatok földrajzi hivatkozása megadásának módját.

(5)   A tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű képviselői, valamint egyéb természetes vagy jogi személyek, akiknek a térinformációs infrastruktúrában játszott szerepüknél fogva érdekük fűződik a téradatokhoz, beleértve a felhasználókat, az előállítókat, az értéknövelt szolgáltatások nyújtóit és a koordináló testületeket, az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően – a 22. cikk (1) bekezdésében említett bizottság általi megvitatást megelőzően – lehetőséget kell, hogy kapjanak az (1) bekezdésben említett végrehajtási szabályok tartalmáról szóló előkészítő tanácskozásokon való részvételre.

8. cikk

(1)   Az I. vagy II. mellékletben felsorolt témák egyikének vagy többnek megfelelő téradatkészletek esetén a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak meg kell felelniük az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

(2)   A végrehajtási szabályok a téradatok következő jellemzőivel foglalkoznak:

(3)   A végrehajtási szabályokat úgy kell megalkotni, hogy biztosítsák a következetességet az ugyanazon helyre utaló információk, illetve az olyan információk között, amelyek a különféle léptékben ábrázolt ugyanazon objektumra vonatkoznak.

(4)   A végrehajtási szabályokat úgy kell megalkotni, hogy biztosítsák a különféle téradatkészletekből származó információk összehasonlíthatóságát, a 7. cikk (4) bekezdésében és e cikk (2) bekezdésében említett szempontok tekintetében.

9. cikk

A 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályokat az alábbi ütemtervnek megfelelően kell elfogadni:

10. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely információ – beleértve az adatokat, kódokat és technikai osztályozást –, amely a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak való megfeleléshez szükséges, hozzáférhető legyen a hatóságok vagy harmadik személyek számára, olyan feltételek szerint, amelyek azok ilyen célú felhasználását nem korlátozzák.

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy a két vagy több tagállam közötti határon átnyúló földrajzi jellemzőre vonatkozó téradatok koherensek legyenek, a tagállamok adott esetben kölcsönös egyetértés alapján határozzák meg az ilyen közös jellemzők leírásának módját és helyzetét.

IV. FEJEZET

HÁLÓZATI SZOLGÁLTATÁSOK

11. cikk

(1)   A tagállamok azon téradatkészletek és -szolgáltatások számára, amelyekhez a metaadatokat ezen irányelvvel összhangban hozták létre, létrehoznak és működtetnek egy, az alábbi szolgáltatásokat nyújtó hálózatot:

E szolgáltatások figyelembe veszik a felhasználók vonatkozó igényeit, könnyen használhatók, a nyilvánosság számára hozzáférhetők és az interneten vagy bármely megfelelő távközlési eszközön keresztül elérhetők.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett szolgáltatások esetében a keresési feltételeknek legalább a következő kombinációját kell bevezetni:

(3)   Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott átalakítási szolgáltatásokat olyan módon kell az ugyanazon bekezdésben említett egyéb szolgáltatásokkal összekapcsolni, hogy mindezen szolgáltatásokat a 7. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szabályokkal összhangban lehessen működtetni.

12. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a hatóságok rendelkezzenek annak technikai lehetőségével, hogy téradatkészleteiket és -szolgáltatásaikat összekapcsolhassák a 11. cikk (1) bekezdésében említett hálózattal. Ezt a szolgáltatást kérésre szintén hozzáférhetővé kell tenni azon harmadik személyek számára, akiknek téradatkészletei és -szolgáltatásai megfelelnek a különösen a metaadatokra, hálózati szolgáltatásokra és interoperabilitásra vonatkozó kötelezettségeket meghatározó végrehajtási szabályoknak.

13. cikk

(1)   A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok korlátozhatják a 11. cikk (1) bekezdésének a)–e) pontjában említett szolgáltatásokon keresztül a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz, illetve a 14. cikk (3) bekezdésében említett e-kereskedelmi szolgáltatásokhoz való nyilvános hozzáférést, amennyiben az hátrányosan befolyásolná az alábbiak bármelyikét:

(2)   A hozzáférés korlátozásának az (1) bekezdésben meghatározott indokait szűken kell értelmezni, figyelembe véve a közérdeket, amelyet az ilyen jellegű hozzáférés biztosítása az adott esetben szolgál. Az egyes esetekben a közzététel által szolgált közérdeket össze kell vetni a hozzáférés korlátozása vagy feltételektől való függővé tétele által szolgált érdekkel. A tagállamok az (1) bekezdés a), d), f), g) és h) pontja alapján nem korlátozhatják a környezeti kibocsátásra vonatkozó információhoz való hozzáférést.

Amennyiben azonban a hozzáférés korlátozásának indoka az (1) bekezdés d) vagy f) pontja, e bekezdés első albekezdését csak akkor kell alkalmazni, ha az (1) bekezdésben említett hozzáférés a 2003/4/EK irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott környezeti információra vonatkozik.

(3)   E keretek között és az (1) bekezdés f) pontjának alkalmazása során a tagállamok biztosítják, hogy a 95/46/EK irányelvben foglalt követelmények teljesüljenek.

14. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy:

(2)   A 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett megjelenítési szolgáltatások keretében rendelkezésre bocsátott adatok formája lehet olyan, amely akadályozza további felhasználásukat kereskedelmi célra.

(3)   Amennyiben a hatóságok a 11. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy e) pontjában említett szolgáltatásokra díjfizetési kötelezettséget állapítanak meg, a tagállamok biztosítják az e-kereskedelmi szolgáltatások elérhetőségét. E szolgáltatások igénybevétele felelősségi nyilatkozathoz, egérkattintással történő licencelfogadáshoz vagy egyéb engedélyhez köthető.

15. cikk

(1)   A Bizottság közösségi szinten létrehoz és működtet egy INSPIRE-geoportált.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett INSPIRE-geoportálon keresztül biztosítják a 11. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A tagállamok saját elérési pontjaikon keresztül is biztosíthatnak hozzáférést e szolgáltatásokhoz.

16. cikk

E fejezet végrehajtási szabályait a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, és azoknak különösen a következőket kell meghatározniuk:

V. FEJEZET

AZ ADATOK MEGOSZTÁSA

17. cikk

(1)   Minden egyes tagállam intézkedéseket hoz a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására a 3. cikk 9. pontjának a) és b) alpontjában említett hatóságai között. Ezek az intézkedések az említett hatóságok számára lehetővé teszik a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz való hozzáférést, továbbá ezen készletek és szolgáltatások cseréjét és felhasználását azon közfeladatok ellátása céljából, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések kizárnak minden olyan megszorítást, amely a felhasználás helyén gyakorlati akadályokat teremthet a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztásának útjában.

(3)   A (2) bekezdés rendelkezései nem akadályozzák meg a téradatkészleteket és -szolgáltatásokat nyújtó hatóságokat abban, hogy azokat az említett téradatkészleteket és -szolgáltatásokat használó hatóságok vagy közösségi intézmények számára díjfizetés ellenében engedélyezzék.

(4)   Azon közfeladatok céljára, amelyek a környezetre hatást gyakorolhatnak, a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések nyitva állnak a 3. cikk 9. pontjának a) és b) alpontjában említett – más tagállamban működő – hatóságok, valamint a Közösség intézményei és szervei részére.

(5)   Azon feladatok céljára, amelyek a környezetre hatást gyakorolhatnak, a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések a viszonosság és egyenlőség alapján nyitva állnak az olyan nemzetközi megállapodások által létrehozott szervek részére, amelyeknek a Közösség és a tagállamok részesei.

(6)   Amennyiben a téradatkészletek és -szolgáltatások megosztására vonatkozó, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedéseket a (4) és (5) bekezdéssel összhangban alkalmazzák, az intézkedéseket az azok használatát szabályozó nemzeti követelmények egészíthetik ki.

(7)   Ettől a cikktől eltérve a tagállamok a megosztást korlátozhatják, amennyiben az az igazságszolgáltatás menetét, a közbiztonságot, a nemzetvédelmet vagy a nemzetközi kapcsolatokat veszélyeztetné.

(8)   A (3) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok összehangolt hozzáférési feltételek szerint hozzáférést biztosítanak a Közösség intézményeinek és szerveinek a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz. Az ezen feltételekre vonatkozó végrehajtási szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(9)   Ez a cikk nem érinti a közszféra hatóságainak szellemi tulajdonjogait vagy az azokon fennálló jogosultságait.

VI. FEJEZET

KOORDINÁCIÓ ÉS KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

18. cikk

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a térinformációs infrastruktúráikban érintettektől származó hozzájárulások koordinálására megtörténjen a megfelelő struktúrák és mechanizmusok kijelölése.

Ezek a struktúrák koordinálják többek között a felhasználók, az előállítók, az értéknövelt szolgáltatások nyújtói és a koordináló testületek hozzájárulásait, a vonatkozó adatkészletek és felhasználói igények azonosításával, a meglévő gyakorlatokra vonatkozó információ szolgáltatásával, valamint az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó visszajelzések szolgáltatásával kapcsolatban.

19. cikk

(1)   A Bizottság felel az INSPIRE közösségi szintű koordinációjáért, és e cél elérése érdekében segítséget kap az érintett szervezetektől, így különösen az Európai Környezetvédelmi Ügynökségtől.

(2)   Minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartót – általában egy hatóságot –, amely ezen irányelvvel összefüggésben a Bizottsággal fenntartott kapcsolatokért felelős.

20. cikk

Az ezen irányelvben említett végrehajtási szabályok kellő mértékben figyelembe veszik az európai szabványügyi testületek által a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban elfogadott szabványokat, valamint a nemzetközi szabványokat.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

(1)   A tagállamok felügyelik térinformációs infrastruktúráik kialakítását és használatát. E felügyelet eredményeit a Bizottság és a nyilvánosság számára folyamatos jelleggel hozzáférhetővé teszik.

(2)   Legkésőbb ... (17) a tagállamok jelentést küldenek a Bizottságnak, amely az alábbiak összefoglaló leírását tartalmazza:

(3)   A tagállamok háromévenként, először legkésőbb ... (18) jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a (2) bekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatos aktualizált információkat tartalmazza.

(4)   Az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

22. cikk

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az annak 8. cikkében foglalt rendelkezésekre.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

23. cikk

... (19)-ig, és ezt követően hatévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról, amely többek között a 21. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően a tagállamoktól kapott jelentéseken alapul.

Amennyiben szükséges, a jelentéshez csatolni kell a közösségi intézkedésre vonatkozó javaslatokat.

24. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-ig (17) megfeleljenek.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

25. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

26. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

----

(1)HL C 221., 2005.9.8., 33. o.

(2)  Az Európai Parlament 2005. június 7-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. január 23-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(3)HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

(4)HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

(5)HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

(6)HL L 138., 2002.5.28., 1. o.

(7)HL L 192., 2000.7.28., 36. o.

(8)HL L 324., 2003.12.11., 1. o. A 788/2004/EK rendelettel (HL L 138., 2004.4.30., 17. o.) módosított rendelet.

(9)HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

(10)HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

(11)HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 1. o.) módosított rendelet.

(12)HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(13)HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(14)  Ezen irányelv hatálybalépését követő egy éven belül.

(15)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 2 évvel.

(16)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 5 évvel.

(17)  Három évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

(18)  Hat évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

(19)  Hét évvel ezen irányelv hatálybalépését követően.

----

I. MELLÉKLET

A 6. CIKK A) PONTJÁBAN, A 8. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN ÉS A 9. CIKK A) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADAT-TÉMÁK

----

(1)HL L 228., 1996.9.9., 1. o., helyesbítve a HL L 201., 2004.6.7., 1. o.

(2)HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

----

II. MELLÉKLET

A 6. CIKK A) PONTJÁBAN, A 8. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN ÉS A 9. CIKK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADAT-TÉMÁK

----

III. MELLÉKLET

A 6. CIKK B) PONTJÁBAN ÉS A 9. CIKK B) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÉRADAT-TÉMÁK

----

(1)HL L 257. 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított irányelv.

----

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. július 26-án benyújtotta a Tanácsnak a Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatát. A javaslat a Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén alapul.

Az Európai Parlament 2005. június 7-én az első olvasatot követően elfogadta véleményét.

A Régiók Bizottsága 2004. szeptember 20-án úgy döntött, hogy nem ad véleményt.

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. február 9-én elfogadta véleményét.

A Tanács 2006. január 23-án, a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javasolt irányelv megteremti az európai térinformációs infrastruktúra létrehozásának és működtetésének jogi keretét a közösségi politikák minden szinten történő kialakítása, végrehajtása, felügyelete és értékelése, valamint a nyilvánosság tájékoztatása céljából.

Az INSPIRE kulcsfontosságú célkitűzése, hogy csökkentse a hatóságok között a – különösen a környezettel kapcsolatos – adatok megosztása terén fennálló akadályokat, valamint több és jobb térbeli adatot biztosítson a közösségi politika kialakítása, és a közösségi politikák valamennyi szinten történő tagállami végrehajtása számára. Az INSPIRE a környezetpolitikára összpontosít, de rendelkezésre áll egyéb szektorok által történő felhasználásra, valamint az ezekre való jövőbeli kiterjesztésre is.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános rendelkezések

A közös álláspont átveszi az Európai Parlament első olvasatot követő módosításainak nagy részét, vagy szó szerint, vagy részben vagy pedig annak értelmét tekintve. A közös álláspont különösen az eredeti bizottsági javaslat olyan módosításait foglalja magában, amelyek a szöveg cikkeinek átcsoportosítására, a fogalommeghatározások egyszerűsítésére és az alkalmazási kör tisztázására vonatkoznak. A közös álláspont azonban több olyan változtatást is tartalmaz, amelyet nem az Európai Parlament első olvasatot követő véleménye vagy az eredeti bizottsági javaslat irányzott elő. A közös álláspont:

A következő szakaszok a lényegi változásokat írják le.

Általános rendelkezések, fogalommeghatározások, alkalmazási kör (1–4. cikk)

A közös álláspont nem követi az Európai Parlament 6. módosítását. Az irányelv 1. cikkben meghatározott célja és hatálya összhangban van a Bizottság eredeti javaslatával és annak jogalapjával. A közös álláspont szövege nem utal a környezetre gyakorolt „közvetlen vagy közvetett” hatásra, azonban a (4) kiegészítő preambulumbekezdés foglalkozik ezzel a kérdéssel.

A Tanács egyetért az Európai Parlament 7. módosításának és kapcsolódó 2. módosításának lényegével. A Tanács ugyanakkor elfogadta a Bizottság azon véleményét, hogy jogilag nem lenne jó megoldás, ha az irányelv a közösségi intézményekre és szervekre vonatkozó kötelezettségeket tartalmazna.

A 2. cikk kimondja, hogy az irányelvet a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelv és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni.

A 3. cikk további fogalommeghatározásokat vezet be az „interoperabilitás” és az „INSPIRE geoportál” kifejezésre, valamint korlátozza a „hatóság” fogalommeghatározásának alkalmazási körét.

A 4. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdése tisztázza az irányelv hatálya alá tartozó téradatkészletek alkalmazási körét. A 4. cikk (7) bekezdése a mellékletekben foglalt téradat-témák kiigazításában korlátozza a bizottság hatáskörének mértékét.

A 9. és 10. módosítás nem került elfogadásra, mert a Tanács nincs meggyőződve arról, hogy ezek egyértelművé teszik a szöveget.

Metaadatok, a téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitása (5–10. cikk)

A metaadatok összetevőit és a végrehajtási szabályokat a közös álláspont 5. cikke egyértelművé teszi. A 6. cikkben foglalt, a metaadatok létrehozására vonatkozó ütemterv összhangban van az Európai Parlament 15. módosításában megállapított ütemtervvel, a közös álláspont 5. cikke (4) bekezdésének újraszövegezését is figyelembe véve.

A 7. cikk az interoperabilitásra vonatkozó technikai előírásokat meghatározó végrehajtási szabályok megfogalmazása tekintetében kiegészítő feltételeket vezet be, nevezetesen a költség-haszon megfontolásokat, a szabványok és tevékenységek nemzetközi szinten megvalósuló integrációját, valamint a meglévő technikai eszközökre történő hivatkozást. A költség-haszon megfontolásokat és a végrehajthatósági megfontolásokat a 7. cikk (2) bekezdése támasztja alá, amely arra kötelezi a Bizottságot, hogy a végrehajtási szabályokra vonatkozó javaslatok kidolgozása előtt költség-haszon elemzést végezzen. Ezeknek a szabályoknak az elfogadása nem eredményez túlzott költségeket a tagállamok számára. A 7. cikk (3) bekezdése egyértelművé teszi az újonnan összegyűjtött és egyéb téradatkészletek, valamint -szolgáltatások összhangba hozatalát.

A 8. cikk (2) bekezdésének a) pontja az „egyedi azonosítók közös rendszere” kifejezést „a térbeli objektumok egyértelmű azonosítását lehetővé tévő megoldások, amelyek segítségével a meglévő nemzeti rendszerek szerinti azonosítók összehangolhatók a közöttük lévő interoperabilitás biztosítására” szövegre cseréli egy meghatározott technikai megoldás kötelezővé tételének elkerülése céljából.

A 13., 14., 16., 17., 18., 19., 21., 22. és 23. módosítást egészben vagy részben átemelték az átfogalmazott szövegen belül.

A 20. módosítás nem került elfogadásra, mivel a „környezetre irányuló közvetett hatásra” vonatkozó hivatkozást túl homályosnak ítélték meg (lásd az 1.cikket).

Hálózati szolgáltatások (11–16. cikk)

A 13. cikkben található, a hozzáférés korlátozásának indokait tartalmazó kibővített lista a végrehajtás összhangjának biztosítása céljából megegyezik a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében található listával. A kiegészítő 13. cikk (3) bekezdése biztosítja, hogy a térbeli adatokhoz való nyilvános hozzáférés a személyes adatok feldolgozása és az ilyen adatok szabad áramlása vonatkozásában megfelel az egyének védelméről szóló 95/46/EK irányelvnek.

A közös álláspont a 14. cikkben lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy díjakat és/vagy engedélyeket alkalmazzanak a megjelenítési szolgáltatásokra, amikor ez szükséges a téradatkészletek és -szolgáltatások fenntartásához, vagy a meglévő nemzetközi téradat-infrastruktúra követelményeinek teljesítéséhez.

A 24., 25., 26. és 27. módosítás elfogadásra került az átfogalmazott szövegen belül.

Az adatok megosztása (17. cikk)

A közös álláspont 17. cikke egyértelművé teszi az adatmegosztási kötelezettségek alkalmazási körét az egyes tagállamok hatóságai, a különböző tagállamok hatóságai, a Közösség intézményei és szervei, valamint a nemzetközi megállapodások által létrehozott szervek között. A 17. cikk (2) bekezdése arra törekszik, hogy megelőzze a felhasználás helyén (például amikor egy hatóság alkalmazottja a számítógépén használja az adatokat) felmerülő gyakorlati akadályokat, míg a 17. cikk (3) bekezdése lehetővé teszi az adatszolgáltatók számára, hogy visszaigényeljék a költségeket a tagállamok hatóságaitól és a Közösség szerveitől, így biztosítva az adatok minőségének és érvényességének fenntartását. Amennyiben számlázásra kerül sor, ezt a hatóság szintjén, és nem a felhasználás helyén kell megtenni. A szellemi tulajdonjogok védelmét a 17. cikk (9) bekezdése biztosítja. A (22), (23) és (24) új preambulumbekezdés is foglalkozik ezekkel a kérdésekkel. A 28. módosítással a (21) preambulumbekezdés foglalkozik.

A 29. módosítás nem került elfogadásra, mivel redundáns módon bővítette ki az adatmegosztás követelményeit.

A 17. cikk újraszövegezése feleslegessé tette a 30. módosítást.

Az eredeti 24. cikk teljes elgondolása – az adatok megosztására vonatkozó közös végrehajtási szabályok – (32. módosítás) nem elfogadható a Tanács számára.

Koordináció, kiegészítő intézkedések és záró rendelkezések (18–26. cikk)

A közös álláspont 18. cikke és 19. cikkének (2) bekezdése nem hangsúlyozza kifejezetten a hatáskörök és felelősségek tagállamokon belüli, a tagállamok érintett struktúráival kapcsolatos megoszlását (33., 34. és 4. módosítás), habár a Tanács a cikkeket így értelmezi.

A közös álláspont újraszövegezett 21. cikke és kiegészítő (31) preambulumbekezdése a 37. módosításhoz képest ésszerűsíti az irányelv felügyeletre és jelentéstételre vonatkozó követelményeit. A 24. cikk valamivel későbbre teszi az átültetés időpontját.

A 35., 36. és 38. módosítás elfogadásra került.

Mellékletek

A közös álláspont nem tartalmazza a „közúti balesetek eloszlása” (43. módosítás, 6. pont) a „távközlés” (44. módosítás, 7. pont) téradat-témákat, mivel ezek nem kapcsolódnak az INSPIRE céljához.

A 47. módosítás a III. melléklet 11. pontjának keretében elfogadásra került.

A 39., 40., 41., 42., 45., 46., 48. és 49. módosítás elfogadásra került.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács által elvégzett, a bizottsági ajánlásra vonatkozó változtatások a hatályos közösségi jogszabályokkal való összeegyeztethetőség és a fenntartható adatgyűjtés biztosítását célozzák meg. E változtatások ellenére a Tanács közös álláspontja összhangban van az Európai Parlament módosításainak többségével, és jó alapot teremt a további tárgyalásokhoz.

----

----

A Tanács 2006. március 10-én elfogadott

6/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozott szöveg)

(2006/C 126 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 141. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Az irányelv célja

Ezen irányelv célja, hogy a foglalkoztatás és a munkavégzés területén biztosítsa az esélyegyenlőség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének végrehajtását.

E célból az alábbiak vonatkozásában tartalmaz az egyenlő bánásmód elvének megvalósítására irányuló rendelkezéseket:

Az irányelv rendelkezéseket tartalmaz továbbá annak érdekében, hogy megfelelő eljárások megállapítása révén biztosítsa ezek megvalósításának fokozott eredményességét.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában:

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában a megkülönböztetés magában foglalja az alábbiakat:

3. cikk

Pozitív intézkedések

A Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok fenntarthatnak, vagy elfogadhatnak intézkedéseket annak érdekében, hogy a munka világában biztosítsák a férfiak és nők közötti gyakorlati teljes egyenlőséget.

II. CÍM

KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

1. fejezet

Egyenlő díjazás

4. cikk

A megkülönböztetés tilalma

Ugyanazért a munkáért vagy azonos értékűnek tekintett munkáért járó díjazás minden vonatkozásában és minden feltételében meg kell szüntetni a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést.

Különös tekintettel a díjazás meghatározásakor alkalmazott munkakör-besorolási rendszerekre, amelyek mind a férfiak, mind a nők számára azonos feltételeken nyugszanak, kizárva a nemi alapon történő megkülönböztetés minden formáját.

2. fejezet

Egyenlő bánásmód a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben

5. cikk

A megkülönböztetés tilalma

A 4. cikk sérelme nélkül, a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben semmilyen közvetlen vagy közvetett nemi alapon történő megkülönböztetés nem állhat fenn, különösen a következők tekintetében:

6. cikk

Személyi hatály

E fejezet hatálya alá tartoznak a foglalkoztatottak, beleértve az önálló vállalkozókat, továbbá azokat a személyeket, akiknek a tevékenységét betegség, anyaság, baleset vagy kényszerű munkanélküliség szakítja meg, valamint a munkát keresőket, továbbá a nyugdíjas és rokkant munkavállalók és az azok jogán jogosultak a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban.

7. cikk

Tárgyi hatály

(1)   E fejezet az alábbiakra vonatkozik:

(2)   E fejezet vonatkozik továbbá a munkavállalók egy adott csoportját – mint például a köztisztviselőket – érintő nyugdíjrendszerekre, amennyiben a rendszer értelmében fizetendő juttatások kifizetését a munkavállaló állami munkáltatóval fennálló munkaviszonya indokolja. E tekintetben mindez nem érinti azt a tényt, hogy az ilyen rendszer egy általános törvényileg szabályozott rendszer részét képezi.

8. cikk

A tárgyi hatály alóli kivételek

(1)   E fejezet nem vonatkozik az alábbiakra:

(2)   E fejezet nem tiltja meg a munkaadóknak, hogy azoknak a személyeknek, akik elérték azt a korhatárt, amely egy foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerben nyugdíjjogosultságot biztosít számukra, de még a jogszabályban meghatározott, az öregségi nyugdíjhoz szükséges korhatárt nem érték el, olyan nyugdíj-kiegészítést adjanak, amellyel ezek a személyek ugyanakkora vagy majdnem ugyanakkora ellátásban részesülnek, mint az ugyanabban a helyzetben lévő, ellenkező nemű személyek, akik már elérték a törvényes nyugdíjkorhatárt, mindaddig, amíg a kiegészítő ellátásban részesülő személyek el nem érik a törvényes nyugdíjkorhatárt.

9. cikk

Példák a megkülönböztetésre

(1)   Az egyenlő bánásmód elvével ellentétes rendelkezések közé azok a rendelkezések tartoznak, amelyek akár közvetlenül, akár közvetetten a nemre tekintettel:

(2)   Ha az e fejezet hatálya alá tartozó ellátások megadásáról a rendszert irányító testületek saját jogkörükben döntenek, akkor a hozott döntések meg kell felelniük az egyenlő bánásmód elvének.

10. cikk

Végrehajtás az önálló vállalkozók tekintetében

(1)   A tagállamok megteszik azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az önálló vállalkozók foglalkoztatási szociális biztonsági rendszereinek az egyenlő bánásmód elvével ellentétes rendelkezéseinek legkésőbb 1993. január 1-től kezdődő hatállyal történő felülvizsgálatát, illetve azon tagállamok esetében, amelyek csatlakozására ezen időpontot követően került sor, a 86/378/EGK irányelv területükön történő alkalmazásának időpontjától kezdődő hatállyal történő felülvizsgálatát.

(2)   Ez a fejezet nem korlátozza azt, hogy az önálló vállalkozók foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerében a rendszer felülvizsgálatát megelőző tagsági időszakra vonatkozó jogok és kötelezettségek továbbra is a rendszernek azon biztosítási időszakában érvényben lévő rendelkezéseinek hatálya alá tartozzanak.

11. cikk

Az önálló vállalkozók vonatkozásában az elhalasztás lehetősége

Az önálló vállalkozók foglalkoztatási biztosítási rendszereinek vonatkozásában a tagállamok elhalaszthatják az egyenlő bánásmód elvének kötelező alkalmazását, a következőkre tekintettel:

12. cikk

Visszaható hatály

(1)   Minden, a munkavállalók tekintetében ezen fejezet végrehajtását célzó intézkedés rendelkezik valamennyi, foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben nyújtott ellátásról, amely az 1990. május 17-ét követő foglalkoztatási időszakokból származik, és visszamenőleg érvényes addig az időpontig, nem érintve az olyan munkavállalókat vagy az azok jogán jogosultakat, akik ezen időpont előtt az irányadó nemzeti jog szerint bírósági eljárást indítottak vagy azzal azonos hatályú igényt jelentettek be. A végrehajtási intézkedések visszamenőleg 1976. április 8-ig érvényesek és minden olyan ellátásról rendelkeznek, amely azt az időpontot követő szolgálati időből származik. Azon tagállamok esetében, amelyek 1976. április 8-a után és 1990. május 17-e előtt csatlakoztak a Közösséghez, azt az időpontot kell figyelembe venni, amikor a Szerződés 141. cikke a területükön hatályba lépett.

(2)   Az (1) bekezdés második mondata nem akadályozza meg a nemzeti törvények hatálya alatt indítandó keresetek időbeli korlátozásairól szóló nemzeti szabályokra való hivatkozást azokkal a munkavállalókkal vagy az általuk jogosultakkal szemben, akik 1990. május 17-e előtt az irányadó nemzeti jog szerint bírósági eljárást indítottak, vagy azzal azonos hatályú igényt jelentettek be, feltéve, hogy azok nem kedvezőtlenebbek az ilyen keresetekre tekintettel a nemzeti jogon alapuló hasonló kereseteknél, és a gyakorlatban nem lehetetlenítik el a közösségi jog által biztosított jogok gyakorlását.

(3)   Azon tagállamok esetében, amelyek 1990. május 17-e után csatlakoztak, és amelyek 1994. január 1-jén az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő felei voltak, az (1) bekezdés első mondatában szereplő 1990. május 17. időpont helyébe az 1994. január 1. időpont lép.

(4)   Azon tagállamok esetében, amelyek 1990. május 17-e után csatlakoztak, az (1) és (2) bekezdésben szereplő 1990. május 17. időpont helyébe az az időpont lép, amelyen a Szerződés 141. cikke területükön hatályba lépett.

13. cikk

Rugalmas nyugdíjkorhatár

Abban az esetben, ha a rugalmas nyugdíjkorhatár megállapítását a férfiak és a nők azonos feltételek mellett kérhetik, akkor ez nem tekinthető ezzel a fejezettel összeférhetetlennek.

3. fejezet

Egyenlő bánásmód a munkavállalás, a szakképzés és előmenetel, valamint a munkafeltételek tekintetében

14. cikk

A megkülönböztetés tilalma

(1)   Tilos minden nemi alapú közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés a köz- vagy a magánszektorban, ideértve a közigazgatási intézményeket, a következők vonatkozásában:

(2)   A tagállamok, a munkavállalással kapcsolatban, beleértve az ahhoz vezető képzést is, rendelkezhetnek úgy, hogy a nemmel kapcsolatos jellemzőkön alapuló, bánásmódban megnyilvánuló különbség nem jelent hátrányos megkülönböztetést azokban az esetekben, amikor az érintett szakmai tevékenység természete, vagy azon körülmények természete miatt, amelyek között ezen tevékenységet végzik, az ilyen jellemzők valódi és döntő szakmai követelményt elégítenek ki, feltéve, hogy annak célkitűzése jogos és a követelmény arányos.

15. cikk

Visszatérés szülési szabadságról

A szülési szabadságon lévő nő jogosult arra, hogy a szülési szabadság lejárta után visszatérjen munkahelyére vagy egy azzal azonos munkakörbe olyan feltételek mellett, amelyek számára nem kevésbé kedvezőtlenek, valamint hogy minden, a munkafeltételekben bekövetkezett javulás, amelyre távolléte alatt jogosult lett volna, rá is vonatkozzon.

16. cikk

Apasági és örökbefogadási szabadság

Ezen irányelv nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy eltérő jogokat ismerjenek el az apasági és/vagy az örökbefogadási szabadsághoz. Az ezeket a jogokat elismerő tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy megvédjék a munkavállaló férfiakat és nőket a jogok gyakorlása miatti elbocsátástól, továbbá biztosítják, hogy az említett szabadságokat követően ezek a személyek jogosultak legyenek arra, hogy visszatérjenek munkahelyükre vagy egy azzal azonos munkakörbe olyan feltételek mellett, amelyek számukra nem kevésbé kedvezőtlenek, valamint hogy minden, a munkafeltételekben bekövetkezett javulás, amelyre távollétük alatt jogosultak lettek volna, rájuk is vonatkozzon.

III. CÍM

HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

1. fejezet

Jogorvoslat és jogérvényesítés

1. SZAKASZ

JOGORVOSLAT

17. cikk

Jogvédelem

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden személy, aki úgy ítéli meg, hogy az egyenlő bánásmód elvének be nem tartása miatt őt sérelem érte, miután az esetleges jogorvoslati lehetőségeket – a tagállamok által szükségesnek vélt esetben akár egyeztető eljárás útján is – más illetékes hatóságoknál már kimerítette, az ebből az irányelvből eredő igényeit bírósági úton érvényesíthesse annak a viszonynak a megszűnte után is, amelyben a megkülönböztetés állítólagosan történt.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azok az egyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek a nemzeti jog által szabályozott kritériumokkal összhangban törvényes érdekükben áll az ezen irányelvben előírt rendelkezések betartásának biztosítása, a sértett személy nevében vagy támogatójaként, annak beleegyezésével, az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek teljesítéséért folytatott bírósági és/vagy közigazgatási eljárásban részt vehessenek.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem érinti az egyenlő bánásmód elvére vonatkozó keresetek határidejével kapcsolatos nemzeti szabályokat.

18. cikk

Kártérítés vagy jóvátétel

A tagállamok nemzeti jogrendszerük keretében meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyekkel valódi és eredményes kártérítés, illetve jóvátétel biztosítható – a tagállamok jogszabályai alapján – a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetést elszenvedő személy részére az őt ért veszteségért és kárért; ezen intézkedések visszatartó erejűek és arányosak az elszenvedett kárral. Az ilyen kártérítést vagy jóvátételt nem lehet felső határ megszabásával korlátozni, kivéve azokat az eseteket, amikor a munkaadó bizonyítani tudja, hogy a pályázó ezen irányelv szerinti hátrányos megkülönböztetés következtében csak azt a kárt szenvedte el, hogy pályázatát nem vették figyelembe.

2. SZAKASZ

A BIZONYÍTÁSI TEHER

19. cikk

A bizonyítási teher

(1)   A tagállamok, nemzeti bírósági rendszerükkel összhangban, megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az alperes legyen köteles azt bizonyítani, hogy az egyenlő bánásmód elvét nem sértették meg, amennyiben valaki úgy ítéli meg, hogy az egyenlő bánásmód elve alkalmazásának elmulasztása miatt sérelmet szenvedett és bíróság vagy más illetékes hatóság előtt olyan tényekre hivatkozik, amelyekből közvetlen vagy közvetett megkülönböztetésre lehet következtetni.

(2)   Az (1) bekezdés nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a felperes számára kedvezőbb bizonyítási szabályokat vezessenek be.

(3)   A tagállamok az (1) bekezdést nem alkalmazzák azon eljárásokra, amelyekben a bíróság vagy az illetékes hatóság feladata a bizonyítékok feltárása.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdést kell alkalmazni továbbá:

(5)   Ez a cikk nem vonatkozik a büntető eljárásokra, kivéve akkor, ha a tagállamok másként rendelkeznek.

2. fejezet

Az egyenlő bánásmód előmozdítása – párbeszéd

20. cikk

Az egyenlőséggel foglalkozó testületek

(1)   A tagállamok olyan testületet vagy testületeket jelölnek ki, valamint megteszik a szükséges intézkedéseket, amely testületek minden személy számára elősegítik, elemzik, ellenőrzik és támogatják az egyenlő, nemi megkülönböztetéstől mentes bánásmódot. Ezek a testületek az emberi jogok védelméért vagy az egyén jogainak védelméért nemzeti szinten felelős intézmények részét képezhetik.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ezeknek a testületeknek a hatásköre a következőket foglalja magában:

21. cikk

Szociális párbeszéd

(1)   A tagállamok a nemzeti hagyományaikkal és gyakorlattal összhangban megfelelő intézkedéseket tesznek a szociális partnerek közötti társadalmi párbeszéd elősegítésére abból a célból, hogy ösztönözzék az egyenlő bánásmód megvalósítását többek között a munkahellyel, a munkavállalással, a szakképzéssel és az előmenetellel kapcsolatos gyakorlatok nyomon követése, valamint a kollektív szerződések és a magatartási kódexek nyomon követése, továbbá a kutatás, valamint tapasztalatcsere és a legjobb gyakorlatok cseréje révén.

(2)   Nemzeti hagyományaik és a gyakorlat tiszteletben tartásával, a tagállamok a szociális partnereket azok autonómiájának sérelme nélkül arra ösztönzik, hogy támogassák a férfiak és nők közötti egyenlőséget, segítsék elő a munka és a magánélet összeegyeztetésének megkönnyítését célzó rugalmas munkaügyi szabályozásokat, és megfelelő szinten olyan megállapodásokat kössenek, amelyek az 1. cikkben említett és a kollektív tárgyalások körébe eső területeken megkülönböztetésellenes szabályokat állapítanak meg. Ezek a megállapodások tiszteletben tartják ezen irányelv rendelkezéseit, illetve a vonatkozó nemzeti végrehajtási intézkedéseket.

(3)   A tagállamok a nemzeti jogszabályokkal, a kollektív szerződésekkel vagy gyakorlattal összhangban arra ösztönzik a munkaadókat, hogy tervezett és szisztematikus módon segítsék elő a férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmódot a munkahelyen, a munkavállalás, a szakképzés és az előmenetel terén.

(4)   Ebből a célból a munkaadókat ösztönzik arra, hogy rendszeres időközönként megfelelő módon tájékoztassák a munkavállalókat és/vagy azok képviselőit, a férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmódról a vállalkozáson belül.

Ez a tájékoztatás tartalmazhat egy áttekintést a szervezet különböző szintjein foglalkoztatott férfiak és nők arányáról, díjazásukról és annak különbségeiről, valamint vonatkozhat a munkavállalók képviselőivel együttműködésben történő, a helyzet javítását szolgáló lehetséges intézkedésekre.

22. cikk

Párbeszéd a nem kormányzati szervezetekkel

A tagállamok ösztönzik a párbeszédet a megfelelő nem kormányzati szervezetekkel, amelyeknek, a nemzeti jogrendszerrel és gyakorlattal összhangban jogos érdekében áll hozzájárulni a nemi alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelemhez az egyenlő bánásmód elvének előmozdítása céljából.

3. fejezet

Általános horizontális rendelkezések

23. cikk

Megfelelés

A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy:

24. cikk

Viktimizáció

A tagállamok, a nemzeti jogrendszerükön belül, meghozzák a szükséges intézkedéseket azoknak az alkalmazottaknak a védelmében, ideértve a nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlat által előírt munkavállalói képviselőket, akiket az egyenlő bánásmód elvének betartása érdekében a vállalkozáson belül tett panasz vagy egyéb jogi eljárás megindítása miatt a munkáltató elbocsát, vagy egyéb hátrányos bánásmódban részesít.

25. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ennek az irányelvnek megfelelően elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy biztosítsák ezek alkalmazását. A szankcióknak, amelyek az áldozat számára fizetendő kártérítést is magukban foglalhatják, hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb 2005. október 5-ig értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

26. cikk

A megkülönböztetés megelőzése

A tagállamok – a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel vagy gyakorlattal összhangban – ösztönzik a munkaadókat és a szakképzésért felelős személyeket, hogy hozzák meg azokat az eredményes intézkedéseket, amelyek megelőzik a munkahelyen, a munkavállalás, a szakképzés és az előmenetel területén előforduló nemi alapon történő megkülönböztetés valamennyi formáját, különösen a zaklatást és szexuális zaklatást.

27. cikk

Minimumkövetelmények

(1)   A tagállamok bevezethetnek, vagy fenntarthatnak olyan rendelkezéseket, amelyek kedvezőbbek az egyenlő bánásmód elvének védelme szempontjából, mint azok, amelyeket ez az irányelv állapít meg.

(2)   Ezen irányelv végrehajtása nem jelentheti a munkavállalóknak nyújtott védelem szintjének csökkentését az irányelv által szabályozott területeken, a tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a bekövetkezett változásokhoz igazodjanak, olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések bevezetésével, amelyek különböznek az irányelv bevezetésekor hatályban lévőktől, feltéve, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelnek.

28. cikk

Kapcsolat a közösségi és nemzeti rendelkezésekkel

(1)   Ez az irányelv nem érinti a nők védelméről szóló rendelkezéseket, különös tekintettel a terhességre és az anyaságra.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a 96/34/EK irányelv és a 92/85/EGK irányelv rendelkezéseit.

29. cikk

A nemek közötti esélyegyenlőség elvének általános érvényesítése

A tagállamok ténylegesen figyelembe veszik a férfiak és nők közötti egyenlőség célkitűzését az ezen irányelvben említett területekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, politikák és tevékenységek kialakítása és végrehajtása során.

30. cikk

Az információk terjesztése

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azokról az intézkedésekről, amelyeket ezen irányelv értelmében hoznak valamint a már hatályban lévő intézkedésekről, az érintett személyeket minden erre alkalmas módon – adott esetben a munkahelyen – tájékoztatják.

IV. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok ... (17)-ig közlik a Bizottsággal azokat az információkat, amelyekre szüksége van ahhoz, hogy jelentést állítson össze ezen irányelv alkalmazásáról az Európai Parlament és a Tanács számára.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok négyévente közlik a Bizottsággal azokat a rendelkezéseket, amelyeket a Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében fogadnak el, valamint jelentést tesznek ezekről az intézkedésekről és végrehajtásukról. Az információk alapján a Bizottság négyévente elfogad, és közzétesz egy jelentést, amely összehasonlító értékelést nyújt az intézkedésekről az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 28. nyilatkozat fényében.

(3)   A tagállamok felülvizsgálják a 14. cikk (2) bekezdésében említett szakmai tevékenységeket, és a társadalmi fejlődés tükrében döntenek arról, hogy indokolt-e a kivételek további fenntartása. A vizsgálat eredményeiről időszakosan, de legalább nyolcévenként tájékoztatják a Bizottságot.

32. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb ... (18)-ig felülvizsgálja ezen irányelv működését, és adott esetben javaslatot tesz a szükséges módosításokra.

33. cikk

Végrehajtás

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek legkésőbb ... (19)-ig megfeleljenek, vagy gondoskodnak arról, hogy a szociális partnerek ezen időpontig megállapodás útján bevezessék a szükséges rendelkezéseket. Amennyiben különös nehézségek figyelembevételéhez szükséges, a tagállamoknak legfeljebb egy további év áll rendelkezésükre ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek annak érdekében, hogy biztosíthassák az ezen irányelv betartatása révén megvalósuló eredményeket. E rendelkezések szövegét haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezésekben egy olyan nyilatkozatot is fel kell tüntetniük, amely szerint a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. A tagállamok megállapítják, milyen módon kell a hivatkozást megtenni, és hogyan kell a nyilatkozatot megfogalmazni.

Az ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére irányuló kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalmán a korábbi irányelvekhez képest jelentős mértékben változtattak. A tartalmilag változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az eddigi irányelvekből adódik.

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

34. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   ... (20)-i hatállyal a 75/117/EGK, a 76/207/EGK, a 86/378/EGK és a 97/80/EK irányelv hatályát veszti, a tagállamok nemzeti jogukba való átültetésre, valamint az I. melléklet B. részében meghatározott irányelvek alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül.

(2)   A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozást úgy kell értelmezni, mint erre az irányelvre történő hivatkozást a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.

35. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

36. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

----

(1)HL C 157., 2005.6.28., 83. o.

(2)  Az Európai Parlament 2005. július 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. március 10-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(3)HL L 39., 1976.2.14., 40. o. A 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 269., 2002.10.5., 15. o.) módosított irányelv.

(4)HL L 225., 1986.8.12., 40. o. A 96/97/EK irányelvvel (HL L 46., 1997.2.17., 20. o.) módosított irányelv.

(5)  Lásd az I. melléklet A. részét.

(6)HL L 45., 1975.2.19., 19. o.

(7)HL L 14., 1998.1.20., 6. o. A 98/52/EK irányelvvel (HL L 205., 1998.7.22., 66. o.) módosított irányelv.

(8)  262/88: Barber kontra Guardian Royal Exchange Assurance Group (EBHT 1990., I-1889. o.).

(9)  C-7/93: Bestuur van het Algemeen Burgerlijk Pensioenfonds kontra G. A. Beune (EBHT 1994., I-4471. o.).

(10)  C-351/00: Pirkko Niemi (EBHT 2002., I-7007. o.).

(11)  Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (1992) 141. cikkére vonatkozó 17. jegyzőkönyv.

(12)HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(13)HL L 145., 1996.6.19., 4. o. A 97/75/EK irányelvvel (HL L 10., 1998.1.16., 24. o.) módosított irányelv.

(14)HL C 218., 2000.7.31., 5.o.

(15)HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(16)HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

(17)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően négy és fél évvel.

(18)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően hat és fél évvel.

(19)  Ezen. irányelv hatálybalépésének időpontját követően két évvel.

(20)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követően három évvel.

----

I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályukat vesztett irányelvek és azok egymást követő módosításai

B. RÉSZ

A nemzeti jogba történő átültetésre és az alkalmazásra vonatkozó határidők felsorolása

(hivatkozás a 34. cikk (1) bekezdésében)

----

II. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

----

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

2004. április 21-én a Bizottság a Szerződés 141. cikkének (3) bekezdésén alapuló, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódnak a foglalkoztatás és a munka területén történő megvalósításáról szóló tanácsi irányelvtervezetet nyújtott be a Tanács részére.

Az Európai Parlament 2005. július 6-án nyilvánított véleményt (első olvasat).

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. december 15-én nyilvánított véleményt.

A Bizottság 2005. augusztus 26-án módosított javaslatot nyújtott be.

A Tanács 2006. március 10-én, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően közös álláspontot fogadott el.

II.   CÉLKITŰZÉS

E hét már meglévő, az esélyegyenlőségről és az egyenlő bánásmódról szóló irányelvet (1) egyetlen okmányba olvasztó irányelv fő célja olvashatóbb és hozzáférhetőbb közösségi jogszabályok megalkotása, az Európai Bíróság vonatkozó joggyakorlatának beépítésével a jogbizonytalanság csökkentése, valamint a 2002/73/EK irányelv horizontális rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban az egyértelműség növelése.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A Tanács közös álláspontjának kialakítására az átdolgozási eljárással összhangban került sor, a Bizottság által javasolt, vagy a Tanács vagy a Parlament által beillesztett valamennyi szövegbeli változtatás egyértelmű megjelölésével.

Meg kell jegyezni, hogy a közös álláspont elfogadására informális háromoldalú tárgyalások alapján került sor, a soros elnökség (LUX és UK), az előadó, a társelőadók és a releváns bizottsági képviselők részvételével tartott üléseket követően. Az EPSCO-Tanács 2005. december 8-án politikai megállapodást ért el e szövegre vonatkozóan, és a Parlamenttel való kompromisszumos megállapodás részeként a Tanács és a Bizottság egyaránt – a tanácsi jegyzőkönyvben rögzítendő – nyilatkozatot terjesztett elő a szülői szabadságról. (2)

2.   Az Európai Parlament módosításai

Az Európai Parlament 2005. július 6-án első olvasatban 93 módosítást fogadott el.

2.1.   Az Európai Parlamentnek a Tanács által elfogadott módosításai

A Tanács közös álláspontjában 74 módosítást vett figyelembe. Ezek közül a Tanács:

2.2.   Az Európai Parlamentnek a Tanács által el nem fogadott módosításai

A Tanács nem fogadott el 14 módosítást a Bizottság módosított javaslatában részletezett okokból (1., 100., 3., 12., 13., 29., 30., 53., 54., 57., 36., 77., 84. és 86. módosítás). A Tanács technikai vagy szövegezési okokból nem tudott elfogadni további 5 módosítást:

3.   A Tanács egyéb változtatásai

A Tanács e közös álláspont elfogadása során számos egyéb, főként technikai változtatást is eszközölt. Ezek röviden az alábbiak:

Megjegyzendő továbbá, hogy a két intézmény közötti szokásos jogász-nyelvészi eljárás folyamán a végleges szövegben számos további technikai kiigazításra került sor. Ezek közül a legfontosabbak: a Parlament és a Tanács egyidejű szándékának megfelelően a 3. cikk áthelyezése az I. cím horizontális rendelkezései közé; a 25. cikkben szereplő időpont összehangolása a 11. cikkben szereplő eredeti átültetési vagy a 12. cikkben szereplő értesítési határidőkkel; és a 34. cikkben (Hatályon kívül helyezés) szereplő határidő összehangolása a 33. cikkben szereplő átültetési időpontokkal.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont egészében véve összhangban van a Bizottság módosított javaslatának alapvető célkitűzéseivel. A Tanács továbbá úgy véli, hogy ahol az átdolgozási eljárás korlátai azt lehetővé tették, ott figyelembe vette az Európai Parlament által a Bizottság eredeti javaslatához tett módosításokban követett fő célokat.

----

(1)  Az említett irányelvek a következők: a 75/117/EGK irányelv (egyenlő díjazás), a 96/97/EK irányelvvel módosított 86/378/EGK irányelv (egyenlő bánásmód a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben), a 2002/73/EK irányelvvel módosított 76/207/EGK irányelv (a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód), valamint a 98/52/EK irányelvvel módosított 97/80/EK irányelv (a bizonyítási teher).

(2)  14878/05

(3)HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

----