# Den Europæiske Unions C 458/19.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 458 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang19. december 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 458

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang19. december 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014 |
| 2014/C 458/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den sociale dialogs struktur og organisation i forbindelse med en egentlig Økonomisk og Monetær Union (ØMU) (sonderende udtalelse) | 1 |
| 2014/C 458/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's indvandringspolitik (sonderende udtalelse) | 7 |
| 2014/C 458/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om investeringer med social indvirkning (initiativudtalelse) | 14 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014

2014/C 458/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den sociale dialogs struktur og organisation i forbindelse med en egentlig Økonomisk og Monetær Union (ØMU) (sonderende udtalelse)

1

2014/C 458/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's indvandringspolitik (sonderende udtalelse)

7

2014/C 458/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om investeringer med social indvirkning (initiativudtalelse)

14

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG |
| | EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014 |
| 2014/C 458/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar COM(2014) 212 final — 2014/0120 (COD) | 19 |
| 2014/C 458/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gasapparater COM(2014) 258 final — 2014/0136 (COD) | 25 |
| 2014/C 458/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav COM(2014) 357 final og EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: forskning, udvikling og innovation i SMV'er (sonderende udtalelse på anmodning af det italienske EU-formandskab) | 27 |
| 2014/C 458/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008 COM(2014) 163 final — 2014/0095 (COD) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-kodeks for visa (visumkodeks) COM(2014) 164 final — 2014/0094 (COD) | 36 |
| 2014/C 458/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD) | 43 |
| 2014/C 458/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod fiskeri med drivgarn, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97 COM(2014) 265 final — 2014/0138 (COD) | 52 |
| 2014/C 458/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønbog om mobilsundhedsydelser COM(2014) 219 final | 54 |
| 2014/C 458/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's strategi for maritim sikkerhed | 61 |

III   Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014

2014/C 458/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar COM(2014) 212 final — 2014/0120 (COD)

COM(2014) 212 final — 2014/0120 (COD)

19

2014/C 458/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gasapparater COM(2014) 258 final — 2014/0136 (COD)

COM(2014) 258 final — 2014/0136 (COD)

25

2014/C 458/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav COM(2014) 357 final og EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: forskning, udvikling og innovation i SMV'er (sonderende udtalelse på anmodning af det italienske EU-formandskab)

COM(2014) 357 final

27

2014/C 458/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008 COM(2014) 163 final — 2014/0095 (COD) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-kodeks for visa (visumkodeks) COM(2014) 164 final — 2014/0094 (COD)

COM(2014) 163 final — 2014/0095 (COD)

COM(2014) 164 final — 2014/0094 (COD)

36

2014/C 458/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD)

COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD)

43

2014/C 458/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod fiskeri med drivgarn, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97 COM(2014) 265 final — 2014/0138 (COD)

COM(2014) 265 final — 2014/0138 (COD)

52

2014/C 458/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønbog om mobilsundhedsydelser COM(2014) 219 final

COM(2014) 219 final

54

2014/C 458/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's strategi for maritim sikkerhed

61

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den sociale dialogs struktur og organisation i forbindelse med en egentlig Økonomisk og Monetær Union (ØMU)

(sonderende udtalelse)

(2014/C 458/01)

| Ordfører: | Georgios DASSIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Georgios DASSIS

Europa-Parlamentet besluttede den 5. februar 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Den sociale dialogs struktur og organisation i forbindelse med en egentlig Økonomisk og Monetær Union (ØMU)«

Sonderende udtalelse.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder. Sektionen vedtog sin udtalelse den 27. august 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september 2014, følgende udtalelse med 169 stemmer for, 1 imod og 9 hverken for eller imod:

1.   Anbefalinger og konklusioner

| 1.1 | Den sociale dialog i EU er et naturligt element i den europæiske integrationsproces og i de politikker og tiltag, der skal bringe EU ud af krisen og skabe vækst og beskæftigelse. Disse må nødvendigvis baseres på den sociale dialogs mange resultater på alle niveauer: nationalt, sektorielt, territorialt og i virksomhederne. |
| --- | --- |

1.1

Den sociale dialog i EU er et naturligt element i den europæiske integrationsproces og i de politikker og tiltag, der skal bringe EU ud af krisen og skabe vækst og beskæftigelse. Disse må nødvendigvis baseres på den sociale dialogs mange resultater på alle niveauer: nationalt, sektorielt, territorialt og i virksomhederne.

| 1.2 | Den sociale dialog mellem arbejdsmarkedets parter suppleres af trepartssamråd med europæiske politiske institutioner og organer samt de forskellige former for høring på europæisk og nationalt niveau. |
| --- | --- |

1.2

Den sociale dialog mellem arbejdsmarkedets parter suppleres af trepartssamråd med europæiske politiske institutioner og organer samt de forskellige former for høring på europæisk og nationalt niveau.

| 1.3 | Der må skelnes klart mellem den sociale dialog, som er emnet for denne udtalelse, og dialogen med civilsamfundet: begge findes. De kan ikke slås sammen, i og med at deltagere, kompetencer og procedurer for den sociale dialog på EU-plan er fastlagt i traktaten, som giver arbejdsmarkedets parter en næsten-lovgivende rolle på området arbejdsvilkår i bred forstand, men der bør på den anden side heller ikke være vandtætte skodder mellem de to former for dialog. De europæiske arbejdsmarkedsparter har allerede ud fra en åben indstilling selv taget initiativ til at gøre deres indsats bredere og gennemfører således specifikke tiltag sammen med visse europæiske sammenslutninger og NGO'er. |
| --- | --- |

1.3

Der må skelnes klart mellem den sociale dialog, som er emnet for denne udtalelse, og dialogen med civilsamfundet: begge findes. De kan ikke slås sammen, i og med at deltagere, kompetencer og procedurer for den sociale dialog på EU-plan er fastlagt i traktaten, som giver arbejdsmarkedets parter en næsten-lovgivende rolle på området arbejdsvilkår i bred forstand, men der bør på den anden side heller ikke være vandtætte skodder mellem de to former for dialog. De europæiske arbejdsmarkedsparter har allerede ud fra en åben indstilling selv taget initiativ til at gøre deres indsats bredere og gennemfører således specifikke tiltag sammen med visse europæiske sammenslutninger og NGO'er.

| 1.4 | Arbejdsmarkedets parter bør til stadighed arbejde på at styrke deres autonomi og deres kapacitet til at gennemføre kollektive forhandlinger. Deres fælles erklæring om økonomisk styring fra oktober 2013 (1) bør EU-institutionerne tage hensyn til. Sidstnævnte og navnlig Kommissionen bør fremme den europæiske sociale dialog og støtte den konkrete gennemførelse af de resultater, der er opnået gennem dialogen, såvel på tværs af brancher som på sektorplan. |
| --- | --- |

1.4

Arbejdsmarkedets parter bør til stadighed arbejde på at styrke deres autonomi og deres kapacitet til at gennemføre kollektive forhandlinger. Deres fælles erklæring om økonomisk styring fra oktober 2013 (1) bør EU-institutionerne tage hensyn til. Sidstnævnte og navnlig Kommissionen bør fremme den europæiske sociale dialog og støtte den konkrete gennemførelse af de resultater, der er opnået gennem dialogen, såvel på tværs af brancher som på sektorplan.

| 1.5 | Arbejdsmarkedets parter bør ligeledes sikre en mere effektiv gennemførelse af deres selvstændige aftaler, så de kommer til at dække alle lande og garanterer alle arbejdstagere og alle virksomheder i Den Europæiske Union en korrekt gennemførelse i henhold til national lovgivning og praksis af de rettigheder, som aftalerne fastlægger. |
| --- | --- |

1.5

Arbejdsmarkedets parter bør ligeledes sikre en mere effektiv gennemførelse af deres selvstændige aftaler, så de kommer til at dække alle lande og garanterer alle arbejdstagere og alle virksomheder i Den Europæiske Union en korrekt gennemførelse i henhold til national lovgivning og praksis af de rettigheder, som aftalerne fastlægger.

| 1.6 | De store og komplekse udfordringer, som er forbundet med krisen og de økonomiske og sociale ændringer, kræver desuden nogle gange samarbejde med andre af civilsamfundets repræsentative aktører i overensstemmelse med disses ansvarsområder og kompetencer. |
| --- | --- |

1.6

De store og komplekse udfordringer, som er forbundet med krisen og de økonomiske og sociale ændringer, kræver desuden nogle gange samarbejde med andre af civilsamfundets repræsentative aktører i overensstemmelse med disses ansvarsområder og kompetencer.

2.   Fra EKSF til ØMU: Betydningen af arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog for den europæiske integrationsproces

| 2.1 | Inddragelsen af fagforeninger og arbejdsgivere i den europæiske integrationsproces er ikke kommet i stand af nødvendighed, men på trods af meningsforskelle, ud fra en overbevisning om, at Det Europæiske Fællesskab var den eneste vej frem for at samle de europæiske folk om fred, demokrati, økonomisk vækst og sociale fremskridt. Historien om arbejdsmarkedsparternes deltagelse i den europæiske integrationsproces, fra EKSF til ØMU'en, er således præget af dette grundlæggende engagement og viser, hvilken afgørende rolle arbejdsgivere og fagforeninger har spillet og fortsat bør spille i ØMU'ens aktuelle situation med henblik på at tackle krisens konjunkturelle udfordringer og de strukturelle ændringer i vore lande. På denne baggrund bør ØMU'en sikre en økonomisk og social genopretning i alle EU's medlemsstater, som er bæredygtig og skaber job af høj kvalitet. Den bør inddrage alle aktører på deres respektive ansvarsområder. Den europæiske dimension af den sociale dialog skal ligeledes tage højde for globaliseringen og gøre det muligt for EU at være aktør i den nødvendige internationale regulering for, som EØSU skriver i sin udtalelse fra maj 2007 (2), at sikre, at »globaliseringens menneskelige dimension [...], ligesom den europæiske integration,« bliver »borgernes og det organiserede civilsamfunds anliggende«. |
| --- | --- |

2.1

Inddragelsen af fagforeninger og arbejdsgivere i den europæiske integrationsproces er ikke kommet i stand af nødvendighed, men på trods af meningsforskelle, ud fra en overbevisning om, at Det Europæiske Fællesskab var den eneste vej frem for at samle de europæiske folk om fred, demokrati, økonomisk vækst og sociale fremskridt. Historien om arbejdsmarkedsparternes deltagelse i den europæiske integrationsproces, fra EKSF til ØMU'en, er således præget af dette grundlæggende engagement og viser, hvilken afgørende rolle arbejdsgivere og fagforeninger har spillet og fortsat bør spille i ØMU'ens aktuelle situation med henblik på at tackle krisens konjunkturelle udfordringer og de strukturelle ændringer i vore lande. På denne baggrund bør ØMU'en sikre en økonomisk og social genopretning i alle EU's medlemsstater, som er bæredygtig og skaber job af høj kvalitet. Den bør inddrage alle aktører på deres respektive ansvarsområder. Den europæiske dimension af den sociale dialog skal ligeledes tage højde for globaliseringen og gøre det muligt for EU at være aktør i den nødvendige internationale regulering for, som EØSU skriver i sin udtalelse fra maj 2007 (2), at sikre, at »globaliseringens menneskelige dimension [...], ligesom den europæiske integration,« bliver »borgernes og det organiserede civilsamfunds anliggende«.

| 2.2 | Det Rådgivende Udvalg for EKSF viste i sin konkrete indsats, at det kunne opnå resultater på alle områder af interesse for industrien og arbejdstagerne, dvs. industripolitik, markedsudvikling, instrumenter til sociale indgreb samt teknisk og social forskning. Det var derfor på sin plads, at man i traktaterne bevarede bestemmelserne om industripolitik og instrumenterne for samråd om social- og arbejdsmarkedsspørgsmål, og de bør videreudvikles. Således kan et instrument som EØSU inden for dets ansvarsområder spille en vigtig understøttende og foregribende rolle, som det var tilfældet med dets udtalelse om fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (1989) (3). |
| --- | --- |

2.2

Det Rådgivende Udvalg for EKSF viste i sin konkrete indsats, at det kunne opnå resultater på alle områder af interesse for industrien og arbejdstagerne, dvs. industripolitik, markedsudvikling, instrumenter til sociale indgreb samt teknisk og social forskning. Det var derfor på sin plads, at man i traktaterne bevarede bestemmelserne om industripolitik og instrumenterne for samråd om social- og arbejdsmarkedsspørgsmål, og de bør videreudvikles. Således kan et instrument som EØSU inden for dets ansvarsområder spille en vigtig understøttende og foregribende rolle, som det var tilfældet med dets udtalelse om fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (1989) (3).

| 2.3 | Det var i 1985 med lanceringen af en topartsdialog mellem arbejdsmarkedets parter, som Jacques Delors, Kommissionens formand, havde arbejdet for, at den sociale dialog på europæisk plan begyndte at udvikle sig i retning af et egentligt europæisk forhandlingsrum. |
| --- | --- |

2.3

Det var i 1985 med lanceringen af en topartsdialog mellem arbejdsmarkedets parter, som Jacques Delors, Kommissionens formand, havde arbejdet for, at den sociale dialog på europæisk plan begyndte at udvikle sig i retning af et egentligt europæisk forhandlingsrum.

| 2.4 | Arbejdsmarkedets parter passerede en vigtig milepæl med deres aftale af 31. oktober 1991, der endte med at blive integreret i Maastrichttraktatens sociale protokol (4). De bekræftede deres vilje til at deltage i EU's sociale styring, idet de selv blev regulatorer gennem forhandling som supplement til den egentlige lovgivning. |
| --- | --- |

2.4

Arbejdsmarkedets parter passerede en vigtig milepæl med deres aftale af 31. oktober 1991, der endte med at blive integreret i Maastrichttraktatens sociale protokol (4). De bekræftede deres vilje til at deltage i EU's sociale styring, idet de selv blev regulatorer gennem forhandling som supplement til den egentlige lovgivning.

| 2.5 | Nærhed: nærhedsprincippet går i følge begrebets normale betydning ud på alene at overlade til det højere niveau — Den Europæiske Union — hvad det lavere niveau — medlemsstaterne — ikke kan gøre lige så effektivt (artikel 5 i TEU). Den praksis, som består i at overlade det til arbejdsmarkedets parter selv at løse problemerne inden for deres kompetenceområde gennem den sociale dialog, kan betragtes som endnu en anvendelse af netop dette nærhedsprincip (5). Denne uddelegering til arbejdsmarkedets parter på EU-plan er udtrykkeligt nedfældet i artikel 154 og 155 i TEUF. Disse bestemmelser, som rykker beslutningscentret tættere på borgerne — forudsat at de jævnligt giver reelle resultater, og forudsat at der skabes passende opmærksomhed herom — kan mere generelt fremme det organiserede civilsamfunds rolle og modbevise det dårlige billede, borgerne har dannet sig af EU og dets institutioner som en »fjern magt«. |
| --- | --- |

2.5

Nærhed: nærhedsprincippet går i følge begrebets normale betydning ud på alene at overlade til det højere niveau — Den Europæiske Union — hvad det lavere niveau — medlemsstaterne — ikke kan gøre lige så effektivt (artikel 5 i TEU). Den praksis, som består i at overlade det til arbejdsmarkedets parter selv at løse problemerne inden for deres kompetenceområde gennem den sociale dialog, kan betragtes som endnu en anvendelse af netop dette nærhedsprincip (5). Denne uddelegering til arbejdsmarkedets parter på EU-plan er udtrykkeligt nedfældet i artikel 154 og 155 i TEUF. Disse bestemmelser, som rykker beslutningscentret tættere på borgerne — forudsat at de jævnligt giver reelle resultater, og forudsat at der skabes passende opmærksomhed herom — kan mere generelt fremme det organiserede civilsamfunds rolle og modbevise det dårlige billede, borgerne har dannet sig af EU og dets institutioner som en »fjern magt«.

3.   En stadig stærkere monetær integration med en økonomisk styring og en social integration, der stadig er svag

| 3.1 | Den økonomiske og finansielle krise, som de fleste EU-lande gennemlever, har medført en tendens til at forbedre konkurrenceevnen ved at skære i de direkte produktionsomkostninger (lønomkostninger, råstofpriser osv.), selvom Europa burde intensivere indsatsen for at opnå en fremragende konkurrencestilling ved at satse på andre områder end de direkte omkostninger: kvaliteten af produkter og tjenester, forskning og innovation, kvaliteten af arbejdet og de sociale relationer, arbejdets tilrettelæggelse og socialt ansvar, almen og faglig uddannelse osv. |
| --- | --- |

3.1

Den økonomiske og finansielle krise, som de fleste EU-lande gennemlever, har medført en tendens til at forbedre konkurrenceevnen ved at skære i de direkte produktionsomkostninger (lønomkostninger, råstofpriser osv.), selvom Europa burde intensivere indsatsen for at opnå en fremragende konkurrencestilling ved at satse på andre områder end de direkte omkostninger: kvaliteten af produkter og tjenester, forskning og innovation, kvaliteten af arbejdet og de sociale relationer, arbejdets tilrettelæggelse og socialt ansvar, almen og faglig uddannelse osv.

| 3.2 | For at overvinde krisen og genvinde borgernes tillid er det på tide at stimulere økonomien effektivt gennem offentlige, private og sociale investeringer (se EØSU's udtalelse (6)) på såvel EU-niveau som i medlemsstaterne med henblik på en bæredygtig, innovativ udvikling, der skaber beskæftigelse af høj kvalitet og sociale fremskridt, og for at sikre sunde og bæredygtige makroøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

3.2

For at overvinde krisen og genvinde borgernes tillid er det på tide at stimulere økonomien effektivt gennem offentlige, private og sociale investeringer (se EØSU's udtalelse (6)) på såvel EU-niveau som i medlemsstaterne med henblik på en bæredygtig, innovativ udvikling, der skaber beskæftigelse af høj kvalitet og sociale fremskridt, og for at sikre sunde og bæredygtige makroøkonomiske vilkår.

| 3.3 | I oktober 2013 vedtog arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau ti principper, som danner grundlag for deres deltagelse i EU's økonomiske styring (7). Det andet princip er følgende: »Social dialogue and well-developed industrial relations at all levels are a crucial element of the European social model and democratic government. Appropriate involvement of social partners in economic and employment policies is thus essential.« |
| --- | --- |

3.3

I oktober 2013 vedtog arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau ti principper, som danner grundlag for deres deltagelse i EU's økonomiske styring (7). Det andet princip er følgende: »Social dialogue and well-developed industrial relations at all levels are a crucial element of the European social model and democratic government. Appropriate involvement of social partners in economic and employment policies is thus essential.«

| 3.4 | Som det femte princip anfører arbejdsmarkedets parter: »Social dialogue can be a driving force for successful economic and social reforms. Social partners can raise awareness of the consequences of economic and social change on social systems and labour markets. They can also play a key role in putting in place the conditions that will stimulate job creation, notably by facilitating economic recovery and labour market and social inclusion.« |
| --- | --- |

3.4

Som det femte princip anfører arbejdsmarkedets parter: »Social dialogue can be a driving force for successful economic and social reforms. Social partners can raise awareness of the consequences of economic and social change on social systems and labour markets. They can also play a key role in putting in place the conditions that will stimulate job creation, notably by facilitating economic recovery and labour market and social inclusion.«

| 3.5 | Den sociale dialog bør derfor gøres mere autonom, og dens bidrag tillægges større betydning for at sætte den i stand til at klare de aktuelle udfordringer. |
| --- | --- |

3.5

Den sociale dialog bør derfor gøres mere autonom, og dens bidrag tillægges større betydning for at sætte den i stand til at klare de aktuelle udfordringer.

| 3.6 | Den europæiske sociale dialog bør basere sig på den nationale dialogs mange resultater på de forskelle niveauer: på tværs af brancher og inden for de enkelte sektorer, regioner og virksomheder. Imidlertid er vi i dag i mange lande vidne til en tilbagegang i de kollektive aftalers dækning — bl.a. som følge af EU-indgrebene i forbindelse med økonomisk styring — hvilket forringer arbejdstagernes situation og bidrager til, at der opstår ulighed. |
| --- | --- |

3.6

Den europæiske sociale dialog bør basere sig på den nationale dialogs mange resultater på de forskelle niveauer: på tværs af brancher og inden for de enkelte sektorer, regioner og virksomheder. Imidlertid er vi i dag i mange lande vidne til en tilbagegang i de kollektive aftalers dækning — bl.a. som følge af EU-indgrebene i forbindelse med økonomisk styring — hvilket forringer arbejdstagernes situation og bidrager til, at der opstår ulighed.

| 3.7 | Der bør anlægges en ny tilgang, som tager mere hensyn til den territoriale dimension, især for at kunne reagere korrekt på følgerne af omstruktureringer, som medfører fyringer og lukning af produktionsanlæg. Disse situationer har ofte en dramatisk lokal og regional indvirkning, ikke kun for arbejdstagerne og deres familier, men også for de kommuner og virksomheder, som selv er direkte eller indirekte afhængige af det berørte produktionsanlæg. |
| --- | --- |

3.7

Der bør anlægges en ny tilgang, som tager mere hensyn til den territoriale dimension, især for at kunne reagere korrekt på følgerne af omstruktureringer, som medfører fyringer og lukning af produktionsanlæg. Disse situationer har ofte en dramatisk lokal og regional indvirkning, ikke kun for arbejdstagerne og deres familier, men også for de kommuner og virksomheder, som selv er direkte eller indirekte afhængige af det berørte produktionsanlæg.

| 3.8 | I denne vanskelige tid med forandringer og tilpasninger kan man forestille sig, at en ny dynamisk drivkraft igangsættes i eurozonen, hvor styreformerne er mere udviklede og sammenhængen mellem foranstaltninger kan være stærkere. En sådan dynamik skal tage hensyn til behovet for at opretholde økonomisk og social samhørighed i hele EU. I lyset af risikoen for en skærpelse af allerede eksisterende sociale divergenser bør der indføres en mekanisme til overvågning af skævheder med henblik på at kunne rette op på dem. En sådan overvågning bør baseres på et styrket tilsyn og tage hensyn til beskæftigelsessystemernes indbyrdes afhængighed. Den kunne varetages af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene eller tage udgangspunkt i det arbejde, der er udført af Beskæftigelsesudvalget, som har udviklet værktøjet til overvågning af beskæftigelsesresultaterne. |
| --- | --- |

3.8

I denne vanskelige tid med forandringer og tilpasninger kan man forestille sig, at en ny dynamisk drivkraft igangsættes i eurozonen, hvor styreformerne er mere udviklede og sammenhængen mellem foranstaltninger kan være stærkere. En sådan dynamik skal tage hensyn til behovet for at opretholde økonomisk og social samhørighed i hele EU. I lyset af risikoen for en skærpelse af allerede eksisterende sociale divergenser bør der indføres en mekanisme til overvågning af skævheder med henblik på at kunne rette op på dem. En sådan overvågning bør baseres på et styrket tilsyn og tage hensyn til beskæftigelsessystemernes indbyrdes afhængighed. Den kunne varetages af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene eller tage udgangspunkt i det arbejde, der er udført af Beskæftigelsesudvalget, som har udviklet værktøjet til overvågning af beskæftigelsesresultaterne.

4.   De forskellige former for samråd, høring og social dialog: udfordringen i en ny styring

| 4.1 | Fra Laekenerklæringen om den sociale dialog (2001) til arbejdsmarkedsparternes fælles erklæring om økonomisk styring (2013) er der sket en gradvis udvikling, som følger samme logik: |
| --- | --- |

4.1

Fra Laekenerklæringen om den sociale dialog (2001) til arbejdsmarkedsparternes fælles erklæring om økonomisk styring (2013) er der sket en gradvis udvikling, som følger samme logik:

| 4.1.1 | Vedtagelse af præcise definitioner: her skal der mindes om arbejdsmarkedsparternes bidrag til topmødet i Laeken (december 2001) (8):

  »UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC insist on the importance of making a clear distinction between
  three different types of activities involving the social partners:







  1. | tripartite concertation to designate exchanges between the social partners and European public
  authorities, |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Vedtagelse af præcise definitioner: her skal der mindes om arbejdsmarkedsparternes bidrag til topmødet i Laeken (december 2001) (8):

»UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC insist on the importance of making a clear distinction between
  three different types of activities involving the social partners:

1.

tripartite concertation to designate exchanges between the social partners and European public
  authorities,

| 2. | consultation of the social partners to designate the activities of advisory committees and official
  consultations in the spirit of article 137 of the Treaty, |
| --- | --- |

2.

consultation of the social partners to designate the activities of advisory committees and official
  consultations in the spirit of article 137 of the Treaty,

| 3. | social dialogue to designate bipartite work by the social partners, whether or not prompted by the Commission’s official consultations based on article 137 and 138 of the Treaty.« |
| --- | --- |

3.

social dialogue to designate bipartite work by the social partners, whether or not prompted by the Commission’s official consultations based on article 137 and 138 of the Treaty.«

| 4.1.2 | Styrkelse af arbejdsmarkedsparternes rolle i EU's styring: den vigtige fælles erklæring af 24. oktober 2013 (9) fra arbejdsmarkedets parter om inddragelse af arbejdsmarkedets parter i EU's økonomiske styring, som blev udarbejdet til det sociale trepartstopmøde, fremhæver den sociale dialogs nøglerolle på såvel nationalt som europæisk plan og det udvidede høringsområde, som bør styrkes (årlig vækstundersøgelse, nationale reformprogrammer, landespecifikke henstillinger, procedure vedrørende makroøkonomiske ubalancer, arbejdsmarkedsindikatorer). |
| --- | --- |

4.1.2

Styrkelse af arbejdsmarkedsparternes rolle i EU's styring: den vigtige fælles erklæring af 24. oktober 2013 (9) fra arbejdsmarkedets parter om inddragelse af arbejdsmarkedets parter i EU's økonomiske styring, som blev udarbejdet til det sociale trepartstopmøde, fremhæver den sociale dialogs nøglerolle på såvel nationalt som europæisk plan og det udvidede høringsområde, som bør styrkes (årlig vækstundersøgelse, nationale reformprogrammer, landespecifikke henstillinger, procedure vedrørende makroøkonomiske ubalancer, arbejdsmarkedsindikatorer).

| 4.1.3 | Uddybning af den sociale dialog, især med hensyn til kontrakter: i en vanskelig tid bør ethvert instrument (aftaler, som gennemføres ved hjælp af direktiver eller autonomt, handlingsrammer, fælles erklæringer osv.) tages i anvendelse for at finde effektive løsninger, især for beskæftigelse og arbejdskvalitet. |
| --- | --- |

4.1.3

Uddybning af den sociale dialog, især med hensyn til kontrakter: i en vanskelig tid bør ethvert instrument (aftaler, som gennemføres ved hjælp af direktiver eller autonomt, handlingsrammer, fælles erklæringer osv.) tages i anvendelse for at finde effektive løsninger, især for beskæftigelse og arbejdskvalitet.

| 4.1.4 | Konsolidering af resultaterne af den sociale dialog: flere evalueringer foretaget af arbejdsmarkedets parter selv (jf. arbejdsmarkedsparternes fælles endelige rapport om fjernarbejde fra juni 2006 (10), om stress fra juni 2008 (11), om mobning og vold på arbejdspladsen fra oktober 2011 (12) og om et inklusivt arbejdsmarked fra juni 2014) og af Kommissionen (jf. rapport (13)) har vist, at der er store forskelle i gennemførelsen af de autonome aftaler. Dette svækker deres effektivitet og rækkevidde i forhold til lovgivningen og medfører forskelle i rettigheder mellem de europæiske arbejdstagere og mellem virksomhederne. Det synes indlysende, at autonome aftaler skal medføre en forpligtelse til at gennemføre dem, uanset om det sker i form af omsætning i lovgivning eller kontrakter. Det er op til arbejdsmarkedets parter at forbedre de nuværende bestemmelser og at definere nye regler for at sikre en effektiv gennemførelse — inden for den frist, de fastsætter — af deres europæiske aftaler, som skal være bindende ikke bare for de europæiske sammenslutninger, der har undertegnet dem, men også for disses vedtægtsmæssige medlemmer på nationalt plan. Sådanne aftaler, som er indgået i medfør af artikel 155 i TEUF, bør naturligvis indgå i den gældende EU-ret. |
| --- | --- |

4.1.4

Konsolidering af resultaterne af den sociale dialog: flere evalueringer foretaget af arbejdsmarkedets parter selv (jf. arbejdsmarkedsparternes fælles endelige rapport om fjernarbejde fra juni 2006 (10), om stress fra juni 2008 (11), om mobning og vold på arbejdspladsen fra oktober 2011 (12) og om et inklusivt arbejdsmarked fra juni 2014) og af Kommissionen (jf. rapport (13)) har vist, at der er store forskelle i gennemførelsen af de autonome aftaler. Dette svækker deres effektivitet og rækkevidde i forhold til lovgivningen og medfører forskelle i rettigheder mellem de europæiske arbejdstagere og mellem virksomhederne. Det synes indlysende, at autonome aftaler skal medføre en forpligtelse til at gennemføre dem, uanset om det sker i form af omsætning i lovgivning eller kontrakter. Det er op til arbejdsmarkedets parter at forbedre de nuværende bestemmelser og at definere nye regler for at sikre en effektiv gennemførelse — inden for den frist, de fastsætter — af deres europæiske aftaler, som skal være bindende ikke bare for de europæiske sammenslutninger, der har undertegnet dem, men også for disses vedtægtsmæssige medlemmer på nationalt plan. Sådanne aftaler, som er indgået i medfør af artikel 155 i TEUF, bør naturligvis indgå i den gældende EU-ret.

| 4.1.5 | Styrkelse af autonomien og synergi med EU-politikkerne: arbejdsmarkedsparternes autonomi skal styrkes og videreudvikles (se nedenfor referencen til arbejdsmarkedsparternes fælles erklæring fra oktober 2013 om økonomisk styring), men dette fritager ikke Kommissionen for at iværksætte nødvendige og uopsættelige sociale initiativer på områder som omstruktureringer, sundhed og sikkerhed, mobilitet og strukturelle reformer af bl.a. arbejdsmarkedet for at fremme jobskabelsen. Styrkelsen af arbejdsmarkedsparternes autonome kapacitet må ikke svække Kommissionens muligheder for at tage initiativer og stimulere: den skal tværtimod skabe synergi og være et supplement. Arbejdsmarkedets parter har allerede gjort fremskridt i varetagelsen af den sociale dialog såvel på tværs af brancher som inden for de enkelte sektorer, navnlig gennem forhandlingerne om toårige programmer. Med deres erklæring fra oktober 2013 om økonomisk styring (14), går de ind i en ny fase. Uddybning af denne autonomisering vil kunne føre til, at arbejdsmarkedsparterne, hvis de vil, kan forsøge sig med indførelsen af et fast generalsekretariat for den sociale dialog sammensat af repræsentanter for begge de involverede parter. I sine udtalelser af 24. november 1994 og 29. januar 1997 (15) opkastede EØSU allerede denne ide. |
| --- | --- |

4.1.5

Styrkelse af autonomien og synergi med EU-politikkerne: arbejdsmarkedsparternes autonomi skal styrkes og videreudvikles (se nedenfor referencen til arbejdsmarkedsparternes fælles erklæring fra oktober 2013 om økonomisk styring), men dette fritager ikke Kommissionen for at iværksætte nødvendige og uopsættelige sociale initiativer på områder som omstruktureringer, sundhed og sikkerhed, mobilitet og strukturelle reformer af bl.a. arbejdsmarkedet for at fremme jobskabelsen. Styrkelsen af arbejdsmarkedsparternes autonome kapacitet må ikke svække Kommissionens muligheder for at tage initiativer og stimulere: den skal tværtimod skabe synergi og være et supplement. Arbejdsmarkedets parter har allerede gjort fremskridt i varetagelsen af den sociale dialog såvel på tværs af brancher som inden for de enkelte sektorer, navnlig gennem forhandlingerne om toårige programmer. Med deres erklæring fra oktober 2013 om økonomisk styring (14), går de ind i en ny fase. Uddybning af denne autonomisering vil kunne føre til, at arbejdsmarkedsparterne, hvis de vil, kan forsøge sig med indførelsen af et fast generalsekretariat for den sociale dialog sammensat af repræsentanter for begge de involverede parter. I sine udtalelser af 24. november 1994 og 29. januar 1997 (15) opkastede EØSU allerede denne ide.

| 4.1.6 | Udvidet høring: på baggrund af den nuværende udvikling af vores stadigt mere komplekse samfund er det hensigtsmæssigt at inddrage alle aktører — fagforeninger, arbejdsgivere og sammenslutninger såvel som repræsentanter for den sociale økonomi og det almennyttige område — inden for deres respektive ansvars- og kompetenceområder i høringen vedrørende EU's politikker og projekter. Arbejdsmarkedets parter deltager allerede nu ofte i de offentlige høringer i EU, hvilket er med til at forbedre dialogen med andre dele af civilsamfundet. Der finder også en dialog sted i multi-stakeholder forummet om virksomhedernes sociale ansvar (VSA). Det er dog nødvendigt at forvalte den praktiske gennemførelse af høringerne med omhu, især når der anvendes elektronisk høring, og at tage hensyn til de forskellige deltageres kompetencer og repræsentativitet i forhold til det emne, der er til debat: for arbejdsmarkedsparternes vedkommende bliver deres repræsentativitet regelmæssigt undersøgt. |
| --- | --- |

4.1.6

Udvidet høring: på baggrund af den nuværende udvikling af vores stadigt mere komplekse samfund er det hensigtsmæssigt at inddrage alle aktører — fagforeninger, arbejdsgivere og sammenslutninger såvel som repræsentanter for den sociale økonomi og det almennyttige område — inden for deres respektive ansvars- og kompetenceområder i høringen vedrørende EU's politikker og projekter. Arbejdsmarkedets parter deltager allerede nu ofte i de offentlige høringer i EU, hvilket er med til at forbedre dialogen med andre dele af civilsamfundet. Der finder også en dialog sted i multi-stakeholder forummet om virksomhedernes sociale ansvar (VSA). Det er dog nødvendigt at forvalte den praktiske gennemførelse af høringerne med omhu, især når der anvendes elektronisk høring, og at tage hensyn til de forskellige deltageres kompetencer og repræsentativitet i forhold til det emne, der er til debat: for arbejdsmarkedsparternes vedkommende bliver deres repræsentativitet regelmæssigt undersøgt.

5.   Den sociale dialogs forskellige dimensioner

| 5.1 | På tværs af brancher: arbejdsprogrammet for 2012-2014 har bl.a. gjort det muligt at fastlægge handlingsrammen for ungdomsbeskæftigelsen. Arbejdsmarkedets parter har forpligtet sig til at indlede forhandlinger om et nyt fælles arbejdsprogram for 2015-2017, som bliver meget vigtigt i de kommende tre år. Det påhviler dem at anvende alle de instrumenter, de har til rådighed, til at fastsætte rettigheder og føre konkrete politikker som reaktion på de aktuelle udfordringer. |
| --- | --- |

5.1

På tværs af brancher: arbejdsprogrammet for 2012-2014 har bl.a. gjort det muligt at fastlægge handlingsrammen for ungdomsbeskæftigelsen. Arbejdsmarkedets parter har forpligtet sig til at indlede forhandlinger om et nyt fælles arbejdsprogram for 2015-2017, som bliver meget vigtigt i de kommende tre år. Det påhviler dem at anvende alle de instrumenter, de har til rådighed, til at fastsætte rettigheder og føre konkrete politikker som reaktion på de aktuelle udfordringer.

| 5.2 | På sektorplan: navnlig takket være sektordialogudvalgene er der betydelige muligheder for at foregribe og forvalte de igangværende ændringer bedre. Ikke mindst i forbindelse med den industrielle og sektorielle politik kan de europæiske samarbejdsudvalg sammen med deres industriforbund ligeledes være en værdifuld støtte ved at trække på deres ekspertise og erfaringer, når der skal udvikles forslag og alternativer for industripolitikken. |
| --- | --- |

5.2

På sektorplan: navnlig takket være sektordialogudvalgene er der betydelige muligheder for at foregribe og forvalte de igangværende ændringer bedre. Ikke mindst i forbindelse med den industrielle og sektorielle politik kan de europæiske samarbejdsudvalg sammen med deres industriforbund ligeledes være en værdifuld støtte ved at trække på deres ekspertise og erfaringer, når der skal udvikles forslag og alternativer for industripolitikken.

| 5.3 | De europæiske samarbejdsudvalg (ESU): i en situation med globalisering og løbende teknologiske nyskabelser stilles virksomheder og arbejdstagere i alle europæiske lande over for hurtige og stadige forandringer i tilrettelæggelsen af arbejdet og produktionen. Praksis viser, at ESU kan hjælpe både ledelsen og arbejdstagerne med at opbygge en virksomhedskultur og tilpasse sig forandringerne i virksomheder eller multinationale grupper, der udvikler sig hurtigt, når forandringerne vedrører en gruppes strategi og har konsekvenser for flere af de steder, hvor gruppen har etableret sig i forskellige lande. De europæiske samarbejdsudvalg har også — når der er tale om virksomheder med verdensomspændende aktiviteter — en vigtig rolle at spille for udviklingen af en menneskelig dimension af globaliseringen ud fra vor Unions demokratiske og social værdier og for promoveringen af ILO's standarder. De kan inddrages i gennemførelsen af europæiske og internationale rammeaftaler og endvidere af aftaler om virksomhedernes sociale ansvar (16). |
| --- | --- |

5.3

De europæiske samarbejdsudvalg (ESU): i en situation med globalisering og løbende teknologiske nyskabelser stilles virksomheder og arbejdstagere i alle europæiske lande over for hurtige og stadige forandringer i tilrettelæggelsen af arbejdet og produktionen. Praksis viser, at ESU kan hjælpe både ledelsen og arbejdstagerne med at opbygge en virksomhedskultur og tilpasse sig forandringerne i virksomheder eller multinationale grupper, der udvikler sig hurtigt, når forandringerne vedrører en gruppes strategi og har konsekvenser for flere af de steder, hvor gruppen har etableret sig i forskellige lande. De europæiske samarbejdsudvalg har også — når der er tale om virksomheder med verdensomspændende aktiviteter — en vigtig rolle at spille for udviklingen af en menneskelig dimension af globaliseringen ud fra vor Unions demokratiske og social værdier og for promoveringen af ILO's standarder. De kan inddrages i gennemførelsen af europæiske og internationale rammeaftaler og endvidere af aftaler om virksomhedernes sociale ansvar (16).

| 5.4 | SMV: den industrielle struktur skal genopbygges på en måde, som fremmer SMV'ernes udvikling og sikrer deres velstand og stabilitet. Med dette mål for øje bør den sociale dialog kunne støtte sig på en politik for gensidig udnyttelse af midler især inden for uddannelse og sundhed/sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

5.4

SMV: den industrielle struktur skal genopbygges på en måde, som fremmer SMV'ernes udvikling og sikrer deres velstand og stabilitet. Med dette mål for øje bør den sociale dialog kunne støtte sig på en politik for gensidig udnyttelse af midler især inden for uddannelse og sundhed/sikkerhed på arbejdspladsen.

| 5.5 | Kooperativer, gensidige selskaber og sociale virksomheder: deres særlige kendetegn og udvikling, som er baseret på solidaritet, samarbejde og virksomhedernes viderefordeling af de producerede rigdomme, gør dem til vigtige aktører for vækst og jobskabelse. Det er derfor helt naturligt, at der tages hensyn til disse særlige kendetegn i forbindelse med den sociale dialog, og at man er opmærksom på forhold, som kan fremme deres udvikling. |
| --- | --- |

5.5

Kooperativer, gensidige selskaber og sociale virksomheder: deres særlige kendetegn og udvikling, som er baseret på solidaritet, samarbejde og virksomhedernes viderefordeling af de producerede rigdomme, gør dem til vigtige aktører for vækst og jobskabelse. Det er derfor helt naturligt, at der tages hensyn til disse særlige kendetegn i forbindelse med den sociale dialog, og at man er opmærksom på forhold, som kan fremme deres udvikling.

| 5.6 | Grænseoverskridende: vores grænseregioner er en ny zone for mobilitet og økonomisk udvikling. For disse grænseoverskridende regionale områder bør der fastlægges fremgangsmåder for den sociale dialog, som er tilpasset den regionale situation og fremmer beskæftigelse, ligebehandling og sikre vilkår for grænseoverskridende mobilitet. |
| --- | --- |

5.6

Grænseoverskridende: vores grænseregioner er en ny zone for mobilitet og økonomisk udvikling. For disse grænseoverskridende regionale områder bør der fastlægges fremgangsmåder for den sociale dialog, som er tilpasset den regionale situation og fremmer beskæftigelse, ligebehandling og sikre vilkår for grænseoverskridende mobilitet.

6.   De samfundsmæssige problemer: udvikling af synergier og komplementaritet mellem social dialog og civil dialog
   (17)

| 6.1 | Vort samfund er blevet mere komplekst og de sociale og miljømæssige problemer mere sammenviklede. Der er en sammenhæng mellem virksomhedernes interne og eksterne aspekter: inddragelse af den territoriale dimension i virksomhedernes udvikling, overgang til en kulstoffattig økonomi, en politik for bæredygtig udvikling med inddragelse af de offentlige aktører og sammenslutninger, integration af arbejdsløse på arbejdsmarkedet, især gennem indførelsen af mentorordninger, der skaber kontakt mellem arbejdstagere i virksomhederne og sammenslutninger, der kæmper for økonomisk inklusion, virksomhedernes sociale ansvar, navnlig for så vidt angår virksomheder i udviklingslande, der er underleverandører osv. |
| --- | --- |

6.1

Vort samfund er blevet mere komplekst og de sociale og miljømæssige problemer mere sammenviklede. Der er en sammenhæng mellem virksomhedernes interne og eksterne aspekter: inddragelse af den territoriale dimension i virksomhedernes udvikling, overgang til en kulstoffattig økonomi, en politik for bæredygtig udvikling med inddragelse af de offentlige aktører og sammenslutninger, integration af arbejdsløse på arbejdsmarkedet, især gennem indførelsen af mentorordninger, der skaber kontakt mellem arbejdstagere i virksomhederne og sammenslutninger, der kæmper for økonomisk inklusion, virksomhedernes sociale ansvar, navnlig for så vidt angår virksomheder i udviklingslande, der er underleverandører osv.

| 6.2 | De to dialoger, den sociale og den civile, eksisterer side om side. De kan ikke slås sammen, men de må den anden side heller ikke holdes hermetisk adskilt fra hinanden. Den sociale topartsdialog er centreret om løn, beskæftigelse, arbejdets tilrettelæggelse, sundhed/sikkerhed osv. via kollektive forhandlinger på alle niveauer. Den civile dialog tager del i løsningen af samfundsproblemer på en lang række områder med relation til miljø, forbrug, familiepolitikker, forskelsbehandling, fattigdomsbekæmpelse og menneskerettigheder. Arbejdsmarkedets parter har allerede udvidet deres virkefelt gennem en mere åben og mere borgerorienteret tilgang, hvilket deres aftale om et inklusivt arbejdsmarked fra marts 2010 (18) og de aktioner, de konkret gennemfører sammen med europæiske sammenslutninger og NGO'er, der beskæftiger sig med miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af handicappede, beskyttelse af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene, fattigdomsbekæmpelse og social inklusion, er eksempler på.
  I en sådan kompleks situation med mange forskellige aktører bør de forbindelser, der findes mellem den sociale dialog og den civile dialog, forstærkes for at sikre synergi og komplementaritet mellem aktionerne i respekt for de enkelte parters kompetencer og ansvarsområder. |
| --- | --- |

6.2

De to dialoger, den sociale og den civile, eksisterer side om side. De kan ikke slås sammen, men de må den anden side heller ikke holdes hermetisk adskilt fra hinanden. Den sociale topartsdialog er centreret om løn, beskæftigelse, arbejdets tilrettelæggelse, sundhed/sikkerhed osv. via kollektive forhandlinger på alle niveauer. Den civile dialog tager del i løsningen af samfundsproblemer på en lang række områder med relation til miljø, forbrug, familiepolitikker, forskelsbehandling, fattigdomsbekæmpelse og menneskerettigheder. Arbejdsmarkedets parter har allerede udvidet deres virkefelt gennem en mere åben og mere borgerorienteret tilgang, hvilket deres aftale om et inklusivt arbejdsmarked fra marts 2010 (18) og de aktioner, de konkret gennemfører sammen med europæiske sammenslutninger og NGO'er, der beskæftiger sig med miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af handicappede, beskyttelse af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene, fattigdomsbekæmpelse og social inklusion, er eksempler på.

I en sådan kompleks situation med mange forskellige aktører bør de forbindelser, der findes mellem den sociale dialog og den civile dialog, forstærkes for at sikre synergi og komplementaritet mellem aktionerne i respekt for de enkelte parters kompetencer og ansvarsområder.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2014/socjointcontrib_ags2014.pdf

1

(2)  EUT C 175 af 27.7.2007, s. 57.

2

(3)  http://europa.eu/legislation_summaries/human_rights/fundamental_rights_within_european_union/c10107_da.htm

3

(4)  EUT C 191 af 29.7.1992, s. 90.

4

(5)  Undertiden benævnt det »horisontale« nærhedsprincip.

5

(6)  EØSU's initiativudtalelse om »Virkningen af sociale investeringer på beskæftigelsen og de offentlige finanser«, EUT C 226 af 16.7.2014, s. 21.

6

(7)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/other/files/layout_declaration_governance_21_10_13_clean_3.pdf

7

(8)  Contribution commune des partenaires sociaux au Conseil européen de Laeken. Joint contribution from the European social partners to the Laeken European Council. Siden da er UNICE blevet til BUSINESSEUROPE, og artikel 137 og 138 i TEF er blevet erstattet af artikel 153 og 154 i TEUF.

8

(9)  Se fodnote 7.

9

(10)  http://www.ueapme.com/docs/joint_position/061010_telework_implementation_report_final.pdf

10

(11)  http://www.ueapme.com/IMG/pdf/Stress_Final_Implementation_report_231108.pdf

11

(12)  http://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/BROCHURE_harassment7_2_.pdf

12

(13)  Framework Agreement on Telework (SEC(2008) 2178; Framework Agreement on Work-related Stress (SEC2011) 0241.

13

(14)  Se fodnote 7.

14

(15)  EFT C 89 af 19.3.1997, s.27; EFT C 397 af 31.12.1994, s. 40.

15

(16)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En ny EU-strategi 2011-2014 for virksomhedernes sociale ansvar«, COM(2011) 681 final, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 77.

16

(17)  I juni 2003 afholdtes et vigtigt seminar i EØSU i samarbejde med sammenslutningen »Notre Europe« og med deltagelse af Jacques Delors om temaet »Europæisk social dialog og civil dialog: forskel og komplementaritet« (http://www.notre-europe.eu/media/semi19-fr.pdf)

17

(18)  Denne aftale anerkender, at arbejdsmarkedets parter er nødt til at »cooperate with the third sector to support those who encounter particular difficulties in relation to the labour market« (http://www.etuc.org/framework-agreement-inclusive-labour-markets)

18

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/7

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's indvandringspolitik

(sonderende udtalelse)

(2014/C 458/02)

| Hovedordfører: | Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |

Hovedordfører:

Giuseppe IULIANO

Det italienske EU-formandskab besluttede den 3. juni 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»EU's indvandringspolitik«

(sonderende udtalelse).

Den 8. juli 2014 henviste Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser.

På grund af sagens hastende karakter (forretningsordenens artikel 59) udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 11. september, Giuseppe Iuliano til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 161 stemmer for, 6 imod og 6 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Den nye fase i EU's indvandringspolitik bør være strategisk med en mellemlang- og langsigtet vision og rette sig mod på sammenhængende og global vis at fremme åbne og smidige lovlige indvandringskanaler. Med udgangspunkt i det arbejde, der er gjort af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) og Det Europæiske Integrationsforum, opfordrer nærværende udtalelse repræsentanter for EU-institutionerne og de nationale regeringer til at tage hensyn til den helt afgørende rolle, arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund spiller for at bibringe EU's indvandringspolitik et socialt perspektiv og en merværdi, og til at være opmærksomme på den virkning, denne politik har for arbejdsmarkedet, leve- og arbejdsvilkårene og de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

1.1

Den nye fase i EU's indvandringspolitik bør være strategisk med en mellemlang- og langsigtet vision og rette sig mod på sammenhængende og global vis at fremme åbne og smidige lovlige indvandringskanaler. Med udgangspunkt i det arbejde, der er gjort af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) og Det Europæiske Integrationsforum, opfordrer nærværende udtalelse repræsentanter for EU-institutionerne og de nationale regeringer til at tage hensyn til den helt afgørende rolle, arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund spiller for at bibringe EU's indvandringspolitik et socialt perspektiv og en merværdi, og til at være opmærksomme på den virkning, denne politik har for arbejdsmarkedet, leve- og arbejdsvilkårene og de grundlæggende rettigheder.

| 1.2 | EØSU mener, at tiden, femten år efter man påbegyndte udformningen af en EU-indvandringspolitik, må være inde til at virkeliggøre de værdier og politiske principper, der er nedfældet i Lissabontraktaten, med konkrete og specifikke politiske tiltag, og lægge debatten om kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne bag sig. EØSU anser det for nødvendigt at nå konkrete resultater for at udvikle en egentlig fælles og samlet politik for indvandring, asyl og ydre grænser. |
| --- | --- |

1.2

EØSU mener, at tiden, femten år efter man påbegyndte udformningen af en EU-indvandringspolitik, må være inde til at virkeliggøre de værdier og politiske principper, der er nedfældet i Lissabontraktaten, med konkrete og specifikke politiske tiltag, og lægge debatten om kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne bag sig. EØSU anser det for nødvendigt at nå konkrete resultater for at udvikle en egentlig fælles og samlet politik for indvandring, asyl og ydre grænser.

| 1.3 | EU kan gennem en fælles indvandringspolitik skabe en stor merværdi. EØSU ønsker, at der gives prioritet til bekæmpelsen af barrierer og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet. EU bør udstyre sig med en fælles EU-indvandringskodeks og en håndbog for fælles EU-retningslinjer for at sikre implementering og tilgængelighed. Parallelt hermed bør der udvikles en EU-strategi for at gøre EU attraktiv for talenter og overvinde barrierer vedrørende kvalifikationer. EU bør oprette en permanent EU-platform for arbejdskraftmigrationer. EØSU tilbyder sig i denne henseende som stedet, hvor arbejdsmarkedsparterne kan debattere og analysere de nationale politikker for arbejdskraftindvandring, og hvor der kan udveksles god praksis. |
| --- | --- |

1.3

EU kan gennem en fælles indvandringspolitik skabe en stor merværdi. EØSU ønsker, at der gives prioritet til bekæmpelsen af barrierer og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet. EU bør udstyre sig med en fælles EU-indvandringskodeks og en håndbog for fælles EU-retningslinjer for at sikre implementering og tilgængelighed. Parallelt hermed bør der udvikles en EU-strategi for at gøre EU attraktiv for talenter og overvinde barrierer vedrørende kvalifikationer. EU bør oprette en permanent EU-platform for arbejdskraftmigrationer. EØSU tilbyder sig i denne henseende som stedet, hvor arbejdsmarkedsparterne kan debattere og analysere de nationale politikker for arbejdskraftindvandring, og hvor der kan udveksles god praksis.

| 1.4 | EU er trådt ind i anden fase af det fælles europæiske asylsystem. Medlemsstaterne har fortsat forskellige praksisser og beskyttelsesniveauer. Det skal sikres, at princippet om solidaritet og fælles ansvar gennemføres, således at asylansøgningerne kan fordeles mere ligeligt mellem medlemsstaterne. Dublinkonventionen bør erstattes af en ordning, der indebærer større solidaritet, som tager hensyn til asylansøgernes ønsker, og som sikrer en mere rimelig ansvarsfordeling. Endvidere bør Det Europæiske Asylstøttekontors beføjelser udvides med særlig henblik på dets operationelle støtteaktiviteter og fælles asylstøttehold i de medlemsstater, der behøver særlig eller hastende hjælp. Det er af afgørende betydning, at medlemsstaterne benytter visa af humanitære grunde på en mere harmoniseret, kohærent, uafhængig og fleksibel vis, således som anført i EU-kodeksen. |
| --- | --- |

1.4

EU er trådt ind i anden fase af det fælles europæiske asylsystem. Medlemsstaterne har fortsat forskellige praksisser og beskyttelsesniveauer. Det skal sikres, at princippet om solidaritet og fælles ansvar gennemføres, således at asylansøgningerne kan fordeles mere ligeligt mellem medlemsstaterne. Dublinkonventionen bør erstattes af en ordning, der indebærer større solidaritet, som tager hensyn til asylansøgernes ønsker, og som sikrer en mere rimelig ansvarsfordeling. Endvidere bør Det Europæiske Asylstøttekontors beføjelser udvides med særlig henblik på dets operationelle støtteaktiviteter og fælles asylstøttehold i de medlemsstater, der behøver særlig eller hastende hjælp. Det er af afgørende betydning, at medlemsstaterne benytter visa af humanitære grunde på en mere harmoniseret, kohærent, uafhængig og fleksibel vis, således som anført i EU-kodeksen.

| 1.5 | EU's politik for de ydre grænser bør forankres i et større fælles ansvar for kontrol og overvågning af grænserne samt sikring af principper og rettigheder i forbindelse med deres forvaltning. De medlemsstater, der har en ydre EU-grænse, er konfronteret med vanskelige situationer for så vidt angår migrationsstrømme og asylansøgere. EU bør iværksætte procedurer for solidaritet på det finansielle og operative område, og når det gælder modtagelse. Frontex' rolle bør styrkes, og agenturet bør omdannes til en europæisk grænsevagttjeneste bestående af en EU-pulje af grænsevagter til støtte for medlemsstaterne. Parallelt hermed bør der udvikles et mere effektivt og systematisk system for ansvarliggørelse (accountability) vedrørende agenturets aktiviteter, ligesom bestemmelserne i forordning nr. 656/2014 af 15. maj 2014 om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser skal anvendes. |
| --- | --- |

1.5

EU's politik for de ydre grænser bør forankres i et større fælles ansvar for kontrol og overvågning af grænserne samt sikring af principper og rettigheder i forbindelse med deres forvaltning. De medlemsstater, der har en ydre EU-grænse, er konfronteret med vanskelige situationer for så vidt angår migrationsstrømme og asylansøgere. EU bør iværksætte procedurer for solidaritet på det finansielle og operative område, og når det gælder modtagelse. Frontex' rolle bør styrkes, og agenturet bør omdannes til en europæisk grænsevagttjeneste bestående af en EU-pulje af grænsevagter til støtte for medlemsstaterne. Parallelt hermed bør der udvikles et mere effektivt og systematisk system for ansvarliggørelse (accountability) vedrørende agenturets aktiviteter, ligesom bestemmelserne i forordning nr. 656/2014 af 15. maj 2014 om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser skal anvendes.

| 1.6 | EU bør fremme en international retlig ramme for indvandring og arbejde for, at medlemsstaterne ratificerer og iværksætter de internationale standarder og instrumenter vedrørende indvandreres menneskerettigheder. EU bør skabe en strategisk alliance med andre internationale aktører, der har med spørgsmål vedrørende menneskers mobilitet og menneskerettigheder at gøre, som f.eks. FN eller Europarådet. |
| --- | --- |

1.6

EU bør fremme en international retlig ramme for indvandring og arbejde for, at medlemsstaterne ratificerer og iværksætter de internationale standarder og instrumenter vedrørende indvandreres menneskerettigheder. EU bør skabe en strategisk alliance med andre internationale aktører, der har med spørgsmål vedrørende menneskers mobilitet og menneskerettigheder at gøre, som f.eks. FN eller Europarådet.

| 1.7 | De udfordringer, der er forbundet med personers grænseoverskridende mobilitet, kan ikke anskues ud fra et perspektiv, der kun omhandler udflytning af grænsekontrol og -overvågning. Den samlede strategi for migration og mobilitet bør videreføres ud fra dette perspektiv. EU skal tilbyde disse lande og deres statsborgere andre muligheder for beskæftigelses- og uddannelsesbaseret indvandring gennem lovlige, fleksible og gennemskuelige procedurer. Mobilitetspartnerskaberne bør gøres mere afbalancerede og juridisk bindende for parterne. EU-Udenrigstjenesten bør sørge for en bedre koordinering mellem de udenrigspolitiske prioriteter og de indvandringspolitiske prioriteter, idet menneskerettighederne bør udgøre den centrale akse. |
| --- | --- |

1.7

De udfordringer, der er forbundet med personers grænseoverskridende mobilitet, kan ikke anskues ud fra et perspektiv, der kun omhandler udflytning af grænsekontrol og -overvågning. Den samlede strategi for migration og mobilitet bør videreføres ud fra dette perspektiv. EU skal tilbyde disse lande og deres statsborgere andre muligheder for beskæftigelses- og uddannelsesbaseret indvandring gennem lovlige, fleksible og gennemskuelige procedurer. Mobilitetspartnerskaberne bør gøres mere afbalancerede og juridisk bindende for parterne. EU-Udenrigstjenesten bør sørge for en bedre koordinering mellem de udenrigspolitiske prioriteter og de indvandringspolitiske prioriteter, idet menneskerettighederne bør udgøre den centrale akse.

2.   Indledning: Hen imod en ny politik for indvandring, asyl og grænsekontrol i 2020

| 2.1 | Det italienske formandskab har anmodet Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om EU's fremtidige politik for indvandring, grænsekontrol og asyl. EØSU agter at bidrage med strategiske forslag baseret på sine tidligere udtalelser om indvandring (1). Den rolle, der spilles af arbejdsmarkedets parter og repræsentanterne for det organiserede civilsamfund, samt den sociale dialog bør være en integreret del af hele den debatproces, som går forud for den følgende fase i EU's indvandringspolitik mod 2020. Det sociale perspektiv er helt centralt som led i at sikre denne politiks merværdi og fastsætte proportionerne af denne politik og dens virkning. |
| --- | --- |

2.1

Det italienske formandskab har anmodet Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om EU's fremtidige politik for indvandring, grænsekontrol og asyl. EØSU agter at bidrage med strategiske forslag baseret på sine tidligere udtalelser om indvandring (1). Den rolle, der spilles af arbejdsmarkedets parter og repræsentanterne for det organiserede civilsamfund, samt den sociale dialog bør være en integreret del af hele den debatproces, som går forud for den følgende fase i EU's indvandringspolitik mod 2020. Det sociale perspektiv er helt centralt som led i at sikre denne politiks merværdi og fastsætte proportionerne af denne politik og dens virkning.

| 2.2 | EØSU har ved mange lejligheder understreget, at EU's indvandringspolitik bør være strategisk med en mellemlang- og langsigtet vision og rette sig mod på sammenhængende og global vis at fremme åbne og smidige lovlige indvandringskanaler, sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, tilbyde varige og solidariske løsninger for adgang til international beskyttelse, tage hensyn til situationen på arbejdsmarkederne og håndtere de udfordringer, der ligger i integrationspolitikkerne og deres virkning for udsatte grupper, racisme og fremmedhad. |
| --- | --- |

2.2

EØSU har ved mange lejligheder understreget, at EU's indvandringspolitik bør være strategisk med en mellemlang- og langsigtet vision og rette sig mod på sammenhængende og global vis at fremme åbne og smidige lovlige indvandringskanaler, sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder, tilbyde varige og solidariske løsninger for adgang til international beskyttelse, tage hensyn til situationen på arbejdsmarkederne og håndtere de udfordringer, der ligger i integrationspolitikkerne og deres virkning for udsatte grupper, racisme og fremmedhad.

| 2.3 | EØSU har påtaget sig et betydeligt ansvar for, at indvandrerne inddrages i udmøntningen af indvandringspolitikken, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Integrationsforum
   (2), som Kommissionen besluttede at oprette med sæde i EØSU i 2009. Forummet har etableret sig som en europæisk platform til fremme af en mangfoldig dialog og aktiv deltagelse af det organiserede civilsamfunds organisationer og immigrantorganisationerne i de centrale debatter om EU's politikker for integration. Forummet befinder sig i en forandringsproces, idet ambitionen er, at det skal beskæftige sig med alle aspekter af indvandringspolitikken. På grundlag af en evaluering af forummets virkemåde og resultater ønsker EØSU at konsolidere forummet, navnlig at styrke dets forbindelser til immigrantorganisationerne, at bidrage til politikovervågningen og at forbedre samarbejdet med Europa-Parlamentet og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

2.3

EØSU har påtaget sig et betydeligt ansvar for, at indvandrerne inddrages i udmøntningen af indvandringspolitikken, navnlig inden for rammerne af Det Europæiske Integrationsforum
   (2), som Kommissionen besluttede at oprette med sæde i EØSU i 2009. Forummet har etableret sig som en europæisk platform til fremme af en mangfoldig dialog og aktiv deltagelse af det organiserede civilsamfunds organisationer og immigrantorganisationerne i de centrale debatter om EU's politikker for integration. Forummet befinder sig i en forandringsproces, idet ambitionen er, at det skal beskæftige sig med alle aspekter af indvandringspolitikken. På grundlag af en evaluering af forummets virkemåde og resultater ønsker EØSU at konsolidere forummet, navnlig at styrke dets forbindelser til immigrantorganisationerne, at bidrage til politikovervågningen og at forbedre samarbejdet med Europa-Parlamentet og Regionsudvalget.

3.   En fælles indvandringspolitik

| 3.1 | Det er 15 år siden, man med Amsterdamtraktaten i 1999 tog de første skridt i retning af etablering af en fælles politik for indvandring, asyl og grænsekontrol. Nu, hvor den fremtidige EU-agenda for indvandring skal formuleres, anser EØSU det for nødvendigt at vende tilbage til de grundlæggende principper, der blev fastslået i Tammerfors-programmet i 1999
   (3); navnlig princippet om retfærdig og lige behandling af tredjelandsstatsborgere, princippet om solidaritet og fælles ansvar, de grundlæggende rettigheder i EU's charter for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. Lissabontraktaten udgør den fælles drejebog for arbejdet. De generelle principper, der er fastsat i traktaterne, skal udmøntes på fuldstændig vis. |
| --- | --- |

3.1

Det er 15 år siden, man med Amsterdamtraktaten i 1999 tog de første skridt i retning af etablering af en fælles politik for indvandring, asyl og grænsekontrol. Nu, hvor den fremtidige EU-agenda for indvandring skal formuleres, anser EØSU det for nødvendigt at vende tilbage til de grundlæggende principper, der blev fastslået i Tammerfors-programmet i 1999
   (3); navnlig princippet om retfærdig og lige behandling af tredjelandsstatsborgere, princippet om solidaritet og fælles ansvar, de grundlæggende rettigheder i EU's charter for grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet. Lissabontraktaten udgør den fælles drejebog for arbejdet. De generelle principper, der er fastsat i traktaterne, skal udmøntes på fuldstændig vis.

| 3.2 | EØSU påpeger, at EU's ambitioner og værdier i mange tilfælde ikke bliver til meget andet end fine ord, og at lovgivning og praksis ofte modsiger disse værdier (4). EØSU opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tage et vigtigt skridt videre end retorikken og principerklæringerne og vedtage konkrete initiativer, som, når de én gang er iværksat, skaber egentlige resultater. Dette bør ske i tæt interinstitutionelt samarbejde med Kommissionen og Europa-Parlamentet. Arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund er ligeledes vigtige allierede i denne forbindelse. |
| --- | --- |

3.2

EØSU påpeger, at EU's ambitioner og værdier i mange tilfælde ikke bliver til meget andet end fine ord, og at lovgivning og praksis ofte modsiger disse værdier (4). EØSU opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tage et vigtigt skridt videre end retorikken og principerklæringerne og vedtage konkrete initiativer, som, når de én gang er iværksat, skaber egentlige resultater. Dette bør ske i tæt interinstitutionelt samarbejde med Kommissionen og Europa-Parlamentet. Arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund er ligeledes vigtige allierede i denne forbindelse.

| 3.3 | De migrationsmæssige udfordringer, man har oplevet i Middelhavsområdet og andre steder ved EU's fælles ydre grænser, er veldokumenterede og er blandt politikere og i medier genstand for debatter, der ofte bliver irrationelle eller kammer over i nationalistisk populisme. EØSU efterlyser en rationel debat baseret på fakta og objektive og uafhængige analyser. Højeste prioritet skal gives til, hvad der rent faktisk er nødvendigt for at konsolidere og videreudvikle en egentlig fælles og samlet politik for indvandring, asyl og kontrol af de ydre grænser. EØSU mener, at tiden er inde til at udforme en ny EU-strategi for EU's fælles indvandringspolitik, som hænger sammen med Europa 2020-strategien, og som sigter mod at iværksætte principper. |
| --- | --- |

3.3

De migrationsmæssige udfordringer, man har oplevet i Middelhavsområdet og andre steder ved EU's fælles ydre grænser, er veldokumenterede og er blandt politikere og i medier genstand for debatter, der ofte bliver irrationelle eller kammer over i nationalistisk populisme. EØSU efterlyser en rationel debat baseret på fakta og objektive og uafhængige analyser. Højeste prioritet skal gives til, hvad der rent faktisk er nødvendigt for at konsolidere og videreudvikle en egentlig fælles og samlet politik for indvandring, asyl og kontrol af de ydre grænser. EØSU mener, at tiden er inde til at udforme en ny EU-strategi for EU's fælles indvandringspolitik, som hænger sammen med Europa 2020-strategien, og som sigter mod at iværksætte principper.

| 3.4 | På et område, hvor medlemsstaternes politiske interesser er ganske betydelige, er det helt afgørende, at de grundlæggende rettigheder for alle tredjelandsstatsborgere, som denne politik vedrører (herunder papirløse indvandrere), er omdrejningspunktet for enhver fremtidig politik (5). Som det første skal man tackle de udfordringer, der har at gøre med en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for de millioner af indvandrere, der arbejder i EU (6). EØSU lægger særlig vægt på spørgsmål vedrørende den virkning, indvandringspolitikken har for social- og beskæftigelsespolitikken, og har slået til lyd for, at beskæftigelsen og konsekvenserne af indvandringspolitikken analyseres i sammenhæng med arbejdstagernes og deres familiers socioøkonomiske udstødelse eller integration (7). |
| --- | --- |

3.4

På et område, hvor medlemsstaternes politiske interesser er ganske betydelige, er det helt afgørende, at de grundlæggende rettigheder for alle tredjelandsstatsborgere, som denne politik vedrører (herunder papirløse indvandrere), er omdrejningspunktet for enhver fremtidig politik (5). Som det første skal man tackle de udfordringer, der har at gøre med en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for de millioner af indvandrere, der arbejder i EU (6). EØSU lægger særlig vægt på spørgsmål vedrørende den virkning, indvandringspolitikken har for social- og beskæftigelsespolitikken, og har slået til lyd for, at beskæftigelsen og konsekvenserne af indvandringspolitikken analyseres i sammenhæng med arbejdstagernes og deres familiers socioøkonomiske udstødelse eller integration (7).

| 3.5 | Ansvaret for politikkerne vedrørende tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold er delt mellem EU og medlemsstaterne. Lissabontraktaten foreskriver, at EU skal udforme en fælles indvandringspolitik i alle dens aspekter. EØSU mener, at EU kan bidrage med en betydelig merværdi gennem en fælles politik og koordineret lovgivning på beskæftigelses- og uddannelsesområdet baseret på en udstrakt grad af harmonisering og med en horisontal tilgang snarere end sektorale lovgivningstiltag (8). Den nuværende lovramme er fragmenteret, uigennemskuelig og uensartet. Denne situation fører til juridisk usikkerhed og politisk inkohærens, hvilket der hurtigst muligt bør rettes op på. |
| --- | --- |

3.5

Ansvaret for politikkerne vedrørende tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold er delt mellem EU og medlemsstaterne. Lissabontraktaten foreskriver, at EU skal udforme en fælles indvandringspolitik i alle dens aspekter. EØSU mener, at EU kan bidrage med en betydelig merværdi gennem en fælles politik og koordineret lovgivning på beskæftigelses- og uddannelsesområdet baseret på en udstrakt grad af harmonisering og med en horisontal tilgang snarere end sektorale lovgivningstiltag (8). Den nuværende lovramme er fragmenteret, uigennemskuelig og uensartet. Denne situation fører til juridisk usikkerhed og politisk inkohærens, hvilket der hurtigst muligt bør rettes op på.

| 3.6 | EØSU anser det for nødvendigt, at den eksisterende lovgivning konsolideres i form af en indvandringskodeks. Kodeksen bør tilvejebringe en øget gennemsigtighed og juridisk klarhed om rettigheder og frihedsrettigheder for tredjelandsstatsborgere, der opholder sig i EU, og konsolidere lovgivningen gennem en ensartet og gennemsigtig ramme med fælles rettigheder og standarder, herunder for papirløse indvandrere (9). Kodeksen bør endvidere omhandle den socioøkonomiske situation for arbejdstagere fra tredjelande, der befinder sig i EU (10). En anden prioritet bør være at forbedre adgangen til europæiske rettigheder og standarder og at bekæmpe diskrimination og racisme på arbejdsmarkedet gennem en håndbog for fælles EU-retningslinjer. |
| --- | --- |

3.6

EØSU anser det for nødvendigt, at den eksisterende lovgivning konsolideres i form af en indvandringskodeks. Kodeksen bør tilvejebringe en øget gennemsigtighed og juridisk klarhed om rettigheder og frihedsrettigheder for tredjelandsstatsborgere, der opholder sig i EU, og konsolidere lovgivningen gennem en ensartet og gennemsigtig ramme med fælles rettigheder og standarder, herunder for papirløse indvandrere (9). Kodeksen bør endvidere omhandle den socioøkonomiske situation for arbejdstagere fra tredjelande, der befinder sig i EU (10). En anden prioritet bør være at forbedre adgangen til europæiske rettigheder og standarder og at bekæmpe diskrimination og racisme på arbejdsmarkedet gennem en håndbog for fælles EU-retningslinjer.

| 3.7 | Det er endvidere nødvendigt, at man får løst et af de største problemer, som mange indvandrere og mange virksomheder i Europa lider under, nemlig den manglende anerkendelse af akademiske eksamensbeviser og faglige kvalifikationer
   (11). EØSU opfordrer til, at der udvikles en EU-strategi for at gøre EU attraktiv for talenter på internationalt niveau, og at man koncentrerer sig om at overvinde uberettigede barrierer med hensyn til faglige og akademiske kvalifikationer. Dette bør gå hånd i hånd med indførelse af horisontal lovgivning (12). |
| --- | --- |

3.7

Det er endvidere nødvendigt, at man får løst et af de største problemer, som mange indvandrere og mange virksomheder i Europa lider under, nemlig den manglende anerkendelse af akademiske eksamensbeviser og faglige kvalifikationer
   (11). EØSU opfordrer til, at der udvikles en EU-strategi for at gøre EU attraktiv for talenter på internationalt niveau, og at man koncentrerer sig om at overvinde uberettigede barrierer med hensyn til faglige og akademiske kvalifikationer. Dette bør gå hånd i hånd med indførelse af horisontal lovgivning (12).

| 3.8 | Den demografiske situation i medlemsstaterne og befolkningens og arbejdsstyrkens aldring bør tages omhyggeligt i betragtning i denne forbindelse. EØSU pointerede i sin sonderende udtalelse fra 2010 (13) om den lovlige indvandrings rolle på baggrund af de demografiske udfordringer, at indvandringen af arbejdstagere og deres familier fra tredjelande vil tage til i de kommende år. EU bør have en åben og fleksibel lovgivning, som tillader arbejdskraftindvandring ad lovlige og gennemsigtige kanaler for både højt og mellemhøjt kvalificerede arbejdstagere og for arbejdstagere til mindre kvalificerede jobs under den forudsætning, at medlemsstaterne fortsat selv kan bestemme, hvor mange indvandrere de vil tage ind. EØSU ønsker, at der gives prioriteret til bekæmpelsen af barrierer og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet for sårbare migrantarbejdstagere som f.eks. kvinder. Samtidig skal det dog erkendes, at indvandring ikke er det eneste svar på manglen på arbejdskraft, og at medlemsstaterne kan overveje andre supplerende løsninger, som kan være mere hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

3.8

Den demografiske situation i medlemsstaterne og befolkningens og arbejdsstyrkens aldring bør tages omhyggeligt i betragtning i denne forbindelse. EØSU pointerede i sin sonderende udtalelse fra 2010 (13) om den lovlige indvandrings rolle på baggrund af de demografiske udfordringer, at indvandringen af arbejdstagere og deres familier fra tredjelande vil tage til i de kommende år. EU bør have en åben og fleksibel lovgivning, som tillader arbejdskraftindvandring ad lovlige og gennemsigtige kanaler for både højt og mellemhøjt kvalificerede arbejdstagere og for arbejdstagere til mindre kvalificerede jobs under den forudsætning, at medlemsstaterne fortsat selv kan bestemme, hvor mange indvandrere de vil tage ind. EØSU ønsker, at der gives prioriteret til bekæmpelsen af barrierer og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet for sårbare migrantarbejdstagere som f.eks. kvinder. Samtidig skal det dog erkendes, at indvandring ikke er det eneste svar på manglen på arbejdskraft, og at medlemsstaterne kan overveje andre supplerende løsninger, som kan være mere hensigtsmæssige.

| 3.9 | EU bør oprette en permanent EU-platform for arbejdskraftmigration med basis i EØSU, hvor arbejdsmarkedet parter, de nationale offentlige arbejdsformidlinger, ansættelsesbureauer og andre implicerede parter kan debattere og analysere de nationale politikker for arbejdskraftindvandring, og hvor der kan udveksles praksis, med henblik på at identificere behovene på arbejdsmarkedet og de eksisterende barrierer for en lighedsbaseret socioøkonomisk integration. EØSU gentager sin støtte til Kommissionen (14) og foreslår Rådet, at det anmoder om, at der udarbejdes en sonderende udtalelse om oprettelse af en sådan platform. |
| --- | --- |

3.9

EU bør oprette en permanent EU-platform for arbejdskraftmigration med basis i EØSU, hvor arbejdsmarkedet parter, de nationale offentlige arbejdsformidlinger, ansættelsesbureauer og andre implicerede parter kan debattere og analysere de nationale politikker for arbejdskraftindvandring, og hvor der kan udveksles praksis, med henblik på at identificere behovene på arbejdsmarkedet og de eksisterende barrierer for en lighedsbaseret socioøkonomisk integration. EØSU gentager sin støtte til Kommissionen (14) og foreslår Rådet, at det anmoder om, at der udarbejdes en sonderende udtalelse om oprettelse af en sådan platform.

4.   En fælles asylpolitik: Det fælles europæiske asylsystem

| 4.1 | EØSU bifalder vedtagelsen af anden fase af det fælles europæiske asylsystem. Ikke desto mindre og på trods af et højt niveau af harmonisering er der fortsat for store skønsbeføjelser i de nationale lovgivninger, hvilket gør, at medlemsstaterne kan have vidt forskellige politikker og anskuelser (15). Traditionelle forskelle består, og beskyttelsesniveauet varierer fortsat fra den ene medlemsstat til den anden (16). EU bør som prioritet arbejde for et højt beskyttelsesniveau, hvor de nuværende skønsbeføjelser reduceres, og adgang til effektiv retsbeskyttelse for asylansøgere, med reel adgang til rettigheder og principper. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bifalder vedtagelsen af anden fase af det fælles europæiske asylsystem. Ikke desto mindre og på trods af et højt niveau af harmonisering er der fortsat for store skønsbeføjelser i de nationale lovgivninger, hvilket gør, at medlemsstaterne kan have vidt forskellige politikker og anskuelser (15). Traditionelle forskelle består, og beskyttelsesniveauet varierer fortsat fra den ene medlemsstat til den anden (16). EU bør som prioritet arbejde for et højt beskyttelsesniveau, hvor de nuværende skønsbeføjelser reduceres, og adgang til effektiv retsbeskyttelse for asylansøgere, med reel adgang til rettigheder og principper.

| 4.2 | Dublinkonventionen fastsætter, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af de enkelte asylansøgninger, men EØSU mener ikke, at dette system sikrer solidaritet mellem medlemsstaterne i EU. Systemet blev til på den præmis, at medlemslandenes asylsystemer var analoge, hvilket endnu ikke er tilfældet. Dublinkonventionen bør erstattes af en ordning, der indebærer større intern solidaritet i EU, som tager hensyn til asylansøgernes ønsker, og som sikrer en mere rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne (17). |
| --- | --- |

4.2

Dublinkonventionen fastsætter, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af de enkelte asylansøgninger, men EØSU mener ikke, at dette system sikrer solidaritet mellem medlemsstaterne i EU. Systemet blev til på den præmis, at medlemslandenes asylsystemer var analoge, hvilket endnu ikke er tilfældet. Dublinkonventionen bør erstattes af en ordning, der indebærer større intern solidaritet i EU, som tager hensyn til asylansøgernes ønsker, og som sikrer en mere rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne (17).

| 4.3 | Det Europæiske Asylstøttekontor i Malta skal have flere ressourcer for klart at kunne identificere og evaluere asylsituationen i EU (18) og forskellene mellem de forskellige medlemsstaters asylpraksis samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige konkrete ændringer i det fælles europæiske asylsystem. Det Europæiske Asylstøttekontor bør videreudvikles til et center for overvågning og analyse af resultaterne af anden fase af det fælles europæiske asylsystem i tæt samarbejde med Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA). EØSU anbefaler, at Det Europæiske Asylstøttekontors beføjelser udvides, så det teknisk og operationelt på permanent vis kan støtte myndighederne i de medlemsstater, der behøver særlig eller hastende hjælp i forbindelse med deres asyl- og modtagelsessystemer, i kraft af asylstøttehold
  (asylum support teams). |
| --- | --- |

4.3

Det Europæiske Asylstøttekontor i Malta skal have flere ressourcer for klart at kunne identificere og evaluere asylsituationen i EU (18) og forskellene mellem de forskellige medlemsstaters asylpraksis samt de lovgivningsmæssige forskelle, og det skal foreslå nødvendige konkrete ændringer i det fælles europæiske asylsystem. Det Europæiske Asylstøttekontor bør videreudvikles til et center for overvågning og analyse af resultaterne af anden fase af det fælles europæiske asylsystem i tæt samarbejde med Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA). EØSU anbefaler, at Det Europæiske Asylstøttekontors beføjelser udvides, så det teknisk og operationelt på permanent vis kan støtte myndighederne i de medlemsstater, der behøver særlig eller hastende hjælp i forbindelse med deres asyl- og modtagelsessystemer, i kraft af asylstøttehold
  (asylum support teams).

| 4.4 | EØSU har ved forskellige lejligheder udtrykt ønske om, at EU iværksætter og finansierer regionale beskyttelses- og modtagelsesprogrammer i samarbejde med nabolandene efter UNHCR's forskrifter (19) og i tæt samarbejde med det organiserede civilsamfunds organisationer (20). Forud for en fortsættelse af støtten til denne politik bør der foretages en uafhængig evaluering af alle disse programmer og den finansiering, der er afsat til deres gennemførelse, inden de udvides og gøres til en ny mekanisme, der forpligter EU. De eksisterende programmer synes at fokusere mere på at forhindre, at asylansøgere kommer til EU og får international beskyttelse, end på at tilvejebringe en reel forbedring af beskyttelsen af flygtninge (21). |
| --- | --- |

4.4

EØSU har ved forskellige lejligheder udtrykt ønske om, at EU iværksætter og finansierer regionale beskyttelses- og modtagelsesprogrammer i samarbejde med nabolandene efter UNHCR's forskrifter (19) og i tæt samarbejde med det organiserede civilsamfunds organisationer (20). Forud for en fortsættelse af støtten til denne politik bør der foretages en uafhængig evaluering af alle disse programmer og den finansiering, der er afsat til deres gennemførelse, inden de udvides og gøres til en ny mekanisme, der forpligter EU. De eksisterende programmer synes at fokusere mere på at forhindre, at asylansøgere kommer til EU og får international beskyttelse, end på at tilvejebringe en reel forbedring af beskyttelsen af flygtninge (21).

| 4.5 | Disse regionale programmer kan styrkes af programmer for genbosættelse, som etablerer et system for modtagelse af personer, der af tredjelande er blevet anerkendt som flygtninge, for at de kan få permanent ophold i et EU-land. Også her bør man forud for programmernes udformning se på de erfaringer, som det organiserede civilsamfund og internationale organisationer har gjort sig. EØSU foreslår, at solidariteten og ansvarligheden i EU styrkes gennem en passende fordeling af forpligtelserne og iværksættelse af programmer for flytning. Dette bør gå hånd i hånd med en analyse vedrørende etablering af et system for fælles behandling af asylansøgninger i EU og muligheden for indførelse af princippet om gensidig anerkendelse af anerkendte asylansøgninger og fri bevægelighed for dem, der nyder godt af beskyttelse. |
| --- | --- |

4.5

Disse regionale programmer kan styrkes af programmer for genbosættelse, som etablerer et system for modtagelse af personer, der af tredjelande er blevet anerkendt som flygtninge, for at de kan få permanent ophold i et EU-land. Også her bør man forud for programmernes udformning se på de erfaringer, som det organiserede civilsamfund og internationale organisationer har gjort sig. EØSU foreslår, at solidariteten og ansvarligheden i EU styrkes gennem en passende fordeling af forpligtelserne og iværksættelse af programmer for flytning. Dette bør gå hånd i hånd med en analyse vedrørende etablering af et system for fælles behandling af asylansøgninger i EU og muligheden for indførelse af princippet om gensidig anerkendelse af anerkendte asylansøgninger og fri bevægelighed for dem, der nyder godt af beskyttelse.

| 4.6 | EØSU mener ligeledes, at det er vigtigt at lette adgangen til EU for personer, der behøver beskyttelse, og opfordrer til, at medlemsstaterne benytter visa af humanitære grunde på en mere harmoniseret, kohærent, uafhængig og fleksibel måde, således som anført i EU-kodeksen for visa, at der etableres en mekanisme for overvågning af den praktiske gennemførelse, at ansøgere får adgang til reel retlig beskyttelse, og at der gives ret til at klage i tilfælde af afslag (22). EØSU støtter det nye forslag fra Kommissionen om ændring af visumkodeksen (23) og ønsker, at der som led i forhandlingerne sikres benyttelse af visa af humanitære grunde. |
| --- | --- |

4.6

EØSU mener ligeledes, at det er vigtigt at lette adgangen til EU for personer, der behøver beskyttelse, og opfordrer til, at medlemsstaterne benytter visa af humanitære grunde på en mere harmoniseret, kohærent, uafhængig og fleksibel måde, således som anført i EU-kodeksen for visa, at der etableres en mekanisme for overvågning af den praktiske gennemførelse, at ansøgere får adgang til reel retlig beskyttelse, og at der gives ret til at klage i tilfælde af afslag (22). EØSU støtter det nye forslag fra Kommissionen om ændring af visumkodeksen (23) og ønsker, at der som led i forhandlingerne sikres benyttelse af visa af humanitære grunde.

5.   En fælles grænsepolitik

| 5.1 | Etableringen af Schengenområdet er en af de vigtigste landvindinger, der er gjort i den europæiske integrationsproces. EU's ydre grænser er fælles grænser for samtlige Schengenstater, og ansvaret for kontrol og overvågning samt sikring af principper og rettigheder i forbindelse med deres forvaltning bør ligeledes være fælles. De medlemsstater, der har en ydre EU-grænse, er i kraft af deres geografiske situation konfronteret med vanskelige situationer for så vidt angår migrationsstrømme og asylansøgere. EØSU understreger relevansen af princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling som anført i artikel 80 i EUF-traktaten. EU bør iværksætte procedurer for solidaritet på det finansielle og operative område, og når det gælder modtagelse, idet der tages hensyn til den økonomiske og sociale situation i de enkelte medlemsstater. EU bør desuden støtte de medlemsstater, hvis asylsystem er under hårdest pres. |
| --- | --- |

5.1

Etableringen af Schengenområdet er en af de vigtigste landvindinger, der er gjort i den europæiske integrationsproces. EU's ydre grænser er fælles grænser for samtlige Schengenstater, og ansvaret for kontrol og overvågning samt sikring af principper og rettigheder i forbindelse med deres forvaltning bør ligeledes være fælles. De medlemsstater, der har en ydre EU-grænse, er i kraft af deres geografiske situation konfronteret med vanskelige situationer for så vidt angår migrationsstrømme og asylansøgere. EØSU understreger relevansen af princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling som anført i artikel 80 i EUF-traktaten. EU bør iværksætte procedurer for solidaritet på det finansielle og operative område, og når det gælder modtagelse, idet der tages hensyn til den økonomiske og sociale situation i de enkelte medlemsstater. EU bør desuden støtte de medlemsstater, hvis asylsystem er under hårdest pres.

| 5.2 | Schengengrænsekodeksen regulerer grænsepassage og -kontrol under hensyntagen til de krav, som statsborgere fra tredjelande skal opfylde for at rejse ind og opholde sig i EU. EU opstiller en liste over lande, hvis statsborgere skal have visum, og råder over en fælles politik for visa til kortvarigt ophold, som er fastlagt i visumkodeksen. EØSU anbefaler, at det sikres, at begge kodekser anvendes på kohærent, fleksibel og effektiv vis, samt at der er reel adgang til de rettigheder og garantier, der findes for tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

5.2

Schengengrænsekodeksen regulerer grænsepassage og -kontrol under hensyntagen til de krav, som statsborgere fra tredjelande skal opfylde for at rejse ind og opholde sig i EU. EU opstiller en liste over lande, hvis statsborgere skal have visum, og råder over en fælles politik for visa til kortvarigt ophold, som er fastlagt i visumkodeksen. EØSU anbefaler, at det sikres, at begge kodekser anvendes på kohærent, fleksibel og effektiv vis, samt at der er reel adgang til de rettigheder og garantier, der findes for tredjelandsstatsborgere.

| 5.3 | EU bør tage mere ansvar for kontrollen med de ydre grænser. Frontex' (agenturet for EU's ydre grænser) rolle skal styrkes ikke blot rent økonomisk, med også med hensyn til beføjelser og operationelt. EØSU gentager sin anbefaling om, at Frontex (24) bør omdannes til en europæisk grænsevagttjeneste
   (25) bestående af en EU-pulje af grænsevagter til støtte for medlemsstaterne (26). Parallelt hermed bør der udvikles et mere effektivt og systematisk system for ansvarliggørelse (accountability) vedrørende Frontex' aktiviteter og dets fælles operationer og informationsudveksling, herunder inden for rammerne af Eurosur (det europæiske grænseovervågningssystem). Den rolle, der spilles af det rådgivende forum for grundlæggende rettigheder (27), skal styrkes, og der skal udvikles en klagemekanisme (complaint mechanism) (28). |
| --- | --- |

5.3

EU bør tage mere ansvar for kontrollen med de ydre grænser. Frontex' (agenturet for EU's ydre grænser) rolle skal styrkes ikke blot rent økonomisk, med også med hensyn til beføjelser og operationelt. EØSU gentager sin anbefaling om, at Frontex (24) bør omdannes til en europæisk grænsevagttjeneste
   (25) bestående af en EU-pulje af grænsevagter til støtte for medlemsstaterne (26). Parallelt hermed bør der udvikles et mere effektivt og systematisk system for ansvarliggørelse (accountability) vedrørende Frontex' aktiviteter og dets fælles operationer og informationsudveksling, herunder inden for rammerne af Eurosur (det europæiske grænseovervågningssystem). Den rolle, der spilles af det rådgivende forum for grundlæggende rettigheder (27), skal styrkes, og der skal udvikles en klagemekanisme (complaint mechanism) (28).

| 5.4 | EØSU har udtrykt sin støtte til etableringen af mere intelligente grænser, navnlig ind- og udrejsesystemet og programmet for registrerede rejsende (29). Inden man udvikler andre omfattende edb-systemer, bør der foretages en uafhængig evaluering af visuminformationssystemet (VIS) og Schengeninformationssystemet (SIS) II (30). Koblingen mellem disse systemer og pakken om intelligente grænser er ikke klar, og der må ikke udvikles flere systemer, hvor man ikke har dokumenteret nødvendigheden, proportionaliteten og foreneligheden med de grundlæggende rettigheder (31). |
| --- | --- |

5.4

EØSU har udtrykt sin støtte til etableringen af mere intelligente grænser, navnlig ind- og udrejsesystemet og programmet for registrerede rejsende (29). Inden man udvikler andre omfattende edb-systemer, bør der foretages en uafhængig evaluering af visuminformationssystemet (VIS) og Schengeninformationssystemet (SIS) II (30). Koblingen mellem disse systemer og pakken om intelligente grænser er ikke klar, og der må ikke udvikles flere systemer, hvor man ikke har dokumenteret nødvendigheden, proportionaliteten og foreneligheden med de grundlæggende rettigheder (31).

| 5.5 | Reglerne, der gælder for eftersøgning og redning i situationer, der kan opstå i løbet af en maritim grænseovervågningsoperation, udgør en grundlæggende fælles udfordring. Medlemsstaterne har forpligtelser i henhold til international ret, som fordrer overholdelse af menneskerettighederne for asylansøgere og papirløse indvandrere. EØSU bifalder vedtagelsen og ikrafttrædelsen af forordningen om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Frontex (32). EØSU mener, at den praktiske og faktiske gennemførelse af disse regler for redning og undsætning skal have højeste prioritet. |
| --- | --- |

5.5

Reglerne, der gælder for eftersøgning og redning i situationer, der kan opstå i løbet af en maritim grænseovervågningsoperation, udgør en grundlæggende fælles udfordring. Medlemsstaterne har forpligtelser i henhold til international ret, som fordrer overholdelse af menneskerettighederne for asylansøgere og papirløse indvandrere. EØSU bifalder vedtagelsen og ikrafttrædelsen af forordningen om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Frontex (32). EØSU mener, at den praktiske og faktiske gennemførelse af disse regler for redning og undsætning skal have højeste prioritet.

| 5.6 | Ved bekæmpelse af menneskesmugling og menneskehandel skal det altid sikres, at ofrene beskyttes af de internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner. EØSU mener, at en person »uden papirer« ikke er en person uden rettigheder eller en kriminel. EU og medlemsstaterne bør beskytte sådanne menneskers grundlæggende rettigheder. Udtrykket »ulovlig indvandring« bør ikke benyttes, når der er tale om personer, der emigrerer og befinder sig i en administrativt ureglementeret situation. En sammenkobling mellem ureglementeret indvandring og kriminalitet giver grobund for frygt og xenofobi. |
| --- | --- |

5.6

Ved bekæmpelse af menneskesmugling og menneskehandel skal det altid sikres, at ofrene beskyttes af de internationale og europæiske menneskerettighedskonventioner. EØSU mener, at en person »uden papirer« ikke er en person uden rettigheder eller en kriminel. EU og medlemsstaterne bør beskytte sådanne menneskers grundlæggende rettigheder. Udtrykket »ulovlig indvandring« bør ikke benyttes, når der er tale om personer, der emigrerer og befinder sig i en administrativt ureglementeret situation. En sammenkobling mellem ureglementeret indvandring og kriminalitet giver grobund for frygt og xenofobi.

6.   De eksterne dimensioner af EU's indvandringspolitik

| 6.1 | EØSU har foreslået (33), at EU skal fremme en international retlig ramme for indvandring på grundlag af verdenserklæringen om menneskerettigheder, konventionen om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Denne internationale retlige ramme bør omfatte de vigtigste ILO-konventioner samt FN's internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, som endnu ikke er blevet ratificeret af EU-medlemsstaterne (34). |
| --- | --- |

6.1

EØSU har foreslået (33), at EU skal fremme en international retlig ramme for indvandring på grundlag af verdenserklæringen om menneskerettigheder, konventionen om borgerlige og politiske rettigheder og konventionen om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. Denne internationale retlige ramme bør omfatte de vigtigste ILO-konventioner samt FN's internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, som endnu ikke er blevet ratificeret af EU-medlemsstaterne (34).

| 6.2 | EØSU opfordrer EU-institutionerne til at skabe en strategisk alliance med andre internationale aktører, der har med spørgsmål vedrørende menneskers mobilitet og menneskerettigheder at gøre, som f.eks. FN og Europarådet. EU bør virke for at udbrede de fælles internationale standarder, der vedtages af disse internationale organisationer, og som omfatter rettigheder og frihedsrettigheder for indvandrere, asylansøgere og flygtninge inden for rammerne af organisationer som FN, Europarådet og ILO. |
| --- | --- |

6.2

EØSU opfordrer EU-institutionerne til at skabe en strategisk alliance med andre internationale aktører, der har med spørgsmål vedrørende menneskers mobilitet og menneskerettigheder at gøre, som f.eks. FN og Europarådet. EU bør virke for at udbrede de fælles internationale standarder, der vedtages af disse internationale organisationer, og som omfatter rettigheder og frihedsrettigheder for indvandrere, asylansøgere og flygtninge inden for rammerne af organisationer som FN, Europarådet og ILO.

| 6.3 | EØSU har ved flere lejligheder støttet den samlede strategi for migration og mobilitet
   (35) og indgåelsen af forskellige mobilitetspartnerskaber. De udfordringer, der er forbundet med personers grænseoverskridende mobilitet, bør ikke anskues ud fra et perspektiv, der kun omhandler grænsekontrol eller »udlicitering« af sådan kontrol til tredjelande. EØSU har talrige gange støttet den samlede strategi for migration og mobilitet som den mest passende ramme. Den fælles indvandringspolitik bør anlægge en global synsvinkel og ikke kun en synsvinkel dikteret af sikkerhedsmæssige eller politiske betragtninger, hvor menneskers mobilitet forbindes med kriminalitet og kunstigt kobles sammen med andre trusler mod EU. |
| --- | --- |

6.3

EØSU har ved flere lejligheder støttet den samlede strategi for migration og mobilitet
   (35) og indgåelsen af forskellige mobilitetspartnerskaber. De udfordringer, der er forbundet med personers grænseoverskridende mobilitet, bør ikke anskues ud fra et perspektiv, der kun omhandler grænsekontrol eller »udlicitering« af sådan kontrol til tredjelande. EØSU har talrige gange støttet den samlede strategi for migration og mobilitet som den mest passende ramme. Den fælles indvandringspolitik bør anlægge en global synsvinkel og ikke kun en synsvinkel dikteret af sikkerhedsmæssige eller politiske betragtninger, hvor menneskers mobilitet forbindes med kriminalitet og kunstigt kobles sammen med andre trusler mod EU.

| 6.4 | Mobilitetspartnerskaberne skal på mere fuldstændig og afbalanceret vis omfatte aspekter vedrørende lovlig mobilitet og migration, som bør være en af hovedprioriteterne. EØSU støtter de mobilitetspartnerskaber, som er blevet indgået med visse oprindelseslande (36), men foreslår, at partnerskaberne gøres mere afbalancerede og juridisk bindende for parterne. Hidtil har de især fokuseret på sikkerhed, tilbagevenden og tilbagetagelse af indvandrere med ulovligt ophold samt grænseovervågning. EU skal også tilbyde disse lande og deres statsborgere mulighed for beskæftigelses- og uddannelsesmæssigt baseret indvandring gennem lovlige, fleksible og gennemskuelige procedurer. |
| --- | --- |

6.4

Mobilitetspartnerskaberne skal på mere fuldstændig og afbalanceret vis omfatte aspekter vedrørende lovlig mobilitet og migration, som bør være en af hovedprioriteterne. EØSU støtter de mobilitetspartnerskaber, som er blevet indgået med visse oprindelseslande (36), men foreslår, at partnerskaberne gøres mere afbalancerede og juridisk bindende for parterne. Hidtil har de især fokuseret på sikkerhed, tilbagevenden og tilbagetagelse af indvandrere med ulovligt ophold samt grænseovervågning. EU skal også tilbyde disse lande og deres statsborgere mulighed for beskæftigelses- og uddannelsesmæssigt baseret indvandring gennem lovlige, fleksible og gennemskuelige procedurer.

| 6.5 | Udvalget foreslår navnlig, at EU tilbyder partnerlandene åbning af kanaler for fremme af personers mobilitet, opnåelse af visum og adgang for nye indvandrere. EØSU går ind for at indføje andre emner i de nye mobilitetspartnerskaber:






  — | bedre adgang til oplysninger om ledige job i EU |
| --- | --- | --- |

6.5

Udvalget foreslår navnlig, at EU tilbyder partnerlandene åbning af kanaler for fremme af personers mobilitet, opnåelse af visum og adgang for nye indvandrere. EØSU går ind for at indføje andre emner i de nye mobilitetspartnerskaber:

—

bedre adgang til oplysninger om ledige job i EU

| — | opbygning af kapacitet for at sikre en effektiv matchning af udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft |
| --- | --- |

—

opbygning af kapacitet for at sikre en effektiv matchning af udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft

| — | anerkendelse af faglige og akademiske kompetencer og kvalifikationer |
| --- | --- |

—

anerkendelse af faglige og akademiske kompetencer og kvalifikationer

| — | udvikling og gennemførelse af retlige rammer, der kan sikre bedre muligheder for overførsel af pensionsrettigheder |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af retlige rammer, der kan sikre bedre muligheder for overførsel af pensionsrettigheder

| — | foranstaltninger til forbedring af samarbejdet om kvalifikationer og matchning af udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til forbedring af samarbejdet om kvalifikationer og matchning af udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft

| — | lempelse af lovgivningen om indrejse og status som fastboende for at fremme frivillig tilbagevenden, uden at indvandrerne mister deres opholdstilladelse. |
| --- | --- |

—

lempelse af lovgivningen om indrejse og status som fastboende for at fremme frivillig tilbagevenden, uden at indvandrerne mister deres opholdstilladelse.

| 6.6 | Indvandrings- og asylpolitikken bør sørge for en bedre koordinering mellem de udenrigspolitiske prioriteter og EU's indvandringspolitiske prioriteter. EU-Udenrigstjenesten bør udfylde sin rolle og indarbejde politikkerne vedrørende indvandring, asyl og grænsekontrol med henblik på at skabe en styrket kohærens, som går videre end de nationale indenrigsministeriers betragtninger. Samtidig bør Europa-Parlamentets funktion styrkes på disse felter med henblik på en bedre demokratisk kontrol (37). |
| --- | --- |

6.6

Indvandrings- og asylpolitikken bør sørge for en bedre koordinering mellem de udenrigspolitiske prioriteter og EU's indvandringspolitiske prioriteter. EU-Udenrigstjenesten bør udfylde sin rolle og indarbejde politikkerne vedrørende indvandring, asyl og grænsekontrol med henblik på at skabe en styrket kohærens, som går videre end de nationale indenrigsministeriers betragtninger. Samtidig bør Europa-Parlamentets funktion styrkes på disse felter med henblik på en bedre demokratisk kontrol (37).

Bruxelles, den 11. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU, Immigration: Integration and Fundamental Rights, 2012 http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-30-12-822-en-c.pdf

1

Immigration: Integration and Fundamental Rights

(2)  http://ec.europa.eu/ewsi/en/policy/legal.cfm

2

(3)  Det Europæiske Råds konklusioner, Tammerfors-programmet, 15.—16. oktober 1999, SN 200/99.

3

(4)  CESE 343/2009 — SOC/320 (EUT C 218 af 11.9.2009, s. 78).

4

(5)  EUT C 128 af 18.5.2010, s. 29.

5

(6)  Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation, »Action Plan on Migration«, vedtaget af EFS' forretningsudvalg den 5.—6. marts 2013, http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

6

(7)  EØSU's udtalelse af 17.3.2010, CESE 450/2010 (EUT C 354 af 28.12.2010, s. 16).

7

(8)  EUT C 286 af 17.11.2005, s. 20.

8

(9)  EØSU's udtalelse af 15.9.2010, SOC/373 (EUT C 48 af 15.2.2011, s. 6). EØSU bakkede op om behovet for en harmonisering af papirløse indvandreres rettigheder i EU. Jf. udtalelsens pkt. 11.2.

9

(10)  Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation, »Action Plan on Migration«, vedtaget af EFS' forretningsudvalg den 5.—6. marts 2013, s. 15, http://www.etuc.org/documents/action-plan-migration#.U_MOE-JU3To

10

(11)  EØSU's udtalelse af 15.9.2010, SOC/373 (EUT C 48 af 15.2.2011, s. 6).

11

(12)  EUT C 80 af 3.4.2002, s. 37. EØSU's udtalelse af 15.9.2010, SOC/373 (EUT C 48 af 15.2.2011, s. 6).

12

(13)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 6.

13

(14)  EØSU's udtalelse af 4.11.2009, SOC/352, pkt. 4.4.14 (EUT C 128 af 18.5.2010, s. 80). Kommissionen har fremlagt et initiativ om en sådan platform, afvist af Rådet i Stockholmprogrammet, i sin meddelelse af 11.3.2014 (COM(2014) 154 final).

14

(15)  http://www.unhcr.org/pages/49c3646c4d6.html

15

(16)  Jf. EØSU's udtalelse af 12.3.2008 om Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem (Ordfører: An Le Nouail-Marlière), EUT C 204 af 9.8.2008, s. 77, punkt 1.1.

16

(17)  Jf. EØSU's udtalelse af 12.3.2008 om Grønbogen om det fremtidige fælles europæiske asylsystem (Ordfører: An Le Nouail-Marlière), EUT C 204 af 9.8.2008, s. 77.

17

(18)  http://easo.europa.eu/wp-content/uploads/EASO-AR-final1.pdf

18

(19)  UNHCR Resettlement Handbook, juli 2011 (med ajourføringer i 2013 og 2014), fås via: http://www.unhcr.org/4a2ccf4c6.html

19

(20)  EØSU's udtalelse af 25.2.2008, SOC/320 EUT C 218 af 11.9.2011, s. 78.

20

(21)  Ibid., punkt 7.2.2.

21

(22)  Artikel 19, stk. 4, og 25, stk. 1, i visumkodeksen. Forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa, EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1.

22

(23)  Kommissionen: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-kodeks for visa (visumkodeks) (omarbejdning) {SWD(2014) 67 final} {SWD(2014) 68 final}, COM(2014) 164 final, 1. april 2014, Bruxelles.

23

(24)  EUT C 44 af 11.2 2011, s. 162.

24

(25)  S. Carrera (2010), Towards a Common European Border Service, CEPS Working Documents, Centre for European Policy Studies, Bruxelles.

25

Towards a Common European Border Service,

(26)  Det Europæiske Råds konklusioner den 26.-27. juni opstillede det som mål at undersøge muligheden for at etablere en sådan pulje som en af de politiske prioriteter for agendaen vedrørende et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i perioden op til 2020. Det Europæiske Råds konklusioner den 26.—27. juni 2014, EUCO 79/14, Bruxelles, den 27. juni 2014.

26

(27)  http://frontex.europa.eu/news/first-annual-report-of-the-frontex-consultative-forum-on-fundamental-rights-published-WDPSJn

27

(28)  http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/specialreport.faces/en/52465/html.bookmark

28

(29)  EUT C 271 af 19.9 2013, s. 97.

29

(30)  Se EØSU's udtalelse af 11.7.2012, SOC/456, punkt 16.2, EUT C 299 af 4.10.2012, s. 108.

30

(31)  http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/ege_opinion_28_ethics_security_surveillance_technologies.pdf Se Revisionsrettens rapport http://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/sr14_3/sr14_03_es.pdf

31

(32)  Forordning (EU) nr. 656/2014 af 15. maj 2014 om regler for overvågning af de ydre søgrænser inden for rammerne af det operative samarbejde, der samordnes af Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser, 27.6.2014, EUT L 189 af 27.6.2014, s. 93.

32

(33)  EØSU's udtalelse, EUT C 44 af 16.2.2008, s. 91.

33

(34)  EØSU's udtalelse, EUT C 302 af 7.12.2004, s. 49.

34

(35)  REX/351 EUT C 191 af 29.6 2012, s. 134.

35

(36)  EØSU's udtalelse om »EU's indvandringspolitik og forholdet til tredjelande« (endnu ikke offentliggjort i EUT).

36

(37)  EØSU's udtalelse om »EU's indvandringspolitik og forholdet til tredjelande« (endnu ikke offentliggjort i EUT).

37

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/14

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om investeringer med social indvirkning

(initiativudtalelse)

(2014/C 458/03)

| Hovedordfører: | Ariane RODERT |
| --- | --- |

Hovedordfører:

Ariane RODERT

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 5. juni 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive initiativudtalelse om:

»Investeringer med social indvirkning«

(initiativudtalelse).

Den 3. juni 2014 henviste EØSU’s præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 11. september 2014, Ariane Rodert til hovedordfører og vedtog følgende udtalelse med 176 stemmer for, 37 imod og 19 hverken for eller imod.

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU bifalder interessen for investeringer med social indvirkning, men understreger, at den bør ses i sammenhæng med EU's sociale investeringspakke (SIP) og initiativet for socialt iværksætteri (SBI). |
| --- | --- |

1.1

EØSU bifalder interessen for investeringer med social indvirkning, men understreger, at den bør ses i sammenhæng med EU's sociale investeringspakke (SIP) og initiativet for socialt iværksætteri (SBI).

| 1.2 | EØSU mener, at investeringer med social indvirkning handler om at kombinere forskellige ressourcer på tværs af sektorerne med henblik på at skabe sociale virkninger, og anser dem for at udgøre en del af det sociale finansielle økosystem. |
| --- | --- |

1.2

EØSU mener, at investeringer med social indvirkning handler om at kombinere forskellige ressourcer på tværs af sektorerne med henblik på at skabe sociale virkninger, og anser dem for at udgøre en del af det sociale finansielle økosystem.

| 1.3 | Investeringer med social indvirkning bør ikke have til formål at erstatte det offentlige ansvar for finansiering af kerneaktiviteter i den sociale sektor, men kan snarere fungere som et supplement til andre finansieringskilder. EØSU støtter Kommissionens overvejelser om ikke at medregne sociale investeringer ved beregningen af statslige nettounderskud inden for rammerne af ØMU'ens finanspolitiske regler i tråd med den gyldne finansieringsregel (»golden rule«). |
| --- | --- |

1.3

Investeringer med social indvirkning bør ikke have til formål at erstatte det offentlige ansvar for finansiering af kerneaktiviteter i den sociale sektor, men kan snarere fungere som et supplement til andre finansieringskilder. EØSU støtter Kommissionens overvejelser om ikke at medregne sociale investeringer ved beregningen af statslige nettounderskud inden for rammerne af ØMU'ens finanspolitiske regler i tråd med den gyldne finansieringsregel (»golden rule«).

| 1.4 | I betragtning af at alle SMV'er generelt har behov for adgang til finansiering, bør skræddersyede finansielle økosystemer udvikles til de forskellige virksomhedsmodeller. EØSU understreger dog, at investeringer med social indvirkning ikke sigter mod virksomhedernes sociale ansvar, men snarere mod investeringer i sociale virksomheder, som defineret i initiativet for socialt iværksætteri. |
| --- | --- |

1.4

I betragtning af at alle SMV'er generelt har behov for adgang til finansiering, bør skræddersyede finansielle økosystemer udvikles til de forskellige virksomhedsmodeller. EØSU understreger dog, at investeringer med social indvirkning ikke sigter mod virksomhedernes sociale ansvar, men snarere mod investeringer i sociale virksomheder, som defineret i initiativet for socialt iværksætteri.

| 1.5 | Når aktører skal måle den sociale effekt som en del af investeringens afkast, opfordrer EØSU dem til at bygge videre på det arbejde, som allerede er udført, og de principper, som Kommissionen og EØSU allerede har opstillet på området, i stedet for at opfinde nye metoder. |
| --- | --- |

1.5

Når aktører skal måle den sociale effekt som en del af investeringens afkast, opfordrer EØSU dem til at bygge videre på det arbejde, som allerede er udført, og de principper, som Kommissionen og EØSU allerede har opstillet på området, i stedet for at opfinde nye metoder.

| 1.6 | Efter EØSU's opfattelse er hybride kapitalløsninger såsom »tålmodig« blandet kapital, ofte med en garantidel, de bedste modeller for investeringer med social indvirkning. Kommissionen bør undersøge det brede finansielle økosystem med innovative instrumenter, som er ved at opstå, og dets potentielt positive effekt på levering af kapital til socialøkonomiske virksomheder og fornyelse i socialpolitikken. |
| --- | --- |

1.6

Efter EØSU's opfattelse er hybride kapitalløsninger såsom »tålmodig« blandet kapital, ofte med en garantidel, de bedste modeller for investeringer med social indvirkning. Kommissionen bør undersøge det brede finansielle økosystem med innovative instrumenter, som er ved at opstå, og dets potentielt positive effekt på levering af kapital til socialøkonomiske virksomheder og fornyelse i socialpolitikken.

| 1.7 | I forbindelse med udvikling af nye investeringsinstrumenter skal der tages hensyn til de sociale virksomheders særlige kendetegn for at sikre adgang til tjenester af høj kvalitet og tjenesternes kontinuitet. |
| --- | --- |

1.7

I forbindelse med udvikling af nye investeringsinstrumenter skal der tages hensyn til de sociale virksomheders særlige kendetegn for at sikre adgang til tjenester af høj kvalitet og tjenesternes kontinuitet.

| 1.8 | Eftersom den sociale økonomi og sociale virksomheder er et underudviklet område i mange medlemsstater, er udviklingen af et marked for sociale investeringer sekundært i forhold til fuld gennemførelse af initiativet for socialt iværksætteri på nationalt niveau, hvilket består i aktioner som kapacitetsopbygning, anerkendelse og synlighed, der alle er lige vigtige. |
| --- | --- |

1.8

Eftersom den sociale økonomi og sociale virksomheder er et underudviklet område i mange medlemsstater, er udviklingen af et marked for sociale investeringer sekundært i forhold til fuld gennemførelse af initiativet for socialt iværksætteri på nationalt niveau, hvilket består i aktioner som kapacitetsopbygning, anerkendelse og synlighed, der alle er lige vigtige.

| 1.9 | Socialøkonomiske virksomheder er nært knyttet til civilsamfundssektoren. Det er afgørende vigtigt at anerkende og sikre indsatsen i denne sektor samt de særlige modeller i socialøkonomien for at skabe de tillidsfulde og innovative partnerskaber mellem sektorerne, som er meget nødvendige. |
| --- | --- |

1.9

Socialøkonomiske virksomheder er nært knyttet til civilsamfundssektoren. Det er afgørende vigtigt at anerkende og sikre indsatsen i denne sektor samt de særlige modeller i socialøkonomien for at skabe de tillidsfulde og innovative partnerskaber mellem sektorerne, som er meget nødvendige.

2.   Indledning

| 2.1 | Europa kommer sig alt for langsomt efter en krise uden sidestykke og står over for betydelige samfundsmæssige udfordringer, der skaber behov for social innovation, strukturelle forandringer og stabile og bæredygtige velfærdssystemer. Det kræver mobilisering af samtlige aktører og ressourcer i samfundet at skabe nye bæredygtige løsninger, der kan understøtte og forbedre den sociale situation i Europa. |
| --- | --- |

2.1

Europa kommer sig alt for langsomt efter en krise uden sidestykke og står over for betydelige samfundsmæssige udfordringer, der skaber behov for social innovation, strukturelle forandringer og stabile og bæredygtige velfærdssystemer. Det kræver mobilisering af samtlige aktører og ressourcer i samfundet at skabe nye bæredygtige løsninger, der kan understøtte og forbedre den sociale situation i Europa.

| 2.2 | I den forbindelse fremhæves det i Kommissionens sociale investeringspakke (1), at det er vigtigt med effektive velfærdssystemer, der støtter sociale virksomheder og sociale iværksættere (2) som pionerer for forandring og innovation og som supplement til den offentlige sektors tiltag. |
| --- | --- |

2.2

I den forbindelse fremhæves det i Kommissionens sociale investeringspakke (1), at det er vigtigt med effektive velfærdssystemer, der støtter sociale virksomheder og sociale iværksættere (2) som pionerer for forandring og innovation og som supplement til den offentlige sektors tiltag.

| 2.3 | I Kommissionens initiativ for socialt iværksætteri (3) prioriteres skabelsen af et gunstigt miljø for udvikling og vækst i sociale virksomheder og socialøkonomien i Europa. EØSU har leveret specifik ekspertviden på dette område gennem årene (4). Begge disse EU-rammepolitikker peger klart på de socialøkonomiske virksomheders behov for bedre adgang til skræddersyet finansiering — et behov, de deler med SMV generelt. |
| --- | --- |

2.3

I Kommissionens initiativ for socialt iværksætteri (3) prioriteres skabelsen af et gunstigt miljø for udvikling og vækst i sociale virksomheder og socialøkonomien i Europa. EØSU har leveret specifik ekspertviden på dette område gennem årene (4). Begge disse EU-rammepolitikker peger klart på de socialøkonomiske virksomheders behov for bedre adgang til skræddersyet finansiering — et behov, de deler med SMV generelt.

| 2.4 | Der er endvidere en stigende interesse blandt investorer for at kombinere sociale og miljømæssige fordele med et økonomisk udbytte af investeringer (5). I juni 2013 blev taskforcen for investeringer med social indvirkning (6) oprettet på G8-forummet om investeringer med social indvirkning. Den fik til opgave at katalysere udviklingen af et marked for investeringer med social indvirkning. Taskforcen arbejder i øjeblikket på en rapport med anbefalinger, som forventes offentliggjort i september 2014. |
| --- | --- |

2.4

Der er endvidere en stigende interesse blandt investorer for at kombinere sociale og miljømæssige fordele med et økonomisk udbytte af investeringer (5). I juni 2013 blev taskforcen for investeringer med social indvirkning (6) oprettet på G8-forummet om investeringer med social indvirkning. Den fik til opgave at katalysere udviklingen af et marked for investeringer med social indvirkning. Taskforcen arbejder i øjeblikket på en rapport med anbefalinger, som forventes offentliggjort i september 2014.

| 2.5 | Denne udtalelse retter blikket mod de socialøkonomiske virksomheder og investeringer med social indvirkning, fordi de er velegnede til at opfylde sociale behov og supplere den offentlige indsats for at styrke socialpolitikkerne. Den komplementerer ikke bare arbejdet i taskforcen om investeringer med social indvirkning, men har også til formål at levere input til en bredere debat om adgang til finansiering for de socialøkonomiske virksomheder. |
| --- | --- |

2.5

Denne udtalelse retter blikket mod de socialøkonomiske virksomheder og investeringer med social indvirkning, fordi de er velegnede til at opfylde sociale behov og supplere den offentlige indsats for at styrke socialpolitikkerne. Den komplementerer ikke bare arbejdet i taskforcen om investeringer med social indvirkning, men har også til formål at levere input til en bredere debat om adgang til finansiering for de socialøkonomiske virksomheder.

3.   Investeringer med social indvirkning

| 3.1 | EØSU hilser interessen for investeringer med social indvirkning velkommen, men understreger, at den bør ses i sammenhæng med EU's sociale investeringspakke og initiativet for socialt iværksætteri og bør fokusere på at støtte social innovation, der kan opfylde sociale behov, snarere end på at skabe finansielle indtægter. EØSU anbefaler at tage udgangspunkt i sociale behov, derefter identificere de bedste løsninger og som et tredje skridt finde ud af, hvordan indsatsen bedst finansieres. |
| --- | --- |

3.1

EØSU hilser interessen for investeringer med social indvirkning velkommen, men understreger, at den bør ses i sammenhæng med EU's sociale investeringspakke og initiativet for socialt iværksætteri og bør fokusere på at støtte social innovation, der kan opfylde sociale behov, snarere end på at skabe finansielle indtægter. EØSU anbefaler at tage udgangspunkt i sociale behov, derefter identificere de bedste løsninger og som et tredje skridt finde ud af, hvordan indsatsen bedst finansieres.

| 3.2 | EØSU mener, at investeringer med social indvirkning handler om at kombinere ressourcer på tværs af sektorerne (den offentlige, private og sociale økonomi) med henblik på at skabe sociale virkninger. I den optik er investeringer med social indvirkning en bestanddel af det socialøkonomiske økosystem. |
| --- | --- |

3.2

EØSU mener, at investeringer med social indvirkning handler om at kombinere ressourcer på tværs af sektorerne (den offentlige, private og sociale økonomi) med henblik på at skabe sociale virkninger. I den optik er investeringer med social indvirkning en bestanddel af det socialøkonomiske økosystem.

| 3.3 | Eftersom dette er et område i vækst, opfordrer EØSU dog de forskellige aktører til ikke at definere det for hurtigt eller for snævert, men i stedet identificere fælles karakteristika og overvåge, hvordan området udvikler sig i medlemsstaterne. Det er afgørende, at private sociale investeringer ikke får til opgave at erstatte det offentliges ansvar for finansiering af kerneaktiviteter i den sociale sektor på grundlag af sociale love og juridiske rettigheder. |
| --- | --- |

3.3

Eftersom dette er et område i vækst, opfordrer EØSU dog de forskellige aktører til ikke at definere det for hurtigt eller for snævert, men i stedet identificere fælles karakteristika og overvåge, hvordan området udvikler sig i medlemsstaterne. Det er afgørende, at private sociale investeringer ikke får til opgave at erstatte det offentliges ansvar for finansiering af kerneaktiviteter i den sociale sektor på grundlag af sociale love og juridiske rettigheder.

| 3.4 | Interessen for investeringer med social indvirkning er indiskutabel, men der er stadig tale om et nyt fænomen under udvikling. Den første udfordring består i at beskrive konceptet og de efterstræbte investeringsmål. I den igangværende G8-debat er sociale virksomheder hovedmålet, men en række undermål for investeringerne dukker op. Disse omfatter forskellige kombinationer af sociale og profitmæssige formål: som hovedaktivitet (sociale virksomheder — fokus på sociale formål) eller som sideaktivitet (SMV — profit med et socialt sigte). Det er værd at notere, at selv om sociale virksomheder har deres særlige karakteristika, har de stadig en almindelig plads i økonomien. |
| --- | --- |

3.4

Interessen for investeringer med social indvirkning er indiskutabel, men der er stadig tale om et nyt fænomen under udvikling. Den første udfordring består i at beskrive konceptet og de efterstræbte investeringsmål. I den igangværende G8-debat er sociale virksomheder hovedmålet, men en række undermål for investeringerne dukker op. Disse omfatter forskellige kombinationer af sociale og profitmæssige formål: som hovedaktivitet (sociale virksomheder — fokus på sociale formål) eller som sideaktivitet (SMV — profit med et socialt sigte). Det er værd at notere, at selv om sociale virksomheder har deres særlige karakteristika, har de stadig en almindelig plads i økonomien.

| 3.5 | Selv om mange virksomheder i dag har en eller anden form for socialt eller miljømæssigt engagement, kan de ikke alle alene af den grund klassificeres som sociale virksomheder. Nogle virksomheder påtager sig et socialt ansvar (CSR), hvilket Kommissionen definerer som virksomhedernes ansvar for deres indvirkning på samfundet og miljøet (7). En sådan aktivitet er frivillig for almindelige profitorienterede virksomheder. |
| --- | --- |

3.5

Selv om mange virksomheder i dag har en eller anden form for socialt eller miljømæssigt engagement, kan de ikke alle alene af den grund klassificeres som sociale virksomheder. Nogle virksomheder påtager sig et socialt ansvar (CSR), hvilket Kommissionen definerer som virksomhedernes ansvar for deres indvirkning på samfundet og miljøet (7). En sådan aktivitet er frivillig for almindelige profitorienterede virksomheder.

| 3.6 | EØSU understreger derfor, at ethvert initiativ på dette område skal leve op til definitionen af en social virksomhed i initiativet for socialt iværksætteri, da den tager højde for de forskellige modeller for sociale virksomheder i medlemsstaterne. Ifølge initiativet for socialt iværksætteri er en social virksomhed »en aktør i den sociale økonomi, hvis overordnede mål er at skabe en social indvirkning snarere end at opnå profit til sine ejere eller partnere«, og som opfylder tre hovedkriterier (8). |
| --- | --- |

3.6

EØSU understreger derfor, at ethvert initiativ på dette område skal leve op til definitionen af en social virksomhed i initiativet for socialt iværksætteri, da den tager højde for de forskellige modeller for sociale virksomheder i medlemsstaterne. Ifølge initiativet for socialt iværksætteri er en social virksomhed »en aktør i den sociale økonomi, hvis overordnede mål er at skabe en social indvirkning snarere end at opnå profit til sine ejere eller partnere«, og som opfylder tre hovedkriterier (8).

| 3.7 | På denne baggrund finder EØSU det afgørende at sørge for skræddersyede finansielle økosystemer med en lang række instrumenter, modeller og produkter for alle mulige modeller og strukturer — lige fra socialt ansvarlige virksomheder til socialøkonomiske virksomheder med sociale formål, velvidende at de ikke altid er de samme. Selv om initiativer til fordel for investeringer med social indvirkning især har det sidstnævnte formål, skal det bemærkes, at SMV har de samme behov for adgang til finansiering, hvilket der også må tages fuldt hensyn til. |
| --- | --- |

3.7

På denne baggrund finder EØSU det afgørende at sørge for skræddersyede finansielle økosystemer med en lang række instrumenter, modeller og produkter for alle mulige modeller og strukturer — lige fra socialt ansvarlige virksomheder til socialøkonomiske virksomheder med sociale formål, velvidende at de ikke altid er de samme. Selv om initiativer til fordel for investeringer med social indvirkning især har det sidstnævnte formål, skal det bemærkes, at SMV har de samme behov for adgang til finansiering, hvilket der også må tages fuldt hensyn til.

| 3.8 | Efter EØSU's opfattelse skal finansiering af social innovation indeholde hele viften af finansieringskilder (fra lån til investeringer) med forskellige udbytteforventninger under hensyntagen til de sociale iværksætteres eksisterende forretningsmodeller. Dette er i modstrid med Global Impact Investment Network's (9) mest anvendte definition, ifølge hvilken »"impact«-investeringer er investeringer, der foretages i virksomheder, organisationer og fonde med henblik på at skabe en målelig, fordelagtig social og miljømæssig effekt ved siden af det økonomiske udbytte". EØSU mener ikke, at denne definition er bred nok til at omfatte alle de former af sociale investeringer, der allerede findes eller bør udvikles, eller målsætningen om at finde nye former for finansiering af sociale fremskridt. Den betragter først og fremmest sociale investeringer ud fra private investorers synsvinkel og mangler således forbindelse til fornyelse af socialpolitikken. |
| --- | --- |

3.8

Efter EØSU's opfattelse skal finansiering af social innovation indeholde hele viften af finansieringskilder (fra lån til investeringer) med forskellige udbytteforventninger under hensyntagen til de sociale iværksætteres eksisterende forretningsmodeller. Dette er i modstrid med Global Impact Investment Network's (9) mest anvendte definition, ifølge hvilken »"impact«-investeringer er investeringer, der foretages i virksomheder, organisationer og fonde med henblik på at skabe en målelig, fordelagtig social og miljømæssig effekt ved siden af det økonomiske udbytte". EØSU mener ikke, at denne definition er bred nok til at omfatte alle de former af sociale investeringer, der allerede findes eller bør udvikles, eller målsætningen om at finde nye former for finansiering af sociale fremskridt. Den betragter først og fremmest sociale investeringer ud fra private investorers synsvinkel og mangler således forbindelse til fornyelse af socialpolitikken.

| 3.9 | En vigtig del af investeringer med social indvirkning er målingen af indsatsens sociale effekt. Under henvisning til sin udtalelse om måling af social indvirkning (10) gør EØSU opmærksom på, at måling af social indvirkning bør understøtte det sociale formål, være proportionel og anerkende, at indvirkningen kan måles på mange forskellige måder alt efter virksomhedens aktiviteter. Lignende principper findes i GECES-undergruppens rapport, som blev vedtaget i juni 2014 (11). Her opfordrer EØSU medlemsstaterne og relevante aktører til at bygge på dette europæiske arbejde og eksisterende europæisk praksis i stedet for at opfinde nye metoder. Endvidere skal nye regler, som udvikles til støtte for de europæiske sociale iværksætterfonde (EuSEF), være proportionelle og tage hensyn til behovene og de begrænsede ressourcer i de sociale virksomheder, der investeres i. |
| --- | --- |

3.9

En vigtig del af investeringer med social indvirkning er målingen af indsatsens sociale effekt. Under henvisning til sin udtalelse om måling af social indvirkning (10) gør EØSU opmærksom på, at måling af social indvirkning bør understøtte det sociale formål, være proportionel og anerkende, at indvirkningen kan måles på mange forskellige måder alt efter virksomhedens aktiviteter. Lignende principper findes i GECES-undergruppens rapport, som blev vedtaget i juni 2014 (11). Her opfordrer EØSU medlemsstaterne og relevante aktører til at bygge på dette europæiske arbejde og eksisterende europæisk praksis i stedet for at opfinde nye metoder. Endvidere skal nye regler, som udvikles til støtte for de europæiske sociale iværksætterfonde (EuSEF), være proportionelle og tage hensyn til behovene og de begrænsede ressourcer i de sociale virksomheder, der investeres i.

4.   De sociale virksomheders perspektiv

| 4.1 | For fuldt ud at frigøre potentialet i sektoren for socialøkonomiske virksomheder er der brug for et indbyrdes forbundet finansielt økosystem, der bygger på det eksisterende etiske og alternative finansielle system i stedet for at gøre brug af de almindelige finansielle instrumenter og mainstreamlogik, som først og fremmest fokuserer på investorernes synsvinkel. |
| --- | --- |

4.1

For fuldt ud at frigøre potentialet i sektoren for socialøkonomiske virksomheder er der brug for et indbyrdes forbundet finansielt økosystem, der bygger på det eksisterende etiske og alternative finansielle system i stedet for at gøre brug af de almindelige finansielle instrumenter og mainstreamlogik, som først og fremmest fokuserer på investorernes synsvinkel.

| 4.2 | Som EØSU har skrevet i en tidligere udtalelse (12) er der risiko for, at mange socialøkonomiske virksomheder vil få vanskeligt ved at få adgang til sociale investeringer, hvis de får form af instrumenter til egenkapitalfinansiering, fordi ejerskab og kontrol kan være uforenelig med de socialøkonomiske virksomheders modeller, værdier og juridiske form. |
| --- | --- |

4.2

Som EØSU har skrevet i en tidligere udtalelse (12) er der risiko for, at mange socialøkonomiske virksomheder vil få vanskeligt ved at få adgang til sociale investeringer, hvis de får form af instrumenter til egenkapitalfinansiering, fordi ejerskab og kontrol kan være uforenelig med de socialøkonomiske virksomheders modeller, værdier og juridiske form.

| 4.3 | EØSU mener derfor, at investeringer med social indvirkning bør tilskynde til hybride kapitalløsninger. En sådan blandet kapitalmodel kombinerer tilskud med langsigtede, »tålmodige« lån og lignende, hvor den varige og langsigtede karakter understøttes af offentligt ejerskab eller offentlige garantier. |
| --- | --- |

4.3

EØSU mener derfor, at investeringer med social indvirkning bør tilskynde til hybride kapitalløsninger. En sådan blandet kapitalmodel kombinerer tilskud med langsigtede, »tålmodige« lån og lignende, hvor den varige og langsigtede karakter understøttes af offentligt ejerskab eller offentlige garantier.

| 4.4 | EØSU opfordrer Kommissionen til som et første skridt på dette område i vækst at fremme erfaringer med »bedste praksis«-politikker i forbindelse med de forskellige modeller for investeringer med social indvirkning og finansiering, der nu er under udvikling. I en sådan gennemgang kan man evaluere muligheder og udfordringer ved specifikke instrumenter og former for kapital og kapitalformidlere, sådan som de Social Impact Bonds (13) (sociale obligationer), Community Reinvestment Acts (retsakter om geninvestering i samfundet) og italienske sociale obligationer (14), der i øjeblikket debatteres. |
| --- | --- |

4.4

EØSU opfordrer Kommissionen til som et første skridt på dette område i vækst at fremme erfaringer med »bedste praksis«-politikker i forbindelse med de forskellige modeller for investeringer med social indvirkning og finansiering, der nu er under udvikling. I en sådan gennemgang kan man evaluere muligheder og udfordringer ved specifikke instrumenter og former for kapital og kapitalformidlere, sådan som de Social Impact Bonds (13) (sociale obligationer), Community Reinvestment Acts (retsakter om geninvestering i samfundet) og italienske sociale obligationer (14), der i øjeblikket debatteres.

| 4.5 | Eftersom disse innovative finansielle instrumenter indtil videre især ser dagens lys på lokalt, regionalt og nationalt niveau, er interessen over grænserne begrænset. EØSU mener derfor ikke, at EU behøver at stimulere et europæisk marked for investeringer med social indvirkning yderligere på dette punkt. |
| --- | --- |

4.5

Eftersom disse innovative finansielle instrumenter indtil videre især ser dagens lys på lokalt, regionalt og nationalt niveau, er interessen over grænserne begrænset. EØSU mener derfor ikke, at EU behøver at stimulere et europæisk marked for investeringer med social indvirkning yderligere på dette punkt.

| 4.6 | Andre specifikke træk ved sociale virksomheder skal også tages med i betragtning i forbindelse med investeringer med social indvirkning. Blandt de emner, som skal overvejes, er afhændelse, langsigtet i stedet for kortsigtet investering, indvirkning på tjenesteleveringens kontinuitet, indvirkning på sociale virksomheders sociale målsætning osv. |
| --- | --- |

4.6

Andre specifikke træk ved sociale virksomheder skal også tages med i betragtning i forbindelse med investeringer med social indvirkning. Blandt de emner, som skal overvejes, er afhændelse, langsigtet i stedet for kortsigtet investering, indvirkning på tjenesteleveringens kontinuitet, indvirkning på sociale virksomheders sociale målsætning osv.

| 4.7 | Incitamenter, f.eks. skatteincitamenter, bør også undersøges mere indgående som led i en afkastmodel, ligesom også spørgsmålet om, hvordan man afstemmer incitamenter for investorerne i forhold til deres forventede markedsafkast. Afkast må ikke være højere end det almindelige afkast på markedet, når offentlige midler og incitamenter er involveret. Kommissionen bør se på forskellige typer af kapitalincitamenter og finansielle og/eller sociale afkast i medlemsstaterne. Det kan være nyttigt at opfordre pensionskasserne til at overveje sådanne investeringer som en del af en differentieret portefølje. |
| --- | --- |

4.7

Incitamenter, f.eks. skatteincitamenter, bør også undersøges mere indgående som led i en afkastmodel, ligesom også spørgsmålet om, hvordan man afstemmer incitamenter for investorerne i forhold til deres forventede markedsafkast. Afkast må ikke være højere end det almindelige afkast på markedet, når offentlige midler og incitamenter er involveret. Kommissionen bør se på forskellige typer af kapitalincitamenter og finansielle og/eller sociale afkast i medlemsstaterne. Det kan være nyttigt at opfordre pensionskasserne til at overveje sådanne investeringer som en del af en differentieret portefølje.

| 4.8 | Det er også vigtigt, at Kommissionen regelmæssigt overvåger udviklingen med hensyn til investeringer med social indvirkning for at sikre, at de vigtigste målgrupper blandt de sociale virksomheder og fra den sociale økonomi virkelig har fået bedre adgang til passende kapital. |
| --- | --- |

4.8

Det er også vigtigt, at Kommissionen regelmæssigt overvåger udviklingen med hensyn til investeringer med social indvirkning for at sikre, at de vigtigste målgrupper blandt de sociale virksomheder og fra den sociale økonomi virkelig har fået bedre adgang til passende kapital.

5.   Flere betragtninger vedrørende investeringer med social indvirkning og den politiske ramme

| 5.1 | I betragtning af betydningen af adgang til passende finansiering i løbet af en virksomheds livscyklus skal udviklingen foregå inden for rammerne af en politik for social finansiering og investering, som understøtter sektoren for sociale virksomheder på medlemsstatsniveau, for derved at forhindre, at nogle medlemsstater overvejer selvstændige instrumenter i stedet for at skabe en bred politisk ramme. |
| --- | --- |

5.1

I betragtning af betydningen af adgang til passende finansiering i løbet af en virksomheds livscyklus skal udviklingen foregå inden for rammerne af en politik for social finansiering og investering, som understøtter sektoren for sociale virksomheder på medlemsstatsniveau, for derved at forhindre, at nogle medlemsstater overvejer selvstændige instrumenter i stedet for at skabe en bred politisk ramme.

| 5.2 | Det er ligeledes vigtigt, at alle typer investorer (offentlige, private og civilsamfundet) medtænkes, således at der tages hensyn til deres specifikke motiver og forventninger med henblik på at sikre de bedste partnerskaber og resultater. Men vigtigst af alt skal opbygningen af infrastruktur for »impact«-investeringer influere positivt på velfærdsmodeller i Europa. Politikken bør på nationalt plan omhyggeligt udformes med henblik på at få sociale virksomheder og den offentlige sektor til sammen at styrke velfærdssystemerne og samtidig sikre universal adgang til tjenester af høj kvalitet og til en rimelig pris. |
| --- | --- |

5.2

Det er ligeledes vigtigt, at alle typer investorer (offentlige, private og civilsamfundet) medtænkes, således at der tages hensyn til deres specifikke motiver og forventninger med henblik på at sikre de bedste partnerskaber og resultater. Men vigtigst af alt skal opbygningen af infrastruktur for »impact«-investeringer influere positivt på velfærdsmodeller i Europa. Politikken bør på nationalt plan omhyggeligt udformes med henblik på at få sociale virksomheder og den offentlige sektor til sammen at styrke velfærdssystemerne og samtidig sikre universal adgang til tjenester af høj kvalitet og til en rimelig pris.

| 5.3 | I denne sammenhæng spiller regeringerne en central rolle som »aftagere« af social indvirkning og ikke mindst som hovedansvarlige for sikringen af sociale rettigheder. Initiativer til fordel for markedet for sociale investeringer skal være forankret i et ønske om at opnå positiv social indvirkning for det fælles bedste og ikke have til formål, at regeringerne skal fralægge sig ansvaret for at føre socialpolitik og levere social sikkerhed og sociale tjenester. |
| --- | --- |

5.3

I denne sammenhæng spiller regeringerne en central rolle som »aftagere« af social indvirkning og ikke mindst som hovedansvarlige for sikringen af sociale rettigheder. Initiativer til fordel for markedet for sociale investeringer skal være forankret i et ønske om at opnå positiv social indvirkning for det fælles bedste og ikke have til formål, at regeringerne skal fralægge sig ansvaret for at føre socialpolitik og levere social sikkerhed og sociale tjenester.

| 5.3.1 | EØSU støtter Kommissionens overvejelser om ikke at medregne sociale investeringer ved beregningen af statslige nettounderskud inden for rammerne af ØMU'ens finanspolitiske regler i tråd med den gyldne finansieringsregel (»golden rule«) (15). |
| --- | --- |

5.3.1

EØSU støtter Kommissionens overvejelser om ikke at medregne sociale investeringer ved beregningen af statslige nettounderskud inden for rammerne af ØMU'ens finanspolitiske regler i tråd med den gyldne finansieringsregel (»golden rule«) (15).

| 5.4 | EØSU's udtalelse om EU's sociale investeringspakke og hertil relateret arbejde (16) bør tages i betragtning i den forbindelse, idet den efterlyser innovativ finansiering og anerkender, at velplanlagte og effektive sociale investeringer vil optimere de sociale virkninger, og at velfærdsstatsinvesteringer skaber sociale fremskridt og reducerer fremtidige udgifter på det sociale område. |
| --- | --- |

5.4

EØSU's udtalelse om EU's sociale investeringspakke og hertil relateret arbejde (16) bør tages i betragtning i den forbindelse, idet den efterlyser innovativ finansiering og anerkender, at velplanlagte og effektive sociale investeringer vil optimere de sociale virkninger, og at velfærdsstatsinvesteringer skaber sociale fremskridt og reducerer fremtidige udgifter på det sociale område.

| 5.5 | Investering i sociale virksomheder er meget kompliceret, fordi tjenesterne ofte involverer mennesker i nød. Interventionernes succes afhænger af ressourcer, evne til at tilpasse sig ændrede vilkår og sikring af tjenesternes kontinuitet. Anvendelse af gængs investerings- og markedslogik på dette område forudsætter omhyggelige overvejelser for at undgå negative følger for hovedmålgruppen: slutbrugerne. |
| --- | --- |

5.5

Investering i sociale virksomheder er meget kompliceret, fordi tjenesterne ofte involverer mennesker i nød. Interventionernes succes afhænger af ressourcer, evne til at tilpasse sig ændrede vilkår og sikring af tjenesternes kontinuitet. Anvendelse af gængs investerings- og markedslogik på dette område forudsætter omhyggelige overvejelser for at undgå negative følger for hovedmålgruppen: slutbrugerne.

| 5.6 | Investeringer med social indvirkning skal også ses på baggrund af en større finansieringskontekst, f.eks. offentlige indkøb og udlicitering. Investeringer i innovation med social indvirkning kræver et andet indbyrdes forhold, der er baseret på ligeværdigt partnerskab mellem aktørerne, hvor de offentlige myndigheder er centrale. |
| --- | --- |

5.6

Investeringer med social indvirkning skal også ses på baggrund af en større finansieringskontekst, f.eks. offentlige indkøb og udlicitering. Investeringer i innovation med social indvirkning kræver et andet indbyrdes forhold, der er baseret på ligeværdigt partnerskab mellem aktørerne, hvor de offentlige myndigheder er centrale.

| 5.7 | Da sektoren for offentlige virksomheder stadig er underudviklet i mange lande, må ethvert initiativ vedrørende investeringer med social indvirkning overvejes nøje. Et marked for sociale investeringer forudsætter både udbud og efterspørgsel og derfor en veletableret sektor for sociale virksomheder. Udvikling af et investeringsmarked er kun sekundært i forhold til at etablere en bæredygtig sektor for sociale virksomheder. |
| --- | --- |

5.7

Da sektoren for offentlige virksomheder stadig er underudviklet i mange lande, må ethvert initiativ vedrørende investeringer med social indvirkning overvejes nøje. Et marked for sociale investeringer forudsætter både udbud og efterspørgsel og derfor en veletableret sektor for sociale virksomheder. Udvikling af et investeringsmarked er kun sekundært i forhold til at etablere en bæredygtig sektor for sociale virksomheder.

| 5.8 | I den forbindelse er det også vigtigt at nævne, at sociale virksomheder vokser frem i en civilsamfundskontekst. Det er derfor afgørende at støtte et uafhængigt og levedygtigt civilsamfund for at udvikle sociale virksomheder og at føre en dialog med den sociale økonomi på alle niveauer. |
| --- | --- |

5.8

I den forbindelse er det også vigtigt at nævne, at sociale virksomheder vokser frem i en civilsamfundskontekst. Det er derfor afgørende at støtte et uafhængigt og levedygtigt civilsamfund for at udvikle sociale virksomheder og at føre en dialog med den sociale økonomi på alle niveauer.

| 5.9 | Selv om levering af passende kapital (investeringer med social indvirkning eller andre typer) er for hånden, vil dette marked ikke fuldt ud fungere uden kapacitetsopbygning inden for måling af social indvirkning og programmer for investeringsparathed. Fremkomsten af leverandører af disse kapacitetsopbygningstjenester, der ofte selv er sociale virksomheder, bør opmuntres. Der er også behov for at skabe kontaktflader mellem sociale virksomheder og sociale investorer, hvor særlige mellemled tildeles en central rolle. EØSU advarer dog mod at tilføje for mange mellemled eller store aktører, fordi ægte partnerskaber om social innovation afhænger af direkte og tæt kontakt mellem aktører (der ofte er små og lokale) for at skabe tillid, hvilket ikke sker gennem mæglere. |
| --- | --- |

5.9

Selv om levering af passende kapital (investeringer med social indvirkning eller andre typer) er for hånden, vil dette marked ikke fuldt ud fungere uden kapacitetsopbygning inden for måling af social indvirkning og programmer for investeringsparathed. Fremkomsten af leverandører af disse kapacitetsopbygningstjenester, der ofte selv er sociale virksomheder, bør opmuntres. Der er også behov for at skabe kontaktflader mellem sociale virksomheder og sociale investorer, hvor særlige mellemled tildeles en central rolle. EØSU advarer dog mod at tilføje for mange mellemled eller store aktører, fordi ægte partnerskaber om social innovation afhænger af direkte og tæt kontakt mellem aktører (der ofte er små og lokale) for at skabe tillid, hvilket ikke sker gennem mæglere.

| 5.10 | EØSU understreger betydningen af klart at skelne mellem en social virksomheds sociale effekt på den ene side og social indvirkning, som genereres gennem en særlig aktivitet eller et særligt program i virksomheden, på den anden. Sociale virksomheder bør altid overholde arbejdsmarkedslovgivning, arbejdstagernes rettigheder og relevante kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

5.10

EØSU understreger betydningen af klart at skelne mellem en social virksomheds sociale effekt på den ene side og social indvirkning, som genereres gennem en særlig aktivitet eller et særligt program i virksomheden, på den anden. Sociale virksomheder bør altid overholde arbejdsmarkedslovgivning, arbejdstagernes rettigheder og relevante kollektive overenskomster.

| 5.11 | Støtte til den sociale økonomi og sociale virksomheder kræver et holistisk syn på, hvor store idéer kommer fra, hvem der driver dem frem, og hvordan de vokser. Alle disse spørgsmål udfordrer regeringer og private investorer til at tænke i nye baner, når det gælder levering af kapital til investeringer, med henblik på at udnytte det fulde potentiale i sektoren for sociale virksomheder og samfundet. Ud over adgang til kapital stilles der krav om andre nøgleelementer for at skabe et gunstigt miljø for sektoren for sociale virksomheder i Europa. EØSU opfordrer derfor kraftigt medlemsstaterne til at udnytte mulighederne i forbindelse med EU's sociale investeringspakke og udvikle nationale støtteplaner for sektoren og tilskynder Kommissionen til at pålægge en benchmarkenhed at udvikle en fase to for den sociale investeringspakke i de kommende år. |
| --- | --- |

5.11

Støtte til den sociale økonomi og sociale virksomheder kræver et holistisk syn på, hvor store idéer kommer fra, hvem der driver dem frem, og hvordan de vokser. Alle disse spørgsmål udfordrer regeringer og private investorer til at tænke i nye baner, når det gælder levering af kapital til investeringer, med henblik på at udnytte det fulde potentiale i sektoren for sociale virksomheder og samfundet. Ud over adgang til kapital stilles der krav om andre nøgleelementer for at skabe et gunstigt miljø for sektoren for sociale virksomheder i Europa. EØSU opfordrer derfor kraftigt medlemsstaterne til at udnytte mulighederne i forbindelse med EU's sociale investeringspakke og udvikle nationale støtteplaner for sektoren og tilskynder Kommissionen til at pålægge en benchmarkenhed at udvikle en fase to for den sociale investeringspakke i de kommende år.

Bruxelles, den 11. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2013) 83 final.

1

(2)  Den sociale økonomi, også kaldet »den tredje sektor«, omfatter ikke-statslige aktører såsom interesseorganisationer, frivillige organisationer og sociale virksomheder, der har sociale ydelser som formål. Sociale virksomheder er virksomheder, der primært har et socialt formål, og hvor overskuddet normalt geninvesteres i virksomheden eller samfundet frem for at blive fordelt som udbytte til ejere og aktionærer.

2

(3)  COM(2011) 682 final.

3

(4)  EUT C 318 af 23.12.2009, s. 22, EUT C 24 af 28.1.2012, s. 1, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 44, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 55, og EUT C 170 af 5.6.2014, s. 18.

4

(5)  Denne interesse omfatter private investorer fra venturekapitalinvestorer til pensionsfonde, stiftelser og offentlige og private banker samt netværk som TONIIC, EVPA og Ashoka-støttenetværket.

5

(6)  https://www.gov.uk/government/groups/social-impact-investment-taskforce

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/corporate-social-responsibility/index_en.htm

7

(8)  COM(2011) 682 final, s. 2.

8

(9)  Global Impact Investment Networks definition: http://www.thegiin.org/cgi-bin/iowa/aboutus/index.html

9

(10)  EUT C 170 af 5.6.2014, s. 18.

10

(11)  http://ec.europa.eu/internal_market/social_business/docs/expert-group/social_impact/140605-sub-group-report_en.pdf

11

(12)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 55.

12

(13)  https://www.gov.uk/social-impact-bonds

13

(14)  http://www.ubibanca.com/page/ubicomunita-social-bond

14

(15)  EUT C 226 af 16.7.2014, s. 21.

15

(16)  EUT C 271 af 19.9.2013, s. 91 og EUT C 226 af 16.7.2014, s. 21.

16

---

III Forberedende retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

EØSU's 501. plenarforsamling den 10. og 11. september 2014

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/19

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar

COM(2014) 212 final — 2014/0120 (COD)

(2014/C 458/04)

| Ordfører: | Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Ordfører:

Oliver RÖPKE

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 16. april og den 6. maj 2014 under henvisning til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar«

COM(2014) 212 final — 2014/0120 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 15. juli 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september 2014, følgende udtalelse med 127 stemmer for, 50 imod og 15 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Kommissionens forslag om et direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (Societas Unius Personae — SUP) (1) har til formål at lette SMV'ers aktiviteter på tværs af grænserne. I sin nuværende udformning mener EØSU, at direktivet bør videreudvikles, eftersom det indeholder en række (alvorlige potentielle) risici for seriøs forretningsvirksomhed i det indre marked og for kreditorernes, forbrugernes og arbejdstagernes interesser. EØSU anbefaler derfor indtrængende, at Kommissionen tager hensyn til og gennemfører de anbefalinger, udvalget har formuleret i nærværende forslag. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens forslag om et direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (Societas Unius Personae — SUP) (1) har til formål at lette SMV'ers aktiviteter på tværs af grænserne. I sin nuværende udformning mener EØSU, at direktivet bør videreudvikles, eftersom det indeholder en række (alvorlige potentielle) risici for seriøs forretningsvirksomhed i det indre marked og for kreditorernes, forbrugernes og arbejdstagernes interesser. EØSU anbefaler derfor indtrængende, at Kommissionen tager hensyn til og gennemfører de anbefalinger, udvalget har formuleret i nærværende forslag.

| 1.2 | Det valgte retsgrundlag (artikel 50 i TEUF) er ikke overbevisende og har tilsyneladende først og fremmest til formål at omgå kravet om enstemmighed i Rådet og afværge, at det — lige som det europæiske private selskab (SPE) — bliver en fiasko. Selv om SUP formelt skal forankres i de nationale retssystemer som alternativ selskabsform, bliver de væsentlige karakteristika ved SUP tydeligt fastlagt gennem overnational lovgivning. Den rette hjemmel ville derfor være artikel 352 TEUF. |
| --- | --- |

1.2

Det valgte retsgrundlag (artikel 50 i TEUF) er ikke overbevisende og har tilsyneladende først og fremmest til formål at omgå kravet om enstemmighed i Rådet og afværge, at det — lige som det europæiske private selskab (SPE) — bliver en fiasko. Selv om SUP formelt skal forankres i de nationale retssystemer som alternativ selskabsform, bliver de væsentlige karakteristika ved SUP tydeligt fastlagt gennem overnational lovgivning. Den rette hjemmel ville derfor være artikel 352 TEUF.

| 1.3 | EØSU støtter hensigten om at gøre det så enkelt som muligt for navnlig SMV'er at stifte selskaber. Kravene til minimumskapital for et SUP-selskab på 1 euro og forbuddet mod forpligtende opbyggelse af reserver er dog de facto ensbetydende med en »gratis« ansvarsbegrænsning. Det kan resultere i, at markedsdeltagerne kræver personlige garantier fra virksomhedsejerne med henblik på at sikre tredjeparter (forbrugere, leverandører, kreditorer), hvilket vil annullere fordelene ved begrænset ansvar. |
| --- | --- |

1.3

EØSU støtter hensigten om at gøre det så enkelt som muligt for navnlig SMV'er at stifte selskaber. Kravene til minimumskapital for et SUP-selskab på 1 euro og forbuddet mod forpligtende opbyggelse af reserver er dog de facto ensbetydende med en »gratis« ansvarsbegrænsning. Det kan resultere i, at markedsdeltagerne kræver personlige garantier fra virksomhedsejerne med henblik på at sikre tredjeparter (forbrugere, leverandører, kreditorer), hvilket vil annullere fordelene ved begrænset ansvar.

| 1.4 | Set i lyset af behovet for at skabe sunde virksomheder foreslår EØSU, at man kræver tilstrækkelig og for forretningsformålet passende kapital, der udgør en »pålidelighedstærskel« for SUP for også at tage hensyn til kreditorernes, forbrugernes, arbejdstagernes og offentlighedens interesser og undgå risici for handelen. Her kan man tage udgangspunkt i erfaringerne fra nogle medlemsstater, hvor man som modvægt til sænket indskudskapital har indført en »spareordning«, hvor der opbygges reserver i de følgende år for at forhindre en permanent underforsyning med kapital. For at opnå »virksomhedstransparens« skal navnet på et SUP-selskab indeholde en henvisning til ansvarsbegrænsningen samt registreringslandet. |
| --- | --- |

1.4

Set i lyset af behovet for at skabe sunde virksomheder foreslår EØSU, at man kræver tilstrækkelig og for forretningsformålet passende kapital, der udgør en »pålidelighedstærskel« for SUP for også at tage hensyn til kreditorernes, forbrugernes, arbejdstagernes og offentlighedens interesser og undgå risici for handelen. Her kan man tage udgangspunkt i erfaringerne fra nogle medlemsstater, hvor man som modvægt til sænket indskudskapital har indført en »spareordning«, hvor der opbygges reserver i de følgende år for at forhindre en permanent underforsyning med kapital. For at opnå »virksomhedstransparens« skal navnet på et SUP-selskab indeholde en henvisning til ansvarsbegrænsningen samt registreringslandet.

| 1.5 | EØSU mener, at et SUP-selskab ikke skal kunne registreres i et land, hvor det ikke udøver økonomisk virksomhed (postkassefirmaer). Det er første gang, at man tillader separat vedtægtsmæssigt og faktisk hjemsted for en europæisk selskabsform. Det vil skabe præcedens, hvilket har givet anledning til bekymring i EØSU. Sammen med bestemmelsen om, at SUP-selskabet skal være underlagt den lovgivning, der gælder i registreringslandet, kan dette indebære en risiko for medarbejdernes ret til medbestemmelse og samtidig for omgåelse af de nationale skatteordninger. |
| --- | --- |

1.5

EØSU mener, at et SUP-selskab ikke skal kunne registreres i et land, hvor det ikke udøver økonomisk virksomhed (postkassefirmaer). Det er første gang, at man tillader separat vedtægtsmæssigt og faktisk hjemsted for en europæisk selskabsform. Det vil skabe præcedens, hvilket har givet anledning til bekymring i EØSU. Sammen med bestemmelsen om, at SUP-selskabet skal være underlagt den lovgivning, der gælder i registreringslandet, kan dette indebære en risiko for medarbejdernes ret til medbestemmelse og samtidig for omgåelse af de nationale skatteordninger.

| 1.6 | Ved formelt at ændre det vedtægtsmæssige hjemsted og dermed ændre selskabsstatut kan det ikke udelukkes, at konsekvensen bliver en udhuling af retten til medbestemmelse i virksomhedsorganerne (tilsynsrådet eller bestyrelsen). EØSU går derfor udtrykkeligt ind for, at SUP-selskabet har samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted, hvilket også gælder for andre overnationale retsformer (det europæiske selskab (SE) og det europæiske andelsselskab (SCE)). EØSU opfordrer desuden til sikring af arbejdstagernes medbestemmelse, som fastlagt i lovgivningen i den medlemsstat, hvor et SUP-selskab udøver hovedparten af sin økonomiske virksomhed, samt til resolut bekæmpelse af illoyal konkurrence. EØSU mener derfor, at det også er nødvendigt at ensarte reglerne for SUP med henblik på medarbejdermedbestemmelsen. |
| --- | --- |

1.6

Ved formelt at ændre det vedtægtsmæssige hjemsted og dermed ændre selskabsstatut kan det ikke udelukkes, at konsekvensen bliver en udhuling af retten til medbestemmelse i virksomhedsorganerne (tilsynsrådet eller bestyrelsen). EØSU går derfor udtrykkeligt ind for, at SUP-selskabet har samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted, hvilket også gælder for andre overnationale retsformer (det europæiske selskab (SE) og det europæiske andelsselskab (SCE)). EØSU opfordrer desuden til sikring af arbejdstagernes medbestemmelse, som fastlagt i lovgivningen i den medlemsstat, hvor et SUP-selskab udøver hovedparten af sin økonomiske virksomhed, samt til resolut bekæmpelse af illoyal konkurrence. EØSU mener derfor, at det også er nødvendigt at ensarte reglerne for SUP med henblik på medarbejdermedbestemmelsen.

| 1.7 | Hvad selskabsstifteren angår, finder EØSU det vigtigt at sikre, at man hurtigt kan stifte selskaber inden for et passende tidsrum. Ren onlineregistrering af SUP-selskaber medfører dog en række problemer og risici, hvis selskabsstifterens identitet ikke kontrolleres. Manglende identitetskontrol vil sløre gennemsigtigheden fra forretningspartnernes side, undergrave retshandlens seriøsitet og svække forbrugernes interesser. Samtidig fremmer og øger man problemet med »postkasseselskaber« og proformaselvstændige. For alligevel at imødekomme ønsket om onlineregistrering bør medlemsstaterne frit kunne beslutte, om de vil indføre sådanne systemer fakultativt. I så fald skal processen dog omfatte en indledende identitetskontrol samt oplysning og rådgivning af stifteren fra de ansvarlige myndigheders og/eller en notars side. |
| --- | --- |

1.7

Hvad selskabsstifteren angår, finder EØSU det vigtigt at sikre, at man hurtigt kan stifte selskaber inden for et passende tidsrum. Ren onlineregistrering af SUP-selskaber medfører dog en række problemer og risici, hvis selskabsstifterens identitet ikke kontrolleres. Manglende identitetskontrol vil sløre gennemsigtigheden fra forretningspartnernes side, undergrave retshandlens seriøsitet og svække forbrugernes interesser. Samtidig fremmer og øger man problemet med »postkasseselskaber« og proformaselvstændige. For alligevel at imødekomme ønsket om onlineregistrering bør medlemsstaterne frit kunne beslutte, om de vil indføre sådanne systemer fakultativt. I så fald skal processen dog omfatte en indledende identitetskontrol samt oplysning og rådgivning af stifteren fra de ansvarlige myndigheders og/eller en notars side.

| 1.8 | EØSU glæder sig over hensigten om at gøre det lettere for navnlig SMV'er (inkl. opstarts- og mikrovirksomheder) at operere i det indre marked med en ny selskabsretlig form. For at sikre støtten til SMV'er inden for rammerne af direktivforslaget skal direktivets anvendelsesområde indsnævres til disse virksomheder. Dette instrument er ikke beregnet til at give internationale koncerner mulighed for at drive datterselskaber med hundred- eller tusindvis af arbejdstagere som SUP-selskaber. Derfor foreslår EØSU, at SUP-formen kun skal kunne bruges af virksomheder, som opfylder kriterierne i artikel 3, stk. 2 (2), i direktiv 2013/34/EU (regnskabsdirektivet) (3). Dette ville betyde, at et SUP-selskab, når det når en vis størrelse, skal omdannes til en anden juridisk selskabsform. |
| --- | --- |

1.8

EØSU glæder sig over hensigten om at gøre det lettere for navnlig SMV'er (inkl. opstarts- og mikrovirksomheder) at operere i det indre marked med en ny selskabsretlig form. For at sikre støtten til SMV'er inden for rammerne af direktivforslaget skal direktivets anvendelsesområde indsnævres til disse virksomheder. Dette instrument er ikke beregnet til at give internationale koncerner mulighed for at drive datterselskaber med hundred- eller tusindvis af arbejdstagere som SUP-selskaber. Derfor foreslår EØSU, at SUP-formen kun skal kunne bruges af virksomheder, som opfylder kriterierne i artikel 3, stk. 2 (2), i direktiv 2013/34/EU (regnskabsdirektivet) (3). Dette ville betyde, at et SUP-selskab, når det når en vis størrelse, skal omdannes til en anden juridisk selskabsform.

| 1.9 | Sammenfattende må det fastholdes, at vedtagelsen af direktivforslaget vil så tvivl om nationale principper for selskabsret for aktieselskaber i adskillige medlemsstater. Hvad det valgte retsgrundlag angår, tvivler EØSU på, at forslaget er kompatibelt med nærhedsprincippet. Derfor opfordrer EØSU til, at SUP-selskabsformen kun skal kunne anvendes af virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter, der på registreringstidspunktet har aktiviteter i mindst to medlemsstater, eller som på troværdig vis godtgør, at de inden for en vis periode (ca. to år) efter registreringen vil have aktiviteter i mindst to medlemsstater. Forslaget til forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (4) samt Europa-Parlamentets interimsbetænkning herom kan tjene som et forbillede. |
| --- | --- |

1.9

Sammenfattende må det fastholdes, at vedtagelsen af direktivforslaget vil så tvivl om nationale principper for selskabsret for aktieselskaber i adskillige medlemsstater. Hvad det valgte retsgrundlag angår, tvivler EØSU på, at forslaget er kompatibelt med nærhedsprincippet. Derfor opfordrer EØSU til, at SUP-selskabsformen kun skal kunne anvendes af virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter, der på registreringstidspunktet har aktiviteter i mindst to medlemsstater, eller som på troværdig vis godtgør, at de inden for en vis periode (ca. to år) efter registreringen vil have aktiviteter i mindst to medlemsstater. Forslaget til forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (4) samt Europa-Parlamentets interimsbetænkning herom kan tjene som et forbillede.

| 1.10 | Af de nævnte årsager anerkender EØSU Kommissionens selskabsretlige indsats for SMV'er, men mener, at der er behov for yderligere drøftelser om direktivets konkrete indhold. For at kunne nå frem til en positiv bedømmelse af forslaget er det efter EØSU's mening afgørende, at de forslag, der fremsættes i nærværende udtalelse, bliver gennemført. Frem for alt bør man indgå i et i tæt samarbejde med de berørte parter — der desværre ikke blev inddraget på lige fod af Kommissionen fra begyndelsen — om at nå frem til en afbalanceret løsning. |
| --- | --- |

1.10

Af de nævnte årsager anerkender EØSU Kommissionens selskabsretlige indsats for SMV'er, men mener, at der er behov for yderligere drøftelser om direktivets konkrete indhold. For at kunne nå frem til en positiv bedømmelse af forslaget er det efter EØSU's mening afgørende, at de forslag, der fremsættes i nærværende udtalelse, bliver gennemført. Frem for alt bør man indgå i et i tæt samarbejde med de berørte parter — der desværre ikke blev inddraget på lige fod af Kommissionen fra begyndelsen — om at nå frem til en afbalanceret løsning.

2.   Generelle bemærkninger til direktivforslaget

| 2.1 | Allerede i 2008 havde Kommissionen med sit forslag om statutten for det europæiske private selskab (Societas Privata Europaea — SPE (5)) til hensigt at give SMV'erne et instrument til at lette deres grænseoverskridende aktiviteter, som skulle være enkelt, fleksibelt og ensartet i alle medlemsstaterne. Initiativet strandede dog i sidste ende i Rådet, hvorefter Kommissionen inden for rammerne af REFIT-programmet meddelte, at den ville trække SPE-forslaget tilbage (6). |
| --- | --- |

2.1

Allerede i 2008 havde Kommissionen med sit forslag om statutten for det europæiske private selskab (Societas Privata Europaea — SPE (5)) til hensigt at give SMV'erne et instrument til at lette deres grænseoverskridende aktiviteter, som skulle være enkelt, fleksibelt og ensartet i alle medlemsstaterne. Initiativet strandede dog i sidste ende i Rådet, hvorefter Kommissionen inden for rammerne af REFIT-programmet meddelte, at den ville trække SPE-forslaget tilbage (6).

| 2.2 | Ved en generel offentlig høring om selskabsrettens fremtid (februar 2012) og en mere udførlig onlinehøring om enkeltmandsselskaber (juni 2013) gav Kommissionen interesserede parter mulighed for at tage stilling. I tilslutning hertil mødtes Kommissionens Generaldirektorat for det Indre Marked og Tjenesteydelser med en række af erhvervslivets repræsentanter i EU den 13. september 2013. Ifølge Kommissionen deltog bl.a. Businesseurope, European Small Business Alliance, industri- og handelskamre samt Eurochambres. Man havde altså ikke indbudt nogen repræsentanter for arbejdstagerne, og der blev ikke afholdt tilsvarende drøftelser med fagforbund eller forbrugerorganisationer. |
| --- | --- |

2.2

Ved en generel offentlig høring om selskabsrettens fremtid (februar 2012) og en mere udførlig onlinehøring om enkeltmandsselskaber (juni 2013) gav Kommissionen interesserede parter mulighed for at tage stilling. I tilslutning hertil mødtes Kommissionens Generaldirektorat for det Indre Marked og Tjenesteydelser med en række af erhvervslivets repræsentanter i EU den 13. september 2013. Ifølge Kommissionen deltog bl.a. Businesseurope, European Small Business Alliance, industri- og handelskamre samt Eurochambres. Man havde altså ikke indbudt nogen repræsentanter for arbejdstagerne, og der blev ikke afholdt tilsvarende drøftelser med fagforbund eller forbrugerorganisationer.

| 2.3 | Derefter fremsatte Kommissionen den 9. april 2014 et forslag til et direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (Societas Unius Personae — SUP), som udtrykkeligt betegnes som alternativ til SPE. Formålet er at gøre det lettere for SMV'er at stifte selskaber i udlandet. |
| --- | --- |

2.3

Derefter fremsatte Kommissionen den 9. april 2014 et forslag til et direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (Societas Unius Personae — SUP), som udtrykkeligt betegnes som alternativ til SPE. Formålet er at gøre det lettere for SMV'er at stifte selskaber i udlandet.

| 2.4 | Medlemsstaterne anmodes om at indføre en national selskabsretlig form i deres retssystemer, der skal følge de samme regler i samtlige medlemsstater og anvende en EU-dækkende forkortelse, nemlig SUP. Et eksplicit mål med forslaget er at mindske etablerings- og driftsomkostningerne. Der er planer om en forenklet onlineregistreringsprocedure samt om næsten at fjerne minimumskapitalkravet. Kreditorerne skal være beskyttet af den forpligtelse, der pålægges SUP-ledelsen til at kontrollere udlodningerne. |
| --- | --- |

2.4

Medlemsstaterne anmodes om at indføre en national selskabsretlig form i deres retssystemer, der skal følge de samme regler i samtlige medlemsstater og anvende en EU-dækkende forkortelse, nemlig SUP. Et eksplicit mål med forslaget er at mindske etablerings- og driftsomkostningerne. Der er planer om en forenklet onlineregistreringsprocedure samt om næsten at fjerne minimumskapitalkravet. Kreditorerne skal være beskyttet af den forpligtelse, der pålægges SUP-ledelsen til at kontrollere udlodningerne.

| 2.5 | Medlemsstaterne skal ikke længere kunne kræve, at et SUP-selskab nødvendigvis skal have sit vedtægtsmæssige hjemsted og sit hovedkontor i samme medlemsstat. Det er første gang, at man tillader separate hjemsteder for en europæisk selskabsform. Samtidig er det meningen, at et SUP skal underlægges lovgivningen i den medlemsstat, hvor det er registreret. Arbejdstagernes ret til deltagelse nævnes ikke med ét ord i Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

2.5

Medlemsstaterne skal ikke længere kunne kræve, at et SUP-selskab nødvendigvis skal have sit vedtægtsmæssige hjemsted og sit hovedkontor i samme medlemsstat. Det er første gang, at man tillader separate hjemsteder for en europæisk selskabsform. Samtidig er det meningen, at et SUP skal underlægges lovgivningen i den medlemsstat, hvor det er registreret. Arbejdstagernes ret til deltagelse nævnes ikke med ét ord i Kommissionens forslag.

| 2.6 | Kommissionen fastholder, at nærværende forslag ikke indebærer en »ny overnational retsform for enkeltmandsselskaber«, men i stedet bidrager til den »gradvise afskaffelse af hindringerne for den frie etableringsret«. Derfor er forslaget baseret på artikel 50, stk. 2, litra f) i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen fastholder, at nærværende forslag ikke indebærer en »ny overnational retsform for enkeltmandsselskaber«, men i stedet bidrager til den »gradvise afskaffelse af hindringerne for den frie etableringsret«. Derfor er forslaget baseret på artikel 50, stk. 2, litra f) i EUF-traktaten.

3.   Indledende bemærkninger

| 3.1 | Erfaringerne fra medlemsstaterne har vist, at det i nogle sektorer er mere attraktivt for den enkelte virksomhed at bruge et selvstændigt »jeg A/S« end at ansætte en person som arbejdstager. Dermed kan man hyppigt omgå nationale kollektive overenskomster. Med det foreslåede direktiv og dermed de forenklede etableringsmuligheder for SUP, ansvarsbegrænsning uden kapitalindskud samt muligheden for separat vedtægtsmæssigt og faktisk hjemsted ville man yderligere begunstige proformaselvstændig virksomhed. Desuden rammer det typisk også folk, som er svagt stillede på arbejdsmarkedet og som har allermest brug for beskyttelse af arbejdsret og kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

3.1

Erfaringerne fra medlemsstaterne har vist, at det i nogle sektorer er mere attraktivt for den enkelte virksomhed at bruge et selvstændigt »jeg A/S« end at ansætte en person som arbejdstager. Dermed kan man hyppigt omgå nationale kollektive overenskomster. Med det foreslåede direktiv og dermed de forenklede etableringsmuligheder for SUP, ansvarsbegrænsning uden kapitalindskud samt muligheden for separat vedtægtsmæssigt og faktisk hjemsted ville man yderligere begunstige proformaselvstændig virksomhed. Desuden rammer det typisk også folk, som er svagt stillede på arbejdsmarkedet og som har allermest brug for beskyttelse af arbejdsret og kollektive overenskomster.

| 3.2 | EØSU mener, at det overvejende flertal af virksomheder og arbejdstagere i EU overholder de love, der gælder inden for deres retssystem. I lyset af udformningen af SUP mener EØSU dog, at man med det foreslåede system risikerer at fremme virksomhedssvindel, andre kriminelle aktiviteter (f.eks. hvidvaskning af penge) eller proformaselvstændig virksomhed. På den måde kan enkeltpersoner f.eks. vælge eller flytte et »virtuelt« officielt hjemsted alt efter forgodtbefindende eller skjule deres identitet bag en uigennemskuelig konstruktion, der fortaber sig i flere europæiske lande. Direktivforslaget strider altså imod de europæiske bestræbelser på at bekæmpe hvidvaskning af penge. |
| --- | --- |

3.2

EØSU mener, at det overvejende flertal af virksomheder og arbejdstagere i EU overholder de love, der gælder inden for deres retssystem. I lyset af udformningen af SUP mener EØSU dog, at man med det foreslåede system risikerer at fremme virksomhedssvindel, andre kriminelle aktiviteter (f.eks. hvidvaskning af penge) eller proformaselvstændig virksomhed. På den måde kan enkeltpersoner f.eks. vælge eller flytte et »virtuelt« officielt hjemsted alt efter forgodtbefindende eller skjule deres identitet bag en uigennemskuelig konstruktion, der fortaber sig i flere europæiske lande. Direktivforslaget strider altså imod de europæiske bestræbelser på at bekæmpe hvidvaskning af penge.

| 3.3 | Det er tvivlsomt, om direktivforslaget vil virke befordrende for Kommissionens positive bestræbelser på at fremme grænseoverskridende SMV-aktiviteter. EØSU påpeger, at nogle medlemsstater inden for rammerne af forhandlingerne om SPE allerede har bakket op om substantiel minimumskapital, samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted samt fælles medbestemmelsesstandarder. EØSU finder det uhensigtsmæssigt, at berettigede krav fra disse medlemsstaters side tilsidesættes i nærværende forslag. |
| --- | --- |

3.3

Det er tvivlsomt, om direktivforslaget vil virke befordrende for Kommissionens positive bestræbelser på at fremme grænseoverskridende SMV-aktiviteter. EØSU påpeger, at nogle medlemsstater inden for rammerne af forhandlingerne om SPE allerede har bakket op om substantiel minimumskapital, samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted samt fælles medbestemmelsesstandarder. EØSU finder det uhensigtsmæssigt, at berettigede krav fra disse medlemsstaters side tilsidesættes i nærværende forslag.

4.   Særlige bemærkninger

4.1   Retsgrundlag og anvendelsesområde

| 4.1.1 | Med det nye direktivforslag vil Kommissionen de facto indføre SPE-selskaber via enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar. De detaljerede regler for den nye retsform SUP er i det store og hele identiske med de regler, der skulle gælde for SPE. SUP skal ikke kun have samme navn i hele Europa — alle dets væsentlige kendetegn (etablering, minimumskapital, vedtægtsmæssigt hjemsted, vedtægter) skal være påkrævede i henhold til overnational lovgivning. Materielt set skal SUP betegnes som overnational retsform, hvorfor EUF-traktatens artikel 352 ville være den rette hjemmel. |
| --- | --- |

4.1.1

Med det nye direktivforslag vil Kommissionen de facto indføre SPE-selskaber via enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar. De detaljerede regler for den nye retsform SUP er i det store og hele identiske med de regler, der skulle gælde for SPE. SUP skal ikke kun have samme navn i hele Europa — alle dets væsentlige kendetegn (etablering, minimumskapital, vedtægtsmæssigt hjemsted, vedtægter) skal være påkrævede i henhold til overnational lovgivning. Materielt set skal SUP betegnes som overnational retsform, hvorfor EUF-traktatens artikel 352 ville være den rette hjemmel.

| 4.1.2 | Selv om der i henhold til SUP-forslaget i sidste ende skal være 28 forskellige SUP'er, er det ikke ensbetydende med, at der er tale om en national retsform. SE har også 28 forskellige former, og deres overnationale karakter står ikke til diskussion. Der må derfor sættes spørgsmålstegn ved korrektheden af det retsgrundlag (EUF-traktatens artikel 50), som Kommissionen har anvendt. |
| --- | --- |

4.1.2

Selv om der i henhold til SUP-forslaget i sidste ende skal være 28 forskellige SUP'er, er det ikke ensbetydende med, at der er tale om en national retsform. SE har også 28 forskellige former, og deres overnationale karakter står ikke til diskussion. Der må derfor sættes spørgsmålstegn ved korrektheden af det retsgrundlag (EUF-traktatens artikel 50), som Kommissionen har anvendt.

| 4.1.3 | Kommissionens forslag er heller ikke i overensstemmelse med nærhedsprincippet i EU-traktaten, fordi det i modsætning til SE og SCE ikke medfører grænseoverskridende krav og dermed ikke kun er beregnet til grænseoverskridende, men også til rent nationale anliggender. Det betyder, at selv om man kun agter at drive virksomhed i hjemlandet, skal man alligevel kunne etablere et SUP-selskab ex nihilo. Med direktivforslaget bliver det også muligt at omdanne den nationale retsform til et SUP-selskab uden et grænseoverskridende element. EU-retten skaber dermed en ny national selskabsform, som står i direkte konkurrence med de nationale retsformer. Uafhængigt af den manglende overensstemmelse med nærhedsprincippet fremgår kravet om lokaliteter i flere medlemsstater allerede af EUF-traktatens artikel 50, stk. 2, litra f). Derfor opfordrer EØSU til, at SUP-selskabsformen kun skal kunne anvendes af virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter, der på registreringstidspunktet har aktiviteter i mindst to medlemsstater, eller som på troværdig vis godtgør, at de inden for en vis periode (ca. to år) efter registreringen vil have aktiviteter i mindst to medlemsstater. Forslaget til forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (7) samt Europa-Parlamentets interimsbetænkning herom kan tjene som forbillede. |
| --- | --- |

4.1.3

Kommissionens forslag er heller ikke i overensstemmelse med nærhedsprincippet i EU-traktaten, fordi det i modsætning til SE og SCE ikke medfører grænseoverskridende krav og dermed ikke kun er beregnet til grænseoverskridende, men også til rent nationale anliggender. Det betyder, at selv om man kun agter at drive virksomhed i hjemlandet, skal man alligevel kunne etablere et SUP-selskab ex nihilo. Med direktivforslaget bliver det også muligt at omdanne den nationale retsform til et SUP-selskab uden et grænseoverskridende element. EU-retten skaber dermed en ny national selskabsform, som står i direkte konkurrence med de nationale retsformer. Uafhængigt af den manglende overensstemmelse med nærhedsprincippet fremgår kravet om lokaliteter i flere medlemsstater allerede af EUF-traktatens artikel 50, stk. 2, litra f). Derfor opfordrer EØSU til, at SUP-selskabsformen kun skal kunne anvendes af virksomheder med grænseoverskridende aktiviteter, der på registreringstidspunktet har aktiviteter i mindst to medlemsstater, eller som på troværdig vis godtgør, at de inden for en vis periode (ca. to år) efter registreringen vil have aktiviteter i mindst to medlemsstater. Forslaget til forordning om statut for den europæiske almennyttige fond (FE) (7) samt Europa-Parlamentets interimsbetænkning herom kan tjene som forbillede.

| 4.1.4 | Ifølge Kommissionen gør direktivforslaget det lettere for SMV'er at drive grænseoverskridende virksomhed og stifte datterselskaber i andre medlemsstater. Kommissionen forsømmer imidlertid at sørge for tilsvarende sikring af den planlagte SMV-støtte ved at indsnævre anvendelsesområdet. For at sikre støtten til SMV'er inden for rammerne af direktivforslaget, skal direktivets anvendelsesområde derfor indsnævres til SMV'er. Regnskabsdirektivet (2013/34/EU) (8), som gælder for alle virksomheder i hele EU, indeholder en passende definition. Kun virksomheder, som opfylder størrelseskriterierne i artikel 3, stk. 2 (9), i direktiv 2013/34/EU (10) kan benævnes som SUP-selskaber. Dette ville betyde, at et SUP-selskab, når det når en vis størrelse, skal omdannes til en anden juridisk selskabsform. Reglen om offentliggørelse gør det meget let at efterprøve og kontrollere, om kriterierne overholdes. |
| --- | --- |

4.1.4

Ifølge Kommissionen gør direktivforslaget det lettere for SMV'er at drive grænseoverskridende virksomhed og stifte datterselskaber i andre medlemsstater. Kommissionen forsømmer imidlertid at sørge for tilsvarende sikring af den planlagte SMV-støtte ved at indsnævre anvendelsesområdet. For at sikre støtten til SMV'er inden for rammerne af direktivforslaget, skal direktivets anvendelsesområde derfor indsnævres til SMV'er. Regnskabsdirektivet (2013/34/EU) (8), som gælder for alle virksomheder i hele EU, indeholder en passende definition. Kun virksomheder, som opfylder størrelseskriterierne i artikel 3, stk. 2 (9), i direktiv 2013/34/EU (10) kan benævnes som SUP-selskaber. Dette ville betyde, at et SUP-selskab, når det når en vis størrelse, skal omdannes til en anden juridisk selskabsform. Reglen om offentliggørelse gør det meget let at efterprøve og kontrollere, om kriterierne overholdes.

4.2   Onlinestiftelse og minimumskapital

| 4.2.1 | Kommissionens planer om at indføre en obligatorisk elektronisk registreringsprocedure kan medvirke til at sløre gennemsigtigheden omkring SUP, hvis det ikke er påkrævet at kontrollere selskabsstifterens identitet. Men det er også uhyre vigtigt for stifterne at få adgang til rådgivning om de rettigheder og pligter, der følger med, når man stifter et selskab. Hvis det udelukkende foregår elektronisk, er det vanskeligt at efterprøve personernes identitet. Onlinestiftelse uden identitetskontrol vil også medvirke til at undergrave Kommissionens bestræbelser på at bekæmpe hvidvaskning af penge. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionens planer om at indføre en obligatorisk elektronisk registreringsprocedure kan medvirke til at sløre gennemsigtigheden omkring SUP, hvis det ikke er påkrævet at kontrollere selskabsstifterens identitet. Men det er også uhyre vigtigt for stifterne at få adgang til rådgivning om de rettigheder og pligter, der følger med, når man stifter et selskab. Hvis det udelukkende foregår elektronisk, er det vanskeligt at efterprøve personernes identitet. Onlinestiftelse uden identitetskontrol vil også medvirke til at undergrave Kommissionens bestræbelser på at bekæmpe hvidvaskning af penge.

| 4.2.2 | Af hensyn til SMV'erne mener EØSU, at det er vigtigt at fastsætte et »passende tidsrum« for stiftelsen af et SUP-selskab. Medlemsstaterne skal frit kunne beslutte, om de vil tillade onlineregistrering af SUP-selskaber. I så fald skal den elektroniske registreringsprocedure dog omfatte en indledende kontrol. Dermed kan de ansvarlige myndigheder og/eller notarer navnlig efterprøve stifterens identitet og formidle information om væsentlige retlige konsekvenser. |
| --- | --- |

4.2.2

Af hensyn til SMV'erne mener EØSU, at det er vigtigt at fastsætte et »passende tidsrum« for stiftelsen af et SUP-selskab. Medlemsstaterne skal frit kunne beslutte, om de vil tillade onlineregistrering af SUP-selskaber. I så fald skal den elektroniske registreringsprocedure dog omfatte en indledende kontrol. Dermed kan de ansvarlige myndigheder og/eller notarer navnlig efterprøve stifterens identitet og formidle information om væsentlige retlige konsekvenser.

| 4.2.3 | Ved at afskaffe minimumskapitalkravet og samtidig begrænse selskabsdeltagerens ansvar signalerer man til stifteren, at det er offentligheden, der bærer den økonomiske risiko. Det er et forkert signal, som i allerhøjeste grad strider mod det frie markedsprincip. Minimumskapitalkravet har dog også stor betydning som »pålidelighedstærskel«, fordi det er et signal til selskabsstifterne om, at man skal yde et substantielt risikobidrag for at opnå ansvarsbegrænsning, og at projekternes muligheder og risici skal afvejes nøje. En tilstrækkelig minimumskapital, der er i tråd med selskabets forretningsformål, er derfor et vigtigt element i enhver virksomhed. Obligatoriske reserver ville desuden være en egnet foranstaltning for at styrke kapitalgrundlaget med henblik på at undgå insolvens. |
| --- | --- |

4.2.3

Ved at afskaffe minimumskapitalkravet og samtidig begrænse selskabsdeltagerens ansvar signalerer man til stifteren, at det er offentligheden, der bærer den økonomiske risiko. Det er et forkert signal, som i allerhøjeste grad strider mod det frie markedsprincip. Minimumskapitalkravet har dog også stor betydning som »pålidelighedstærskel«, fordi det er et signal til selskabsstifterne om, at man skal yde et substantielt risikobidrag for at opnå ansvarsbegrænsning, og at projekternes muligheder og risici skal afvejes nøje. En tilstrækkelig minimumskapital, der er i tråd med selskabets forretningsformål, er derfor et vigtigt element i enhver virksomhed. Obligatoriske reserver ville desuden være en egnet foranstaltning for at styrke kapitalgrundlaget med henblik på at undgå insolvens.

| 4.2.4 | EØSU mener ikke, at en solvenserklæring, som underskrives af den administrerende direktør, kan erstatte en væsentlig minimumskapital med tilsvarende krav om at bevare kapital, navnlig fordi en solvenserklæring under alle omstændigheder er omgærdet af usikkerhed, og kreditorerne risikerer, at prognoserne er ukorrekte. Solvenserklæringer bør underskrives af en uafhængig ekstern revisor. |
| --- | --- |

4.2.4

EØSU mener ikke, at en solvenserklæring, som underskrives af den administrerende direktør, kan erstatte en væsentlig minimumskapital med tilsvarende krav om at bevare kapital, navnlig fordi en solvenserklæring under alle omstændigheder er omgærdet af usikkerhed, og kreditorerne risikerer, at prognoserne er ukorrekte. Solvenserklæringer bør underskrives af en uafhængig ekstern revisor.

4.3   Vedtægtsmæssigt hjemsted

| 4.3.1 | Hvis et SUP-selskab har separate vedtægtsmæssige og faktiske hjemsteder, kan det meget let unddrage sig det retssystem, der gælder i det land, hvor det faktisk udøver sin virksomhed. Der findes adskillige eksempler på, at dette sker på bekostning af kreditor- og forbrugerbeskyttelsen samt arbejdstagernes medbestemmelse, som dermed let kan omgås. Hvis man helt frit kan vælge det vedtægtsmæssige hjemsted uden at udøve virksomhed på stedet, øges risikoen for misbrug, bl.a. fordi det under alle omstændigheder bliver lettere at undgå myndighedernes indblanding. Medbestemmelsesretten i en medlemsstat, hvor SUP-selskabet udøver hovedparten af sin økonomisk virksomhed, må ikke omgås gennem at vælge en anden medlemsstat som vedtægtsmæssigt hjemsted. Desuden findes der stadig intet fælleseuropæisk erhvervsregister. Derfor er det tvingende nødvendigt at forbedre situationen, inden man overvejer yderligere liberaliseringer. |
| --- | --- |

4.3.1

Hvis et SUP-selskab har separate vedtægtsmæssige og faktiske hjemsteder, kan det meget let unddrage sig det retssystem, der gælder i det land, hvor det faktisk udøver sin virksomhed. Der findes adskillige eksempler på, at dette sker på bekostning af kreditor- og forbrugerbeskyttelsen samt arbejdstagernes medbestemmelse, som dermed let kan omgås. Hvis man helt frit kan vælge det vedtægtsmæssige hjemsted uden at udøve virksomhed på stedet, øges risikoen for misbrug, bl.a. fordi det under alle omstændigheder bliver lettere at undgå myndighedernes indblanding. Medbestemmelsesretten i en medlemsstat, hvor SUP-selskabet udøver hovedparten af sin økonomisk virksomhed, må ikke omgås gennem at vælge en anden medlemsstat som vedtægtsmæssigt hjemsted. Desuden findes der stadig intet fælleseuropæisk erhvervsregister. Derfor er det tvingende nødvendigt at forbedre situationen, inden man overvejer yderligere liberaliseringer.

| 4.3.2 | Hvis et selskab har vedtægtsmæssigt hjemsted et andet sted end hovedkontoret, bliver det vanskeligere at håndhæve krav, fordi det kan blive nødvendigt at forkynde en stævning på det vedtægtsmæssige hjemsted, eller fordi man skal håndhæve et retskraftigt krav i det land, hvor selskabet er registreret. De hidtidige erfaringer har vist, at international forkyndelse trods europæisk lovgivning (forkyndelsesforordningen, tvangsfuldbyrdelsesforordningen) er vanskelig, så både retsforfølgelsen og fuldbyrdelsen tager meget længere tid og er langt vanskeligere. Direktivet bør derfor utvetydigt stille krav om samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted, hvilket EU-lovgiveren også foreskriver ved det europæiske selskab (SE) og det europæiske andelsselskab (SCE). |
| --- | --- |

4.3.2

Hvis et selskab har vedtægtsmæssigt hjemsted et andet sted end hovedkontoret, bliver det vanskeligere at håndhæve krav, fordi det kan blive nødvendigt at forkynde en stævning på det vedtægtsmæssige hjemsted, eller fordi man skal håndhæve et retskraftigt krav i det land, hvor selskabet er registreret. De hidtidige erfaringer har vist, at international forkyndelse trods europæisk lovgivning (forkyndelsesforordningen, tvangsfuldbyrdelsesforordningen) er vanskelig, så både retsforfølgelsen og fuldbyrdelsen tager meget længere tid og er langt vanskeligere. Direktivet bør derfor utvetydigt stille krav om samme vedtægtsmæssige og faktiske hjemsted, hvilket EU-lovgiveren også foreskriver ved det europæiske selskab (SE) og det europæiske andelsselskab (SCE).

4.4   Medbestemmelse og corporate governance

| 4.4.1 | En retsform, der bærer det samme navn og har de samme centrale karakteristika i hele EU, skal — under hensyntagen til virksomhedens størrelse — også overholde de samme minimumsstandarder i hele Unionen med hensyn til etableringen af en tilsynsmyndighed og medarbejdermedbestemmelse. Derfor bør der indføres fælles regler med hensyn til nødvendigheden af at etablere en tilsynsmyndighed (tilsynsråd eller menige bestyrelsesmedlemmer) samt medarbejdermedbestemmelse (i tilfælde af omdannelse analogt med SE-lovgivningen) i SUP. Ellers fremmer direktivforslaget »forumshopping« og dermed konkurrence, som kan medføre opblødning og opløsning af nationale selskabsretlige standarder samt omgåelse af medarbejdermedbestemmelsen. Medarbejdermedbestemmelsen i tilsynsrådet er en væsentlig del af den europæiske sociale model. Den indgår i handlingsplanen for corporate governance i EU og skal beskyttes mod undgåelseskonstruktioner. For at opnå »virksomhedstransparens« skal navnet på et SUP-selskab indeholde en henvisning til ansvarsbegrænsningen samt registreringslandet. |
| --- | --- |

4.4.1

En retsform, der bærer det samme navn og har de samme centrale karakteristika i hele EU, skal — under hensyntagen til virksomhedens størrelse — også overholde de samme minimumsstandarder i hele Unionen med hensyn til etableringen af en tilsynsmyndighed og medarbejdermedbestemmelse. Derfor bør der indføres fælles regler med hensyn til nødvendigheden af at etablere en tilsynsmyndighed (tilsynsråd eller menige bestyrelsesmedlemmer) samt medarbejdermedbestemmelse (i tilfælde af omdannelse analogt med SE-lovgivningen) i SUP. Ellers fremmer direktivforslaget »forumshopping« og dermed konkurrence, som kan medføre opblødning og opløsning af nationale selskabsretlige standarder samt omgåelse af medarbejdermedbestemmelsen. Medarbejdermedbestemmelsen i tilsynsrådet er en væsentlig del af den europæiske sociale model. Den indgår i handlingsplanen for corporate governance i EU og skal beskyttes mod undgåelseskonstruktioner. For at opnå »virksomhedstransparens« skal navnet på et SUP-selskab indeholde en henvisning til ansvarsbegrænsningen samt registreringslandet.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2014) 212 final.

1

(2)  Virksomheder, som på balancetidspunktet ikke overskrider de numeriske grænser for mindst to af følgende tre kriterier: balancesum: 4 0 00  000 EUR — nettoomsætning: 8 0 00  000 EUR — gennemsnitligt antal medarbejdere i løbet af regnskabsåret: 50.

2

(3)  EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19.

3

(4)  COM(2012) 35 final.

4

(5)  COM(2008) 396 final.

5

(6)  Jf. bilag til COM(2013) 685 final.

6

(7)  Jf. fodnote 4.

7

(8)  Jf. fodnote 3.

8

(9)  Virksomheder, som på balancetidspunktet ikke overskrider de numeriske grænser for mindst to af følgende tre kriterier: balancesum: 4 0 00  000 EUR — nettoomsætning: 8 0 00  000 EUR — gennemsnitligt antal medarbejdere i løbet af regnskabsåret: 50.

9

(10)  Jf. fodnote 3.

10

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/25

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gasapparater

COM(2014) 258 final — 2014/0136 (COD)

(2014/C 458/05)

| Ordfører: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Ordfører:

Pierre-Jean COULON

Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 22. maj 2014 og den 3. juli 2014 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gasapparater«

COM(2014) 258 final — 2014/0136 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 15. juli 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september, følgende udtalelse med 142 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Dette forslag er et led i Kommissionens nye fremstød for at lette den fri bevægelighed for varer. |
| --- | --- |

1.1

Dette forslag er et led i Kommissionens nye fremstød for at lette den fri bevægelighed for varer.

| 1.2 | EØSU bifalder, at der som retsakt er valgt en forordning, da betydningen af dette spørgsmål, som berører et stort flertal af borgerne i EU og de europæiske virksomheders konkurrenceevne, dermed understreges. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bifalder, at der som retsakt er valgt en forordning, da betydningen af dette spørgsmål, som berører et stort flertal af borgerne i EU og de europæiske virksomheders konkurrenceevne, dermed understreges.

| 1.3 | EØSU henstiller på det kraftigste, at der intetsteds i processen fra design over produktion, distribution og installation til anvendelse af det pågældende udstyr må gås på kompromis med sikkerheden for mennesker, dyr og ejendom. |
| --- | --- |

1.3

EØSU henstiller på det kraftigste, at der intetsteds i processen fra design over produktion, distribution og installation til anvendelse af det pågældende udstyr må gås på kompromis med sikkerheden for mennesker, dyr og ejendom.

| 1.4 | Ligeledes kræver EØSU, at der holdes skarpt øje med forsøg på efterligninger, især når det gælder apparater produceret uden for EU. |
| --- | --- |

1.4

Ligeledes kræver EØSU, at der holdes skarpt øje med forsøg på efterligninger, især når det gælder apparater produceret uden for EU.

| 1.5 | Sanktionsbestemmelserne skal håndhæves nøje, og typen af og minimumstærsklen for disse sanktioner skal præciseres. |
| --- | --- |

1.5

Sanktionsbestemmelserne skal håndhæves nøje, og typen af og minimumstærsklen for disse sanktioner skal præciseres.

| 1.6 | EØSU opfordrer Kommissionen til særligt at overvåge bestemmelserne vedrørende betingelserne for gaslevering i medlemsstaterne. Denne overvågning forudsætter god koordinering mellem forskellige generaldirektorater. |
| --- | --- |

1.6

EØSU opfordrer Kommissionen til særligt at overvåge bestemmelserne vedrørende betingelserne for gaslevering i medlemsstaterne. Denne overvågning forudsætter god koordinering mellem forskellige generaldirektorater.

2.   Forslaget til forordning, virkningerne heraf, overvejelser

| 2.1 | Direktiv 2009/142/EF var en kodificering af direktiv 90/396/EØF om gasapparater. Det var et af de første harmoniseringsdirektiver, der var baseret på principperne i »den nye metode«. |
| --- | --- |

2.1

Direktiv 2009/142/EF var en kodificering af direktiv 90/396/EØF om gasapparater. Det var et af de første harmoniseringsdirektiver, der var baseret på principperne i »den nye metode«.

| 2.2 | Efter EØSU's opfattelse vil forslaget kunne sikre, at forbrugerne har tillid til kvaliteten af produkterne på markedet, ligesom vigtigheden af at skærpe markedsovervågningen understreges. |
| --- | --- |

2.2

Efter EØSU's opfattelse vil forslaget kunne sikre, at forbrugerne har tillid til kvaliteten af produkterne på markedet, ligesom vigtigheden af at skærpe markedsovervågningen understreges.

| 2.3 | De indhøstede erfaringer har vist, at det er nødvendigt at ajourføre og tydeliggøre visse bestemmelser i direktivet uden at ændre anvendelsesområdet. Det drejer sig om sektorspecifikke definitioner, indholdet og formen af medlemsstaternes meddelelser om deres betingelser for gaslevering og om sammenhængen med anden EU-harmoniseringslovgivning om gasapparater. Forslaget er helt naturligt baseret på traktatens artikel 114. |
| --- | --- |

2.3

De indhøstede erfaringer har vist, at det er nødvendigt at ajourføre og tydeliggøre visse bestemmelser i direktivet uden at ændre anvendelsesområdet. Det drejer sig om sektorspecifikke definitioner, indholdet og formen af medlemsstaternes meddelelser om deres betingelser for gaslevering og om sammenhængen med anden EU-harmoniseringslovgivning om gasapparater. Forslaget er helt naturligt baseret på traktatens artikel 114.

| 2.4 | EØSU støtter, at det gældende direktiv erstattes af en forordning, som ajourfører og tydeliggør nogle af bestemmelserne, sikrer en ensartet gennemførelse af den foreslåede lovgivning i hele EU og får udryddet forskelsbehandlingen af erhvervsdrivende i EU. |
| --- | --- |

2.4

EØSU støtter, at det gældende direktiv erstattes af en forordning, som ajourfører og tydeliggør nogle af bestemmelserne, sikrer en ensartet gennemførelse af den foreslåede lovgivning i hele EU og får udryddet forskelsbehandlingen af erhvervsdrivende i EU.

| 2.5 | Derudover skal de obligatoriske væsentlige krav og overensstemmelsesvurderingsprocedurerne, der skal følges af fabrikanter, være ens i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

2.5

Derudover skal de obligatoriske væsentlige krav og overensstemmelsesvurderingsprocedurerne, der skal følges af fabrikanter, være ens i alle medlemsstater.

| 2.6 | Sigtet med forslaget til forordning er at tilpasse direktiv 2209/142/EF til afgørelse nr. 768/2008/EF om »nye retlige rammer« og varelovpakken (ofte benævnt »Verheugen-pakken«), der blev vedtaget i 2008. Der tages også hensyn til forordning (EU) nr. 1025/2012 og Kommissionens forslag til forordning af 13. februar 2013 om markedsovervågning af produkter, der har til formål at indføre en enkelt retsakt for markedsovervågningsaktiviteter inden for nonfoodprodukter. |
| --- | --- |

2.6

Sigtet med forslaget til forordning er at tilpasse direktiv 2209/142/EF til afgørelse nr. 768/2008/EF om »nye retlige rammer« og varelovpakken (ofte benævnt »Verheugen-pakken«), der blev vedtaget i 2008. Der tages også hensyn til forordning (EU) nr. 1025/2012 og Kommissionens forslag til forordning af 13. februar 2013 om markedsovervågning af produkter, der har til formål at indføre en enkelt retsakt for markedsovervågningsaktiviteter inden for nonfoodprodukter.

| 2.7 | Bl.a. er der bestemmelser om:






  — | fjernelse af temperaturgrænsen på 105o C |
| --- | --- | --- |

2.7

Bl.a. er der bestemmelser om:

—

fjernelse af temperaturgrænsen på 105o C

| — | indførelse af definitioner, som på nuværende tidspunkt mangler i direktiv 2009/142/EF, samt harmonisering af indholdet og formen i alle medlemsstater.
  Dette forslag vil styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne. |
| --- | --- |

—

indførelse af definitioner, som på nuværende tidspunkt mangler i direktiv 2009/142/EF, samt harmonisering af indholdet og formen i alle medlemsstater.

Dette forslag vil styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne.

| 2.8 | Hvad angår en bedre læselighed vedrørende medlemsstaternes gasforsyning, |
| --- | --- |

2.8

Hvad angår en bedre læselighed vedrørende medlemsstaternes gasforsyning,

| 2.8.1 | bemærkes det, at de hidtil offentliggjorte oplysninger ikke er tilstrækkelige. I forslaget fastsættes de parametre, der bør indgå i meddelelserne, for at det bedre kan sikres, at apparaterne er forenelige med de forskellige typer af gasforsyning i medlemsstaterne, og der indføres en harmoniset formular til disse meddelelser. EØSU mener, at dette spørgsmål er helt afgørende både for at lette forbrugernes adgang til gas, og tillige for at kunne diversificere forsyningskilderne for medlemsstaterne. Dette spørgsmål forudsætter god koordinering mellem forskellige generaldirektorater (erhvervspolitik, energi mv.). |
| --- | --- |

2.8.1

bemærkes det, at de hidtil offentliggjorte oplysninger ikke er tilstrækkelige. I forslaget fastsættes de parametre, der bør indgå i meddelelserne, for at det bedre kan sikres, at apparaterne er forenelige med de forskellige typer af gasforsyning i medlemsstaterne, og der indføres en harmoniset formular til disse meddelelser. EØSU mener, at dette spørgsmål er helt afgørende både for at lette forbrugernes adgang til gas, og tillige for at kunne diversificere forsyningskilderne for medlemsstaterne. Dette spørgsmål forudsætter god koordinering mellem forskellige generaldirektorater (erhvervspolitik, energi mv.).

| 2.9 | Markedsføring af apparater og udstyr, de erhvervsdrivendes forpligtelser, CE-mærkning, fri bevægelighed:
  I overensstemmelse med afgørelsen om de nye retlige rammer indeholder forslaget de typiske bestemmelser for produktrelateret EU-harmoniseringslovgivning og indfører forpligtelser for de relevante erhvervsdrivende (fabrikanter, bemyndigede repræsentanter, importører og distributører).
  Bestemmelsen om, at udstyr ikke skal CE-mærkes, bibeholdes. Dog betegnes den attest, som ledsager udstyr, nu som »overensstemmelsesattest for udstyr«, hvilket giver mulighed for en mere udtømmende og præcis definition af indholdet. |
| --- | --- |

2.9

Markedsføring af apparater og udstyr, de erhvervsdrivendes forpligtelser, CE-mærkning, fri bevægelighed:

I overensstemmelse med afgørelsen om de nye retlige rammer indeholder forslaget de typiske bestemmelser for produktrelateret EU-harmoniseringslovgivning og indfører forpligtelser for de relevante erhvervsdrivende (fabrikanter, bemyndigede repræsentanter, importører og distributører).

Bestemmelsen om, at udstyr ikke skal CE-mærkes, bibeholdes. Dog betegnes den attest, som ledsager udstyr, nu som »overensstemmelsesattest for udstyr«, hvilket giver mulighed for en mere udtømmende og præcis definition af indholdet.

| 2.10 | Harmonisering, notifikation, overensstemmelse |
| --- | --- |

2.10

Harmonisering, notifikation, overensstemmelse

| 2.10.1 | Forordning (EU) nr. 1025/2012 fastsætter en horisontal retlig ramme for standardisering. Derfor er de bestemmelser i direktiv 2009/142/EF, som dækker de samme aspekter, ikke blevet gentaget af hensyn til retssikkerheden. I overensstemmelse med de nye retlige rammer skærper forslaget notifikationskriterierne for de bemyndigede organer, og der indføres specifikke krav for bemyndigende myndigheder. Procedurerne forbundet med overensstemmelsesvurderinger er ikke blevet ændret. Vi må ikke glemme, at overensstemmelse indebærer et ansvar. Der opnås således et højt beskyttelsesniveau for samfundsinteresser (sikkerhed, rationel energiudnyttelse, forbrugerbeskyttelse osv.). |
| --- | --- |

2.10.1

Forordning (EU) nr. 1025/2012 fastsætter en horisontal retlig ramme for standardisering. Derfor er de bestemmelser i direktiv 2009/142/EF, som dækker de samme aspekter, ikke blevet gentaget af hensyn til retssikkerheden. I overensstemmelse med de nye retlige rammer skærper forslaget notifikationskriterierne for de bemyndigede organer, og der indføres specifikke krav for bemyndigende myndigheder. Procedurerne forbundet med overensstemmelsesvurderinger er ikke blevet ændret. Vi må ikke glemme, at overensstemmelse indebærer et ansvar. Der opnås således et højt beskyttelsesniveau for samfundsinteresser (sikkerhed, rationel energiudnyttelse, forbrugerbeskyttelse osv.).

| 2.11 | Hvad angår fabrikanternes forpligtelser, efterlyser EØSU






  — | en forpligtelse til og ikke blot mulighed for at føre et register over klager over apparater og tilbagekaldelser, |
| --- | --- | --- |

2.11

Hvad angår fabrikanternes forpligtelser, efterlyser EØSU

—

en forpligtelse til og ikke blot mulighed for at føre et register over klager over apparater og tilbagekaldelser,

| — | tiltag til dokumentation af rationel energiudnyttelse. Apparaterne bør bidrage til politikkerne om energibesparelser og energieffektivitet, som ligger EØSU meget på sinde. |
| --- | --- |

—

tiltag til dokumentation af rationel energiudnyttelse. Apparaterne bør bidrage til politikkerne om energibesparelser og energieffektivitet, som ligger EØSU meget på sinde.

| 2.12 | Den foreslåede forordning finder anvendelse to år efter ikrafttrædelsen for at give fabrikanter, bemyndigede organer, medlemsstaterne og europæiske standardiseringsorganer den nødvendige tid til at tilpasse sig til de nye krav. |
| --- | --- |

2.12

Den foreslåede forordning finder anvendelse to år efter ikrafttrædelsen for at give fabrikanter, bemyndigede organer, medlemsstaterne og europæiske standardiseringsorganer den nødvendige tid til at tilpasse sig til de nye krav.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/27

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav

COM(2014) 357 final

og EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: forskning, udvikling og innovation i SMV'er

(sonderende udtalelse på anmodning af det italienske EU-formandskab)

(2014/C 458/06)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Kommissionen besluttede den 14. marts 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav«

COM(2014) 357 final.

Den 3. juni 2014 henvendte det italienske formandskab sig til udvalget med anmodning om at udarbejde en sonderende udtalelse om:

»EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: forskning, udvikling og innovation i SMV'er«.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium henviste henholdsvis den 25. februar 2014 og den 8. juli 2014 det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed.

På grund af sagernes hastende karakter udpegede EØSU på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 11. september 2014, Stefano Palmieri til hovedordfører og vedtog med 163 stemmer for, 5 imod og 4 hverken for eller imod følgende udtalelse:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Det Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) tager positivt imod »EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (1) (herefter EUSAIR — EU Strategy for the Adriatic and Ionian Region), som det anser for at være et nyttigt redskab til at fremme og understøtte konkurrenceevnen og væksten i beskæftigelsen og dermed sikre den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i regionen. |
| --- | --- |

1.1

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) tager positivt imod »EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (1) (herefter EUSAIR — EU Strategy for the Adriatic and Ionian Region), som det anser for at være et nyttigt redskab til at fremme og understøtte konkurrenceevnen og væksten i beskæftigelsen og dermed sikre den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i regionen.

| 1.2 | EØSU påpeger, at området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav kulturelt, socialt og økonomisk set er meget forskelligartet, hvilket komplicerer gennemførelsen af EUSAIR yderligere. Derfor er det vigtigt at fastlægge en forvaltning på flere niveauer, som effektivt kan integrere den »vertikale dimension« (deltagelse af centralregeringer, regioner og kommuner) og den »horisontale dimension« (deltagelse af civilsamfundet). På denne baggrund mener EØSU, at man bør overveje muligheden for at oprette et permanent forum. |
| --- | --- |

1.2

EØSU påpeger, at området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav kulturelt, socialt og økonomisk set er meget forskelligartet, hvilket komplicerer gennemførelsen af EUSAIR yderligere. Derfor er det vigtigt at fastlægge en forvaltning på flere niveauer, som effektivt kan integrere den »vertikale dimension« (deltagelse af centralregeringer, regioner og kommuner) og den »horisontale dimension« (deltagelse af civilsamfundet). På denne baggrund mener EØSU, at man bør overveje muligheden for at oprette et permanent forum.

| 1.3 | EØSU mener, at EUSAIR's markante fokusering på Balkan- og Donauområdet bør ledsages af en lige så stor interesse for de andre områder i Middelhavet især i betragtning af, at strategien omfatter regioner, som også ligger ud til Det Tyrrhenske Hav og Det Ægæiske Hav. Derigennem vil man kunne øge den strategiske værdi og rækkevidde af de givne udviklingsmuligheder. |
| --- | --- |

1.3

EØSU mener, at EUSAIR's markante fokusering på Balkan- og Donauområdet bør ledsages af en lige så stor interesse for de andre områder i Middelhavet især i betragtning af, at strategien omfatter regioner, som også ligger ud til Det Tyrrhenske Hav og Det Ægæiske Hav. Derigennem vil man kunne øge den strategiske værdi og rækkevidde af de givne udviklingsmuligheder.

| 1.4 | EØSU anser det for afgørende at følge EUSAIR op med endnu to strategier af relevans for henholdsvis den vestlige og østlige del af Middelhavet. På denne måde ville man ved at integrere de tre strategier effektivt kunne garantere økonomisk og social udvikling i hele Middelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.4

EØSU anser det for afgørende at følge EUSAIR op med endnu to strategier af relevans for henholdsvis den vestlige og østlige del af Middelhavet. På denne måde ville man ved at integrere de tre strategier effektivt kunne garantere økonomisk og social udvikling i hele Middelhavsområdet.

| 1.5 | EØSU værdsætter den kraftige politiske opbakning bag EUSAIR og mener, at dette er afgørende for at understøtte en effektiv integration mellem Europa 2020-strategien, den europæiske udvidelsespolitik og de regionale udviklingsstrategier. |
| --- | --- |

1.5

EØSU værdsætter den kraftige politiske opbakning bag EUSAIR og mener, at dette er afgørende for at understøtte en effektiv integration mellem Europa 2020-strategien, den europæiske udvidelsespolitik og de regionale udviklingsstrategier.

| 1.6 | EØSU påpeger, at man ikke er lige langt fremme med udviklingen af aktiv deltagelse i planlægningen og forberedelsen af EUSAIR i alle de omfattede områder. Der kan peges på specifikke udfordringer i Balkanlandene, især hvad angår inddragelse af SMV'er, fagforeninger og organisationer, der repræsenterer sociale interesser. |
| --- | --- |

1.6

EØSU påpeger, at man ikke er lige langt fremme med udviklingen af aktiv deltagelse i planlægningen og forberedelsen af EUSAIR i alle de omfattede områder. Der kan peges på specifikke udfordringer i Balkanlandene, især hvad angår inddragelse af SMV'er, fagforeninger og organisationer, der repræsenterer sociale interesser.

| 1.7 | EØSU mener, at det i de forskellige faser af gennemførelsen af EUSAIR vil være hensigtsmæssigt at garantere de offentlige og private økonomiske aktører, de sociale aktører og de forskellige dele af det organiserede civilsamfund en passende bistand via programmer for ad hoc-uddannelse samt organisatorisk og teknisk støtte. |
| --- | --- |

1.7

EØSU mener, at det i de forskellige faser af gennemførelsen af EUSAIR vil være hensigtsmæssigt at garantere de offentlige og private økonomiske aktører, de sociale aktører og de forskellige dele af det organiserede civilsamfund en passende bistand via programmer for ad hoc-uddannelse samt organisatorisk og teknisk støtte.

| 1.8 | EØSU ser positivt på komplementariteten mellem EUSAIR og den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Disse strategier er blevet effektivt samordnet med prioriteterne og udviklingsmulighederne for indlandsområderne. Sådanne samordninger bør fortsat nyde fremme, idet de repræsenterer en ekstra værdi, som kan være til gavn for SMV'ernes konkurrenceevne, beskyttelsen af miljøet og borgernes velfærd. |
| --- | --- |

1.8

EØSU ser positivt på komplementariteten mellem EUSAIR og den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Disse strategier er blevet effektivt samordnet med prioriteterne og udviklingsmulighederne for indlandsområderne. Sådanne samordninger bør fortsat nyde fremme, idet de repræsenterer en ekstra værdi, som kan være til gavn for SMV'ernes konkurrenceevne, beskyttelsen af miljøet og borgernes velfærd.

| 1.9 | EØSU bemærker, at civilsamfundets deltagelse i EUSAIR fortjener større opmærksomhed, især når det gælder aktiviteterne vedrørende kapacitetsopbygning og styring. Det er afgørende at forbedre koordineringen mellem de eksisterende mekanismer for samarbejde og finansiering. |
| --- | --- |

1.9

EØSU bemærker, at civilsamfundets deltagelse i EUSAIR fortjener større opmærksomhed, især når det gælder aktiviteterne vedrørende kapacitetsopbygning og styring. Det er afgørende at forbedre koordineringen mellem de eksisterende mekanismer for samarbejde og finansiering.

| 1.10 | EØSU anerkender nytteværdien af de aktiviteter, Kommissionen har gennemført under forberedelsen og præsentationen af EUSAIR, og anser det for nødvendigt, at Kommissionen også medvirker til gennemførelsen af strategien, med fuld respekt for de institutionelle funktioner, som skal varetages af de deltagende lande. |
| --- | --- |

1.10

EØSU anerkender nytteværdien af de aktiviteter, Kommissionen har gennemført under forberedelsen og præsentationen af EUSAIR, og anser det for nødvendigt, at Kommissionen også medvirker til gennemførelsen af strategien, med fuld respekt for de institutionelle funktioner, som skal varetages af de deltagende lande.

| 1.11 | Skønt EØSU anser EUSAIR's struktur og mål for egnede til at bistå partnerne i regionen med at tage de udfordringer op, som ikke kan tackles effektivt med de sædvanlige midler, er der efter EØSU's mening alligevel behov for, at de bliver forbedret og styrket. |
| --- | --- |

1.11

Skønt EØSU anser EUSAIR's struktur og mål for egnede til at bistå partnerne i regionen med at tage de udfordringer op, som ikke kan tackles effektivt med de sædvanlige midler, er der efter EØSU's mening alligevel behov for, at de bliver forbedret og styrket.

| 1.12 | Det er afgørende at yde mere specifik opbakning til støtteforanstaltningerne for SMV'erne med særlig vægt på problemet med adgang til lån, at udvikle en fremgangsmåde for at fremme komplementaritet og synergi mellem de forskellige finansieringsprogrammer og at definere en tværgående integration mellem de fire søjler for at fremme gennemførelsen af tiltag til støtte for arbejdsvilkår, kønsaspekter, personer med handicap og indvandrere. |
| --- | --- |

1.12

Det er afgørende at yde mere specifik opbakning til støtteforanstaltningerne for SMV'erne med særlig vægt på problemet med adgang til lån, at udvikle en fremgangsmåde for at fremme komplementaritet og synergi mellem de forskellige finansieringsprogrammer og at definere en tværgående integration mellem de fire søjler for at fremme gennemførelsen af tiltag til støtte for arbejdsvilkår, kønsaspekter, personer med handicap og indvandrere.

| 1.13 | På området »Blå vækst« bør der satses på specifikke tiltag, som er mere fokuseret på at støtte skabelsen af nye økonomiske muligheder og skabelsen af nye arbejdspladser. |
| --- | --- |

1.13

På området »Blå vækst« bør der satses på specifikke tiltag, som er mere fokuseret på at støtte skabelsen af nye økonomiske muligheder og skabelsen af nye arbejdspladser.

| 1.14 | Mht. søjlen »Forbindelser i regionen« bør man i højere grad tage fat på spørgsmålene vedrørende sikkerhed til søs, forbindelser mellem hav- og kystområder og områderne inde i landet samt udbygning og sammenkobling af energinet. |
| --- | --- |

1.14

Mht. søjlen »Forbindelser i regionen« bør man i højere grad tage fat på spørgsmålene vedrørende sikkerhed til søs, forbindelser mellem hav- og kystområder og områderne inde i landet samt udbygning og sammenkobling af energinet.

| 1.15 | Når det gælder miljøkvalitet bør foranstaltningerne i højere grad sammenkæde »områder« (hav- og landområder) og »formål« (beskyttelse af dyrelivet, menneskers sundhed og sikkerhed). |
| --- | --- |

1.15

Når det gælder miljøkvalitet bør foranstaltningerne i højere grad sammenkæde »områder« (hav- og landområder) og »formål« (beskyttelse af dyrelivet, menneskers sundhed og sikkerhed).

| 1.16 | Hvad angår bæredygtig turisme er det vigtigt at understøtte foranstaltninger, som udnytter den turistmæssige værdi af den »regionale kapital«, der forefindes i regionen (natur- og kulturarv samt kunstskatte). |
| --- | --- |

1.16

Hvad angår bæredygtig turisme er det vigtigt at understøtte foranstaltninger, som udnytter den turistmæssige værdi af den »regionale kapital«, der forefindes i regionen (natur- og kulturarv samt kunstskatte).

| 1.17 | EØSU mener, at de nye muligheder for SMV'erne, som EUSAIR via forsknings- og innovationsaktiviteter åbner op for, er utilstrækkelige til at sætte skub i genoprettelsen af konkurrenceevnen og jobskabelsen i området. Derfor bør der efter EØSU's mening tages skridt til at fremme SMV'ernes adgang til lån, mobilisering af private investeringer, deltagelse i EU-støtteprogrammer og samarbejde med forskningscentre og universiteter. |
| --- | --- |

1.17

EØSU mener, at de nye muligheder for SMV'erne, som EUSAIR via forsknings- og innovationsaktiviteter åbner op for, er utilstrækkelige til at sætte skub i genoprettelsen af konkurrenceevnen og jobskabelsen i området. Derfor bør der efter EØSU's mening tages skridt til at fremme SMV'ernes adgang til lån, mobilisering af private investeringer, deltagelse i EU-støtteprogrammer og samarbejde med forskningscentre og universiteter.

| 1.17.1 | For at udnytte de muligheder, som forsknings- og innovationsaktiviteterne skaber, mener EØSU, at følgende prioriterede mål bør forfølges:






  — | oprettelse af en tværnational platform for forskning, udvikling og innovation (FUI), hvori SMV'er, universiteter, forskningscentre, teknologiske og erhvervsmæssige væksthuse aktivt deltager side om side i arbejdet med at styrke SMV'ernes konkurrenceevne gennem omsættelse af innovative ideer i markedsklare »produkter« |
| --- | --- | --- |

1.17.1

For at udnytte de muligheder, som forsknings- og innovationsaktiviteterne skaber, mener EØSU, at følgende prioriterede mål bør forfølges:

—

oprettelse af en tværnational platform for forskning, udvikling og innovation (FUI), hvori SMV'er, universiteter, forskningscentre, teknologiske og erhvervsmæssige væksthuse aktivt deltager side om side i arbejdet med at styrke SMV'ernes konkurrenceevne gennem omsættelse af innovative ideer i markedsklare »produkter«

| — | udvikling af analyser vedrørende intelligent specialisering på tværnationalt plan for at identificere innovations- og forretningskapacitet |
| --- | --- |

—

udvikling af analyser vedrørende intelligent specialisering på tværnationalt plan for at identificere innovations- og forretningskapacitet

| — | fremme af en større inddragelse af iværksættersystemet i beslutningsprocessen for udformning af FUI-politikker |
| --- | --- |

—

fremme af en større inddragelse af iværksættersystemet i beslutningsprocessen for udformning af FUI-politikker

| — | oprettelse af en Adriatisk-jonisk matchmaking platform for at fremme SMV'ernes og de unge iværksætteres adgang til finansiering af innovation. |
| --- | --- |

—

oprettelse af en Adriatisk-jonisk matchmaking platform for at fremme SMV'ernes og de unge iværksætteres adgang til finansiering af innovation.

| 1.18 | EØSU er utilfreds med, at EUSAIR ikke omfatter specifikke foranstaltninger for at udbygge den »sociale dimension« i regionen. Der bør medtages prioriterede mål og foranstaltninger, som sigter mod at understøtte integrationen af handicappede, bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af race eller etnisk baggrund, alder, seksuel orientering og køn samt tackle de sociale problemer, som følger af tilstrømningen af udokumenterede migranter til især den sydlige del af regionen. |
| --- | --- |

1.18

EØSU er utilfreds med, at EUSAIR ikke omfatter specifikke foranstaltninger for at udbygge den »sociale dimension« i regionen. Der bør medtages prioriterede mål og foranstaltninger, som sigter mod at understøtte integrationen af handicappede, bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af race eller etnisk baggrund, alder, seksuel orientering og køn samt tackle de sociale problemer, som følger af tilstrømningen af udokumenterede migranter til især den sydlige del af regionen.

| 1.18.1 | EØSU mener, at medtagelsen og styrkelsen af den sociale dimension i EUSAIR — i tråd med Kommissionens forslag — bør gennemføres ved at fremme sociale investeringer og behørig modernisering af de sociale sikringssystemer med det mål at:






  — | garantere, at de sociale sikringssystemer kan imødegå de problemer, som mennesker står over for på forskellige tidspunkter i livet |
| --- | --- | --- |

1.18.1

EØSU mener, at medtagelsen og styrkelsen af den sociale dimension i EUSAIR — i tråd med Kommissionens forslag — bør gennemføres ved at fremme sociale investeringer og behørig modernisering af de sociale sikringssystemer med det mål at:

—

garantere, at de sociale sikringssystemer kan imødegå de problemer, som mennesker står over for på forskellige tidspunkter i livet

| — | stille passende og bæredygtige sociale sikringssystemer til rådighed |
| --- | --- |

—

stille passende og bæredygtige sociale sikringssystemer til rådighed

| — | optimere strategierne for aktiv inddragelse. |
| --- | --- |

—

optimere strategierne for aktiv inddragelse.

| 1.19 | EØSU mener, at der bør fastlægges ad hoc-indikatorer, som gør det muligt at overvåge, gennemføre og evaluere de programmer og foranstaltninger, der indgår i EUSAIR. |
| --- | --- |

1.19

EØSU mener, at der bør fastlægges ad hoc-indikatorer, som gør det muligt at overvåge, gennemføre og evaluere de programmer og foranstaltninger, der indgår i EUSAIR.

2.   EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: generelle bemærkninger

| 2.1 | Målet med denne udtalelse er at vurdere EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) og den tilhørende handlingsplan set ud fra det organiserede civilsamfunds synspunkt. Udtalelsen tager udgangspunkt i og er baseret på konklusionerne af høringen den 27. maj 2014 i Palermo (2) og øvrige udtalelser vedtaget af EØSU (3). |
| --- | --- |

2.1

Målet med denne udtalelse er at vurdere EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) og den tilhørende handlingsplan set ud fra det organiserede civilsamfunds synspunkt. Udtalelsen tager udgangspunkt i og er baseret på konklusionerne af høringen den 27. maj 2014 i Palermo (2) og øvrige udtalelser vedtaget af EØSU (3).

| 2.2 | EUSAIR sættes i værk i en tid præget af finanskrisens negative indvirkning på realøkonomien og af strukturelle ændringer på det økonomiske, sociale og miljømæssige plan, som kræver aktiv indgriben for at understøtte den økonomiske udvikling og borgernes velfærd. |
| --- | --- |

2.2

EUSAIR sættes i værk i en tid præget af finanskrisens negative indvirkning på realøkonomien og af strukturelle ændringer på det økonomiske, sociale og miljømæssige plan, som kræver aktiv indgriben for at understøtte den økonomiske udvikling og borgernes velfærd.

| 2.3 | EUSAIR bærer præg af en stærk fokusering på Balkan- og Donauområdet. Skønt strategien omfatter regioner, som også ligger ud til Det Tyrrhenske Hav og Det Ægæiske Hav, er den ikke blevet kædet sammen med udviklings- og samhørighedspolitikkerne for de andre områder i Middelhavet. Uden en effektiv sammenkædning med udviklingspolitikkerne for hele Middelhavsområdet risikerer man, at det adriatisk-joniske område bliver marginaliseret. |
| --- | --- |

2.3

EUSAIR bærer præg af en stærk fokusering på Balkan- og Donauområdet. Skønt strategien omfatter regioner, som også ligger ud til Det Tyrrhenske Hav og Det Ægæiske Hav, er den ikke blevet kædet sammen med udviklings- og samhørighedspolitikkerne for de andre områder i Middelhavet. Uden en effektiv sammenkædning med udviklingspolitikkerne for hele Middelhavsområdet risikerer man, at det adriatisk-joniske område bliver marginaliseret.

| 2.4 | EUSAIR bør ikke kun betragtes som et redskab til støtte for integreringen af Balkanlandene i EU, eftersom dens strategiske værdi beror på muligheden for at skabe en bedre sammenhæng mellem den europæiske makroøkonomiske politik, udvidelsespolitikken og regionaludviklingsstrategien. |
| --- | --- |

2.4

EUSAIR bør ikke kun betragtes som et redskab til støtte for integreringen af Balkanlandene i EU, eftersom dens strategiske værdi beror på muligheden for at skabe en bedre sammenhæng mellem den europæiske makroøkonomiske politik, udvidelsespolitikken og regionaludviklingsstrategien.

| 2.5 | Det er ikke alle offentlige, økonomiske og sociale aktører, som har været i stand til at deltage på passende vis i planlægningen af EUSAIR — tænk blot på SMV'erne, fagforeningerne og de organisationer, der repræsenterer sociale interesser på Balkanhalvøen. |
| --- | --- |

2.5

Det er ikke alle offentlige, økonomiske og sociale aktører, som har været i stand til at deltage på passende vis i planlægningen af EUSAIR — tænk blot på SMV'erne, fagforeningerne og de organisationer, der repræsenterer sociale interesser på Balkanhalvøen.

| 2.6 | De udfordringer, som det adriatisk-joniske område kommer til at stå over for i de kommende år, kræver ud over en stærk politisk opbakning også større deltagelse fra civilsamfundets side i forvaltningen og gennemførelsen af EUSAIR såvel som et styrket iværksættersystem via foranstaltninger til støtte for SMV'ernes konkurrenceevne. |
| --- | --- |

2.6

De udfordringer, som det adriatisk-joniske område kommer til at stå over for i de kommende år, kræver ud over en stærk politisk opbakning også større deltagelse fra civilsamfundets side i forvaltningen og gennemførelsen af EUSAIR såvel som et styrket iværksættersystem via foranstaltninger til støtte for SMV'ernes konkurrenceevne.

| 2.6.1 | Derfor vil det være hensigtsmæssigt at garantere de offentlige og private økonomiske aktører, de sociale aktører og de forskellige dele af det organiserede civilsamfund en passende bistand i de forskellige faser af strategiens gennemførelse via programmer for ad hoc-uddannelse, organisatorisk støtte og teknisk bistand. |
| --- | --- |

2.6.1

Derfor vil det være hensigtsmæssigt at garantere de offentlige og private økonomiske aktører, de sociale aktører og de forskellige dele af det organiserede civilsamfund en passende bistand i de forskellige faser af strategiens gennemførelse via programmer for ad hoc-uddannelse, organisatorisk støtte og teknisk bistand.

3.   EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske hav: analyser og evalueringer

| 3.1 | EUSAIR har en tilgang svarende til strategierne for Østersøområdet (4) og Donauområdet (5). Den bygger videre på den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (6), idet den til det maritime samarbejde føjer landbaseret samarbejde, således at der skabes nye udviklingsmuligheder til støtte for konkurrenceevnen og samhørigheden i regionen. |
| --- | --- |

3.1

EUSAIR har en tilgang svarende til strategierne for Østersøområdet (4) og Donauområdet (5). Den bygger videre på den maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (6), idet den til det maritime samarbejde føjer landbaseret samarbejde, således at der skabes nye udviklingsmuligheder til støtte for konkurrenceevnen og samhørigheden i regionen.

| 3.2 | De udfordringer, der er identificeret i EUSAIR, vedrører regionens socioøkonomiske uligheder, mangelfulde transportinfrastrukturer, belastningen af skibsfarten, de utilstrækkeligt sammenkoblede elektricitetsnet, manglen på erhvervsrettede forskningsnetværk til støtte for SMV'erne, fiskeriets manglende bæredygtighed, den miljøtruende forurening, behovet for beskyttelse af det umådeligt diversificerede havmiljø, de negative konsekvenser af klimaforandringerne og den utilstrækkelige institutionelle og administrative kapacitet. |
| --- | --- |

3.2

De udfordringer, der er identificeret i EUSAIR, vedrører regionens socioøkonomiske uligheder, mangelfulde transportinfrastrukturer, belastningen af skibsfarten, de utilstrækkeligt sammenkoblede elektricitetsnet, manglen på erhvervsrettede forskningsnetværk til støtte for SMV'erne, fiskeriets manglende bæredygtighed, den miljøtruende forurening, behovet for beskyttelse af det umådeligt diversificerede havmiljø, de negative konsekvenser af klimaforandringerne og den utilstrækkelige institutionelle og administrative kapacitet.

| 3.3 | Området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav har store udviklingsmuligheder, som må udnyttes for at understøtte konkurrenceevnen og samhørigheden: den blå økonomi, især produktion og bæredygtigt forbrug af fiskeriprodukter, hav- og kystturisme, blå teknologier, vedvarende energikilder, land-havforbindelser, intermodal transport, naturarven og den historiske og kulturelle arv. |
| --- | --- |

3.3

Området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav har store udviklingsmuligheder, som må udnyttes for at understøtte konkurrenceevnen og samhørigheden: den blå økonomi, især produktion og bæredygtigt forbrug af fiskeriprodukter, hav- og kystturisme, blå teknologier, vedvarende energikilder, land-havforbindelser, intermodal transport, naturarven og den historiske og kulturelle arv.

| 3.4 | Efter en analyse af de 4 prioriterede søjler og de to tværgående aspekter anser EØSU det for nødvendigt at forbedre EUSAIR med specifikke udbygninger for at gøre strategien til et trumfkort til støtte for konkurrenceevnen og samhørigheden i hele regionen. |
| --- | --- |

3.4

Efter en analyse af de 4 prioriterede søjler og de to tværgående aspekter anser EØSU det for nødvendigt at forbedre EUSAIR med specifikke udbygninger for at gøre strategien til et trumfkort til støtte for konkurrenceevnen og samhørigheden i hele regionen.

| 3.4.1 | For at mulighederne i den blå økonomi kan blive til reelle udviklingsmuligheder, er det nødvendigt at støtte foranstaltninger, som har til formål at give SMV'erne bedre adgang til lån og offentlig finansiering, fremme arbejdsstyrkens mobilitet og uddannelse og støtte aktiviteter knyttet til et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri. |
| --- | --- |

3.4.1

For at mulighederne i den blå økonomi kan blive til reelle udviklingsmuligheder, er det nødvendigt at støtte foranstaltninger, som har til formål at give SMV'erne bedre adgang til lån og offentlig finansiering, fremme arbejdsstyrkens mobilitet og uddannelse og støtte aktiviteter knyttet til et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri.

| 3.4.2 | Det er vigtigt at styrke transportinfrastrukturen og forbindelserne mellem hav- og kystområderne og baglandet, både når det gælder varebevægelser og menneskers mobilitet. |
| --- | --- |

3.4.2

Det er vigtigt at styrke transportinfrastrukturen og forbindelserne mellem hav- og kystområderne og baglandet, både når det gælder varebevægelser og menneskers mobilitet.

| 3.4.3 | Det er afgørende at yde kraftigere støtte til bestræbelserne på at beskytte havmiljøet og baglandet i én samlet aktion, eftersom beskyttelsen af havmiljøet kan blive undergravet af aktiviteter inde i landet, som ikke ligefrem er miljøvenlige. |
| --- | --- |

3.4.3

Det er afgørende at yde kraftigere støtte til bestræbelserne på at beskytte havmiljøet og baglandet i én samlet aktion, eftersom beskyttelsen af havmiljøet kan blive undergravet af aktiviteter inde i landet, som ikke ligefrem er miljøvenlige.

| 3.4.3.1 | I betragtning af den geologiske struktur, som kendetegner det marine område, der er omfattet af EUSAIR, bør prospektering og udvinding af kulbrinteforekomster nøje evalueres og gennemføres af alle berørte stater i fællesskab. Der bør udarbejdes en strategisk miljøvurdering. |
| --- | --- |

3.4.3.1

I betragtning af den geologiske struktur, som kendetegner det marine område, der er omfattet af EUSAIR, bør prospektering og udvinding af kulbrinteforekomster nøje evalueres og gennemføres af alle berørte stater i fællesskab. Der bør udarbejdes en strategisk miljøvurdering.

| 3.4.4 | Det er nødvendigt at forbedre integrationen mellem turismen og den natur- og kulturarv samt de kunstskatte, som den adriatisk-joniske region besidder, for at bidrage til, at denne regionale rigdom kan understøtte konkurrenceevnen og skabelsen af stabile arbejdspladser. |
| --- | --- |

3.4.4

Det er nødvendigt at forbedre integrationen mellem turismen og den natur- og kulturarv samt de kunstskatte, som den adriatisk-joniske region besidder, for at bidrage til, at denne regionale rigdom kan understøtte konkurrenceevnen og skabelsen af stabile arbejdspladser.

| 3.4.5 | Der bør foretages indgreb for at overvinde de begrænsninger, som hæmmer SMV'ernes forsknings- og innovationskapacitet, ved at forbedre deres evne til at tiltrække private investeringer. |
| --- | --- |

3.4.5

Der bør foretages indgreb for at overvinde de begrænsninger, som hæmmer SMV'ernes forsknings- og innovationskapacitet, ved at forbedre deres evne til at tiltrække private investeringer.

| 3.4.6 | Det er yderst vigtigt, at civilsamfundets repræsentanter inddrages i de kapacitetsopbyggende aktiviteter ved siden af de offentlige myndigheder. Sådanne aktiviteter kan gennemføres ved at oprette et permanent forum, som skal repræsentere arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet i stil med de fora, der allerede er oprettet for universiteter (7), handelskamre (8) og byer (9). |
| --- | --- |

3.4.6

Det er yderst vigtigt, at civilsamfundets repræsentanter inddrages i de kapacitetsopbyggende aktiviteter ved siden af de offentlige myndigheder. Sådanne aktiviteter kan gennemføres ved at oprette et permanent forum, som skal repræsentere arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet i stil med de fora, der allerede er oprettet for universiteter (7), handelskamre (8) og byer (9).

| 3.4.7 | For at udstyre EUSAIR med den nødvendige smidighed i forhold til nye problemer, kritiske situationer og udviklingstendenser, der til stadighed dukker op, må kapacitetsopbygningen ledsages af et effektivt overvågningssystem, ved hjælp af hvilket det er muligt at evaluere fremskridtene og behovene for tilpasning af strategien ud fra en kvalitativ og kvantitativ analyse af resultaterne. Det er derfor af afgørende betydning at fastlægge ad hoc-indikatorer, som gør det muligt at overvåge, tilpasse og evaluere de programmer og foranstaltninger, der indgår i EUSAIR. |
| --- | --- |

3.4.7

For at udstyre EUSAIR med den nødvendige smidighed i forhold til nye problemer, kritiske situationer og udviklingstendenser, der til stadighed dukker op, må kapacitetsopbygningen ledsages af et effektivt overvågningssystem, ved hjælp af hvilket det er muligt at evaluere fremskridtene og behovene for tilpasning af strategien ud fra en kvalitativ og kvantitativ analyse af resultaterne. Det er derfor af afgørende betydning at fastlægge ad hoc-indikatorer, som gør det muligt at overvåge, tilpasse og evaluere de programmer og foranstaltninger, der indgår i EUSAIR.

| 3.4.8 | Med henvisning til Kommissionens rapport om forvaltningen af makroregionale strategier (10), er det nødvendigt at udbygge flerniveaustyringen af EUSAIR med en reel horisontal dimension (civilsamfundets deltagelse), som kan indgå i og supplere den vertikale dimension (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet (11). |
| --- | --- |

3.4.8

Med henvisning til Kommissionens rapport om forvaltningen af makroregionale strategier (10), er det nødvendigt at udbygge flerniveaustyringen af EUSAIR med en reel horisontal dimension (civilsamfundets deltagelse), som kan indgå i og supplere den vertikale dimension (regioners og kommuners deltagelse) under fuld overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet (11).

| 3.4.9 | Set i lyset af erfaringerne fra strategien for Østersøområdet og for Donauområdet er det afgørende, at Kommissionens tekniske bistand ikke begrænses til planlægningsfasen, men fortsat ydes også i strategiens gennemførelsesfase. |
| --- | --- |

3.4.9

Set i lyset af erfaringerne fra strategien for Østersøområdet og for Donauområdet er det afgørende, at Kommissionens tekniske bistand ikke begrænses til planlægningsfasen, men fortsat ydes også i strategiens gennemførelsesfase.

| 3.4.10 | Det er afgørende, at EUSAIR får tildelt de nødvendige finansielle ressourcer til opfyldelsen af målsætningerne. Ud over de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (12) og instrumentet for førtiltrædelsesbistand for perioden 2014-2020 (IPA II) (13) skal følgende EU-fonde og -programmer nævnes:






  — | Blå vækst: Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (14) og Horisont 2020 (15) |
| --- | --- | --- |

3.4.10

Det er afgørende, at EUSAIR får tildelt de nødvendige finansielle ressourcer til opfyldelsen af målsætningerne. Ud over de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) (12) og instrumentet for førtiltrædelsesbistand for perioden 2014-2020 (IPA II) (13) skal følgende EU-fonde og -programmer nævnes:

—

Blå vækst: Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (14) og Horisont 2020 (15)

| — | Forbindelser i regionen: Connecting Europe-faciliteten (CEF) 2014-2020 (16) |
| --- | --- |

—

Forbindelser i regionen: Connecting Europe-faciliteten (CEF) 2014-2020 (16)

| — | Miljøkvalitet: Life-programmet (17) |
| --- | --- |

—

Miljøkvalitet: Life-programmet (17)

| — | Bæredygtig turisme: Cosme-programmet (18). |
| --- | --- |

—

Bæredygtig turisme: Cosme-programmet (18).

| 3.4.11 | Der er også andre finansieringskilder til rådighed, herunder navnlig Investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF) (19), Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (20) og andre internationale finansieringsinstitutter. Disse midler og instrumenter kan skabe en betydelig løftestangseffekt og tiltrække yderligere midler fra private investorer. |
| --- | --- |

3.4.11

Der er også andre finansieringskilder til rådighed, herunder navnlig Investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF) (19), Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (20) og andre internationale finansieringsinstitutter. Disse midler og instrumenter kan skabe en betydelig løftestangseffekt og tiltrække yderligere midler fra private investorer.

| 3.4.12 | Det er også vigtigt, at de lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder iværksætter politikker, som kan sikre optimale betingelser for tiltrækning af private investeringer. Nærmere bestemt er der behov for at udvikle passende politikker for regional markedsføring, forbedre effektiviteten og produktiviteten af de administrative procedurer og understøtte initiativerne til sikring af lovlige forhold, bekæmpelse af korruption, forfølgelse af den organiserede kriminalitet og bekæmpelse af sort arbejde. |
| --- | --- |

3.4.12

Det er også vigtigt, at de lokale, regionale og nationale offentlige myndigheder iværksætter politikker, som kan sikre optimale betingelser for tiltrækning af private investeringer. Nærmere bestemt er der behov for at udvikle passende politikker for regional markedsføring, forbedre effektiviteten og produktiviteten af de administrative procedurer og understøtte initiativerne til sikring af lovlige forhold, bekæmpelse af korruption, forfølgelse af den organiserede kriminalitet og bekæmpelse af sort arbejde.

| 3.5 | EØSU ser positivt på handlingsplanen, men mener, at nogle af de foranstaltninger, der indgår i de fire søjler, bør støttes kraftigere og udbygges. |
| --- | --- |

3.5

EØSU ser positivt på handlingsplanen, men mener, at nogle af de foranstaltninger, der indgår i de fire søjler, bør støttes kraftigere og udbygges.

| 3.5.1 | Med hensyn til blå vækst er det for at støtte skabelsen af nye økonomiske muligheder og skabelsen af nye arbejdspladser efter EØSU's mening nødvendigt at:






  — | give SMV'erne lettere adgang til lån og styrke samarbejdet mellem aktørerne i forskningssystemet og virksomhederne |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Med hensyn til blå vækst er det for at støtte skabelsen af nye økonomiske muligheder og skabelsen af nye arbejdspladser efter EØSU's mening nødvendigt at:

—

give SMV'erne lettere adgang til lån og styrke samarbejdet mellem aktørerne i forskningssystemet og virksomhederne

| — | udnytte de eksisterende klynger ved at støtte internationaliseringsprocesserne |
| --- | --- |

—

udnytte de eksisterende klynger ved at støtte internationaliseringsprocesserne

| — | definere nye modeller for forvaltningen af hav- og landområderne i retning af bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakulturaktiviteterne |
| --- | --- |

—

definere nye modeller for forvaltningen af hav- og landområderne i retning af bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakulturaktiviteterne

| — | styrke og højne kvaliteten af infrastrukturen i fiskerihavnenes infrastruktur og markedsføringsinfrastrukturen for fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

—

styrke og højne kvaliteten af infrastrukturen i fiskerihavnenes infrastruktur og markedsføringsinfrastrukturen for fiskeriprodukter.

| 3.5.2 | Med hensyn til søjlen »Forbindelser i regionen« er det for at muliggøre udvikling, konkurrenceevne og sikker søfart, forbedre de intermodale forbindelser fra kystområderne til baglandet og for at udvikle et velsammenhængende makroregionalt energimarked efter EØSU's mening nødvendigt at:






  — | tilpasse havneinfrastrukturen og havneforbindelserne i Adriaterhavet og Det Joniske Hav til markedsudviklingen af hensyn til konkurrenceevnen, bæredygtigheden og sikkerheden |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Med hensyn til søjlen »Forbindelser i regionen« er det for at muliggøre udvikling, konkurrenceevne og sikker søfart, forbedre de intermodale forbindelser fra kystområderne til baglandet og for at udvikle et velsammenhængende makroregionalt energimarked efter EØSU's mening nødvendigt at:

—

tilpasse havneinfrastrukturen og havneforbindelserne i Adriaterhavet og Det Joniske Hav til markedsudviklingen af hensyn til konkurrenceevnen, bæredygtigheden og sikkerheden

| — | fremme integrationen mellem sø- og landtransport i overensstemmelse med kriterierne for bæredygtig mobilitet |
| --- | --- |

—

fremme integrationen mellem sø- og landtransport i overensstemmelse med kriterierne for bæredygtig mobilitet

| — | fremme intermodale og interoperable transporttjenester, bl.a. gennem tilpasning af strategisk infrastruktur på tværnationalt plan med henvisning til det europæiske transportnet TEN-T (21) |
| --- | --- |

—

fremme intermodale og interoperable transporttjenester, bl.a. gennem tilpasning af strategisk infrastruktur på tværnationalt plan med henvisning til det europæiske transportnet TEN-T (21)

| — | udnytte de regionale lufthavnes potentiale ved at forbedre tilgængeligheden og fremme forbindelserne mellem dem, herunder intermodale forbindelser |
| --- | --- |

—

udnytte de regionale lufthavnes potentiale ved at forbedre tilgængeligheden og fremme forbindelserne mellem dem, herunder intermodale forbindelser

| — | støtte anlæggelsen af intelligente net og intelligente energilagringssystemer, som er tilkoblet elværker, der drives med vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

støtte anlæggelsen af intelligente net og intelligente energilagringssystemer, som er tilkoblet elværker, der drives med vedvarende energikilder

| — | kortlægge tilgængeligheden af vedvarende energikilder i hvert enkelt område for at fastlægge styrker og muligheder for sammenkobling og integration med det mål at sikre optimal udnyttelse af ressourcerne. |
| --- | --- |

—

kortlægge tilgængeligheden af vedvarende energikilder i hvert enkelt område for at fastlægge styrker og muligheder for sammenkobling og integration med det mål at sikre optimal udnyttelse af ressourcerne.

| 3.5.3 | Med hensyn til miljøkvalitet er det for at understøtte indsatsen for at mindske presset på hav- og kystøkosystemerne og begrænse truslerne mod menneskers sundhed og sikkerhed efter EØSU's mening nødvendigt at:






  — | gøre mere for at beskytte havets biodiversitet og afprøve modeller for bæredygtigt fiskeri |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Med hensyn til miljøkvalitet er det for at understøtte indsatsen for at mindske presset på hav- og kystøkosystemerne og begrænse truslerne mod menneskers sundhed og sikkerhed efter EØSU's mening nødvendigt at:

—

gøre mere for at beskytte havets biodiversitet og afprøve modeller for bæredygtigt fiskeri

| — | understøtte bestræbelserne på kystsikring, tilpasning til klimaændringerne og risikoforvaltning (vandrisici, hydrogeologiske risici, erosionsrisici) |
| --- | --- |

—

understøtte bestræbelserne på kystsikring, tilpasning til klimaændringerne og risikoforvaltning (vandrisici, hydrogeologiske risici, erosionsrisici)

| — | iværksætte tiltag for at beskytte, udnytte og skabe forbindelser mellem naturområder af strategisk betydning (hav-, kyst- og bjergområder), herunder etablering og beskyttelse af naturlige korridorer. |
| --- | --- |

—

iværksætte tiltag for at beskytte, udnytte og skabe forbindelser mellem naturområder af strategisk betydning (hav-, kyst- og bjergområder), herunder etablering og beskyttelse af naturlige korridorer.

| 3.5.4 | Når det gælder bæredygtig turisme er det med henblik på en turistmæssig udnyttelse af regionens natur- og kulturarv og kunstskatte efter EØSU's mening nødvendigt at:






  — | understøtte den turistmæssige udnyttelse af landbrugs- og fiskeriprodukter samt håndværksmæssigt fremstillede produkter, som er særligt egnstypiske |
| --- | --- | --- |

3.5.4

Når det gælder bæredygtig turisme er det med henblik på en turistmæssig udnyttelse af regionens natur- og kulturarv og kunstskatte efter EØSU's mening nødvendigt at:

—

understøtte den turistmæssige udnyttelse af landbrugs- og fiskeriprodukter samt håndværksmæssigt fremstillede produkter, som er særligt egnstypiske

| — | promovere lokalområder, som færre turister kender, bl.a. ved at støtte integrationen mellem indlandsområderne og søsports- og krydstogtturismen og udbyde turistruter med historiske, kulturelle og religiøse temaer |
| --- | --- |

—

promovere lokalområder, som færre turister kender, bl.a. ved at støtte integrationen mellem indlandsområderne og søsports- og krydstogtturismen og udbyde turistruter med historiske, kulturelle og religiøse temaer

| — | bistå sammenslutning og integration af virksomheder, bl.a. i form af offentlig-private partnerskaber til gennemførelse af turismeprojekter |
| --- | --- |

—

bistå sammenslutning og integration af virksomheder, bl.a. i form af offentlig-private partnerskaber til gennemførelse af turismeprojekter

| — | styrke anvendelsen af ikt-teknologier til gennemførelse af turismefremstød |
| --- | --- |

—

styrke anvendelsen af ikt-teknologier til gennemførelse af turismefremstød

| — | fremme ordninger, der kan danne ramme om forskning, livslang læring, uddannelse og oplysning om bæredygtig og ansvarlig turisme. |
| --- | --- |

—

fremme ordninger, der kan danne ramme om forskning, livslang læring, uddannelse og oplysning om bæredygtig og ansvarlig turisme.

| 3.5.5 | Det er nødvendigt at sikre, at der i alle fire søjler kommer til at indgå planlægning af foranstaltninger vedrørende arbejdsvilkår, kønsspørgsmål, personer med handicap og indvandrere. Således bør der iværksættes foranstaltninger med henblik på at:






  — | sikre overholdelse af standarder for ordentlige arbejdsforhold, tilpasning af arbejdsstyrken til de igangværende teknologiske ændringer og ændrede produktionsstrukturer ved hjælp af omskoling og vedvarende uddannelse for at udnytte den menneskelige kapital i området optimalt |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Det er nødvendigt at sikre, at der i alle fire søjler kommer til at indgå planlægning af foranstaltninger vedrørende arbejdsvilkår, kønsspørgsmål, personer med handicap og indvandrere. Således bør der iværksættes foranstaltninger med henblik på at:

—

sikre overholdelse af standarder for ordentlige arbejdsforhold, tilpasning af arbejdsstyrken til de igangværende teknologiske ændringer og ændrede produktionsstrukturer ved hjælp af omskoling og vedvarende uddannelse for at udnytte den menneskelige kapital i området optimalt

| — | sikre, at kønsaspektet bliver integreret, respekteret og udnyttet fordelagtigt, især i henseende til arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

sikre, at kønsaspektet bliver integreret, respekteret og udnyttet fordelagtigt, især i henseende til arbejdsmarkedet

| — | fremme alle tiltag, som kan sikre personer med handicap reelt lige vilkår og muligheder |
| --- | --- |

—

fremme alle tiltag, som kan sikre personer med handicap reelt lige vilkår og muligheder

| — | støtte tiltag på indvandringsområdet med henblik på at drage nytte af aspekter, som kan skabe opmærksomhed om de positive værdier ved indvandring til støtte for den økonomiske vækst og samhørigheden i området. |
| --- | --- |

—

støtte tiltag på indvandringsområdet med henblik på at drage nytte af aspekter, som kan skabe opmærksomhed om de positive værdier ved indvandring til støtte for den økonomiske vækst og samhørigheden i området.

4.   EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav: særlige aspekter

| 4.1 | Skønt EØSU anser EUSAIR for at være et nyttigt instrument til tackling af de udfordringer, som præger dette område, og som på grund af deres kompleksitet ikke kan løses på tilfredsstillende vis af de enkelte stater eller regioner ved hjælp af de sædvanlige fremgangsmåder, kan der peges på specifikke kritikpunkter med hensyn til forskning, udvikling og innovation i små og mellemstore virksomheder og strategiens sociale dimension. |
| --- | --- |

4.1

Skønt EØSU anser EUSAIR for at være et nyttigt instrument til tackling af de udfordringer, som præger dette område, og som på grund af deres kompleksitet ikke kan løses på tilfredsstillende vis af de enkelte stater eller regioner ved hjælp af de sædvanlige fremgangsmåder, kan der peges på specifikke kritikpunkter med hensyn til forskning, udvikling og innovation i små og mellemstore virksomheder og strategiens sociale dimension.

| 4.2 | Forskning, udvikling og innovation i små og mellemstore virksomheder — Trods den store indsats, der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af programperioden 2007-2013 og planlægningen af perioden 2014-2020, har SMV'erne ikke i noget videre omfang fået del i de muligheder, som innovationen har givet, målt i konkurrenceevne og jobskabelse. |
| --- | --- |

4.2

Forskning, udvikling og innovation i små og mellemstore virksomheder — Trods den store indsats, der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af programperioden 2007-2013 og planlægningen af perioden 2014-2020, har SMV'erne ikke i noget videre omfang fået del i de muligheder, som innovationen har givet, målt i konkurrenceevne og jobskabelse.

| 4.2.1 | Støttesystemet for forskning og innovation i det adriatisk-joniske område er stadig for kompliceret, hvilket afholder mikrovirksomheder og små virksomheder fra at deltage især i EU-projekter. Ud over de komplicerede og tidkrævende administrative krav er der også betydelige forskelle i procedurerne mellem de regionale og nationale programmer og EU-programmerne. |
| --- | --- |

4.2.1

Støttesystemet for forskning og innovation i det adriatisk-joniske område er stadig for kompliceret, hvilket afholder mikrovirksomheder og små virksomheder fra at deltage især i EU-projekter. Ud over de komplicerede og tidkrævende administrative krav er der også betydelige forskelle i procedurerne mellem de regionale og nationale programmer og EU-programmerne.

| 4.2.2 | Årsagerne til denne situation ligger især i vanskelighederne med at få adgang til lån, i det ringe samarbejde mellem SMV'er og »leverandørerne« af FUI (forskning, udvikling, innovation) og i manglen på passende udviklingspolitikker, som kan tiltrække private investeringer. |
| --- | --- |

4.2.2

Årsagerne til denne situation ligger især i vanskelighederne med at få adgang til lån, i det ringe samarbejde mellem SMV'er og »leverandørerne« af FUI (forskning, udvikling, innovation) og i manglen på passende udviklingspolitikker, som kan tiltrække private investeringer.

| 4.2.3 | Adgangen til finansiering, især for små innovative virksomheders vedkommende, er stadig besværlig, fordi der mangler risikovillig kapital. På trods af de store muligheder, der ligger i indkøb af »innovative løsninger«, bliver de dertil hørende instrumenter såsom prækommercielle indkøb stadig ikke udnyttet i et tilstrækkeligt stort omfang til at have nogen mærkbar positiv effekt på SMV'erne. |
| --- | --- |

4.2.3

Adgangen til finansiering, især for små innovative virksomheders vedkommende, er stadig besværlig, fordi der mangler risikovillig kapital. På trods af de store muligheder, der ligger i indkøb af »innovative løsninger«, bliver de dertil hørende instrumenter såsom prækommercielle indkøb stadig ikke udnyttet i et tilstrækkeligt stort omfang til at have nogen mærkbar positiv effekt på SMV'erne.

| 4.2.4 | For at de muligheder, som udspringer af forskning og innovation, kan omdannes til faktorer, der bidrager til konkurrenceevne og økonomisk udvikling, er det nødvendigt at fremme styrkelsen af en moderne iværksætterkultur og støtte SMV'ernes udvikling som fastsat i »Small Business Act« (22) og 2020-Handlingsplanen for iværksætterkultur (23). |
| --- | --- |

4.2.4

For at de muligheder, som udspringer af forskning og innovation, kan omdannes til faktorer, der bidrager til konkurrenceevne og økonomisk udvikling, er det nødvendigt at fremme styrkelsen af en moderne iværksætterkultur og støtte SMV'ernes udvikling som fastsat i »Small Business Act« (22) og 2020-Handlingsplanen for iværksætterkultur (23).

| 4.2.5 | På det område, som EUSAIR omfatter, kan der også peges på udviklingsmuligheder:






  — | i den offentlige sektor: innovation kan understøtte effektivitetsforbedringen af den offentlige administration med en positiv indvirkning på omkostningsbesparelser, budgetkonsolidering og tjenestekvaliteten til gavn for borgerne og virksomhederne |
| --- | --- | --- |

4.2.5

På det område, som EUSAIR omfatter, kan der også peges på udviklingsmuligheder:

—

i den offentlige sektor: innovation kan understøtte effektivitetsforbedringen af den offentlige administration med en positiv indvirkning på omkostningsbesparelser, budgetkonsolidering og tjenestekvaliteten til gavn for borgerne og virksomhederne

| — | på det sociale område: innovation kan understøtte offentlige og private aktører i udviklingen af foranstaltninger til støtte for iværksætterkulturen og socialøkonomien. |
| --- | --- |

—

på det sociale område: innovation kan understøtte offentlige og private aktører i udviklingen af foranstaltninger til støtte for iværksætterkulturen og socialøkonomien.

| 4.2.6 | Det er afgørende at styrke samarbejdet mellem SMV'er og FUI-centre, støtte initiativer til nyetablering af virksomheder baseret på overførsel af forskning og innovation, støtte coaching- og fundraising aktiviteter. Det er ligeledes vigtigt at støtte udviklingen af specifikke kompetencer for at fremme teknologioverførsel til SMV'erne og udnyttelse af forsknings- og innovationsresultaterne. |
| --- | --- |

4.2.6

Det er afgørende at styrke samarbejdet mellem SMV'er og FUI-centre, støtte initiativer til nyetablering af virksomheder baseret på overførsel af forskning og innovation, støtte coaching- og fundraising aktiviteter. Det er ligeledes vigtigt at støtte udviklingen af specifikke kompetencer for at fremme teknologioverførsel til SMV'erne og udnyttelse af forsknings- og innovationsresultaterne.

| 4.2.7 | I lyset af de svaghedsfaktorer og problemer, som begrænser SMV'ernes adgang til de muligheder, som innovationen byder på, er der indkredset følgende prioriterede foranstaltninger:






  — | oprettelse af en tværnational FUI-platform, hvori SMV'er, universiteter, forskningscentre, teknologiske og erhvervsmæssige væksthuse aktivt deltager side om side i arbejdet med at styrke SMV'ernes konkurrenceevne gennem omsættelse af innovative ideer i markedsklare »produkter« |
| --- | --- | --- |

4.2.7

I lyset af de svaghedsfaktorer og problemer, som begrænser SMV'ernes adgang til de muligheder, som innovationen byder på, er der indkredset følgende prioriterede foranstaltninger:

—

oprettelse af en tværnational FUI-platform, hvori SMV'er, universiteter, forskningscentre, teknologiske og erhvervsmæssige væksthuse aktivt deltager side om side i arbejdet med at styrke SMV'ernes konkurrenceevne gennem omsættelse af innovative ideer i markedsklare »produkter«

| — | udvikling af analyser vedrørende intelligent specialisering på tværnationalt plan for at identificere innovations- og forretningskapacitet |
| --- | --- |

—

udvikling af analyser vedrørende intelligent specialisering på tværnationalt plan for at identificere innovations- og forretningskapacitet

| — | fremme af en større inddragelse af iværksættersystemet i beslutningsprocessen for udformning af FUI-politikker |
| --- | --- |

—

fremme af en større inddragelse af iværksættersystemet i beslutningsprocessen for udformning af FUI-politikker

| — | oprettelse af en Adriatisk-jonisk matchmaking platform for at fremme SMV'ernes og de unge iværksætteres adgang til finansiering af innovation og i den forbindelse finde frem til strukturer for tværnational og international samfinansiering og nye muligheder for kapitalindsprøjtning. |
| --- | --- |

—

oprettelse af en Adriatisk-jonisk matchmaking platform for at fremme SMV'ernes og de unge iværksætteres adgang til finansiering af innovation og i den forbindelse finde frem til strukturer for tværnational og international samfinansiering og nye muligheder for kapitalindsprøjtning.

| 4.3 | »Social dimension« — den økonomiske krise har ud over de negative følger for realøkonomien og millioner af mænds og kvinders levevilkår klart vist behovet for offentlige tiltag for at dæmme op for tendenserne til økonomisk regression og beskytte borgernes levevilkår og velfærd ved at styrke indgrebene på det sociale område og velfærdspolitikkerne. |
| --- | --- |

4.3

»Social dimension« — den økonomiske krise har ud over de negative følger for realøkonomien og millioner af mænds og kvinders levevilkår klart vist behovet for offentlige tiltag for at dæmme op for tendenserne til økonomisk regression og beskytte borgernes levevilkår og velfærd ved at styrke indgrebene på det sociale område og velfærdspolitikkerne.

| 4.3.1 | EØSU mener, at den sociale dimension i EUSAIR bør udbygges med henblik på udviklingen af en vækstmodel, der kan sikre konkurrenceevnen, men også integration og social beskyttelse af personer med særlig hensyntagen til de mest skrøbelige og ugunstigt stillede. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU mener, at den sociale dimension i EUSAIR bør udbygges med henblik på udviklingen af en vækstmodel, der kan sikre konkurrenceevnen, men også integration og social beskyttelse af personer med særlig hensyntagen til de mest skrøbelige og ugunstigt stillede.

| 4.3.2 | Integrationen og styrkelsen af den sociale dimension i EUSAIR bør gennemføres i lyset af Kommissionens meddelelse om sociale investeringer i vækst og samhørighed (24), hvori medlemsstaterne opfordres til at sætte øget fokus på sociale investeringer og fortsætte moderniseringen af deres socialsikringssystemer gennem udvikling af politikker på tre specifikke indsatsområder med det mål at:






  — | garantere, at de sociale sikringssystemer kan imødegå de problemer, som mennesker står over for på forskellige tidspunkter i livet |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Integrationen og styrkelsen af den sociale dimension i EUSAIR bør gennemføres i lyset af Kommissionens meddelelse om sociale investeringer i vækst og samhørighed (24), hvori medlemsstaterne opfordres til at sætte øget fokus på sociale investeringer og fortsætte moderniseringen af deres socialsikringssystemer gennem udvikling af politikker på tre specifikke indsatsområder med det mål at:

—

garantere, at de sociale sikringssystemer kan imødegå de problemer, som mennesker står over for på forskellige tidspunkter i livet

| — | forenkle socialpolitikken og koncentrere indsatsen for at sikre, at de, som har mest brug for hjælp, får tilstrækkelig støtte via passende og holdbare sociale sikringssystemer |
| --- | --- |

—

forenkle socialpolitikken og koncentrere indsatsen for at sikre, at de, som har mest brug for hjælp, får tilstrækkelig støtte via passende og holdbare sociale sikringssystemer

| — | optimere strategierne for aktiv inddragelse. |
| --- | --- |

—

optimere strategierne for aktiv inddragelse.

| 4.3.3 | Det er afgørende at bakke op om tiltag, som har til formål at understøtte integrationen af personer med handicap og bekæmpe diskrimination på grund af race eller etnisk tilhørsforhold, alder, seksuel orientering eller køn. Adgang til infrastrukturer, teknologier og tjenesteydelser for personer med handicap bør modtage klar støtte, eftersom adgang hertil er en grundlæggende forudsætning for at støtte inklusiv vækst. |
| --- | --- |

4.3.3

Det er afgørende at bakke op om tiltag, som har til formål at understøtte integrationen af personer med handicap og bekæmpe diskrimination på grund af race eller etnisk tilhørsforhold, alder, seksuel orientering eller køn. Adgang til infrastrukturer, teknologier og tjenesteydelser for personer med handicap bør modtage klar støtte, eftersom adgang hertil er en grundlæggende forudsætning for at støtte inklusiv vækst.

| 4.3.4 | I EUSAIR bør der endvidere fastlægges foranstaltninger til imødegåelse af de sociale problemer, som følger af den ulovlige migrationsstrøm til navnlig den sydlige del af regionen. |
| --- | --- |

4.3.4

I EUSAIR bør der endvidere fastlægges foranstaltninger til imødegåelse af de sociale problemer, som følger af den ulovlige migrationsstrøm til navnlig den sydlige del af regionen.

Bruxelles, den 11. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2014) 357 final.

1

(2)  Høring afholdt i Palermo den 27. maj 2014 af Studiegruppen EU's strategi for den adriatisk-joniske region (EUSAIR), som fik til opgave at udarbejde denne udtalelse.

2

EU's strategi for den adriatisk-joniske region (EUSAIR)

(3)  Udtalelser: Udvikling af en makroregional strategi i Middelhavsområdet — fordelene for ø-stater i EU,
  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 1; Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier, EUT C 67 af 6.3.2014, s. 63; På vej mod en europæisk makroregional strategi for udvikling af økonomisk, social og territorial samhørighed i Middelhavsområdet, EUT C 170 af 5.6.2014, s. 1; EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav, EUT C 177 af 11.6.2014, s. 32.

3

Udvikling af en makroregional strategi i Middelhavsområdet — fordelene for ø-stater i EU,

Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om merværdien af makroregionale strategier

På vej mod en europæisk makroregional strategi for udvikling af økonomisk, social og territorial samhørighed i Middelhavsområdet

EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav

(4)  http://www.balticsea-region-strategy.eu/

4

(5)  http://www.danube-region.eu/

5

(6)  COM(2012) 713 final.

6

(7)  http://www.uniadrion.net/

7

(8)  http://www.forumaic.org/

8

(9)  http://www.faic.eu/index_en.asp

9

(10)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forvaltningen af makroregionale strategier, COM(2014) 284 final.

10

Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forvaltningen af makroregionale strategier

(11)  Den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde, C(2013) 9651 final.

11

Den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2013 om Samhørighedsfonden, EUT L 347 af 20.12.2013, s. 281.

12

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1300/2013 om Samhørighedsfonden

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 447/2014 om nærmere gennemførelsesbestemmelser til Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 231/2014 om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II), EUT L 132 af 3.5.2014, s. 32.

13

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 447/2014 om nærmere gennemførelsesbestemmelser til Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 231/2014 om et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA II)

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1.

14

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)«, EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81.

15

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)«

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

16

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life), EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185.

17

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life)

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020), EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33.

18

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020)

(19)  http://www.wbif.eu/

19

(20)  http://www.eib.org/

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

21

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet

(22)  Tænk småt først — En »Small Business Act« for Europa, COM(2008) 394 final/2.

22

Tænk småt først — En »Small Business Act« for Europa

(23)  2020-Handlingsplanen for iværksætterkultur — En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa, COM(2012) 795 final.

23

2020-Handlingsplanen for iværksætterkultur

En saltvandsindsprøjtning til iværksætterånden i Europa,

(24)  Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020, COM(2013) 83 final.

24

Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/36

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008

COM(2014) 163 final — 2014/0095 (COD)

og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-kodeks for visa (visumkodeks)

COM(2014) 164 final — 2014/0094 (COD)

(2014/C 458/07)

| Ordfører: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS |

Ordfører:

Antonello PEZZINI

Medordfører:

Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede henholdsvis den 3. april 2014 og den 21. maj 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008«

COM(2014) 163 final — 2014/0095 (COD).

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede henholdsvis den 3. juli 2014 og den 21. maj 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-kodeks for visa (visumkodeks)«

COM(2014) 164 final — 2014/0094 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, som vedtog sin udtalelse den 27. august 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september 2014, følgende udtalelse med 175 stemmer for og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU giver sin fulde støtte til de to forslag til forordninger, hvoraf det første har til formål at indføre et rundrejsevisum og visa til flere indrejser, idet konventionen om gennemførelsen af Schengenaftalen ændres, og det andet at omarbejde og dermed forbedre visumkodeksen for at fremme vækst og nye arbejdspladser. |
| --- | --- |

1.1

EØSU giver sin fulde støtte til de to forslag til forordninger, hvoraf det første har til formål at indføre et rundrejsevisum og visa til flere indrejser, idet konventionen om gennemførelsen af Schengenaftalen ændres, og det andet at omarbejde og dermed forbedre visumkodeksen for at fremme vækst og nye arbejdspladser.

| 1.2 | EØSU er helt enig i Det Europæiske Råds anbefalinger af 23. juni 2014 om, at »den fælles visumpolitik [skal] moderniseres ved at lette den lovlige rejseaktivitet og styrke det lokale konsulære Schengensamarbejde, idet der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og det nye Schengenforvaltningssystem gennemføres«. |
| --- | --- |

1.2

EØSU er helt enig i Det Europæiske Råds anbefalinger af 23. juni 2014 om, at »den fælles visumpolitik [skal] moderniseres ved at lette den lovlige rejseaktivitet og styrke det lokale konsulære Schengensamarbejde, idet der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og det nye Schengenforvaltningssystem gennemføres«.

| 1.3 | Det er EØSU's opfattelse, at alle tiltag (herunder visumpolitikken) for at forenkle og lette indrejse for enhver, der har ret, midler og lyst til at rejse til EU med ethvert legitimt formål for øje, bør støttes. |
| --- | --- |

1.3

Det er EØSU's opfattelse, at alle tiltag (herunder visumpolitikken) for at forenkle og lette indrejse for enhver, der har ret, midler og lyst til at rejse til EU med ethvert legitimt formål for øje, bør støttes.

| 1.4 | Europa er en del af en globaliseret og sammenkoblet verden med stigende international mobilitet, og derfor bør der sikres større synergi med andre strategiske sektorer som handel, turisme og kultur, og legitime og sikre indrejser bør gøres lettere på grundlag af fuld gensidighed. |
| --- | --- |

1.4

Europa er en del af en globaliseret og sammenkoblet verden med stigende international mobilitet, og derfor bør der sikres større synergi med andre strategiske sektorer som handel, turisme og kultur, og legitime og sikre indrejser bør gøres lettere på grundlag af fuld gensidighed.

| 1.5 | Myndighederne bør især have fokus på unge fra tredjelande, da EU bl.a. ved at yde passende økonomisk bistand og lempe procedurerne kan indpode sine værdier i de yngre generationer, så en kultur af respekt og tolerance mellem folk opstår og vinder udbredelse og dæmmer op for enhver form for ekstremisme. |
| --- | --- |

1.5

Myndighederne bør især have fokus på unge fra tredjelande, da EU bl.a. ved at yde passende økonomisk bistand og lempe procedurerne kan indpode sine værdier i de yngre generationer, så en kultur af respekt og tolerance mellem folk opstår og vinder udbredelse og dæmmer op for enhver form for ekstremisme.

| 1.6 | Ved at føre en sikker og bevidst indrejsepolitik bør EU i kraft af den integrationsproces, som medlemsstaterne har udformet og helhjertet arbejdet i retning mod i kølvandet på de dramatiske begivenheder i første halvdel af det 20. århundrede, blive stedet, hvor drømmen om fred, fremskridt, demokrati og respekt for alle borgere, om vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne går i opfyldelse. |
| --- | --- |

1.6

Ved at føre en sikker og bevidst indrejsepolitik bør EU i kraft af den integrationsproces, som medlemsstaterne har udformet og helhjertet arbejdet i retning mod i kølvandet på de dramatiske begivenheder i første halvdel af det 20. århundrede, blive stedet, hvor drømmen om fred, fremskridt, demokrati og respekt for alle borgere, om vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne går i opfyldelse.

| 1.7 | En intelligent politik for indrejse i det europæiske område for retfærdighed og frihed bør følge af Nobelprisen, som EU fik tildelt som en konkret markering af landvindingerne inden for menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene, opfattelsen af mennesket som en intelligent forbruger, bæredygtig udvikling, forsvar af og respekt for den enkeltes religiøse og seksuelle orientering og de europæiske borgeres sikkerhed. |
| --- | --- |

1.7

En intelligent politik for indrejse i det europæiske område for retfærdighed og frihed bør følge af Nobelprisen, som EU fik tildelt som en konkret markering af landvindingerne inden for menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene, opfattelsen af mennesket som en intelligent forbruger, bæredygtig udvikling, forsvar af og respekt for den enkeltes religiøse og seksuelle orientering og de europæiske borgeres sikkerhed.

| 1.8 | Som forum for civilsamfundet mener EØSU, at intelligente og sikre forenklinger af adgangen til EU for borgere fra forskellige lande bør kunne bidrage til vækst og den økonomiske og sociale trivsel og tillige gøre det muligt at udbrede de værdier, som udgør grundlaget for EU-borgernes sameksistens. |
| --- | --- |

1.8

Som forum for civilsamfundet mener EØSU, at intelligente og sikre forenklinger af adgangen til EU for borgere fra forskellige lande bør kunne bidrage til vækst og den økonomiske og sociale trivsel og tillige gøre det muligt at udbrede de værdier, som udgør grundlaget for EU-borgernes sameksistens.

| 1.9 | EØSU er af den opfattelse, at tiden er ved at være løbet fra de kulturelle og politiske motiver, der fik de enkelte medlemsstater til at oprette egne ambassader, og at en fælles EU-repræsentation i tredjelande vil være et kvantespring i den måde, vi forholder os til resten af verden på. Det vil puste nyt liv i integrationsprocessen i Europa (herunder indrejsepolitikken) og løse mange af de problemer, der følger af forskellige visumudstedelsesprocedurer samt højne omdømmet og respekten for et EU med fuld politisk integration. |
| --- | --- |

1.9

EØSU er af den opfattelse, at tiden er ved at være løbet fra de kulturelle og politiske motiver, der fik de enkelte medlemsstater til at oprette egne ambassader, og at en fælles EU-repræsentation i tredjelande vil være et kvantespring i den måde, vi forholder os til resten af verden på. Det vil puste nyt liv i integrationsprocessen i Europa (herunder indrejsepolitikken) og løse mange af de problemer, der følger af forskellige visumudstedelsesprocedurer samt højne omdømmet og respekten for et EU med fuld politisk integration.

| 1.10 | EØSU har derfor følgende anbefalinger til Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet:






  — | harmonisering af de dokumenter, der skal vedlægges en visumansøgning, |
| --- | --- | --- |

1.10

EØSU har derfor følgende anbefalinger til Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet:

—

harmonisering af de dokumenter, der skal vedlægges en visumansøgning,

| — | garanti for indsamling af mere nøjagtige oplysninger, så der kan foretages en hensigtsmæssig statistisk overvågning, |
| --- | --- |

—

garanti for indsamling af mere nøjagtige oplysninger, så der kan foretages en hensigtsmæssig statistisk overvågning,

| — | indførelse af et rundrejsevisum og visa til flere indrejser for at fremme turisme, optræden, kultur og økonomi, |
| --- | --- |

—

indførelse af et rundrejsevisum og visa til flere indrejser for at fremme turisme, optræden, kultur og økonomi,

| — | styrkede garantier for enkle og hurtige procedurer, der anvendes overalt, |
| --- | --- |

—

styrkede garantier for enkle og hurtige procedurer, der anvendes overalt,

| — | mulighed for at indsende ansøgninger online via et websted for Schengenvisa, |
| --- | --- |

—

mulighed for at indsende ansøgninger online via et websted for Schengenvisa,

| — | fastlæggelse af bindende regler for at skelne mellem forskellige kategorier af ansøgere, så der bliver større fleksibilitet med hensyn til den dokumentation, der skal vedlægges, for ansøgere med en »visumhistorie«, |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af bindende regler for at skelne mellem forskellige kategorier af ansøgere, så der bliver større fleksibilitet med hensyn til den dokumentation, der skal vedlægges, for ansøgere med en »visumhistorie«,

| — | tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med udstedelse af visa ved grænsen til søfolk og af turistvisa til kortvarige ophold, |
| --- | --- |

—

tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med udstedelse af visa ved grænsen til søfolk og af turistvisa til kortvarige ophold,

| — | fastlæggelse af en sikker juridisk ramme, som gør det nemmere at udstede visa til familiebesøg, |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af en sikker juridisk ramme, som gør det nemmere at udstede visa til familiebesøg,

| — | styrkelse af det konsulære samarbejde for at opnå større fleksibilitet og med henblik på at indføre princippet om obligatorisk repræsentation og træffe konkrete skridt i retning mod en fælles EU-repræsentation. |
| --- | --- |

—

styrkelse af det konsulære samarbejde for at opnå større fleksibilitet og med henblik på at indføre princippet om obligatorisk repræsentation og træffe konkrete skridt i retning mod en fælles EU-repræsentation.

2.   Indledning

| 2.1 | En fælles visumpolitik er et væsentligt element i skabelsen af et fælles område uden indre grænser og en naturlig følge af EUF-traktatens artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 79 under EUF-traktatens afsnit V »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, hvorefter EU tildeles beføjelser vedrørende visum og opholdstilladelser til lovligt ophold i EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

En fælles visumpolitik er et væsentligt element i skabelsen af et fælles område uden indre grænser og en naturlig følge af EUF-traktatens artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 79 under EUF-traktatens afsnit V »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed«, hvorefter EU tildeles beføjelser vedrørende visum og opholdstilladelser til lovligt ophold i EU's medlemsstater.

| 2.2 | Schengenreglerne vedrørende visumpolitikken, som er blevet udformet inden for det mellemstatslige Schengensamarbejde, er således blevet integreret i EU's institutionelle og juridiske rammer. For øjeblikket gælder visumkodeksen og den fælles visumpolitik kun for visum til kortvarige ophold (Schengenvisum til ophold af en varighed på 90 dage inden for en periode på 180 dage) og for visa udstedt af 22 medlemsstater og 4 associerede lande. Reglerne gælder ikke for Bulgarien, Kroatien, Cypern, Irland, Rumænien og Det Forenede Kongerige (1). |
| --- | --- |

2.2

Schengenreglerne vedrørende visumpolitikken, som er blevet udformet inden for det mellemstatslige Schengensamarbejde, er således blevet integreret i EU's institutionelle og juridiske rammer. For øjeblikket gælder visumkodeksen og den fælles visumpolitik kun for visum til kortvarige ophold (Schengenvisum til ophold af en varighed på 90 dage inden for en periode på 180 dage) og for visa udstedt af 22 medlemsstater og 4 associerede lande. Reglerne gælder ikke for Bulgarien, Kroatien, Cypern, Irland, Rumænien og Det Forenede Kongerige (1).

| 2.3 | I 2013 udstedte de nuværende 26 Schengenlande mere end 16,1 millioner Schengenvisa, hvilket skal ses i forhold til 1 7 2 04  391 ansøgninger. Schengenområdets landgrænse er 7  702 km lang med en søgrænse på 41  915 km og 644 grænseovergangssteder ad luftvejen. Ifølge nylige undersøgelser (2)»mistede« EU i 2012 i alt 6,6 millioner potentielle rejsende på grund af de komplekse procedurer for visumudstedelse med en tabt stigning i indrejser på mellem 30 % og 60 % og tabte indtægter på op til 130 milliarder EUR. |
| --- | --- |

2.3

I 2013 udstedte de nuværende 26 Schengenlande mere end 16,1 millioner Schengenvisa, hvilket skal ses i forhold til 1 7 2 04  391 ansøgninger. Schengenområdets landgrænse er 7  702 km lang med en søgrænse på 41  915 km og 644 grænseovergangssteder ad luftvejen. Ifølge nylige undersøgelser (2)»mistede« EU i 2012 i alt 6,6 millioner potentielle rejsende på grund af de komplekse procedurer for visumudstedelse med en tabt stigning i indrejser på mellem 30 % og 60 % og tabte indtægter på op til 130 milliarder EUR.

| 2.4 | Nogle af de vigtigste foranstaltninger under Schengenreglerne er:






  — | afskaffelse af kontrol af personer ved de indre grænser |
| --- | --- | --- |

2.4

Nogle af de vigtigste foranstaltninger under Schengenreglerne er:

—

afskaffelse af kontrol af personer ved de indre grænser

| — | fælles regler for personer, som passerer de ydre grænser |
| --- | --- |

—

fælles regler for personer, som passerer de ydre grænser

| — | harmonisering af betingelserne for indrejse og udstedelse af visum til kortvarige ophold |
| --- | --- |

—

harmonisering af betingelserne for indrejse og udstedelse af visum til kortvarige ophold

| — | styrkelse af politisamarbejdet, herunder retten til grænseoverskridende overvågning og forfølgelse |
| --- | --- |

—

styrkelse af politisamarbejdet, herunder retten til grænseoverskridende overvågning og forfølgelse

| — | styrkelse af det retlige samarbejde ved hjælp af hurtigere udleveringsprocedurer og mere effektiv overførelse af fuldbyrdelseskompetencen i straffesager |
| --- | --- |

—

styrkelse af det retlige samarbejde ved hjælp af hurtigere udleveringsprocedurer og mere effektiv overførelse af fuldbyrdelseskompetencen i straffesager

| — | oprettelse og udvikling af Schengeninformationssystemet (SIS). |
| --- | --- |

—

oprettelse og udvikling af Schengeninformationssystemet (SIS).

| 2.5 | Visumkodeksen (3), som fastlægger harmoniserede procedurer og betingelser for udstedelse af visum til kortvarige ophold, er resultat af en »omarbejdning« og konsolidering af alle de retsakter, som regulerer betingelserne og procedurerne for udstedelse af denne type visum, og har erstattet de forældede afsnit i Schengenreglerne. |
| --- | --- |

2.5

Visumkodeksen (3), som fastlægger harmoniserede procedurer og betingelser for udstedelse af visum til kortvarige ophold, er resultat af en »omarbejdning« og konsolidering af alle de retsakter, som regulerer betingelserne og procedurerne for udstedelse af denne type visum, og har erstattet de forældede afsnit i Schengenreglerne.

| 2.6 | Den erklærede målsætning for visumkodeksen er at styrke sammenhængen i den fælles visumpolitik for at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden og at styrke de proceduremæssige garantier og ligebehandlingen af visumansøgere ved at garantere service af høj kvalitet og fastlægge princippet om, at ansøgninger kun skal indgives ét sted (one-stop-shop) med henblik på at gøre lovlige rejser nemmere, forhindre ulovlig indvandring og opretholde offentlig orden og sikkerhed. |
| --- | --- |

2.6

Den erklærede målsætning for visumkodeksen er at styrke sammenhængen i den fælles visumpolitik for at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden og at styrke de proceduremæssige garantier og ligebehandlingen af visumansøgere ved at garantere service af høj kvalitet og fastlægge princippet om, at ansøgninger kun skal indgives ét sted (one-stop-shop) med henblik på at gøre lovlige rejser nemmere, forhindre ulovlig indvandring og opretholde offentlig orden og sikkerhed.

| 2.7 | Styrkelsen af Schengenområdet, aftalen om et fælles europæisk asylsystem, forbedringen af den fælles visumpolitik, optrapningen af det europæiske samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet og de endnu farligere afarter deraf for den enkelte borger (terrorisme, menneskehandel, cyberkriminalitet osv.) udgør samlet set store fremskridt, men de rækker ikke, og der er behov for et optrappet samarbejde inden for Schengenområdet og med tredjelande. Den fælles visumpolitik har også som målsætning at:






  — | fastlægge fælles regler for kontrollen ved de ydre grænser |
| --- | --- | --- |

2.7

Styrkelsen af Schengenområdet, aftalen om et fælles europæisk asylsystem, forbedringen af den fælles visumpolitik, optrapningen af det europæiske samarbejde om bekæmpelse af organiseret kriminalitet og de endnu farligere afarter deraf for den enkelte borger (terrorisme, menneskehandel, cyberkriminalitet osv.) udgør samlet set store fremskridt, men de rækker ikke, og der er behov for et optrappet samarbejde inden for Schengenområdet og med tredjelande. Den fælles visumpolitik har også som målsætning at:

—

fastlægge fælles regler for kontrollen ved de ydre grænser

| — | understøtte ophævelse af kontrollen ved de indre grænser. |
| --- | --- |

—

understøtte ophævelse af kontrollen ved de indre grænser.

| 2.8 | Nærmere bestemt hænger visumpolitikken sammen med EU's grænsepolitikker, eftersom visumpligtige borgere fra tredjelande skal gennem en første kontrol for at fastslå, om de opfylder betingelserne for indrejse i EU på det tidspunkt, hvor deres visumansøgning behandles. |
| --- | --- |

2.8

Nærmere bestemt hænger visumpolitikken sammen med EU's grænsepolitikker, eftersom visumpligtige borgere fra tredjelande skal gennem en første kontrol for at fastslå, om de opfylder betingelserne for indrejse i EU på det tidspunkt, hvor deres visumansøgning behandles.

| 2.9 | Anvendelsen af visumkodeksen har blotlagt en række mangler bl.a.:






  — | er det ikke muligt at fritage ansøgere for kravet om personligt at indgive visumansøgningen og i stedet fremsende bestemt støttedokumentation, da vurderingen af »integritet« og »pålidelighed« i så fald vil skulle overlades til eksterne parter; |
| --- | --- | --- |

2.9

Anvendelsen af visumkodeksen har blotlagt en række mangler bl.a.:

—

er det ikke muligt at fritage ansøgere for kravet om personligt at indgive visumansøgningen og i stedet fremsende bestemt støttedokumentation, da vurderingen af »integritet« og »pålidelighed« i så fald vil skulle overlades til eksterne parter;

| — | er der generelt ikke mulighed for proceduremæssige lempelser for førstegangsansøgere og samtidig opretholde det høje sikkerhedsniveau; |
| --- | --- |

—

er der generelt ikke mulighed for proceduremæssige lempelser for førstegangsansøgere og samtidig opretholde det høje sikkerhedsniveau;

| — | kan visumansøgninger ikke indgives og behandles i mange tredjelande; |
| --- | --- |

—

kan visumansøgninger ikke indgives og behandles i mange tredjelande;

| — | findes der ikke foranstaltninger, som fremmer mobilitet for personer, når der er tale om familiebesøg; |
| --- | --- |

—

findes der ikke foranstaltninger, som fremmer mobilitet for personer, når der er tale om familiebesøg;

| — | er der ikke mulighed for lempelser ved udstedelse af visa til flere indrejser af længere varighed. |
| --- | --- |

—

er der ikke mulighed for lempelser ved udstedelse af visa til flere indrejser af længere varighed.

| 2.10 | Europa er en del af en globaliseret og sammenkoblet verden med stigende international mobilitet, og derfor bør der sikres større synergi med andre strategiske sektorer som handel, turisme og kultur, og ophold af kortere varighed bør gøres nemmere for højt kvalificerede serviceleverandører. Antallet af potentielle besøgende, som af legitime grunde ønsker at opholde sig i mere end 90 dage inden for en periode på 180 dage i et Schengenland uden hensigt om at bosætte sig, vil helt sikkert stige. |
| --- | --- |

2.10

Europa er en del af en globaliseret og sammenkoblet verden med stigende international mobilitet, og derfor bør der sikres større synergi med andre strategiske sektorer som handel, turisme og kultur, og ophold af kortere varighed bør gøres nemmere for højt kvalificerede serviceleverandører. Antallet af potentielle besøgende, som af legitime grunde ønsker at opholde sig i mere end 90 dage inden for en periode på 180 dage i et Schengenland uden hensigt om at bosætte sig, vil helt sikkert stige.

| 2.10.1 | Især de unge bør gives juridisk og økonomisk mulighed for nemt at rejse ind i et Europa, som ikke længere er et fort, men en studie i demokrati og tolerance for hele verden. |
| --- | --- |

2.10.1

Især de unge bør gives juridisk og økonomisk mulighed for nemt at rejse ind i et Europa, som ikke længere er et fort, men en studie i demokrati og tolerance for hele verden.

| 2.11 | Den nye forvaltning af Schengensamarbejdet bør sikre, at den fri bevægelighed i et Schengenområde uden grænsekontrol også fremover fuldt ud tjener borgernes og den europæiske økonomis interesser, da der med moderniseringen af visumpolitikken og gennemførelsen af initiativet »intelligente grænser« skabes muligheder for lovlige rejser, samtidig med at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og ansøgernes berettigede forventninger imødekommes. |
| --- | --- |

2.11

Den nye forvaltning af Schengensamarbejdet bør sikre, at den fri bevægelighed i et Schengenområde uden grænsekontrol også fremover fuldt ud tjener borgernes og den europæiske økonomis interesser, da der med moderniseringen af visumpolitikken og gennemførelsen af initiativet »intelligente grænser« skabes muligheder for lovlige rejser, samtidig med at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau, og ansøgernes berettigede forventninger imødekommes.

| 2.12 | I lyset af den forventede stigning i visumansøgninger bliver det afgørende, at Schengeninformationssystemet (SIS) og visuminformationssystemet (VIS) fungerer, som de skal, så der bliver færre muligheder for, at visumansøgere søger efter den letteste adgang til Schengenområdet ved at henvende sig til de lande, der opfattes som mindre strenge, eller hvor procedurerne er hurtigere og mindre tunge. |
| --- | --- |

2.12

I lyset af den forventede stigning i visumansøgninger bliver det afgørende, at Schengeninformationssystemet (SIS) og visuminformationssystemet (VIS) fungerer, som de skal, så der bliver færre muligheder for, at visumansøgere søger efter den letteste adgang til Schengenområdet ved at henvende sig til de lande, der opfattes som mindre strenge, eller hvor procedurerne er hurtigere og mindre tunge.

3.   De nye forslag i visumpakken

| 3.1 | De vigtigste foranstaltninger i Kommissionens forslag kan sammenfattes således:






  — | fristen for at behandle og træffe afgørelse om en visumansøgning forkortes fra 15 til 10 dage; |
| --- | --- | --- |

3.1

De vigtigste foranstaltninger i Kommissionens forslag kan sammenfattes således:

—

fristen for at behandle og træffe afgørelse om en visumansøgning forkortes fra 15 til 10 dage;

| — | mulighed for at indgive visumansøgning til en anden EU-medlemsstats konsulat, hvis den medlemsstat, der har kompetence til at behandle ansøgningen, ikke er til stede eller repræsenteret i ansøgerens land; |
| --- | --- |

—

mulighed for at indgive visumansøgning til en anden EU-medlemsstats konsulat, hvis den medlemsstat, der har kompetence til at behandle ansøgningen, ikke er til stede eller repræsenteret i ansøgerens land;

| — | mulighed for væsentlige lempelser for regelmæssigt rejsende, herunder obligatorisk udstedelse af visum til flere indrejser med en gyldighed på tre år; |
| --- | --- |

—

mulighed for væsentlige lempelser for regelmæssigt rejsende, herunder obligatorisk udstedelse af visum til flere indrejser med en gyldighed på tre år;

| — | indførelse af et forenklet ansøgningsskema; |
| --- | --- |

—

indførelse af et forenklet ansøgningsskema;

| — | mulighed for medlemsstaterne for at indføre særlige ordninger for udstedelse af visa ved grænsen til ét enkelt Schengenland med en gyldighed på højst 15 dage; |
| --- | --- |

—

mulighed for medlemsstaterne for at indføre særlige ordninger for udstedelse af visa ved grænsen til ét enkelt Schengenland med en gyldighed på højst 15 dage;

| — | mulighed for medlemsstaterne for at lempe udstedelsen af visa til rejsende, der deltager i større begivenheder; |
| --- | --- |

—

mulighed for medlemsstaterne for at lempe udstedelsen af visa til rejsende, der deltager i større begivenheder;

| — | indførelse af en ny type visum — rundrejsevisum — som gør det muligt for legitime rejsende at rejse inden for Schengenområdet inden for en periode på op til 1 år (højst 90 dage inden for en periode på 180 dage i samme medlemsstat); |
| --- | --- |

—

indførelse af en ny type visum — rundrejsevisum — som gør det muligt for legitime rejsende at rejse inden for Schengenområdet inden for en periode på op til 1 år (højst 90 dage inden for en periode på 180 dage i samme medlemsstat);

| — | indførelse af et visum til flere indrejser og mulighed for at udstede visa ved grænsen; |
| --- | --- |

—

indførelse af et visum til flere indrejser og mulighed for at udstede visa ved grænsen;

| — | fritagelse for visumgebyret for klart definerede kategorier og lempelser for søfolk og personer, der arbejder i krydstogtbranchen. |
| --- | --- |

—

fritagelse for visumgebyret for klart definerede kategorier og lempelser for søfolk og personer, der arbejder i krydstogtbranchen.

4.   Generelle bemærkninger

| 4.1 | EØSU opfatter en fælles visumpolitik som et væsentligt element i skabelsen af et fælles område uden indre grænser, idet Schengenreglerne om visumpolitikken, som er udformet inden for rammerne af det mellemstatslige Schengensamarbejde, derved vil blive indarbejdet i EU's institutionelle og juridiske ramme, der er fastlagt i traktaten. |
| --- | --- |

4.1

EØSU opfatter en fælles visumpolitik som et væsentligt element i skabelsen af et fælles område uden indre grænser, idet Schengenreglerne om visumpolitikken, som er udformet inden for rammerne af det mellemstatslige Schengensamarbejde, derved vil blive indarbejdet i EU's institutionelle og juridiske ramme, der er fastlagt i traktaten.

| 4.2 | Et tættere samarbejde mellem konsulaterne er ønskeligt og bør ledsages af større interoperabilitet og konkrete tiltag i retning mod etablering af en fælles EU-repræsentation i mange lande rundt omkring i verden, så der sendes et klart signal om politisk vækst, og der banes vej for væsentlige besparelser med forenklede og ensartede procedurer. |
| --- | --- |

4.2

Et tættere samarbejde mellem konsulaterne er ønskeligt og bør ledsages af større interoperabilitet og konkrete tiltag i retning mod etablering af en fælles EU-repræsentation i mange lande rundt omkring i verden, så der sendes et klart signal om politisk vækst, og der banes vej for væsentlige besparelser med forenklede og ensartede procedurer.

| 4.2.1 | Derudover har EU-Udenrigstjenesten (som har været operationel siden 1. januar 2011) ved siden af hovedsædet i Bruxelles 140 delegationer rundt om i verden, 3  292 ansatte og et budget for 2014 på 519 millioner EUR. |
| --- | --- |

4.2.1

Derudover har EU-Udenrigstjenesten (som har været operationel siden 1. januar 2011) ved siden af hovedsædet i Bruxelles 140 delegationer rundt om i verden, 3  292 ansatte og et budget for 2014 på 519 millioner EUR.

| 4.3 | Samling af al lovgivning om behandling af visumansøgninger til ophold af kort varighed i et enkelt instrument og ændringer af visumudstedelsen har uden tvivl medvirket til at forenkle lovgivningen, forøge gennemsigtigheden og styrke retssikkerheden. |
| --- | --- |

4.3

Samling af al lovgivning om behandling af visumansøgninger til ophold af kort varighed i et enkelt instrument og ændringer af visumudstedelsen har uden tvivl medvirket til at forenkle lovgivningen, forøge gennemsigtigheden og styrke retssikkerheden.

| 4.4 | Udvalget bifalder den overordnede målsætning for visumkodeksen om at garantere, at den fælles visumpolitik virkelig er en fælles politik, og at alle medlemsstater anvender den på samme måde alle steder ved hjælp af et sæt juridiske bestemmelser og operationelle instrukser. |
| --- | --- |

4.4

Udvalget bifalder den overordnede målsætning for visumkodeksen om at garantere, at den fælles visumpolitik virkelig er en fælles politik, og at alle medlemsstater anvender den på samme måde alle steder ved hjælp af et sæt juridiske bestemmelser og operationelle instrukser.

| 4.5 | EØSU understreger betydningen af de økonomiske gevinster i form af økonomisk vækst og jobskabelse, der følger af, at det bliver lettere at rejse lovligt på et klart juridisk grundlag og ikke kun med henblik på ophold af højst 90 dages varighed inden for en periode på 180 dage. |
| --- | --- |

4.5

EØSU understreger betydningen af de økonomiske gevinster i form af økonomisk vækst og jobskabelse, der følger af, at det bliver lettere at rejse lovligt på et klart juridisk grundlag og ikke kun med henblik på ophold af højst 90 dages varighed inden for en periode på 180 dage.

| 4.6 | Det bør også blive muligt for ansøgere fra tredjelande, som af legitime grunde ønsker ophold af længere varighed i Schengenområdet, f.eks. kunstnere, forretningsfolk, professorer, forskere, studerende og pensionister, i en periode, der overstiger 90 dage, uden at opholde sig mere end 90 dage i samme land, så længe et højt niveau af sikkerhed opretholdes. |
| --- | --- |

4.6

Det bør også blive muligt for ansøgere fra tredjelande, som af legitime grunde ønsker ophold af længere varighed i Schengenområdet, f.eks. kunstnere, forretningsfolk, professorer, forskere, studerende og pensionister, i en periode, der overstiger 90 dage, uden at opholde sig mere end 90 dage i samme land, så længe et højt niveau af sikkerhed opretholdes.

| 4.7 | Så snart de er vedtaget, bør bestemmelserne efter EØSU's opfattelse ikke blot gavne den økonomiske vækst i EU, men tillige gøre det muligt at fremme de fælles principper for EU-lovgivningen, som er formuleret i traktaten og chartret om grundlæggende rettigheder, over for andre kulturer rundt om i verden. Dvs.






  — | være et eksempel på en social markedsøkonomi |
| --- | --- | --- |

4.7

Så snart de er vedtaget, bør bestemmelserne efter EØSU's opfattelse ikke blot gavne den økonomiske vækst i EU, men tillige gøre det muligt at fremme de fælles principper for EU-lovgivningen, som er formuleret i traktaten og chartret om grundlæggende rettigheder, over for andre kulturer rundt om i verden. Dvs.

—

være et eksempel på en social markedsøkonomi

| — | fremme og respektere arbejdsmarkedets parters og det organiserede civilsamfunds rolle |
| --- | --- |

—

fremme og respektere arbejdsmarkedets parters og det organiserede civilsamfunds rolle

| — | fremme dialog og fælles stræben efter fællesskabets bedste |
| --- | --- |

—

fremme dialog og fælles stræben efter fællesskabets bedste

| — | respektere borgerne som forbrugere |
| --- | --- |

—

respektere borgerne som forbrugere

| — | fremme en kultur baseret på samarbejde |
| --- | --- |

—

fremme en kultur baseret på samarbejde

| — | værne om ligestilling mellem kønnene |
| --- | --- |

—

værne om ligestilling mellem kønnene

| — | garantere den enkeltes frihed til at vælge religiøs og seksuel orientering |
| --- | --- |

—

garantere den enkeltes frihed til at vælge religiøs og seksuel orientering

| — | tilpasse de sociale strukturer, så der tages hensyn til handicappede. |
| --- | --- |

—

tilpasse de sociale strukturer, så der tages hensyn til handicappede.

| 4.8 | EØSU støtter forslaget om et visum til flere indrejser, da det vil gøre det nemmere for den rejsende, dvs. i virkeligheden vil udstedelse af flere visa til flere indrejser lette den administrative byrde for såvel ansøgere som konsulater og give en betragtelig omkostningsbesparelse, bl.a. takket være visuminformationssystemet (VIS). |
| --- | --- |

4.8

EØSU støtter forslaget om et visum til flere indrejser, da det vil gøre det nemmere for den rejsende, dvs. i virkeligheden vil udstedelse af flere visa til flere indrejser lette den administrative byrde for såvel ansøgere som konsulater og give en betragtelig omkostningsbesparelse, bl.a. takket være visuminformationssystemet (VIS).

| 4.9 | EØSU støtter derfor Kommissionens forslag, hvad angår:






  — | mindskelse af de administrative byrder for ansøgere og konsulater ved fuldt ud at udnytte VIS' muligheder for at diversificere behandlingen af ansøgninger i henhold til klare og objektive kriterier alt afhængigt af, om der er tale om velkendte eller regelmæssigt rejsende eller en ukendt ansøger; |
| --- | --- | --- |

4.9

EØSU støtter derfor Kommissionens forslag, hvad angår:

—

mindskelse af de administrative byrder for ansøgere og konsulater ved fuldt ud at udnytte VIS' muligheder for at diversificere behandlingen af ansøgninger i henhold til klare og objektive kriterier alt afhængigt af, om der er tale om velkendte eller regelmæssigt rejsende eller en ukendt ansøger;

| — | forenkling og fuld harmonisering af procedurerne ved at gøre det obligatorisk at anvende de bestemmelser, som konsulaterne for øjeblikket selv kan beslutte, om de vil følge; |
| --- | --- |

—

forenkling og fuld harmonisering af procedurerne ved at gøre det obligatorisk at anvende de bestemmelser, som konsulaterne for øjeblikket selv kan beslutte, om de vil følge;

| — | revision af den eksisterende ramme for konsulært samarbejde for at garantere, at der så mange steder som muligt anvendes forenklede procedurer til behandling af ansøgninger om Schengenvisum; |
| --- | --- |

—

revision af den eksisterende ramme for konsulært samarbejde for at garantere, at der så mange steder som muligt anvendes forenklede procedurer til behandling af ansøgninger om Schengenvisum;

| — | indføjelse i visumkodeksen af en artikel om, at der på klart definerede betingelser kan udstedes midlertidige visa ved grænsen; |
| --- | --- |

—

indføjelse i visumkodeksen af en artikel om, at der på klart definerede betingelser kan udstedes midlertidige visa ved grænsen;

| — | lempelser for udstedelse af visa til familiemedlemmer, først og fremmest de personer, der er omfattet af direktiv 2004/38/EF; |
| --- | --- |

—

lempelser for udstedelse af visa til familiemedlemmer, først og fremmest de personer, der er omfattet af direktiv 2004/38/EF;

| — | regler for at mindske forskellen mellem de juridiske bestemmelser for henholdsvis kortvarige ophold og tredjelandsstatsborgeres indrejse i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

regler for at mindske forskellen mellem de juridiske bestemmelser for henholdsvis kortvarige ophold og tredjelandsstatsborgeres indrejse i medlemsstaterne.

5.   Særlige bemærkninger

| 5.1 | EØSU støtter forslaget om bindende regler for at harmonisere de dokumenter, der skal vedlægges en visumansøgning inden for det lokale konsulære Schengensamarbejde, og om, at der hvert år aflægges rapport til lovgiverne om den generelle situation for at garantere sammenhængen og gennemsigtigheden. Reglerne skal sikre, at konsulaterne ser fuldstændigt ens på de krav, der skal opfyldes. |
| --- | --- |

5.1

EØSU støtter forslaget om bindende regler for at harmonisere de dokumenter, der skal vedlægges en visumansøgning inden for det lokale konsulære Schengensamarbejde, og om, at der hvert år aflægges rapport til lovgiverne om den generelle situation for at garantere sammenhængen og gennemsigtigheden. Reglerne skal sikre, at konsulaterne ser fuldstændigt ens på de krav, der skal opfyldes.

| 5.2 | Garantien for, at der indsamles mere nøjagtige oplysninger efter revisionen af den liste af oplysninger, som medlemsstaterne udarbejder og indberetter, er efter EØSU's opfattelse helt afgørende for en hensigtsmæssig statistisk overvågning og bedre analyse af de enkelte elementer, typer og procedurer for udstedelse af visa med henblik på en ordentlig evaluering, som kan muliggøre opfyldelsen af de fremtidige målsætninger. |
| --- | --- |

5.2

Garantien for, at der indsamles mere nøjagtige oplysninger efter revisionen af den liste af oplysninger, som medlemsstaterne udarbejder og indberetter, er efter EØSU's opfattelse helt afgørende for en hensigtsmæssig statistisk overvågning og bedre analyse af de enkelte elementer, typer og procedurer for udstedelse af visa med henblik på en ordentlig evaluering, som kan muliggøre opfyldelsen af de fremtidige målsætninger.

| 5.3 | EØSU støtter indførelsen af et rundrejsevisum som juridisk instrument, der på grundlag af fornuftskriterier tillader personer, som af ærlige og legitime grunde ønsker at opholde sig i flere medlemsstater i Schengenområdet i mere end 90 dage inden for en periode af 180 dage uden at være mere end 90 dage i samme land. |
| --- | --- |

5.3

EØSU støtter indførelsen af et rundrejsevisum som juridisk instrument, der på grundlag af fornuftskriterier tillader personer, som af ærlige og legitime grunde ønsker at opholde sig i flere medlemsstater i Schengenområdet i mere end 90 dage inden for en periode af 180 dage uden at være mere end 90 dage i samme land.

| 5.4 | EØSU mener, at en bedre definition af »kompetent« stat og en forenkling af ansøgningsskemaet styrker de proceduremæssige garantier og forhindrer langtrukken og problemfyldt sagsbehandling. |
| --- | --- |

5.4

EØSU mener, at en bedre definition af »kompetent« stat og en forenkling af ansøgningsskemaet styrker de proceduremæssige garantier og forhindrer langtrukken og problemfyldt sagsbehandling.

| 5.5 | EØSU bifalder, at princippet om »personlig indgivelse« er blevet afskaffet, dog således at bestemmelserne om optagelse af fingeraftryk fra førstegangsvisumansøgere bibeholdes, og der er mulighed for en personlig samtale. Det bifalder også, at det præciseres, at elektroniske ansøgninger kan fremsendes indtil seks måneder inden den forventede indrejsedato. Dette forslag er især belejligt for hyppigt rejsende, som tidligere har ansøgt om visum, og hvis oplysninger stadig er gyldige for indrejse i Schengenområdet. |
| --- | --- |

5.5

EØSU bifalder, at princippet om »personlig indgivelse« er blevet afskaffet, dog således at bestemmelserne om optagelse af fingeraftryk fra førstegangsvisumansøgere bibeholdes, og der er mulighed for en personlig samtale. Det bifalder også, at det præciseres, at elektroniske ansøgninger kan fremsendes indtil seks måneder inden den forventede indrejsedato. Dette forslag er især belejligt for hyppigt rejsende, som tidligere har ansøgt om visum, og hvis oplysninger stadig er gyldige for indrejse i Schengenområdet.

| 5.5.1 | Under opretholdelse af det høje sikkerhedsniveau anbefaler EØSU en tilsvarende høj beskyttelse af persondata, biometriske data og »følsomme« oplysninger, hvilket EØSU tidligere har udtalt sig om (4). EØSU henstiller derfor, at EU-agenturet for forvaltning af store IT-systemer (eu-LISA) garanterer fuld beskyttelse af oplysningerne i VIS og SIS II. |
| --- | --- |

5.5.1

Under opretholdelse af det høje sikkerhedsniveau anbefaler EØSU en tilsvarende høj beskyttelse af persondata, biometriske data og »følsomme« oplysninger, hvilket EØSU tidligere har udtalt sig om (4). EØSU henstiller derfor, at EU-agenturet for forvaltning af store IT-systemer (eu-LISA) garanterer fuld beskyttelse af oplysningerne i VIS og SIS II.

| 5.6 | Det er yderst positivt, at der skabes juridisk sikkerhed, og at de maksimale sagsbehandlingstider forkortes med udarbejdelsen af en forenklet, udtømmende liste over dokumenter, der skal vedlægges, og som ikke længere omfatter en rejsesygeforsikring, ikke mindst for rejsende, hvis pålidelighed og integritet er velkendt. |
| --- | --- |

5.6

Det er yderst positivt, at der skabes juridisk sikkerhed, og at de maksimale sagsbehandlingstider forkortes med udarbejdelsen af en forenklet, udtømmende liste over dokumenter, der skal vedlægges, og som ikke længere omfatter en rejsesygeforsikring, ikke mindst for rejsende, hvis pålidelighed og integritet er velkendt.

| 5.7 | Forslaget om at fastlægge bindende regler på grundlag af objektive og klart definerede kriterier, så der kan skelnes mellem forskellige kategorier af ansøgere, bør skabe større fleksibilitet med hensyn til den dokumentation, der skal indsendes af ansøgere, som i de 12 måneder forud for ansøgningen har haft en positiv »visumhistorie« og er blevet registreret i VIS-databasen. EØSU mener, at dette vil gøre sagsgangen smidigere og mindske omkostningerne, bl.a. til visa til flere indrejser og til visa, der overskrider rejsedokumentets udløbsdato. |
| --- | --- |

5.7

Forslaget om at fastlægge bindende regler på grundlag af objektive og klart definerede kriterier, så der kan skelnes mellem forskellige kategorier af ansøgere, bør skabe større fleksibilitet med hensyn til den dokumentation, der skal indsendes af ansøgere, som i de 12 måneder forud for ansøgningen har haft en positiv »visumhistorie« og er blevet registreret i VIS-databasen. EØSU mener, at dette vil gøre sagsgangen smidigere og mindske omkostningerne, bl.a. til visa til flere indrejser og til visa, der overskrider rejsedokumentets udløbsdato.

| 5.8 | Den obligatoriske fritagelse for visumgebyret for klart definerede kategorier, først og fremmest mindreårige, studerende og personer omfattet af Erasmus Mundus-programmet, som alle medlemsstater skal håndhæve på samme måde, uanset hvor ansøgningen indgives, er i overensstemmelse med krav om ligestilling og ikkeforskelsbehandling og principper om juridisk sikkerhed. |
| --- | --- |

5.8

Den obligatoriske fritagelse for visumgebyret for klart definerede kategorier, først og fremmest mindreårige, studerende og personer omfattet af Erasmus Mundus-programmet, som alle medlemsstater skal håndhæve på samme måde, uanset hvor ansøgningen indgives, er i overensstemmelse med krav om ligestilling og ikkeforskelsbehandling og principper om juridisk sikkerhed.

| 5.9 | EØSU anbefaler, at der skabes en passende fleksibilitet, men dog således at der stadig er en vis sikkerhedsmargin, når betingelserne for udstedelse af visa ved grænsen til søfolk og af turistvisa til kortvarige ophold ændres i forbindelse med en revision af bestemmelserne derom i visumkodeksen. |
| --- | --- |

5.9

EØSU anbefaler, at der skabes en passende fleksibilitet, men dog således at der stadig er en vis sikkerhedsmargin, når betingelserne for udstedelse af visa ved grænsen til søfolk og af turistvisa til kortvarige ophold ændres i forbindelse med en revision af bestemmelserne derom i visumkodeksen.

| 5.10 | EØSU er ligeledes positiv over for ændringer i reglerne for lufthavnstransitvisa, så de bliver mere forholdsmæssige, og der sættes en stopper for medlemsstaternes restriktive tilgang. |
| --- | --- |

5.10

EØSU er ligeledes positiv over for ændringer i reglerne for lufthavnstransitvisa, så de bliver mere forholdsmæssige, og der sættes en stopper for medlemsstaternes restriktive tilgang.

| 5.11 | Hvad angår udstedelsen af visa til tredjelandsstatsborgere, som ønsker at besøge familiemedlemmer, der er statsborgere i en medlemsstat og har bopæl i den pågældende medlemsstat, mener EØSU, at der som minimum bør gælde samme bestemmelser som i direktiv 2004/38/EF om unionsborgere og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, så de kan opretholde de familiemæssige bånd, idet procedurerne bør forenkles, og de bør fritages for visumgebyr. |
| --- | --- |

5.11

Hvad angår udstedelsen af visa til tredjelandsstatsborgere, som ønsker at besøge familiemedlemmer, der er statsborgere i en medlemsstat og har bopæl i den pågældende medlemsstat, mener EØSU, at der som minimum bør gælde samme bestemmelser som i direktiv 2004/38/EF om unionsborgere og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, så de kan opretholde de familiemæssige bånd, idet procedurerne bør forenkles, og de bør fritages for visumgebyr.

| 5.12 | EØSU mener, at ændringen af de eksisterende definitioner af konsulært samarbejde for at skabe større fleksibilitet og indføre princippet om obligatorisk repræsentation bør kunne udmønte sig i en omkostningsbesparelse og i bedre konsulær dækning og interoperabilitet mellem netværket af konsulater. |
| --- | --- |

5.12

EØSU mener, at ændringen af de eksisterende definitioner af konsulært samarbejde for at skabe større fleksibilitet og indføre princippet om obligatorisk repræsentation bør kunne udmønte sig i en omkostningsbesparelse og i bedre konsulær dækning og interoperabilitet mellem netværket af konsulater.

| 5.13 | EØSU er desuden af den klare opfattelse, at en fælles repræsentation ville kunne løse en masse problemer, der følger af de forskellige visumudstedelsesprocedurer, indebære en betydelig økonomisk besparelse og sikre, at der er fodslag i EU også på dette område. |
| --- | --- |

5.13

EØSU er desuden af den klare opfattelse, at en fælles repræsentation ville kunne løse en masse problemer, der følger af de forskellige visumudstedelsesprocedurer, indebære en betydelig økonomisk besparelse og sikre, at der er fodslag i EU også på dette område.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Danmark har underskrevet Schengenaftalen, men kan vælge om nye foranstaltninger under EUF-traktatens afsnit V skal finde anvendelse.

1

(2)  Konsekvensanalysen »Impact assesment study supporting revision of the European Union's visa policy in order to facilitate legitimate travel«, 18.7.2013.

2

Impact assesment study supporting revision of the European Union's visa policy in order to facilitate legitimate travel

(3)  EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1.

3

(4)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 123.

4

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/43

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde

COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD)

(2014/C 458/08)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Ana BONTEA |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Medordfører:

Ana BONTEA

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 16. april 2014 og den 29. april 2014 under henvisning til artikel 153, stk. 2, litra a), og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde«

COM(2014) 221 final — 2014/0124 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, som vedtog sin udtalelse den 27. august 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september, følgende udtalelse med 172 stemmer for, 88 imod og 22 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU):

| 1.1 | ser sort arbejde som et problem, der vedrører alle medlemsstater — omend i forskelligt omfang — og undergraver de europæiske idealer om lovlighed, sikkerhed, solidaritet, social og skattemæssig retfærdighed, fri markedskonkurrence og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU; |
| --- | --- |

1.1

ser sort arbejde som et problem, der vedrører alle medlemsstater — omend i forskelligt omfang — og undergraver de europæiske idealer om lovlighed, sikkerhed, solidaritet, social og skattemæssig retfærdighed, fri markedskonkurrence og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU;

| 1.2 | mener, at bekæmpelsen af sort arbejde, dvs. arbejde, som ikke er registreret, gennem passende forebyggelses-, kontrol- og bekæmpelsesforanstaltninger er et vigtigt strategisk valg, hvis vi skal få sort arbejde frem i lyset og booste konkurrenceevnen i Den Europæiske Unions (EU) økonomiske og sociale system, i overensstemmelse med de fastsatte prioriteter og retningslinjer i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

1.2

mener, at bekæmpelsen af sort arbejde, dvs. arbejde, som ikke er registreret, gennem passende forebyggelses-, kontrol- og bekæmpelsesforanstaltninger er et vigtigt strategisk valg, hvis vi skal få sort arbejde frem i lyset og booste konkurrenceevnen i Den Europæiske Unions (EU) økonomiske og sociale system, i overensstemmelse med de fastsatte prioriteter og retningslinjer i Europa 2020-strategien;

| 1.3 | bifalder forslaget om at oprette en europæisk platform for at forbedre samarbejdet om at bekæmpe sort arbejde. Det er et forslag, som hænger sammen med de forskellige erklæringer, hvori Europa-Parlamentet, Rådet og også EØSU i løbet af de seneste år har gentaget behovet for at gennemføre en EU-koordineret strategi for jobskabelse, intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og øget samarbejde om bekæmpelse af sort arbejde, og udfylder dermed et tomrum i EU, idet sort arbejde frem til nu er blevet håndteret på en asymmetrisk og mangelfuldt koordineret måde; |
| --- | --- |

1.3

bifalder forslaget om at oprette en europæisk platform for at forbedre samarbejdet om at bekæmpe sort arbejde. Det er et forslag, som hænger sammen med de forskellige erklæringer, hvori Europa-Parlamentet, Rådet og også EØSU i løbet af de seneste år har gentaget behovet for at gennemføre en EU-koordineret strategi for jobskabelse, intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og øget samarbejde om bekæmpelse af sort arbejde, og udfylder dermed et tomrum i EU, idet sort arbejde frem til nu er blevet håndteret på en asymmetrisk og mangelfuldt koordineret måde;

| 1.4 | ser positivt på forslaget om at gøre deltagelse i platformen obligatorisk for alle medlemsstaterne, og mener, at en fælles, koordineret deltagelse af alle EU-landene vil gøre det muligt at håndtere de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde og problemerne i forbindelse med arbejdstagere fra tredjelande, som arbejder i undergrundsøkonomien og ikke har nogen opholdstilladelse; |
| --- | --- |

1.4

ser positivt på forslaget om at gøre deltagelse i platformen obligatorisk for alle medlemsstaterne, og mener, at en fælles, koordineret deltagelse af alle EU-landene vil gøre det muligt at håndtere de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde og problemerne i forbindelse med arbejdstagere fra tredjelande, som arbejder i undergrundsøkonomien og ikke har nogen opholdstilladelse;

| 1.5 | erkender, at sort arbejde og uretmæssigt angivet selvstændig erhvervsvirksomhed, dvs. proformaselvstændighed, er to særskilte begreber, men mener alligevel, at det er korrekt at lade proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal forebygge, afskrække fra og bekæmpe på grund af fænomenets negative følgevirkninger: i) for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed; ii) for de normale konkurrencevilkår på markederne; iii) for arbejdskraftens frie bevægelighed i EU; |
| --- | --- |

1.5

erkender, at sort arbejde og uretmæssigt angivet selvstændig erhvervsvirksomhed, dvs. proformaselvstændighed, er to særskilte begreber, men mener alligevel, at det er korrekt at lade proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal forebygge, afskrække fra og bekæmpe på grund af fænomenets negative følgevirkninger: i) for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed; ii) for de normale konkurrencevilkår på markederne; iii) for arbejdskraftens frie bevægelighed i EU;

| 1.5.1 | håber, at platformens arbejde — i overensstemmelse med national lovgivning og praksis — vil gøre det muligt på baggrund af en vurdering af medlemsstaternes erfaringer og ud fra definitionen af proformaselvstændighed at nå frem til en effektiv strategi for bekæmpelse af dette fænomen; |
| --- | --- |

1.5.1

håber, at platformens arbejde — i overensstemmelse med national lovgivning og praksis — vil gøre det muligt på baggrund af en vurdering af medlemsstaternes erfaringer og ud fra definitionen af proformaselvstændighed at nå frem til en effektiv strategi for bekæmpelse af dette fænomen;

| 1.6 | mener, selvom det fuldt ud er enigt i platformens kommissorium og opgaver, at dens mandat kan udvides til at omfatte udarbejdelse af anbefalinger til lovgivning på både EU- og medlemsstatsniveau, som skal sikre gennemførelse af en mere effektiv strategi (f.eks. forslag til et mere omfattende grænseoverskridende tilsynssamarbejde vedrørende kontrol og bekæmpelse); |
| --- | --- |

1.6

mener, selvom det fuldt ud er enigt i platformens kommissorium og opgaver, at dens mandat kan udvides til at omfatte udarbejdelse af anbefalinger til lovgivning på både EU- og medlemsstatsniveau, som skal sikre gennemførelse af en mere effektiv strategi (f.eks. forslag til et mere omfattende grænseoverskridende tilsynssamarbejde vedrørende kontrol og bekæmpelse);

| 1.7 | mener, at det skal være obligatorisk for medlemsstaterne ved udpegelsen af deres nationale kontaktpunkt at inddrage arbejdsmarkedets parter og indbyde civilsamfundets organisationer, der takket være deres specifikke viden om sort arbejde giver en reel merværdi til strategien for bekæmpelse af fænomenet; |
| --- | --- |

1.7

mener, at det skal være obligatorisk for medlemsstaterne ved udpegelsen af deres nationale kontaktpunkt at inddrage arbejdsmarkedets parter og indbyde civilsamfundets organisationer, der takket være deres specifikke viden om sort arbejde giver en reel merværdi til strategien for bekæmpelse af fænomenet;

| 1.7.1 | finder det hensigtsmæssigt, at møderne i den europæiske platform forberedes ordentligt ved hjælp af forberedende møder og informationsmøder, som muliggør udbredelse af resultaterne af platformens arbejde (og derved sikrer fuld gennemsigtighed af platformens aktiviteter); |
| --- | --- |

1.7.1

finder det hensigtsmæssigt, at møderne i den europæiske platform forberedes ordentligt ved hjælp af forberedende møder og informationsmøder, som muliggør udbredelse af resultaterne af platformens arbejde (og derved sikrer fuld gennemsigtighed af platformens aktiviteter);

| 1.8 | mener, at forebyggelses- og afskrækkelsesindsatsen bør kombinere forskellige instrumenter og supplere tilsyn og sanktioner med tiltag til intelligent lovgivning med henblik på at sikre stabile og forudsigelige lovrammer. Man bør nedbringe omkostningerne til håndhævelse af lovgivningen, undgå overdreven skat på arbejde, anvende effektive metoder for at opmuntre arbejdsgiverne til at erklære det udførte arbejde og indrette sig efter loven, bl.a. gennem skatteincitamenter og forenklede systemer til indbetaling af skat og sociale bidrag, og indføre skattebegunstigelser for at tilskynde undergrundsøkonomien til at komme frem i lyset; |
| --- | --- |

1.8

mener, at forebyggelses- og afskrækkelsesindsatsen bør kombinere forskellige instrumenter og supplere tilsyn og sanktioner med tiltag til intelligent lovgivning med henblik på at sikre stabile og forudsigelige lovrammer. Man bør nedbringe omkostningerne til håndhævelse af lovgivningen, undgå overdreven skat på arbejde, anvende effektive metoder for at opmuntre arbejdsgiverne til at erklære det udførte arbejde og indrette sig efter loven, bl.a. gennem skatteincitamenter og forenklede systemer til indbetaling af skat og sociale bidrag, og indføre skattebegunstigelser for at tilskynde undergrundsøkonomien til at komme frem i lyset;

| 1.9 | har inden for rammerne af EU's strategi for bekæmpelse af sort arbejde gennem de seneste år konstant arbejdet for at fremme og tilskynde til udveksling af instrumenter, politikker og god praksis for bekæmpelse af undergrundsøkonomien ved at sætte ind over for de økonomiske, kulturelle og sociale faktorer. Når platformen skal gennemføres, forventer EØSU derfor en officiel anerkendelse af den rolle, udvalget har spillet, og en plads blandt platformens observatører; |
| --- | --- |

1.9

har inden for rammerne af EU's strategi for bekæmpelse af sort arbejde gennem de seneste år konstant arbejdet for at fremme og tilskynde til udveksling af instrumenter, politikker og god praksis for bekæmpelse af undergrundsøkonomien ved at sætte ind over for de økonomiske, kulturelle og sociale faktorer. Når platformen skal gennemføres, forventer EØSU derfor en officiel anerkendelse af den rolle, udvalget har spillet, og en plads blandt platformens observatører;

| 1.10 | mener i forbindelse med oplysningsarbejdet over for offentligheden, at civilsamfundets kapacitet til at deltage skal styrkes, navnlig gennem en fælles indsats fra EØSU's og de nationale økonomiske og sociale råds side som led i det arbejde, der udføres af styringsgruppen for Europa 2020-strategien og af EØSU's øvrige organer; |
| --- | --- |

1.10

mener i forbindelse med oplysningsarbejdet over for offentligheden, at civilsamfundets kapacitet til at deltage skal styrkes, navnlig gennem en fælles indsats fra EØSU's og de nationale økonomiske og sociale råds side som led i det arbejde, der udføres af styringsgruppen for Europa 2020-strategien og af EØSU's øvrige organer;

| 1.11 | ser gerne, at man inden for platformen anerkender den rolle, som følgende organer vil kunne spille:






  — | Eurostat kan udarbejde skøn, som gør det muligt at identificere omfanget af og dynamikkerne i undergrundsøkonomien og det sorte arbejde i EU |
| --- | --- | --- |

1.11

ser gerne, at man inden for platformen anerkender den rolle, som følgende organer vil kunne spille:

—

Eurostat kan udarbejde skøn, som gør det muligt at identificere omfanget af og dynamikkerne i undergrundsøkonomien og det sorte arbejde i EU

| — | Eurofound kan oprette en interaktiv database over god praksis for tiltag til bekæmpelse af sort arbejde på EU-niveau |
| --- | --- |

—

Eurofound kan oprette en interaktiv database over god praksis for tiltag til bekæmpelse af sort arbejde på EU-niveau

| — | OECD kan yde teknisk bistand til at forstå fænomenet; |
| --- | --- |

—

OECD kan yde teknisk bistand til at forstå fænomenet;

| 1.12 | mener, at det vil være hensigtsmæssigt at udstyre platformen med en overvågnings- og evalueringsmekanisme ved hjælp af et system med ad hoc-indikatorer og vurderingseksperter, som er uafhængige af Kommissionen. |
| --- | --- |

1.12

mener, at det vil være hensigtsmæssigt at udstyre platformen med en overvågnings- og evalueringsmekanisme ved hjælp af et system med ad hoc-indikatorer og vurderingseksperter, som er uafhængige af Kommissionen.

2.   Sort arbejde i Den Europæiske Union

| 2.1 | I Den Europæiske Union defineres sort arbejde som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem« (1). Definitionen omfatter også uretmæssigt angivet arbejde eller proformaselvstændighed, som forekommer, når en arbejdstager formelt er anført som selvstændig erhvervsdrivende i henhold til en tjenesteydelseskontrakt, men reelt udfører arbejde, som efter national lov og praksis kategoriserer vedkommende som lønmodtager (2). |
| --- | --- |

2.1

I Den Europæiske Union defineres sort arbejde som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem« (1). Definitionen omfatter også uretmæssigt angivet arbejde eller proformaselvstændighed, som forekommer, når en arbejdstager formelt er anført som selvstændig erhvervsdrivende i henhold til en tjenesteydelseskontrakt, men reelt udfører arbejde, som efter national lov og praksis kategoriserer vedkommende som lønmodtager (2).

| 2.2 | Sort arbejde og proformaselvstændighed er forskellige aspekter af et fænomen, som har negative følgevirkninger for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed, de normale konkurrencevilkår på det indre marked og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU. Derfor giver det absolut god mening at lade proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal bekæmpe, da der er tale om en omgåelse af reglerne, som breder sig i takt med forskydningen af undergrundsøkonomien hen imod servicesektoren, og som berøver arbejdstagerne for rettigheder og sikkerhed på samme måde som sort arbejde (3). |
| --- | --- |

2.2

Sort arbejde og proformaselvstændighed er forskellige aspekter af et fænomen, som har negative følgevirkninger for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed, de normale konkurrencevilkår på det indre marked og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU. Derfor giver det absolut god mening at lade proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal bekæmpe, da der er tale om en omgåelse af reglerne, som breder sig i takt med forskydningen af undergrundsøkonomien hen imod servicesektoren, og som berøver arbejdstagerne for rettigheder og sikkerhed på samme måde som sort arbejde (3).

| 2.2.1 | Som EØSU allerede har påpeget (4), findes der i øjeblikket ingen entydig EU-definition af selvstændig erhvervsvirksomhed, og de enkelte kompetente myndigheder anvender derfor deres egen nationale lovgivning, hvilket vanskeliggør gennemførelsen af en strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed på EU-niveau, især når det gælder arbejde på tværs af grænser. |
| --- | --- |

2.2.1

Som EØSU allerede har påpeget (4), findes der i øjeblikket ingen entydig EU-definition af selvstændig erhvervsvirksomhed, og de enkelte kompetente myndigheder anvender derfor deres egen nationale lovgivning, hvilket vanskeliggør gennemførelsen af en strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed på EU-niveau, især når det gælder arbejde på tværs af grænser.

| 2.2.2 | På denne baggrund har EØSU allerede opfordret til at foretage en vurdering af de opnåede erfaringer i medlemsstaterne for at drage en række konklusioner og udarbejde anbefalinger med henblik på en effektiv strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed eller uretmæssigt angivet arbejde. I sin udtalelse »Misbrug af statussen som selvstændig erhvervsdrivende« (5) fremhævede EØSU behovet for at indføre en pålidelig lovgivning ud fra en definition af falsk selvstændig erhvervsvirksomhed, som kan beskytte reelle selvstændige og mikrovirksomheder mod illoyal konkurrence på markederne. |
| --- | --- |

2.2.2

På denne baggrund har EØSU allerede opfordret til at foretage en vurdering af de opnåede erfaringer i medlemsstaterne for at drage en række konklusioner og udarbejde anbefalinger med henblik på en effektiv strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed eller uretmæssigt angivet arbejde. I sin udtalelse »Misbrug af statussen som selvstændig erhvervsdrivende« (5) fremhævede EØSU behovet for at indføre en pålidelig lovgivning ud fra en definition af falsk selvstændig erhvervsvirksomhed, som kan beskytte reelle selvstændige og mikrovirksomheder mod illoyal konkurrence på markederne.

| 2.2.2.1 | Dette synspunkt er i tråd med EU-Domstolens afgørelser, hvori den nok understreger medlemsstaternes beføjelse til at udarbejde en definition på arbejdstager og selvstændig erhvervsdrivende, men for at sikre markedernes normale funktionsmåde og arbejdskraftens frie bevægelighed giver retningslinjer for en principiel definition ved hjælp af standarder med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af bestemmelserne i traktaterne (6). |
| --- | --- |

2.2.2.1

Dette synspunkt er i tråd med EU-Domstolens afgørelser, hvori den nok understreger medlemsstaternes beføjelse til at udarbejde en definition på arbejdstager og selvstændig erhvervsdrivende, men for at sikre markedernes normale funktionsmåde og arbejdskraftens frie bevægelighed giver retningslinjer for en principiel definition ved hjælp af standarder med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af bestemmelserne i traktaterne (6).

| 2.2.2.2 | Det er EØSU's opfattelse, at den socioøkonomiske rolle, som selvstændig erhvervsvirksomhed spiller, dermed i højere grad vil blive anerkendt, da det kun er de reelt selvstændige erhvervsdrivende, der omfattes af kategorien. Det vil sikre respekt for den legitime status som selvstændig erhvervsdrivende for enhver, som frit vælger at drive virksomhed for egen regning. I den henseende begrænser EØSU sig til at rådgive medlemsstaterne ved at foreslå modeller for bedste praksis. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Det er EØSU's opfattelse, at den socioøkonomiske rolle, som selvstændig erhvervsvirksomhed spiller, dermed i højere grad vil blive anerkendt, da det kun er de reelt selvstændige erhvervsdrivende, der omfattes af kategorien. Det vil sikre respekt for den legitime status som selvstændig erhvervsdrivende for enhver, som frit vælger at drive virksomhed for egen regning. I den henseende begrænser EØSU sig til at rådgive medlemsstaterne ved at foreslå modeller for bedste praksis.

| 2.3 | Sort og uretmæssigt angivet arbejde er et facetteret og komplekst fænomen, som omfatter mange forskellige grupper: ansatte, der står uden social sikring eller uden kontrakt, eller som bliver aflønnet delvist med kontanter, familiemedhjælpere, arbejdstagere, som ikke opgiver deres andet job, selvstændige, som vælger ikke at lade sig registrere, proformaselvstændige, indvandrere uden opholdstilladelse, som udfører sort arbejde, og arbejdstagere i tredjelande, der er underleverandører til EU-lande, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde (7). Denne mangfoldighed gør det vanskeligt at gribe ind over for sort arbejde og kræver specifikke strategier. |
| --- | --- |

2.3

Sort og uretmæssigt angivet arbejde er et facetteret og komplekst fænomen, som omfatter mange forskellige grupper: ansatte, der står uden social sikring eller uden kontrakt, eller som bliver aflønnet delvist med kontanter, familiemedhjælpere, arbejdstagere, som ikke opgiver deres andet job, selvstændige, som vælger ikke at lade sig registrere, proformaselvstændige, indvandrere uden opholdstilladelse, som udfører sort arbejde, og arbejdstagere i tredjelande, der er underleverandører til EU-lande, men som ikke har minimumsstandarder for anstændigt arbejde (7). Denne mangfoldighed gør det vanskeligt at gribe ind over for sort arbejde og kræver specifikke strategier.

| 2.4 | Sort arbejde er et problem, som vedrører alle medlemsstater og strider imod de europæiske idealer om lovlighed, sikkerhed, solidaritet, social og skattemæssig retfærdighed, fri markedskonkurrence og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU. |
| --- | --- |

2.4

Sort arbejde er et problem, som vedrører alle medlemsstater og strider imod de europæiske idealer om lovlighed, sikkerhed, solidaritet, social og skattemæssig retfærdighed, fri markedskonkurrence og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU.

| 2.4.1 | Grunden til, at der for alvor må gribes ind over for sort arbejde, er de mange indvirkninger det har på både virksomheder, arbejdstagere og det offentlige budget:






  — | konkurrencen mellem virksomhederne forvrides på grund af den illoyale konkurrence mellem dem, som overholder reglerne, og dem, som ikke gør det, og derved bliver virksomheder, som nok ellers ikke ville være på markedet, holdt i live. Der opstår desuden en form for dynamisk ineffektivitet, når virksomheder ikke vokser for at kunne forblive i undergrundsøkonomien, ikke har adgang til kredit og ikke kan få del i mulighederne ved offentlige indkøb |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Grunden til, at der for alvor må gribes ind over for sort arbejde, er de mange indvirkninger det har på både virksomheder, arbejdstagere og det offentlige budget:

—

konkurrencen mellem virksomhederne forvrides på grund af den illoyale konkurrence mellem dem, som overholder reglerne, og dem, som ikke gør det, og derved bliver virksomheder, som nok ellers ikke ville være på markedet, holdt i live. Der opstår desuden en form for dynamisk ineffektivitet, når virksomheder ikke vokser for at kunne forblive i undergrundsøkonomien, ikke har adgang til kredit og ikke kan få del i mulighederne ved offentlige indkøb

| — | de berørte arbejdstagere har dårlige betingelser hvad angår sikkerhed, indkomst, arbejde og social sikring, hvilket har konsekvenser, ikke kun ud fra et etisk synspunkt i forhold til deres værdighed, men også ud fra et fagligt synspunkt, da de ikke får adgang til livslang læring, efteruddannelse og opkvalificering i forhold til opgaver, produktionsprocesser og produkter |
| --- | --- |

—

de berørte arbejdstagere har dårlige betingelser hvad angår sikkerhed, indkomst, arbejde og social sikring, hvilket har konsekvenser, ikke kun ud fra et etisk synspunkt i forhold til deres værdighed, men også ud fra et fagligt synspunkt, da de ikke får adgang til livslang læring, efteruddannelse og opkvalificering i forhold til opgaver, produktionsprocesser og produkter

| — | statskassen går glip af indtægter, fordi skatteindtægterne og de sociale bidrag er færre (skattegab), hvorved udgifterne til offentlige tjenester og velfærdsstaten bliver ulige fordelt (snylteri). |
| --- | --- |

—

statskassen går glip af indtægter, fordi skatteindtægterne og de sociale bidrag er færre (skattegab), hvorved udgifterne til offentlige tjenester og velfærdsstaten bliver ulige fordelt (snylteri).

| 2.4.2 | I øjeblikket forekommer sort arbejde i hele EU, og omfanget varierer i de forskellige sektorer: landbrug, byggeri, håndværksvirksomhed (tekstiler, beklædning, fodtøj mv.), detailhandel, hotel- og restaurationsbranchen, vedligeholdelse og reparation, omsorgsydelser og hjemmeservice (8). |
| --- | --- |

2.4.2

I øjeblikket forekommer sort arbejde i hele EU, og omfanget varierer i de forskellige sektorer: landbrug, byggeri, håndværksvirksomhed (tekstiler, beklædning, fodtøj mv.), detailhandel, hotel- og restaurationsbranchen, vedligeholdelse og reparation, omsorgsydelser og hjemmeservice (8).

| 2.5 | Skøn over omfanget af sort arbejde varierer betydeligt, og den statistiske kvantificering af fænomenet på EU-niveau er meget kompliceret. De tilgængelige resultater, også af de seneste undersøgelser (9), viser tydeligt disse vanskeligheder. Det giver sig selv, at denne uklarhed har direkte indvirkninger på evnen til at iværksætte effektive foranstaltninger og nødvendiggør tiltag, der specifikt er rettet mod de forskellige sektorer. |
| --- | --- |

2.5

Skøn over omfanget af sort arbejde varierer betydeligt, og den statistiske kvantificering af fænomenet på EU-niveau er meget kompliceret. De tilgængelige resultater, også af de seneste undersøgelser (9), viser tydeligt disse vanskeligheder. Det giver sig selv, at denne uklarhed har direkte indvirkninger på evnen til at iværksætte effektive foranstaltninger og nødvendiggør tiltag, der specifikt er rettet mod de forskellige sektorer.

| 2.5.1 | I en af de seneste undersøgelser fra Eurofound angav 18,6 % af de adspurgte i EU-27, at de havde udført sort arbejde i 2008 (10). Heraf var 31,3 % lønmodtagere, hvis løn delvist bestod af kontanter, der ikke blev angivet af arbejdsgiveren (som regel en fjerdedel af lønsedlen), 14,4 % var lønmodtagere, der udelukkende udførte sort arbejde, 14,4 % var selvstændige erhvervsdrivende, der udførte sort arbejde, mens 39,7 % var personer, der mod kontanter udførte tjenesteydelser for familie, bekendte, venner osv. I henhold til den seneste undersøgelse fra Eurobarometer (11) fra 2013 (12) indrømmer kun 4 % af de adspurgte, at de har udført sort arbejde. 11 % indrømmer imidlertid, at de inden for det år har indkøbt varer eller tjenesteydelser, hvor de havde god grund til at tro, at disse var forbundet med sort arbejde. Der kan konstateres betydelige variationer på tværs af EU-landene (13). |
| --- | --- |

2.5.1

I en af de seneste undersøgelser fra Eurofound angav 18,6 % af de adspurgte i EU-27, at de havde udført sort arbejde i 2008 (10). Heraf var 31,3 % lønmodtagere, hvis løn delvist bestod af kontanter, der ikke blev angivet af arbejdsgiveren (som regel en fjerdedel af lønsedlen), 14,4 % var lønmodtagere, der udelukkende udførte sort arbejde, 14,4 % var selvstændige erhvervsdrivende, der udførte sort arbejde, mens 39,7 % var personer, der mod kontanter udførte tjenesteydelser for familie, bekendte, venner osv. I henhold til den seneste undersøgelse fra Eurobarometer (11) fra 2013 (12) indrømmer kun 4 % af de adspurgte, at de har udført sort arbejde. 11 % indrømmer imidlertid, at de inden for det år har indkøbt varer eller tjenesteydelser, hvor de havde god grund til at tro, at disse var forbundet med sort arbejde. Der kan konstateres betydelige variationer på tværs af EU-landene (13).

| 2.5.2 | For nuværende er der ingen klare oplysninger om tendenserne inden for sort arbejde under krisen. Der er risiko for, at sort arbejde vil blive mere udtalt i de sektorer og beskæftigelsesgrupper, hvor det allerede er konstateret, og brede sig til andre (f.eks. som følge af udviklingen af informations- og kommunikationsteknologierne) (14). |
| --- | --- |

2.5.2

For nuværende er der ingen klare oplysninger om tendenserne inden for sort arbejde under krisen. Der er risiko for, at sort arbejde vil blive mere udtalt i de sektorer og beskæftigelsesgrupper, hvor det allerede er konstateret, og brede sig til andre (f.eks. som følge af udviklingen af informations- og kommunikationsteknologierne) (14).

| 2.6 | Globaliseringen og de sociodemografiske ændringer er også med til at give undergrundsøkonomi og sort arbejde mere spillerum, hvorfor bekæmpelsespolitikkerne skal udvikles løbende. I den forbindelse står det klart, at indsatskapaciteten i de enkelte lande er begrænset. Dette er især tydeligt, hvad angår de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde. |
| --- | --- |

2.6

Globaliseringen og de sociodemografiske ændringer er også med til at give undergrundsøkonomi og sort arbejde mere spillerum, hvorfor bekæmpelsespolitikkerne skal udvikles løbende. I den forbindelse står det klart, at indsatskapaciteten i de enkelte lande er begrænset. Dette er især tydeligt, hvad angår de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde.

| 2.7 | Papirløse indvandreres deltagelse i sort arbejde er et alvorligt problem, der skal håndteres som led i den overordnede strategi for bekæmpelse af ureglementeret indvandring. For mange indvandrere uden opholdstilladelse er sort arbejde en nødvendig overlevelsesstrategi. Desuden kan sort arbejde virke som en magnet for ureglementeret indvandring. |
| --- | --- |

2.7

Papirløse indvandreres deltagelse i sort arbejde er et alvorligt problem, der skal håndteres som led i den overordnede strategi for bekæmpelse af ureglementeret indvandring. For mange indvandrere uden opholdstilladelse er sort arbejde en nødvendig overlevelsesstrategi. Desuden kan sort arbejde virke som en magnet for ureglementeret indvandring.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | Afgørelsen om at oprette en europæisk platform er resultatet af en lang erkendelsesproces om fænomenets alvor og et grundigt forarbejde udført af de vigtigste EU-institutioner (15). |
| --- | --- |

3.1

Afgørelsen om at oprette en europæisk platform er resultatet af en lang erkendelsesproces om fænomenets alvor og et grundigt forarbejde udført af de vigtigste EU-institutioner (15).

| 3.2 | Forslaget om at gøre deltagelse i platformen obligatorisk for alle medlemsstaterne er et tidssvarende forslag fra EU, da sort arbejde i dag er et problem, der vedrører alle medlemsstaterne, og selvom omfanget varierer, er der stadig en række fællestræk. |
| --- | --- |

3.2

Forslaget om at gøre deltagelse i platformen obligatorisk for alle medlemsstaterne er et tidssvarende forslag fra EU, da sort arbejde i dag er et problem, der vedrører alle medlemsstaterne, og selvom omfanget varierer, er der stadig en række fællestræk.

| 3.2.1 | Vigtigheden af at indføre denne form for samarbejde mellem medlemsstaterne underbygges derudover af behovet for at sikre overholdelse og beskyttelse af de europæiske idealer om solidaritet og social retfærdighed, af den frie markedskonkurrence og af de grundlæggende principper om arbejdstagernes frie bevægelighed i EU såvel som af spørgsmålene i forbindelse med de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde og udfordringerne i tilknytning til arbejdskraftens mobilitet. |
| --- | --- |

3.2.1

Vigtigheden af at indføre denne form for samarbejde mellem medlemsstaterne underbygges derudover af behovet for at sikre overholdelse og beskyttelse af de europæiske idealer om solidaritet og social retfærdighed, af den frie markedskonkurrence og af de grundlæggende principper om arbejdstagernes frie bevægelighed i EU såvel som af spørgsmålene i forbindelse med de grænseoverskridende aspekter af sort arbejde og udfordringerne i tilknytning til arbejdskraftens mobilitet.

| 3.2.2 | Oprettelsen af en platform skal sikre større koordination mellem de forskellige udvalg og arbejdsgrupper, som findes i medlemsstaterne, for derigennem at udfylde et tomrum i EU, hvor sort arbejde hidtil er blevet håndteret på en asymmetrisk og mangelfuldt koordineret måde. |
| --- | --- |

3.2.2

Oprettelsen af en platform skal sikre større koordination mellem de forskellige udvalg og arbejdsgrupper, som findes i medlemsstaterne, for derigennem at udfylde et tomrum i EU, hvor sort arbejde hidtil er blevet håndteret på en asymmetrisk og mangelfuldt koordineret måde.

| 3.2.3 | En fælles, koordineret deltagelse fra alle EU-lande er afgørende for at forstærke indsatsen for at bekæmpe de forskellige former for uformel beskæftigelse (herunder proformaselvstændighed) og for at tage fat på de grænseoverskridende aspekter og problemerne med sort arbejde udført af arbejdstagere fra lande uden for EU uden opholdstilladelse. |
| --- | --- |

3.2.3

En fælles, koordineret deltagelse fra alle EU-lande er afgørende for at forstærke indsatsen for at bekæmpe de forskellige former for uformel beskæftigelse (herunder proformaselvstændighed) og for at tage fat på de grænseoverskridende aspekter og problemerne med sort arbejde udført af arbejdstagere fra lande uden for EU uden opholdstilladelse.

| 3.3 | Det må vurderes positivt, at forslaget til den europæiske platform fuldt ud overholder EU's nærheds- og proportionalitetsprincipper, og sådan bør det også være fremover. |
| --- | --- |

3.3

Det må vurderes positivt, at forslaget til den europæiske platform fuldt ud overholder EU's nærheds- og proportionalitetsprincipper, og sådan bør det også være fremover.

| 3.3.1 | Foranstaltningerne med henblik på at forebygge og afskrække fra sort arbejde er stadigt medlemsstaternes domæne. De ikkestrafferetlige (administrative og ikkeadministrative) og strafferetlige sanktioner fastsættes på grundlag af lovlighedsprincippet og under overholdelse af de procedurer og retsregler, som er gældende i hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

3.3.1

Foranstaltningerne med henblik på at forebygge og afskrække fra sort arbejde er stadigt medlemsstaternes domæne. De ikkestrafferetlige (administrative og ikkeadministrative) og strafferetlige sanktioner fastsættes på grundlag af lovlighedsprincippet og under overholdelse af de procedurer og retsregler, som er gældende i hver enkelt medlemsstat.

| 3.4 | Bekæmpelsen af sort arbejde repræsenterer et afgørende strategisk valg for EU. Via en sådan strategi er det muligt at få sort arbejde frem i lyset — en vigtig faktor for økonomisk vækst — med det mål at styrke konkurrenceevnen i EU's økonomiske og sociale system i overensstemmelse med retningslinjerne i Europa 2020-strategien. |
| --- | --- |

3.4

Bekæmpelsen af sort arbejde repræsenterer et afgørende strategisk valg for EU. Via en sådan strategi er det muligt at få sort arbejde frem i lyset — en vigtig faktor for økonomisk vækst — med det mål at styrke konkurrenceevnen i EU's økonomiske og sociale system i overensstemmelse med retningslinjerne i Europa 2020-strategien.

| 3.5 | Foranstaltningerne til forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde bør tage sigte mod de reelle årsager til dette fænomen og nødvendigheden af at kombinere instrumenter til bekæmpelse af sort arbejde — ved hjælp af tilsyn og sanktioner til imødegåelse af uretmæssig, urimelig og ikke-registreret handels- eller forretningspraksis — med tiltag til intelligent lovgivning for at sikre stabile og forudsigelige lovrammer. |
| --- | --- |

3.5

Foranstaltningerne til forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde bør tage sigte mod de reelle årsager til dette fænomen og nødvendigheden af at kombinere instrumenter til bekæmpelse af sort arbejde — ved hjælp af tilsyn og sanktioner til imødegåelse af uretmæssig, urimelig og ikke-registreret handels- eller forretningspraksis — med tiltag til intelligent lovgivning for at sikre stabile og forudsigelige lovrammer.

| 3.5.1 | Der bør etableres vilkår, som er gunstige for virksomhederne og arbejdstagerne gennem nedbringelse af omkostningerne til håndhævelse af lovgivningen, revision og forenkling af de administrative og skattemæssige procedurer og forbedring af lovgivningen om arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen, om sæson- og løsarbejde og om de nye former for beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.5.1

Der bør etableres vilkår, som er gunstige for virksomhederne og arbejdstagerne gennem nedbringelse af omkostningerne til håndhævelse af lovgivningen, revision og forenkling af de administrative og skattemæssige procedurer og forbedring af lovgivningen om arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen, om sæson- og løsarbejde og om de nye former for beskæftigelse.

| 3.5.2 | Skattebegunstigelsespolitikker kan spille en stor rolle i forebyggelsen af og afskrækkelsen fra sort arbejde gennem indførelse af skattelettelser, som belønner lovlydig adfærd og tilskynder til at få sort arbejde frem i lyset, også i sektoren for hjemmeservice og omsorgsydelser. |
| --- | --- |

3.5.2

Skattebegunstigelsespolitikker kan spille en stor rolle i forebyggelsen af og afskrækkelsen fra sort arbejde gennem indførelse af skattelettelser, som belønner lovlydig adfærd og tilskynder til at få sort arbejde frem i lyset, også i sektoren for hjemmeservice og omsorgsydelser.

| 3.6 | Ved oprettelsen af den europæiske platform er det vigtigt at undgå overlapninger med allerede eksisterende initiativer og former for samarbejde samt overflødige rapporteringskrav, som ikke bidrager til løsningen af problemet. |
| --- | --- |

3.6

Ved oprettelsen af den europæiske platform er det vigtigt at undgå overlapninger med allerede eksisterende initiativer og former for samarbejde samt overflødige rapporteringskrav, som ikke bidrager til løsningen af problemet.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | På baggrund af den ofte mangelfulde viden om det sorte arbejdes omfang og dynamik, står det helt klart, at de nationale myndigheder vil stå stærkere i deres bekæmpelse heraf, hvis de kan få del i det direkte kendskab, som arbejdsmarkedets parter og sammenslutningerne af SMV'er, de liberale erhverv, socialøkonomien og mere generelt civilsamfundets organisationer ligger inde med. En sådan informationsoverførsel er den bedste garanti for, at platformen kan fungere så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

4.1

På baggrund af den ofte mangelfulde viden om det sorte arbejdes omfang og dynamik, står det helt klart, at de nationale myndigheder vil stå stærkere i deres bekæmpelse heraf, hvis de kan få del i det direkte kendskab, som arbejdsmarkedets parter og sammenslutningerne af SMV'er, de liberale erhverv, socialøkonomien og mere generelt civilsamfundets organisationer ligger inde med. En sådan informationsoverførsel er den bedste garanti for, at platformen kan fungere så effektivt som muligt.

| 4.2 | Det er vigtigt, at det gøres obligatorisk for medlemsstaterne ved udpegelsen af deres kontaktpunkt at inddrage arbejdsmarkedets parter og indbyde civilsamfundsorganisationerne, som spiller en afgørende rolle i den nationale indsats mod sort arbejde. |
| --- | --- |

4.2

Det er vigtigt, at det gøres obligatorisk for medlemsstaterne ved udpegelsen af deres kontaktpunkt at inddrage arbejdsmarkedets parter og indbyde civilsamfundsorganisationerne, som spiller en afgørende rolle i den nationale indsats mod sort arbejde.

| 4.2.1 | Det er afgørende, at den europæiske platforms møder bliver forberedt ordentligt i alle medlemsstater — gennem et forberedende møde — og at de følges op med et nationalt møde med henblik på formidling af platformens resultater. |
| --- | --- |

4.2.1

Det er afgørende, at den europæiske platforms møder bliver forberedt ordentligt i alle medlemsstater — gennem et forberedende møde — og at de følges op med et nationalt møde med henblik på formidling af platformens resultater.

| 4.3 | EØSU har understreget vigtigheden af at styrke indsatsen for at bekæmpe sort arbejde gennem »en systematisk udveksling af informationer, data og analyser på europæisk niveau for derigennem at sikre inddragelse af og samarbejde med de kompetente myndigheder og de berørte arbejdsmarkedsparter« (16). |
| --- | --- |

4.3

EØSU har understreget vigtigheden af at styrke indsatsen for at bekæmpe sort arbejde gennem »en systematisk udveksling af informationer, data og analyser på europæisk niveau for derigennem at sikre inddragelse af og samarbejde med de kompetente myndigheder og de berørte arbejdsmarkedsparter« (16).

| 4.3.1 | EØSU har hele tiden slået til lyd for at fremme og tilskynde til udveksling af instrumenter, politikker og god praksis for at gøre noget ved de økonomiske, kulturelle og sociale faktorer. Når platformen skal gennemføres, anmoder EØSU derfor om, at dets rolle bliver officielt anerkendt og at det følgelig får en plads blandt platformens observatører. |
| --- | --- |

4.3.1

EØSU har hele tiden slået til lyd for at fremme og tilskynde til udveksling af instrumenter, politikker og god praksis for at gøre noget ved de økonomiske, kulturelle og sociale faktorer. Når platformen skal gennemføres, anmoder EØSU derfor om, at dets rolle bliver officielt anerkendt og at det følgelig får en plads blandt platformens observatører.

| 4.4 | Oplysningsarbejdet over for offentligheden, som er en af platformens opgaver, vil være en vigtig lejlighed til at sætte skub i indsatsen for at forebygge, begrænse og bekæmpe fænomenet med sort arbejde fra alle medlemsstaters side. I denne forbindelse skal man ikke undervurdere civilsamfundets kapacitet til at deltage gennem en fælles indsats fra EØSU's og de nationale økonomiske og sociale råds side i styringsgruppen for Europa 2020-strategien og andre EØSU-organer. |
| --- | --- |

4.4

Oplysningsarbejdet over for offentligheden, som er en af platformens opgaver, vil være en vigtig lejlighed til at sætte skub i indsatsen for at forebygge, begrænse og bekæmpe fænomenet med sort arbejde fra alle medlemsstaters side. I denne forbindelse skal man ikke undervurdere civilsamfundets kapacitet til at deltage gennem en fælles indsats fra EØSU's og de nationale økonomiske og sociale råds side i styringsgruppen for Europa 2020-strategien og andre EØSU-organer.

| 4.4.1 | De nationale myndigheder har ikke gjort nok for at forebygge, informere og rådgive (17), og det er vigtigt, at platformen drøfter foranstaltninger af denne art, bl.a. i form af fælles aktiviteter såsom europæiske kampagner, som artikel 4, litra i), i øvrigt giver mulighed for. |
| --- | --- |

4.4.1

De nationale myndigheder har ikke gjort nok for at forebygge, informere og rådgive (17), og det er vigtigt, at platformen drøfter foranstaltninger af denne art, bl.a. i form af fælles aktiviteter såsom europæiske kampagner, som artikel 4, litra i), i øvrigt giver mulighed for.

| 4.5 | EØSU er helt enigt i definitionen af platformens kommissorium og opgaver. Udveksling af information og god praksis såvel som udvikling af analyser, forskning og ekspertviden (via fælles uddannelseskurser) er helt klart det første skridt hen imod gennemførelsen af koordinerede grænseoverskridende operationelle foranstaltninger. På dette område vil EØSU kunne gå ind for at udvide platformens mandat til at omfatte udarbejdelse af anbefalinger til lovgivning på både EU- og medlemsstatsniveau, som skal sikre gennemførelse af en mere effektiv bekæmpelsesstrategi (f.eks. ved at foreslå mere omfattende grænseoverskridende samarbejdstiltag vedrørende tilsyn og bekæmpelse). |
| --- | --- |

4.5

EØSU er helt enigt i definitionen af platformens kommissorium og opgaver. Udveksling af information og god praksis såvel som udvikling af analyser, forskning og ekspertviden (via fælles uddannelseskurser) er helt klart det første skridt hen imod gennemførelsen af koordinerede grænseoverskridende operationelle foranstaltninger. På dette område vil EØSU kunne gå ind for at udvide platformens mandat til at omfatte udarbejdelse af anbefalinger til lovgivning på både EU- og medlemsstatsniveau, som skal sikre gennemførelse af en mere effektiv bekæmpelsesstrategi (f.eks. ved at foreslå mere omfattende grænseoverskridende samarbejdstiltag vedrørende tilsyn og bekæmpelse).

| 4.6 | Som allerede nævnt i en tidligere udtalelse bør platformen fremme forudsætningerne for, at der kan foretages en kvantitativ og kvalitativ evaluering af: i) fænomenet med sort arbejde (meget forskelligartet fra medlemsstat til medlemsstat); ii) de negative økonomiske og sociale følger, som igen påvirker medlemsstaterne meget forskelligt afhængigt af deres forskellige strukturelle betingelser og situation; iii) effektiviteten af bekæmpelsesforanstaltningerne i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

4.6

Som allerede nævnt i en tidligere udtalelse bør platformen fremme forudsætningerne for, at der kan foretages en kvantitativ og kvalitativ evaluering af: i) fænomenet med sort arbejde (meget forskelligartet fra medlemsstat til medlemsstat); ii) de negative økonomiske og sociale følger, som igen påvirker medlemsstaterne meget forskelligt afhængigt af deres forskellige strukturelle betingelser og situation; iii) effektiviteten af bekæmpelsesforanstaltningerne i de enkelte medlemsstater.

| 4.6.1 | I denne forbindelse er oprettelsen af platformen vigtig, ligesom det er ønskværdigt, at såvel Eurostat som Eurofound kan spille en væsentlig rolle inden for platformen.






  — | Eurostat kan bidrage med teknisk støtte til løsning af de metodologiske problemer med skønnene over undergrundsøkonomiens og det sorte arbejdes omfang og udvikling, som endnu er mangelfulde og genstand for uenighed |
| --- | --- | --- |

4.6.1

I denne forbindelse er oprettelsen af platformen vigtig, ligesom det er ønskværdigt, at såvel Eurostat som Eurofound kan spille en væsentlig rolle inden for platformen.

—

Eurostat kan bidrage med teknisk støtte til løsning af de metodologiske problemer med skønnene over undergrundsøkonomiens og det sorte arbejdes omfang og udvikling, som endnu er mangelfulde og genstand for uenighed

| — | Eurofound kan til støtte for platformens arbejde udvikle sin nuværende database og gøre den til en interaktiv database over god praksis for bekæmpelse af sort arbejde. |
| --- | --- |

—

Eurofound kan til støtte for platformens arbejde udvikle sin nuværende database og gøre den til en interaktiv database over god praksis for bekæmpelse af sort arbejde.

| 4.7 | OECD har gennem mange år specifikt beskæftiget sig med sort arbejde (18), og EØSU anser det derfor for passende, at organisationen indbydes til at deltage i den europæiske platform som observatør. |
| --- | --- |

4.7

OECD har gennem mange år specifikt beskæftiget sig med sort arbejde (18), og EØSU anser det derfor for passende, at organisationen indbydes til at deltage i den europæiske platform som observatør.

| 4.8 | Overvågningen af platformens aktiviteter bør ud over at være løbende — og ikke begrænset til en evaluering efter fire år — sikre en reel inddragelse af eksterne vurderingseksperter i udvælgelsen af virknings- og resultatindikatorer og i den fase, hvor platformens arbejdsprogram evalueres. |
| --- | --- |

4.8

Overvågningen af platformens aktiviteter bør ud over at være løbende — og ikke begrænset til en evaluering efter fire år — sikre en reel inddragelse af eksterne vurderingseksperter i udvælgelsen af virknings- og resultatindikatorer og i den fase, hvor platformens arbejdsprogram evalueres.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2007) 628 final.

1

(2)  COM(2014) 221 final.

2

(3)  Social protection rights of economically dependent self-employed workers, Europa-Parlamentet (2013). Fake Self-employment in the EU — A comparison between the Netherlands and the UK, Study, B. Floren (2013). Tilburg University.

3

Social protection rights of economically dependent self-employed workers

Fake Self-employment in the EU — A comparison between the Netherlands and the UK

(4)  CES2063-2012_00_00_TRA_PA.

4

(5)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 14-19.

5

(6)  Som fremhævet af B. Floren (2013), op.cit., definerer EU-Domstolen i sin dom af 3. juli 1986 i sagen C-66/85, Lawrie-Blum mod Land Baden-Württemberg, en arbejdstager som »en person, der i en vis periode præsterer ydelser mod vederlag for en anden og efter dennes anvisninger«. Eftersom denne definition går igen i nylige afgørelser fra Domstolen (sammenlagte sager C-22/08 og C-23/08, Athanasios Vatsouras og Josif Koupatantze mod Arbeitsgemeinschaft (ARGE) Nürnberg 900, og sag C-268/99, Jany m.fl., med dom af 20. november 2001), giver den implicit forudsætningerne for også at kunne identificere selvstændig erhvervsvirksomhed (defineres som resten). Til støtte herfor anføres det, at Domstolen i den allerede nævnte dom C-268/99 eksplicit fastslår, at »den beskæftigelse, som udøves af en person, der ikke er i et underordnelsesforhold, betragtes som selvstændig erhvervsvirksomhed«.

6

(7)  Undeclared work in the EU, Kommissionen (2014); Særligt Eurobarometer 402; The Shadow Economy in Europe, A.T. Kearney, VISA, F. Schneider (2013).

7

Undeclared work in the EU

The Shadow Economy in Europe

(8)  Kommissionen (2014), op.cit.; Employment and Social Development in Europe, Kommissionen (2013); Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries, Mihails Hazans, Verdensbanken (2011); In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor, Johannes Koettl, Truman Packard, Claudio E. Montenegro, Verdensbanken, Washington DC (2012).

8

Employment and Social Development in Europe

Informal Workers across Europe: Evidence from 30 European Countries

In From the Shadow: Integrating Europe's Informal Labor

(9)  Se navnlig: Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway Approaches and measures since 2008, Eurofound (2013); Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries, Eurofound (2013) [b]; Undeclared work in the European Union, Særligt Eurobarometer 402, marts 2014.

9

Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and Norway Approaches and measures since 2008

Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries

Undeclared work in the European Union

(10)  Eurofound (2013) [b].

10

(11)  Alle tal er fremkommet ved direkte undersøgelser, som er baseret på personlige interviews med EU-borgere. Det betyder, at viden, nationale definitioner, åbenhed omkring sort arbejde og tillid til spørgeren er væsentlige faktorer for, at de udspurgte borgere har været i stand til at angive, om de har udført eller nydt godt af sort arbejde.

11

(12)  Special Eurobarometer 402, »Undeclared Work in the European Union«, 2013

12

http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf

(13)  COM(2014) 221 final.

13

(14)  Kommissionen, 2013, op.cit.

14

(15)  Se følgende dokumenter: COM(2010) 2020; COM(2012) 173; Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010; Europa-Parlamentets beslutning 2013/2112(INI) af 14. januar 2014.

15

(16)  EUT C 177 af 11.6.2014, s. 9–14.

16

(17)  I de landespecifikke henstillinger for 2014 henstilles det, at der gennemføres specifikke tiltag for at bekæmpe den sorte økonomi i følgende lande: Bulgarien, Kroatien, Ungarn, Italien, Letland, Rumænien og Spanien.

17

(18)  Measuring the Non-Observed Economy — A Handbook, OECD, 2002; The Non-Observed Economy in the System of National Accounts, G. Gyomai, P. van de Ven, Statistics Brief, n. 18, OECD, 2014.

18

Measuring the Non-Observed Economy — A Handbook,

The Non-Observed Economy in the System of National Accounts

---

BILAG

til Udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Følgende ændringsforslag, som fik tilslutning fra over en fjerdedel af de afgivne stemmer, blev forkastet under debatten:

Punkt 1.5

Ændres som følger:

»erkender
  anfører, at sort arbejde og uretmæssigt angivet selvstændig erhvervsvirksomhed, dvs. proformaselvstændighed, er to særskilte begreber., men mener alligevel, at det er korrekt at lade proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal forebygge, afskrække fra og bekæmpe på grund af fænomenets negative følgevirkninger: i) for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed; ii) for de normale konkurrencevilkår på markederne; iii) for arbejdskraftens frie bevægelighed i EU
  Udvalget har allerede tidligere påpeget

   (1)

  , at »der er behov for mere pålidelig dokumentation« på området, og anbefalet, at »det inden for rammerne af den sociale dialog, både i nationalt regi, men også på EU-niveau, undersøges, hvordan de selvstændiges særlige problemer kan løses, og at de organisationer, som repræsenterer deres interesser får mulighed for at deltage i den sociale dialog«;«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 107 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 153 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 12 |

Stemmer for

:

107

Stemmer imod

:

153

Stemmer hverken for eller imod

:

12

Punkt 1.5.1

Punkt 1.5.1

Ændres som følger:

»håber, at platformens arbejde — i overensstemmelse med national lovgivning og praksis — vil gøre det muligt på baggrund af en vurdering af medlemsstaternes erfaringer at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne gennem initiativer, der tager sigte på at opnå større viden, udvikle udvekslingen af oplysninger og god praksis, fremme nytænkning og vurdere erfaringerne
  og ud fra definitionen af proformaselvstændighed at nå frem til en effektiv strategi for bekæmpelse af dette fænomen;«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 149 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 10 |

Stemmer for

:

113

Stemmer imod

:

149

Stemmer hverken for eller imod

:

10

Punkt 1.6

Punkt 1.6

Ændres som følger:

»mener, selvom det fuldt ud er enigt i platformens kommissorium og opgaver, at dens mandat kan udvides til at omfatte udarbejdelse af anbefalinger til lovgivning på både EU- og medlemsstatsniveau, som skal sikre gennemførelse af en mere effektiv strategi (f.eks. forslag til et mere omfattende grænseoverskridende tilsynssamarbejde vedrørende kontrol og bekæmpelse)
  er enigt i platformens kommissorium og opgaver, da disse blot er vejledende;«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 114 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 150 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 9 |

Stemmer for

:

114

Stemmer imod

:

150

Stemmer hverken for eller imod

:

9

Punkt 2.1

Punkt 2.1

Ændres som følger:

»I Den Europæiske Union defineres sort arbejde som »enhver lønnet aktivitet, som i sig selv er lovlig, men som ikke registreres hos de offentlige myndigheder, under behørig hensyntagen til forskellene i medlemsstaternes retssystem«
   (2)
  . Definitionen omfatter også uretmæssigt angivet arbejde eller proformaselvstændighed, som forekommer, når en arbejdstager formelt er anført som selvstændig erhvervsdrivende i henhold til en tjenesteydelseskontrakt, men reelt udfører arbejde, som efter national lov og praksis kategoriserer vedkommende som lønmodtager (3).
  «

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 142 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 6 |

Stemmer for

:

104

Stemmer imod

:

142

Stemmer hverken for eller imod

:

6

Punkt 2.2

Punkt 2.2

Ændres som følger:

»Sort arbejde og proformaselvstændighed er forskellige aspekter af et fænomen, som har negative følgevirkninger for arbejdstagernes rettigheder og sikkerhed, de normale konkurrencevilkår på det indre marked og arbejdskraftens frie bevægelighed i EU. Proformaselvstændighed fastslås ved national lovgivning og den juridiske definition, der adskiller lønmodtagerarbejde og selvstændig erhvervsvirksomhed. Hver medlemsstat har ansvaret for at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at overholde reglerne for indbetaling af skat og sociale bidrag. Det er ikke muligt at tackle proformaselvstændighed på EU-niveau uden at referere til den brede vifte af forskellige nationale definitioner og statussen som selvstændig erhvervsdrivende.
  Derfor giver det absolut god mening at lade
  Det er nødvendigt at bekæmpe proformaselvstændighed være en af de former for sort arbejde, som platformen skal bekæmpe, da der er tale om en omgåelse af reglerne, som breder sig i takt med forskydningen af undergrundsøkonomien hen imod servicesektoren, og som berøver arbejdstagerne for rettigheder og sikkerhed på samme måde som sort arbejde6.«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 112 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 142 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 10 |

Stemmer for

:

112

Stemmer imod

:

142

Stemmer hverken for eller imod

:

10

Punkt 2.2.1

Punkt 2.2.1

Ændres som følger:

»Som EØSU allerede har påpeget4, findes der i øjeblikket ingen entydig EU-definition af selvstændig erhvervsvirksomhed, og de enkelte kompetente myndigheder anvender derfor deres egen nationale lovgivning, hvilket vanskeliggør gennemførelsen af en strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed på EU-niveau, især når det gælder arbejde på tværs af grænser. Udvalget har fremhævet

   (4)

  :»Der er forskel på definitionen af selvstændig erhvervsvirksomhed i de forskellige medlemsstater«, og »Der findes ikke blot forskellige definitioner i de enkelte europæiske lande, men også i EU's lovgivning«.«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 115 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 151 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 5 |

Stemmer for

:

115

Stemmer imod

:

151

Stemmer hverken for eller imod

:

5

Punkt 2.2.2

Punkt 2.2.2

Ændres som følger:

»På denne baggrund har EØSU allerede opfordret til at foretage en vurdering af de opnåede erfaringer i medlemsstaterne for at drage en række konklusioner og udarbejde anbefalinger med henblik på en effektiv strategi for bekæmpelse af proformaselvstændighed eller uretmæssigt angivet arbejde. I sin udtalelse »Misbrug af statussen som selvstændig erhvervsdrivende«5 fremhævede EØSU behovet for at indføre en pålidelig lovgivning ud fra en definition af falsk selvstændig erhvervsvirksomhed, som kan beskytte reelle selvstændige og mikrovirksomheder mod illoyal konkurrence på markederne
  , at »der er behov for mere pålidelig dokumentation for at kunne vurdere antallet af berørte medarbejdere og hvilke grænser, der er de mest kritiske. Derfor er der brug for yderligere professionel forskning«. Udvalget slog også til lyd for, »at det inden for rammerne af den sociale dialog, både i nationalt regi, men også på EU-niveau, undersøges, hvordan de selvstændiges særlige problemer kan løses, og at de organisationer, som repræsenterer deres interesser får mulighed for at deltage i den sociale dialog«.«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 156 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 9 |

Stemmer for

:

113

Stemmer imod

:

156

Stemmer hverken for eller imod

:

9

Punkt 3.3

Punkt 3.3

Ændres som følger:

»Det må vurderes positivt, at fForslaget til den europæiske platform skal fuldt ud overholder EU's gældende regelværk samt nærheds- og proportionalitetsprincippetr, og sådan bør det også være fremover.«

Afstemningsresultat

Afstemningsresultat

| Stemmer for | : | 105 |
| --- | --- | --- |
| Stemmer imod | : | 152 |
| Stemmer hverken for eller imod | : | 13 |

Stemmer for

:

105

Stemmer imod

:

152

Stemmer hverken for eller imod

:

13

---

(1)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 14-19.

1

(2)  COM(2007) 628 final.

2

(3)  COM(2014) 221 final.

3

(4)  EUT C 161 af 6.6.2013, s. 14-19.

4

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/52

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod fiskeri med drivgarn, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97

COM(2014) 265 final — 2014/0138 (COD)

(2014/C 458/09)

| Ordfører: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Ordfører:

Thomas McDONOGH

Rådet besluttede den 22. maj 2014 under henvisning til artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod fiskeri med drivgarn, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005, (EF) nr. 1967/2006 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97«

COM(2014) 265 final — 2014/0138 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som vedtog sin udtalelse den 18. juli 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september, følgende udtalelse med 150 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | Set i lyset af den skade, der forvoldes på miljøet, og den ringe kontrol med denne sektor i alle medlemsstater, bør Kommissionen gradvist indføre et fuldstændigt forbud mod fiskeri med drivgarn. |
| --- | --- |

1.1

Set i lyset af den skade, der forvoldes på miljøet, og den ringe kontrol med denne sektor i alle medlemsstater, bør Kommissionen gradvist indføre et fuldstændigt forbud mod fiskeri med drivgarn.

| 1.2 | Udvalget er klar over, at et sådant forbud vil have en negativ indvirkning på beskæftigelsen i visse medlemsstater. Som et civilsamfundsorgan ønsker udvalget at give udtryk for sin bekymring for eventuelle indkomsttab og opfordrer Kommissionen til at træffe de fornødne foranstaltninger til løsning af dette problem. |
| --- | --- |

1.2

Udvalget er klar over, at et sådant forbud vil have en negativ indvirkning på beskæftigelsen i visse medlemsstater. Som et civilsamfundsorgan ønsker udvalget at give udtryk for sin bekymring for eventuelle indkomsttab og opfordrer Kommissionen til at træffe de fornødne foranstaltninger til løsning af dette problem.

| 1.3 | Udvalget foreslår, at Den Europæiske Hav- og Fiskerifond anvendes til at støtte overgangen til andre fangstmetoder. |
| --- | --- |

1.3

Udvalget foreslår, at Den Europæiske Hav- og Fiskerifond anvendes til at støtte overgangen til andre fangstmetoder.

2.   Baggrund

| 2.1 | Kommissionen har til hensigt at ændre Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005 og (EF) nr. 1967/2006 og ophæve Rådets forordning (EF) nr. 894/97. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har til hensigt at ændre Rådets forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 812/2004, (EF) nr. 2187/2005 og (EF) nr. 1967/2006 og ophæve Rådets forordning (EF) nr. 894/97.

| 2.2 | I begyndelsen af 1990'erne udarbejdede EU regler for fiskeri med drivgarn på grundlag af FN's Generalforsamlings resolutioner, hvori der blev opfordret til et moratorium for havfiskeri med store pelagiske drivgarn (dvs. fiskeredskaber med en rækkevidde på over 2,5 km). |
| --- | --- |

2.2

I begyndelsen af 1990'erne udarbejdede EU regler for fiskeri med drivgarn på grundlag af FN's Generalforsamlings resolutioner, hvori der blev opfordret til et moratorium for havfiskeri med store pelagiske drivgarn (dvs. fiskeredskaber med en rækkevidde på over 2,5 km).

| 2.3 | EU's nuværende retlige ramme for drivgarn har imidlertid vist sig at have visse svagheder, idet det er let at omgå de gældende regler. Manglen på EU-regler vedrørende fiskeredskabernes egenskaber (f.eks. maksimal maskestørrelse, maksimal trådtykkelse, føring osv.) og anvendelsen af fiskeredskaberne (f.eks. længste afstand fra kysten, sættetid, fangstsæson osv.) kombineret med muligheden for at opbevare andre fiskeredskaber om bord har gjort det muligt for fiskere at anvende drivgarn ulovligt til at fange arter, som det er forbudt at fange med denne type fiskeredskaber, og angive, at de er fanget med andre fiskeredskaber (f.eks. langliner). Et samarbejde mellem fiskere kunne nemt resultere i brugen af fiskeredskaber, der er meget længere end 2,5 km. |
| --- | --- |

2.3

EU's nuværende retlige ramme for drivgarn har imidlertid vist sig at have visse svagheder, idet det er let at omgå de gældende regler. Manglen på EU-regler vedrørende fiskeredskabernes egenskaber (f.eks. maksimal maskestørrelse, maksimal trådtykkelse, føring osv.) og anvendelsen af fiskeredskaberne (f.eks. længste afstand fra kysten, sættetid, fangstsæson osv.) kombineret med muligheden for at opbevare andre fiskeredskaber om bord har gjort det muligt for fiskere at anvende drivgarn ulovligt til at fange arter, som det er forbudt at fange med denne type fiskeredskaber, og angive, at de er fanget med andre fiskeredskaber (f.eks. langliner). Et samarbejde mellem fiskere kunne nemt resultere i brugen af fiskeredskaber, der er meget længere end 2,5 km.

| 2.4 | Der er rapporteret om utilsigtede fangster (eller en høj risiko for påvirkning) af strengt beskyttede arter som støre, havskildpadder, havfugle og hvaler. |
| --- | --- |

2.4

Der er rapporteret om utilsigtede fangster (eller en høj risiko for påvirkning) af strengt beskyttede arter som støre, havskildpadder, havfugle og hvaler.

| 2.5 | Derudover mistes mange meter drivgarn hvert år på havet, navnlig under voldsomme storme. Idet garnene er fremstillet af syntetiske materialer, der er meget svært nedbrydelige, fortsætter de med at indfange fisk, hajer, pattedyr, fugle, skildpadder og andre dyr i mange år som såkaldte spøgelsesnet. Kendskabet til problemets omfang er beskedent, men det er utvivlsomt en vigtig dødsårsag for havdyr som vilde laks i Østersøen, tun, blæksprutte, sværdfisk mm. |
| --- | --- |

2.5

Derudover mistes mange meter drivgarn hvert år på havet, navnlig under voldsomme storme. Idet garnene er fremstillet af syntetiske materialer, der er meget svært nedbrydelige, fortsætter de med at indfange fisk, hajer, pattedyr, fugle, skildpadder og andre dyr i mange år som såkaldte spøgelsesnet. Kendskabet til problemets omfang er beskedent, men det er utvivlsomt en vigtig dødsårsag for havdyr som vilde laks i Østersøen, tun, blæksprutte, sværdfisk mm.

| 2.6 | På denne baggrund er det klart, at der stadig er alvorlige miljømæssige og bevaringsmæssige problemer forbundet med anvendelsen af disse fiskeredskaber. |
| --- | --- |

2.6

På denne baggrund er det klart, at der stadig er alvorlige miljømæssige og bevaringsmæssige problemer forbundet med anvendelsen af disse fiskeredskaber.

| 2.7 | For de fleste fiskere udgør fiskeri med drivgarn kun nogle få måneders fiskeriaktivitet om året, og adskillige fiskere anvender kun drivgarn i mindre end 14 dage om året. Et fuldstændigt forbud mod anvendelsen af drivgarn forventes således ikke at medføre en tilsvarende reduktion i antallet af fiskere, som fortsætter med at fiske med andre fiskeredskaber, som de allerede har lov til at anvende ifølge deres fiskeritilladelse. |
| --- | --- |

2.7

For de fleste fiskere udgør fiskeri med drivgarn kun nogle få måneders fiskeriaktivitet om året, og adskillige fiskere anvender kun drivgarn i mindre end 14 dage om året. Et fuldstændigt forbud mod anvendelsen af drivgarn forventes således ikke at medføre en tilsvarende reduktion i antallet af fiskere, som fortsætter med at fiske med andre fiskeredskaber, som de allerede har lov til at anvende ifølge deres fiskeritilladelse.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/54

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønbog om mobilsundhedsydelser

COM(2014) 219 final

(2014/C 458/10)

| Ordfører: | Isabel CAÑO AGUILAR |
| --- | --- |

Ordfører:

Isabel CAÑO AGUILAR

Kommissionen besluttede den 10. april 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Grønbog om mobilsundhedsydelser (»m-sundhed«)«

COM(2014) 219 final.

Det forberedende arbejde henvistes til den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. september 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 10. september, følgende udtalelse med 180 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU ønsker at understrege betydningen af m-sundhed, som bruges til at løse mange opgaver i forbindelse med sundhedspleje, og som er en fremtidsteknologi, der anvendes i stadigt stigende grad over hele verden. |
| --- | --- |

1.1

EØSU ønsker at understrege betydningen af m-sundhed, som bruges til at løse mange opgaver i forbindelse med sundhedspleje, og som er en fremtidsteknologi, der anvendes i stadigt stigende grad over hele verden.

| 1.2 | EØSU bifalder grønbogen pga. m-sundheds potentielle bidrag til de europæiske sundhedssystemer, der står over for stigende udfordringer, herunder bl.a. den demografiske udvikling. |
| --- | --- |

1.2

EØSU bifalder grønbogen pga. m-sundheds potentielle bidrag til de europæiske sundhedssystemer, der står over for stigende udfordringer, herunder bl.a. den demografiske udvikling.

| 1.3 | Efter EØSU's mening bør man prioritere at forbedre sundhedsydelserne, ikke at skære ned på omkostningerne. Hvis mobilsundhedstjenesterne skal blive en succes, kræver det deltagelse af sundhedspersonalet, dialog med patientorganisationerne, fremme af gensidig tillid mellem patienter og sundhedspersonale og tilvejebringelse af incitamenter og uddannelsesplaner for sidstnævnte. Der bør ligeledes etableres en dialog med industrien i denne sektor. |
| --- | --- |

1.3

Efter EØSU's mening bør man prioritere at forbedre sundhedsydelserne, ikke at skære ned på omkostningerne. Hvis mobilsundhedstjenesterne skal blive en succes, kræver det deltagelse af sundhedspersonalet, dialog med patientorganisationerne, fremme af gensidig tillid mellem patienter og sundhedspersonale og tilvejebringelse af incitamenter og uddannelsesplaner for sidstnævnte. Der bør ligeledes etableres en dialog med industrien i denne sektor.

| 1.4 | EØSU anbefaler, at der gennemføres oplysningskampagner om alle aspekter af m-sundhed. |
| --- | --- |

1.4

EØSU anbefaler, at der gennemføres oplysningskampagner om alle aspekter af m-sundhed.

| 1.5 | Den nye retlige ramme forbedrer beskyttelsen af personoplysninger væsentligt i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder, men der findes endnu ikke nogen teknologi, der kan forhindre uretmæssig adgang til mobilkommunikation. |
| --- | --- |

1.5

Den nye retlige ramme forbedrer beskyttelsen af personoplysninger væsentligt i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder, men der findes endnu ikke nogen teknologi, der kan forhindre uretmæssig adgang til mobilkommunikation.

| 1.6 | Makrodata er afgørende for den medicinske forskning. EØSU mener: a) at patienternes anonymitet bør bevares, b) at dataudvindingsprogrammer bør fremmes, c) at man bør overveje et forbud mod patentering og salg af makrodata, og d) at det ligeledes er nødvendigt at indføre teknologier og regler vedrørende metadata. |
| --- | --- |

1.6

Makrodata er afgørende for den medicinske forskning. EØSU mener: a) at patienternes anonymitet bør bevares, b) at dataudvindingsprogrammer bør fremmes, c) at man bør overveje et forbud mod patentering og salg af makrodata, og d) at det ligeledes er nødvendigt at indføre teknologier og regler vedrørende metadata.

| 1.7 | Det er nødvendigt, ved hjælp af en forordning, at regulere: a) »sundhedsydelserne« som omhandlet i direktiv 2011/24/EU, b) sikkerheds- og trivselsappsene, og c) de grænseoverskridende sundhedsydelser, som ikke er dækket af de gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

1.7

Det er nødvendigt, ved hjælp af en forordning, at regulere: a) »sundhedsydelserne« som omhandlet i direktiv 2011/24/EU, b) sikkerheds- og trivselsappsene, og c) de grænseoverskridende sundhedsydelser, som ikke er dækket af de gældende bestemmelser.

| 1.8 | Der bør udarbejdes regler for myndighedernes standardisering, certificering og godkendelse af m-sundheds- og trivselssystemer. |
| --- | --- |

1.8

Der bør udarbejdes regler for myndighedernes standardisering, certificering og godkendelse af m-sundheds- og trivselssystemer.

| 1.9 | Kommissionen bør overveje at indføre bindende nationale strategier for at sikre lige adgang til m-sundhedsydelser. |
| --- | --- |

1.9

Kommissionen bør overveje at indføre bindende nationale strategier for at sikre lige adgang til m-sundhedsydelser.

| 1.10 | Teknisk og semantisk interoperabilitet inden for den europæiske interoperabilitetsstrategi er ekstremt vigtigt for at sikre udbredt anvendelse af m-sundhedsydelserne. |
| --- | --- |

1.10

Teknisk og semantisk interoperabilitet inden for den europæiske interoperabilitetsstrategi er ekstremt vigtigt for at sikre udbredt anvendelse af m-sundhedsydelserne.

| 1.11 | Et passende kendskab til lovgivningen og anvendelsen af godkendt udstyr vil bidrage til at mindske producenters og sundhedspersonalets ansvar. |
| --- | --- |

1.11

Et passende kendskab til lovgivningen og anvendelsen af godkendt udstyr vil bidrage til at mindske producenters og sundhedspersonalets ansvar.

| 1.12 | Det internationale samarbejde om m-sundhed, som WHO deltager i, bør prioritere at udarbejde en liste over medicinsk udstyr, etiske principper og beskyttelse af data og interoperabilitet. Man bør overveje at sætte m-sundhed på dagsordenen for TTIP-forhandlingerne mellem USA og EU. |
| --- | --- |

1.12

Det internationale samarbejde om m-sundhed, som WHO deltager i, bør prioritere at udarbejde en liste over medicinsk udstyr, etiske principper og beskyttelse af data og interoperabilitet. Man bør overveje at sætte m-sundhed på dagsordenen for TTIP-forhandlingerne mellem USA og EU.

| 1.13 | De lovgivningsmæssige, økonomiske, strukturelle og teknologiske hindringer, der er til skade for europæisk industri, skal fjernes. De små og mellemstore virksomheder har en vigtig rolle at spille i forhold til m-sundhed. |
| --- | --- |

1.13

De lovgivningsmæssige, økonomiske, strukturelle og teknologiske hindringer, der er til skade for europæisk industri, skal fjernes. De små og mellemstore virksomheder har en vigtig rolle at spille i forhold til m-sundhed.

2.   Indholdet af grønbogen

| 2.1 | I henhold til WHO dækker mobilsundhedsydelser (m-sundhed) over »læge- og folkesundhedspraksis, der understøttes af mobilt udstyr såsom mobiltelefoner, patientovervågningsudstyr, pda'er (portable digital assistants) og andet trådløst udstyr«. |
| --- | --- |

2.1

I henhold til WHO dækker mobilsundhedsydelser (m-sundhed) over »læge- og folkesundhedspraksis, der understøttes af mobilt udstyr såsom mobiltelefoner, patientovervågningsudstyr, pda'er (portable digital assistants) og andet trådløst udstyr«.

| 2.2 | M-sundhed har et stort potentiale på sundhedsområdet med en tilgang, der handler om at opnå bedre forebyggelse og livskvalitet, mere effektive og bæredygtige sundhedsydelser og mere selvstændige og aktive patienter. |
| --- | --- |

2.2

M-sundhed har et stort potentiale på sundhedsområdet med en tilgang, der handler om at opnå bedre forebyggelse og livskvalitet, mere effektive og bæredygtige sundhedsydelser og mere selvstændige og aktive patienter.

| 2.3 | I betragtning af den voldsomme vækst i antallet af brugere af mobile enheder (i alt 6 mia. mennesker på verdensplan) har m-sundhed også et markedspotentiale (som for 2017 anslås til 23 mia. USD). |
| --- | --- |

2.3

I betragtning af den voldsomme vækst i antallet af brugere af mobile enheder (i alt 6 mia. mennesker på verdensplan) har m-sundhed også et markedspotentiale (som for 2017 anslås til 23 mia. USD).

| 2.4 | I 2017 vil m-sundhed potentielt kunne give en besparelse på sundhedsudgifterne i EU på 99 mia. EUR. |
| --- | --- |

2.4

I 2017 vil m-sundhed potentielt kunne give en besparelse på sundhedsudgifterne i EU på 99 mia. EUR.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU ønsker at understrege betydningen af m-sundhed, som bruges til at løse mange opgaver i forbindelse med sundhedspleje, og som er en fremtidsteknologi, der anvendes i stadigt stigende grad over hele verden. |
| --- | --- |

3.1

EØSU ønsker at understrege betydningen af m-sundhed, som bruges til at løse mange opgaver i forbindelse med sundhedspleje, og som er en fremtidsteknologi, der anvendes i stadigt stigende grad over hele verden.

| 3.2 | EØSU ser positivt på grønbogen, eftersom m-sundhed kan forbedre de europæiske sundhedssystemer, der står over for stigende udfordringer på grund af den demografiske udvikling og behovet for at tackle behandlingen af kroniske sygdomme, overvægt (et stigende problem i EU), rygning og mange andre problemer. |
| --- | --- |

3.2

EØSU ser positivt på grønbogen, eftersom m-sundhed kan forbedre de europæiske sundhedssystemer, der står over for stigende udfordringer på grund af den demografiske udvikling og behovet for at tackle behandlingen af kroniske sygdomme, overvægt (et stigende problem i EU), rygning og mange andre problemer.

| 3.3 | Selv om EU vil spille en central rolle med koordinering og støtte, minder EØSU om, at ansvaret for at etablere og forvalte sundhedssystemerne ligger hos medlemsstaterne, hvoraf mange står over for alvorlige budgetbegrænsninger. |
| --- | --- |

3.3

Selv om EU vil spille en central rolle med koordinering og støtte, minder EØSU om, at ansvaret for at etablere og forvalte sundhedssystemerne ligger hos medlemsstaterne, hvoraf mange står over for alvorlige budgetbegrænsninger.

| 3.4 | I de udviklede lande er den primære grund til udbredelsen af m-sundhed den »bydende nødvendighed« af at skære ned på sundhedsudgifterne. EØSU mener imidlertid, at førsteprioriteten bør være at forbedre de sundhedsydelser, borgerne modtager. |
| --- | --- |

3.4

I de udviklede lande er den primære grund til udbredelsen af m-sundhed den »bydende nødvendighed« af at skære ned på sundhedsudgifterne. EØSU mener imidlertid, at førsteprioriteten bør være at forbedre de sundhedsydelser, borgerne modtager.

| 3.5 | EØSU's forslag for at sikre, at m-sundhed bliver en succes:






  — | Inddragelse af sundhedspersonalet i udrulningen |
| --- | --- | --- |

3.5

EØSU's forslag for at sikre, at m-sundhed bliver en succes:

—

Inddragelse af sundhedspersonalet i udrulningen

| — | Dialog med patientorganisationerne |
| --- | --- |

—

Dialog med patientorganisationerne

| — | Dialog med appproducenterne |
| --- | --- |

—

Dialog med appproducenterne

| — | Indledende og løbende uddannelse af sundhedspersonalet i brugen af mobil teknologi og indførelse af incitamenter for at motivere personalet |
| --- | --- |

—

Indledende og løbende uddannelse af sundhedspersonalet i brugen af mobil teknologi og indførelse af incitamenter for at motivere personalet

| — | Styrkelse af den gensidige tillid mellem patienterne og sundhedspersonalet og samtidig undgå risikoen for »upersonlighed« og for at glemme de psykologiske og sociale faktorer (1). |
| --- | --- |

—

Styrkelse af den gensidige tillid mellem patienterne og sundhedspersonalet og samtidig undgå risikoen for »upersonlighed« og for at glemme de psykologiske og sociale faktorer (1).

| 3.6 | EØSU anbefaler, at der gennemføres offentlige oplysningskampagner om m-sundhedsydelser, og at man også påpeger deres begrænsninger, og at det er nødvendigt at anvende sundheds- og trivselsudstyret korrekt. Befolkningen skal være klar over, at m-sundhed indeholder såvel risici som nye muligheder. |
| --- | --- |

3.6

EØSU anbefaler, at der gennemføres offentlige oplysningskampagner om m-sundhedsydelser, og at man også påpeger deres begrænsninger, og at det er nødvendigt at anvende sundheds- og trivselsudstyret korrekt. Befolkningen skal være klar over, at m-sundhed indeholder såvel risici som nye muligheder.

| 3.7 | EØSU bemærker med bekymring virkningerne af de økonomiske stramninger og nedskæringerne af sundhedspersonalet for at reducere udgifterne til sundhedsvæsenet. Udvalget understreger også, at man ikke må underminere de offentlige velfærdssystemer. |
| --- | --- |

3.7

EØSU bemærker med bekymring virkningerne af de økonomiske stramninger og nedskæringerne af sundhedspersonalet for at reducere udgifterne til sundhedsvæsenet. Udvalget understreger også, at man ikke må underminere de offentlige velfærdssystemer.

4.   Særlige bemærkninger. Svar på spørgsmålene

4.1   Datasikkerhed

4.1.1   Hvilke specifikke sikkerhedsforanstaltninger i m-sundhedsløsninger kunne bidrage til at forhindre unødvendig og uautoriseret behandling af helbredsdata i forbindelse med brug af m-sundhed?

| 4.1.2 | Den manglende sikkerhed ligger i vejen for en mere udbredt brug af m-sundhed. |
| --- | --- |

4.1.2

Den manglende sikkerhed ligger i vejen for en mere udbredt brug af m-sundhed.

| 4.1.3 | Der findes ingen løsninger, der kan »forhindre« uretmæssig adgang til helbredsoplysninger, selv om kryptering og autentificeringsmekanismer til en vis grad kan mindske risikoen. Der findes databeskyttelsesteknologier på markedet, men der er ingen garanti for deres pålidelighed. |
| --- | --- |

4.1.3

Der findes ingen løsninger, der kan »forhindre« uretmæssig adgang til helbredsoplysninger, selv om kryptering og autentificeringsmekanismer til en vis grad kan mindske risikoen. Der findes databeskyttelsesteknologier på markedet, men der er ingen garanti for deres pålidelighed.

| 4.1.4 | Den gældende retlige ramme for databeskyttelse i EU (2) er under revision (3). Den nye forordning, der forventes at træde i kraft i 2015, er et vigtigt fremskridt i retten til beskyttelse af personoplysninger, som er nedfældet i art. 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og art. 16, stk. 2, i TEUF (4). |
| --- | --- |

4.1.4

Den gældende retlige ramme for databeskyttelse i EU (2) er under revision (3). Den nye forordning, der forventes at træde i kraft i 2015, er et vigtigt fremskridt i retten til beskyttelse af personoplysninger, som er nedfældet i art. 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og art. 16, stk. 2, i TEUF (4).

| 4.1.5 | EØSU mener, at:






  — | indførelsen af effektive databeskyttelsesteknologier kræver flere investeringer og mere forskning, såvel offentlig som privat. Søjle III i den digitale dagsorden (Trust and Security) bør skabe fremskridt på dette område. |
| --- | --- | --- |

4.1.5

EØSU mener, at:

—

indførelsen af effektive databeskyttelsesteknologier kræver flere investeringer og mere forskning, såvel offentlig som privat. Søjle III i den digitale dagsorden (Trust and Security) bør skabe fremskridt på dette område.

| — | selv om sundheds- og trivselsoplysninger er omfattet af de generelle regler, bør man overveje at indføje et særligt kapitel om dette emne. |
| --- | --- |

—

selv om sundheds- og trivselsoplysninger er omfattet af de generelle regler, bør man overveje at indføje et særligt kapitel om dette emne.

| — | EU bør forsøge at sikre, at sikkerhedsstandarden, ISO 27001, vedtages på internationalt plan. |
| --- | --- |

—

EU bør forsøge at sikre, at sikkerhedsstandarden, ISO 27001, vedtages på internationalt plan.

4.1.6   Hvordan kan appudviklerne bedst implementere principperne om »dataminimering«, »indbygget databeskyttelse« og »databeskyttelse gennem indstillinger« i m-sundhedsapps?

| 4.1.7 | Der er taget tilstrækkeligt hensyn til de ovenstående principper i den kommende lovgivning, men det er vigtigt at sikre, at de overholdes fuldt ud. Hvad »dataminimering« angår, bør appudviklerne skabe gennemsigtighed om de produkter, de tilbyder. |
| --- | --- |

4.1.7

Der er taget tilstrækkeligt hensyn til de ovenstående principper i den kommende lovgivning, men det er vigtigt at sikre, at de overholdes fuldt ud. Hvad »dataminimering« angår, bør appudviklerne skabe gennemsigtighed om de produkter, de tilbyder.

4.2   Makrodata

4.2.1   Hvilke foranstaltninger skal der til for fuldt ud at udnytte potentialet ved de store mængder data, der genereres via m-sundhed i EU, samtidig med at de juridiske og etiske krav bliver overholdt?

| 4.2.2 | Makrodata, hvis omfang er konstant stigende, spiller en afgørende rolle inden for forskning og medicinsk praksis. |
| --- | --- |

4.2.2

Makrodata, hvis omfang er konstant stigende, spiller en afgørende rolle inden for forskning og medicinsk praksis.

| 4.2.3 | EØSU mener, at:






  — | den uundværlige tillid fra patienternes side kræver, at de gives tilstrækkelige oplysninger om, hvordan de pågældende data bruges |
| --- | --- | --- |

4.2.3

EØSU mener, at:

—

den uundværlige tillid fra patienternes side kræver, at de gives tilstrækkelige oplysninger om, hvordan de pågældende data bruges

| — | patienternes anonymitet altid skal bevares |
| --- | --- |

—

patienternes anonymitet altid skal bevares

| — | EU-finansierede forskningsprogrammer bør omfatte en målsætning om at udvikle teknologi til udvinding af medicinske data |
| --- | --- |

—

EU-finansierede forskningsprogrammer bør omfatte en målsætning om at udvikle teknologi til udvinding af medicinske data

| — | man bør overveje et forbud mod patentering og handel med makrodata |
| --- | --- |

—

man bør overveje et forbud mod patentering og handel med makrodata

| — | forskerkredse bør have fri adgang til makrodata |
| --- | --- |

—

forskerkredse bør have fri adgang til makrodata

| — | og, at der bør indføres teknologier og regler vedrørende metadata. |
| --- | --- |

—

og, at der bør indføres teknologier og regler vedrørende metadata.

4.3   De juridiske rammer

4.3.1   Er sikkerheden og præstationskravene til livsstils- og trivselsapps i tilstrækkelig grad omfattet af den nuværende retlige EU-ramme?

| 4.3.2 | Den gældende retlige ramme om »medicinske anordninger« (5) er nu under revision. Kommissionen har udarbejdet visse vejledninger for softwareudviklere og producenter af udstyr om, hvad der kan (eller ikke kan) medtages i henhold til gældende lovgivning. |
| --- | --- |

4.3.2

Den gældende retlige ramme om »medicinske anordninger« (5) er nu under revision. Kommissionen har udarbejdet visse vejledninger for softwareudviklere og producenter af udstyr om, hvad der kan (eller ikke kan) medtages i henhold til gældende lovgivning.

| 4.3.3 | Der findes ingen definition af, hvad et »system« er, men der er specifikke krav til produkter på markedet, som kombinerer anordninger, der er omfattet hhv. ikke omfattet af lovgivningen. |
| --- | --- |

4.3.3

Der findes ingen definition af, hvad et »system« er, men der er specifikke krav til produkter på markedet, som kombinerer anordninger, der er omfattet hhv. ikke omfattet af lovgivningen.

| 4.3.4 | Der er heller ikke nogen klar skelnen mellem rene trivselsapps (Mobile Wellness Apps) og rene medicinske apps (Mobile Medical Apps). |
| --- | --- |

4.3.4

Der er heller ikke nogen klar skelnen mellem rene trivselsapps (Mobile Wellness Apps) og rene medicinske apps (Mobile Medical Apps).

| 4.3.5 | Det er derfor nødvendigt:






  — | ved hjælp af en forordning at regulere a) m-sundhed i overensstemmelse med den fastlagte definition af »sundhedsydelser« (6) og b) sikkerheds- og trivselsapps. |
| --- | --- | --- |

4.3.5

Det er derfor nødvendigt:

—

ved hjælp af en forordning at regulere a) m-sundhed i overensstemmelse med den fastlagte definition af »sundhedsydelser« (6) og b) sikkerheds- og trivselsapps.

| — | Eftersom spørgsmålet om grænseoverskridende sundhedsydelser ikke er med i den nuværende lovgivning, bør man gøre sig nogle overvejelser herom. |
| --- | --- |

—

Eftersom spørgsmålet om grænseoverskridende sundhedsydelser ikke er med i den nuværende lovgivning, bør man gøre sig nogle overvejelser herom.

| — | Mål: a) at skabe retssikkerhed for producenterne; b) at skabe sikkerhed for såvel fagfolk som brugere; c) at forhindre markedsføring af ineffektive eller farlige produkter. |
| --- | --- |

—

Mål: a) at skabe retssikkerhed for producenterne; b) at skabe sikkerhed for såvel fagfolk som brugere; c) at forhindre markedsføring af ineffektive eller farlige produkter.

4.3.6   Er det nødvendigt at styrke de offentlige myndigheders og domstolenes håndhævelse af den EU-lovgivning, der gælder for m-sundhed? Hvis ja, hvorfor og hvordan?

| 4.3.7 | Ja, for at sikre, at m-sundhed anvendes effektivt. Det er en kompliceret opgave at holde øje med, at lovgivningen overholdes, eftersom der findes mere end 40.000 sundheds- og trivselsapplikationer. Det er derfor afgørende, at opgaverne koordineres og fordeles mellem Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.3.7

Ja, for at sikre, at m-sundhed anvendes effektivt. Det er en kompliceret opgave at holde øje med, at lovgivningen overholdes, eftersom der findes mere end 40.000 sundheds- og trivselsapplikationer. Det er derfor afgørende, at opgaverne koordineres og fordeles mellem Kommissionen og medlemsstaterne.

4.4   Patienternes sikkerhed og gennemsigtig information

4.4.1   Bør der iværksættes politiske tiltag for at sikre/verificere m-sundhedsløsningernes effektivitet? Hvis ja, hvilke?

| 4.4.2 | Apps bør være omfattet af bindende regler vedrørende:






  — | standardisering |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Apps bør være omfattet af bindende regler vedrørende:

—

standardisering

| — | certificering og |
| --- | --- |

—

certificering og

| — | godkendelse af myndighederne. |
| --- | --- |

—

godkendelse af myndighederne.

4.4.3   Hvordan kan vi forvisse os om, at m-sundhedsløsningerne er sikre for borgerne at anvende, når de vurderer deres helbred og trivsel?

| 4.4.4 | Personlige trivselsapps bør opfylde de samme krav som dem, der bruges i sundhedsøjemed, eftersom de ligeledes indeholder oplysninger om en persons helbred. |
| --- | --- |

4.4.4

Personlige trivselsapps bør opfylde de samme krav som dem, der bruges i sundhedsøjemed, eftersom de ligeledes indeholder oplysninger om en persons helbred.

4.5   M-sundhedsløsningernes rolle i sundhedssystemerne og i forbindelse med lige adgang

4.5.1   Har I dokumentation vedrørende indførelsen af m-sundhedsløsninger i EU's sundhedssystemer? Hvilke former for god praksis findes der vedrørende tilrettelæggelse af sundhedsvæsnet med henblik på at maksimere anvendelsen af m-sundhed for at kunne tilbyde sundhedsydelser af højere kvalitet (f.eks. kliniske retningslinjer vedrørende anvendelse af m-sundhed)? Har I dokumentation for, hvordan m-sundhed kunne bidrage til at nedbringe eller bremse sundhedsomkostningerne i EU?

| 4.5.2 | PwC-rapporten, som Kommissionen citerer, peger på behovet for at fremlægge »flere beviser« for de langsigtede økonomiske og kliniske fordele ved m-sundhed (s. 21). |
| --- | --- |

4.5.2

PwC-rapporten, som Kommissionen citerer, peger på behovet for at fremlægge »flere beviser« for de langsigtede økonomiske og kliniske fordele ved m-sundhed (s. 21).

4.5.3   Hvilke politiske tiltag kunne være relevante i EU og på nationalt plan for at støtte lige adgang til sundhedsydelser og sundhedsydelsernes tilgængelighed via m-sundhed?

| 4.5.4 | I henhold til traktaterne og EU's fælles værdier bør Kommissionen iværksætte politiske tiltag for at sikre lige adgang til m-sundhed og forpligte medlemsstaterne til at udarbejde nationale strategier for telesundhedstjenester og i den forbindelse også se på spørgsmålet om lige adgang. |
| --- | --- |

4.5.4

I henhold til traktaterne og EU's fælles værdier bør Kommissionen iværksætte politiske tiltag for at sikre lige adgang til m-sundhed og forpligte medlemsstaterne til at udarbejde nationale strategier for telesundhedstjenester og i den forbindelse også se på spørgsmålet om lige adgang.

| 4.5.5 | M-sundhed bør være en integreret del af sundhedssystemerne og være tilgængelig for hele befolkningen og ikke kun de mest veluddannede eller velbeslåede. |
| --- | --- |

4.5.5

M-sundhed bør være en integreret del af sundhedssystemerne og være tilgængelig for hele befolkningen og ikke kun de mest veluddannede eller velbeslåede.

| 4.5.6 | EØSU er bekymret over, at indførelsen af m-sundhed kan øge uligheden i adgangen til sundhedsydelser, bl.a. på grund af:






  — | den digitale kløft |
| --- | --- | --- |

4.5.6

EØSU er bekymret over, at indførelsen af m-sundhed kan øge uligheden i adgangen til sundhedsydelser, bl.a. på grund af:

—

den digitale kløft

| — | den ulige adgang til bredbånd regionerne imellem |
| --- | --- |

—

den ulige adgang til bredbånd regionerne imellem

| — | manglen på specifikke foranstaltninger for personer med forskellige handicap |
| --- | --- |

—

manglen på specifikke foranstaltninger for personer med forskellige handicap

| — | den høje pris på det udstyr, som patienterne har brug for (smartphones, tablets, osv.). |
| --- | --- |

—

den høje pris på det udstyr, som patienterne har brug for (smartphones, tablets, osv.).

| 4.5.7 | For at m-sundhed kan blive udbredt, skal der iværksættes foranstaltninger, som dels fremmer integration i det digitale samfund, dels er målrettet personer med større behov for sundhedspleje til rimelige priser, som f.eks. ældre, kronisk syge og personer med handicap. |
| --- | --- |

4.5.7

For at m-sundhed kan blive udbredt, skal der iværksættes foranstaltninger, som dels fremmer integration i det digitale samfund, dels er målrettet personer med større behov for sundhedspleje til rimelige priser, som f.eks. ældre, kronisk syge og personer med handicap.

4.6   Interoperabilitet

4.6.1   Bør der gøres noget ud over de foreslåede tiltag i e-sundhedshandlingsplanen 2012-2020 for at øge m-sundhedsløsningernes interoperabilitet? Hvis ja, hvad bør der da gøres?

| 4.6.2 | Der bør skabes pålidelige og sikre mekanismer til overførsel af medicinske data ved hjælp af medicinsk udstyr. |
| --- | --- |

4.6.2

Der bør skabes pålidelige og sikre mekanismer til overførsel af medicinske data ved hjælp af medicinsk udstyr.

4.6.3   Er der behov for en indsats for at sikre interoperabilitet mellem m-sundhedsapps og elektroniske journaler?

| 4.6.4 | Ja. Mængden af helbredsoplysninger fordobles hver 18. måned, og denne vækstrate betyder, at standarder er afgørende. Standarderne har forskellige funktioner i de forskellige dele af sundhedsvæsenet, men interoperabilitetsstandarderne er hjørnestenen, når det gælder at skabe brugbare grænseflader mellem forskellige systemer. |
| --- | --- |

4.6.4

Ja. Mængden af helbredsoplysninger fordobles hver 18. måned, og denne vækstrate betyder, at standarder er afgørende. Standarderne har forskellige funktioner i de forskellige dele af sundhedsvæsenet, men interoperabilitetsstandarderne er hjørnestenen, når det gælder at skabe brugbare grænseflader mellem forskellige systemer.

| 4.6.5 | Det er vigtigt at komme videre med den semantiske problemstilling inden for rammerne af SNOMED CT (Systematized Nomenclature of Medicine — Clinical Terms). |
| --- | --- |

4.6.5

Det er vigtigt at komme videre med den semantiske problemstilling inden for rammerne af SNOMED CT (Systematized Nomenclature of Medicine — Clinical Terms).

4.6.6   Hvis ja, hvem skal da gøre det, og hvordan skal det gøres?

| 4.6.7 | Den europæiske interoperabilitetsstrategi, som Kommissionen og medlemsstaterne (hvoraf nogle allerede har opstillet regler herom) deltager i, synes at være en passende ramme. |
| --- | --- |

4.6.7

Den europæiske interoperabilitetsstrategi, som Kommissionen og medlemsstaterne (hvoraf nogle allerede har opstillet regler herom) deltager i, synes at være en passende ramme.

4.7   Erstatningsansvar

4.7.1   Hvilke anbefalinger bør der gives til leverandører af m-sundhed og sundhedspersonale for at hjælpe dem med at begrænse risiciene i forbindelse med brug og ordinering af m-sundhedsløsninger?

| 4.7.2 | Gældende lovgivning. Erstatningsansvar (kontraktmæssigt eller ikke-kontraktmæssigt) i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser: behandlingsmedlemsstatens lovgivning (direktiv 2011/24/EU, art. 4, stk. 1). Produktansvar: Direktiv 85/374/EØF iht. princippet om objektivt ansvar. |
| --- | --- |

4.7.2

Gældende lovgivning. Erstatningsansvar (kontraktmæssigt eller ikke-kontraktmæssigt) i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser: behandlingsmedlemsstatens lovgivning (direktiv 2011/24/EU, art. 4, stk. 1). Produktansvar: Direktiv 85/374/EØF iht. princippet om objektivt ansvar.

| 4.7.3 | Sundhedspersonalet: skal følge fastlagte protokoller og bruge certificeret udstyr og certificerede procedurer. Leverandører: tilstrækkeligt kendskab til lovkravene. I begge tilfælde skal det fastlægges, hvem der bærer forsikringsudgifterne. |
| --- | --- |

4.7.3

Sundhedspersonalet: skal følge fastlagte protokoller og bruge certificeret udstyr og certificerede procedurer. Leverandører: tilstrækkeligt kendskab til lovkravene. I begge tilfælde skal det fastlægges, hvem der bærer forsikringsudgifterne.

4.8   Forskning og innovation inden for m-sundhed

4.8.1   Kan I foreslå emner, der bør prioriteres højt på EU-plan inden for forskning, innovation og udrulning af m-sundhed?

| 4.8.2 | På det tekniske plan dækker de eksisterende Horisont 2020-programmer de vigtigste forskningsområder. |
| --- | --- |

4.8.2

På det tekniske plan dækker de eksisterende Horisont 2020-programmer de vigtigste forskningsområder.

| 4.8.3 | EØSU foreslår, at man ligeledes undersøger de sociale konsekvenser af m-sundhed, specielt i forhold til ældre, handicappede, immigranter og mindrebemidlede personer. |
| --- | --- |

4.8.3

EØSU foreslår, at man ligeledes undersøger de sociale konsekvenser af m-sundhed, specielt i forhold til ældre, handicappede, immigranter og mindrebemidlede personer.

4.8.4   Hvordan mener I, at satellitapplikationer, der er baseret på EU's navigationssystemer (Egnos og Galileo), kan bidrage til udrulningen af innovative m-sundhedsløsninger?

| 4.8.5 | Fremskridtene inden for geografisk lokalisering og forbedringerne på kommunikationsområdet vil uden tvivl gøre m-sundhed mere effektivt. |
| --- | --- |

4.8.5

Fremskridtene inden for geografisk lokalisering og forbedringerne på kommunikationsområdet vil uden tvivl gøre m-sundhed mere effektivt.

4.9   Internationalt samarbejde

4.9.1   Hvilke forhindringer bør overvindes (og prioriteres) i forbindelse med internationalt samarbejde for at fremme udrulningen af m-sundhed, og hvordan skal det gøres? Hvilke former for god praksis fra andre større markeder (f.eks. USA og Asien) kunne implementeres i EU for at sætte gang i udrulningen af m-sundhed?

| 4.9.2 | M-sundhed bør også stå på dagsordenen for TTIP-forhandlingerne mellem USA og EU, som blev indledt i juli 2013. |
| --- | --- |

4.9.2

M-sundhed bør også stå på dagsordenen for TTIP-forhandlingerne mellem USA og EU, som blev indledt i juli 2013.

| 4.9.3 | Prioriterede områder for det internationale samarbejde, med deltagelse af WHO:






  — | liste, der kan ajourføres jævnligt, over apps, der anses for at være til medicinsk brug |
| --- | --- | --- |

4.9.3

Prioriterede områder for det internationale samarbejde, med deltagelse af WHO:

—

liste, der kan ajourføres jævnligt, over apps, der anses for at være til medicinsk brug

| — | etiske principper |
| --- | --- |

—

etiske principper

| — | databeskyttelse i overensstemmelse med ISO-standard 27001 |
| --- | --- |

—

databeskyttelse i overensstemmelse med ISO-standard 27001

| — | interoperabilitet. |
| --- | --- |

—

interoperabilitet.

4.10   Web-iværksætternes adgang til m-sundhedsmarkedet. Appsmarkedet

4.10.1   Er det et problem for web-iværksættere at komme ind på m-sundhedsmarkedet? Hvis ja, hvilke udfordringer står de da overfor? Hvordan kan de overvindes, og hvem skal gøre det? Hvordan kan Kommissionen, hvis der er behov for det, stimulere branchens og iværksætternes engagement i m-sundhed, f.eks. ved hjælp af initiativer såsom »Startup Europe« eller det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring?

| 4.10.2 | Industrien står over for følgende hindringer:






  — | lovgivningsmæssige (uklare bestemmelser) |
| --- | --- | --- |

4.10.2

Industrien står over for følgende hindringer:

—

lovgivningsmæssige (uklare bestemmelser)

| — | økonomiske (der er behov for yderligere forskning i fordelene for sundhedssystemet og for at ændre incitamentssystemet på sundhedsområdet) |
| --- | --- |

—

økonomiske (der er behov for yderligere forskning i fordelene for sundhedssystemet og for at ændre incitamentssystemet på sundhedsområdet)

| — | strukturelle (manglende integration på de forskellige niveauer af sundhedsforvaltningen) og |
| --- | --- |

—

strukturelle (manglende integration på de forskellige niveauer af sundhedsforvaltningen) og

| — | teknologiske (kvalitetsstandarder, certificeringsordninger, interoperabilitet). |
| --- | --- |

—

teknologiske (kvalitetsstandarder, certificeringsordninger, interoperabilitet).

| 4.10.3 | Problemerne bør behandles i henhold til de forskellige kompetenceniveauer:






  — | Medlemsstaterne skal tage varetage organiseringen af sundhedssystemet inden for deres grænser |
| --- | --- | --- |

4.10.3

Problemerne bør behandles i henhold til de forskellige kompetenceniveauer:

—

Medlemsstaterne skal tage varetage organiseringen af sundhedssystemet inden for deres grænser

| — | EU skal se på fragmenteringen af markedet og den manglende klarhed på lovgivningsområdet. |
| --- | --- |

—

EU skal se på fragmenteringen af markedet og den manglende klarhed på lovgivningsområdet.

| 4.10.4 | EØSU understreger behovet for at støtte de europæiske SMV'er, da de kan spille en afgørende rolle på m-sundhedsmarkedet. |
| --- | --- |

4.10.4

EØSU understreger behovet for at støtte de europæiske SMV'er, da de kan spille en afgørende rolle på m-sundhedsmarkedet.

| 4.10.5 | Nyetablerede virksomheder i Europa har behov for bedre finansieringskilder, såvel via de traditionelle kanaler (banker) som de utraditionelle kanaler (som f.eks. crowdfunding). Risikofinansiering (under Horisont 2020) og ordningerne med offentlig-private partnerskaber bør bidrage til at styrke europæisk industri. |
| --- | --- |

4.10.5

Nyetablerede virksomheder i Europa har behov for bedre finansieringskilder, såvel via de traditionelle kanaler (banker) som de utraditionelle kanaler (som f.eks. crowdfunding). Risikofinansiering (under Horisont 2020) og ordningerne med offentlig-private partnerskaber bør bidrage til at styrke europæisk industri.

Bruxelles, den 10. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Udtalelse om e-sundhed (TEN/509, 2013), EUT C 271 af 19.9.2003, s. 122.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

2

(3)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, COM(2012) 11. http://ec.europa.eu/justice/data-protection/document/review2012/com_2012_11_da.pdf

3

(4)  EØSU's udtalelse SOC/455 af 23. maj 2012, EUT C 229 af 31.7.2012, s. 90.

4

(5)  Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (EFT L 169 af 17.7.1993, s. 1). Ligeledes Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (EFT L 331 af 7.12.1998, s. 1). Rådets direktiv 93/42/EØF af 20. juni 1990 om aktive, implantable medicinske anordninger (EFT L 189 af 20.7.1990, s. 17).

5

(6)  Jf. artikel 3 a) i direktiv 2011/24/EU om [patientrettigheder i forbindelse med] grænseoverskridende sundhedsydelser (EUT L 88 af 4.4.2011, s. 45).

6

---

| 19.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/61

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's strategi for maritim sikkerhed

(2014/C 458/11)

| Ordfører: | Anna BREDIMA |
| --- | --- |

Ordfører:

Anna BREDIMA

Kommissionen besluttede den 20. november 2013 under henvisning til artikel 262 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"For an open and secure global maritime domain: elements for a European Union maritime security strategy (»Et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed« (foreligger d.d. ikke på dansk))

JOIN(2014) 9 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 17. juli 2014.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 501. plenarforsamling den 10.—11. september 2014, mødet den 11. september 2014, følgende udtalelse med 142 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1 | EØSU glæder sig over, at EU udviser politisk vilje til at sætte maritim sikkerhed øverst på sin politiske dagsorden. Udvalget støtter den fælles meddelelse om elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (EMSS) og den helhedsorienterede tilgang til de komplekse maritime trusler. Det europæiske civilsamfund er direkte berørt af EU's maritime sikkerhedsstrategi. EØSU bakker op om en strategisk tværsektoriel tilgang til maritim sikkerhed, der bygger videre på de resultater, der allerede er opnået, uden at skabe nye strukturer. En sådan tilgang vil skabe beskæftigelse i tråd med Europa 2020-strategien for vækst, og den vil gøre søfartserhvervet mere attraktivt for søfarende. |
| --- | --- |

1.1

EØSU glæder sig over, at EU udviser politisk vilje til at sætte maritim sikkerhed øverst på sin politiske dagsorden. Udvalget støtter den fælles meddelelse om elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (EMSS) og den helhedsorienterede tilgang til de komplekse maritime trusler. Det europæiske civilsamfund er direkte berørt af EU's maritime sikkerhedsstrategi. EØSU bakker op om en strategisk tværsektoriel tilgang til maritim sikkerhed, der bygger videre på de resultater, der allerede er opnået, uden at skabe nye strukturer. En sådan tilgang vil skabe beskæftigelse i tråd med Europa 2020-strategien for vækst, og den vil gøre søfartserhvervet mere attraktivt for søfarende.

| 1.2 | EØSU støtter de foreslåede synergier mellem EU-Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten (EEAS), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), Europol, Frontex, Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), EU's Militærstab og Direktoratet for Krisestyring og Planlægning. Udvalget støtter tværnationale synergier mellem maritime aktiviteter i tråd med nærhedsprincippet. En overordnet EU-strategi med et fælles billede af situationen til søs vil sikre en bedre udnyttelse af ressourcerne gennem bedre samordning af overvågningsforanstaltningerne. |
| --- | --- |

1.2

EØSU støtter de foreslåede synergier mellem EU-Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten (EEAS), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), Europol, Frontex, Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), EU's Militærstab og Direktoratet for Krisestyring og Planlægning. Udvalget støtter tværnationale synergier mellem maritime aktiviteter i tråd med nærhedsprincippet. En overordnet EU-strategi med et fælles billede af situationen til søs vil sikre en bedre udnyttelse af ressourcerne gennem bedre samordning af overvågningsforanstaltningerne.

| 1.3 | EØSU opfordrer EU til at udvide samarbejdet med NATO om de eksisterende ressourcer. Det glæder sig over de positive resultater af samplaceringen af NATO's og EU's operative hovedkvarterer i Northwood og opfordrer til et tættere samarbejde med de europæiske flådechefer (CHENS), de nationale kystvagter og det europæiske forum for kystvagtfunktioner baseret på erfaringerne med Frontex og det europæiske patruljeringsnetværk. |
| --- | --- |

1.3

EØSU opfordrer EU til at udvide samarbejdet med NATO om de eksisterende ressourcer. Det glæder sig over de positive resultater af samplaceringen af NATO's og EU's operative hovedkvarterer i Northwood og opfordrer til et tættere samarbejde med de europæiske flådechefer (CHENS), de nationale kystvagter og det europæiske forum for kystvagtfunktioner baseret på erfaringerne med Frontex og det europæiske patruljeringsnetværk.

| 1.4 | EØSU bifalder initiativet om »sammenlægning og deling«, som indebærer delt anvendelse af udstyrskapacitet og militært/civilt engagement. Det forudsætter kompatible standarder for søfarts- og flådekapacitet. Samarbejde og solidaritet medlemsstaterne imellem vil bidrage til at optimere anvendelsen af den tilgængelige infrastruktur og sikre omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

1.4

EØSU bifalder initiativet om »sammenlægning og deling«, som indebærer delt anvendelse af udstyrskapacitet og militært/civilt engagement. Det forudsætter kompatible standarder for søfarts- og flådekapacitet. Samarbejde og solidaritet medlemsstaterne imellem vil bidrage til at optimere anvendelsen af den tilgængelige infrastruktur og sikre omkostningseffektivitet.

| 1.5 | Retsgrundlaget for retsforfølgelse vil være ratificering og gennemførelse — både i og uden for EU — af De Forenede Nationers havretskonvention fra 1982 (UNCLOS) og af konventionen til bekæmpelse af ulovlige handlinger mod søfartssikkerheden (SUA) fra 1988. EØSU understreger behovet for tættere samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) med henblik på ratificering af konventionerne om søfartssikkerhed. |
| --- | --- |

1.5

Retsgrundlaget for retsforfølgelse vil være ratificering og gennemførelse — både i og uden for EU — af De Forenede Nationers havretskonvention fra 1982 (UNCLOS) og af konventionen til bekæmpelse af ulovlige handlinger mod søfartssikkerheden (SUA) fra 1988. EØSU understreger behovet for tættere samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) med henblik på ratificering af konventionerne om søfartssikkerhed.

| 1.6 | Implementeringen af den internationale kode for sikring af skibe og havnefaciliteter (ISPS) skal styrkes i havne i EU og tredjelande (f.eks. Vestafrika) for at forebygge pirateri, væbnede røverier og godstyveri. Det kræver overensstemmelse med ISPS at scanne containere, der kan fungere som trojanske heste i havne. |
| --- | --- |

1.6

Implementeringen af den internationale kode for sikring af skibe og havnefaciliteter (ISPS) skal styrkes i havne i EU og tredjelande (f.eks. Vestafrika) for at forebygge pirateri, væbnede røverier og godstyveri. Det kræver overensstemmelse med ISPS at scanne containere, der kan fungere som trojanske heste i havne.

| 1.7 | EØSU understreger behovet for i samarbejde med FN, NATO og USA at foretage en mere systematisk sporing af finansstrømmene fra pirateri og andre ulovlige aktiviteter til søs. |
| --- | --- |

1.7

EØSU understreger behovet for i samarbejde med FN, NATO og USA at foretage en mere systematisk sporing af finansstrømmene fra pirateri og andre ulovlige aktiviteter til søs.

| 1.8 | Det er usikkert, om der rettidigt kan indføres godkendte og globalt tilgængelige kurser i sikringsberedskab for søfarende, sådan som det har været krævet fra 1. januar 2014. Udvalget bifalder den overgangsperiode fra 1. januar 2014 til 1. juli 2015, som IMO har indført for havnestatskontrol af kvalifikationsbeviser i henhold til reglement VI/6 i STCW-konventionen. USA's indsats mod pirateri (Anti-Piracy Assessment Teams) kan betragtes som et skoleeksempel på frivillig kontrol af skibes beredskab til bekæmpelse af pirateri, som EU bør tage ved lære af. |
| --- | --- |

1.8

Det er usikkert, om der rettidigt kan indføres godkendte og globalt tilgængelige kurser i sikringsberedskab for søfarende, sådan som det har været krævet fra 1. januar 2014. Udvalget bifalder den overgangsperiode fra 1. januar 2014 til 1. juli 2015, som IMO har indført for havnestatskontrol af kvalifikationsbeviser i henhold til reglement VI/6 i STCW-konventionen. USA's indsats mod pirateri (Anti-Piracy Assessment Teams) kan betragtes som et skoleeksempel på frivillig kontrol af skibes beredskab til bekæmpelse af pirateri, som EU bør tage ved lære af.

| 1.9 | EØSU konstaterer, at den afskrækkende virkning af retsforfølgelse af pirater svækkes af den betydelige variation i dommenes udfald. Hvis international kriminalitet som pirateri ikke skal gå ustraffet hen, skal lovgivningen om pirateri harmoniseres. |
| --- | --- |

1.9

EØSU konstaterer, at den afskrækkende virkning af retsforfølgelse af pirater svækkes af den betydelige variation i dommenes udfald. Hvis international kriminalitet som pirateri ikke skal gå ustraffet hen, skal lovgivningen om pirateri harmoniseres.

| 1.10 | Operation Afrikas Horn, som tog fat ved de underliggende årsager på land til pirateri, er en succes, som kan bruges som model på andre områder. Ordentlige levevilkår kan gøre pirateri mindre tiltrækkende. EØSU går ind for en udvidelse af operationerne Open Shield (NATO) og Atlanta, når tiden kommer til at forny dem. |
| --- | --- |

1.10

Operation Afrikas Horn, som tog fat ved de underliggende årsager på land til pirateri, er en succes, som kan bruges som model på andre områder. Ordentlige levevilkår kan gøre pirateri mindre tiltrækkende. EØSU går ind for en udvidelse af operationerne Open Shield (NATO) og Atlanta, når tiden kommer til at forny dem.

| 1.11 | EØSU tilskynder EU's institutioner til at udøve politisk og diplomatisk pres som reaktion på den voldsomme udbredelse af pirataktiviteter i Vestafrika. Den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og 16 afrikanske stater i Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (Ecowas), Cotonou-aftalen og partnerskabet mellem EU og Afrika kan få løftestangseffekt i den forbindelse. Hvis handelen mellem EU og Ecowas skal lettes, skal der være sikre handels- og transportruter. Nigeria bør tilbydes assistance til at forstærke sin kystvagttjeneste og bør opfordres til at tillade tilstedeværelsen af bevæbnede vagter fra andre nationer i deres farvande. |
| --- | --- |

1.11

EØSU tilskynder EU's institutioner til at udøve politisk og diplomatisk pres som reaktion på den voldsomme udbredelse af pirataktiviteter i Vestafrika. Den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og 16 afrikanske stater i Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (Ecowas), Cotonou-aftalen og partnerskabet mellem EU og Afrika kan få løftestangseffekt i den forbindelse. Hvis handelen mellem EU og Ecowas skal lettes, skal der være sikre handels- og transportruter. Nigeria bør tilbydes assistance til at forstærke sin kystvagttjeneste og bør opfordres til at tillade tilstedeværelsen af bevæbnede vagter fra andre nationer i deres farvande.

| 1.12 | EØSU bifalder Rådets konklusioner om Guineabugten af 17. marts 2014, som skal omsættes i specifikke tiltag. Det lokale civilsamfund skal inddrages for at sikre en bedre forståelse af den lokale kontekst, og det skal have opbakning til at presse regeringerne til at finde løsninger på de sikkerhedsmæssige udfordringer i Guineabugten. |
| --- | --- |

1.12

EØSU bifalder Rådets konklusioner om Guineabugten af 17. marts 2014, som skal omsættes i specifikke tiltag. Det lokale civilsamfund skal inddrages for at sikre en bedre forståelse af den lokale kontekst, og det skal have opbakning til at presse regeringerne til at finde løsninger på de sikkerhedsmæssige udfordringer i Guineabugten.

| 1.13 | Der bør udnævnes en særlig EU-repræsentant for Vestafrika i lighed med repræsentanten for Afrikas Horn. EØSU bifalder FN-resolutionen om bekæmpelse af pirateri i Vestafrika (november 2013). Samarbejdet mellem de øst- og vestafrikanske kystvagttjenester bør styrkes. |
| --- | --- |

1.13

Der bør udnævnes en særlig EU-repræsentant for Vestafrika i lighed med repræsentanten for Afrikas Horn. EØSU bifalder FN-resolutionen om bekæmpelse af pirateri i Vestafrika (november 2013). Samarbejdet mellem de øst- og vestafrikanske kystvagttjenester bør styrkes.

| 1.14 | Der bør indføres internationalt vedtagne standarder for søfartssikkerhedsselskaber. ISOPAS 28007-standarden vil sikre lige konkurrencevilkår for private bevæbnede vagtvirksomheder verden over. |
| --- | --- |

1.14

Der bør indføres internationalt vedtagne standarder for søfartssikkerhedsselskaber. ISOPAS 28007-standarden vil sikre lige konkurrencevilkår for private bevæbnede vagtvirksomheder verden over.

| 1.15 | EØSU bifalder den øgede havovervågning, som giver rettidigt kendskab til ulovlige aktiviteter til søs gennem det styrkede samarbejde mellem EMSA, Frontex og Det Fælles Forskningscenter. Forskning og udvikling vedrørende sikkerhed til søs bør fastlægges i samarbejde med Det Fælles Forskningscenter. |
| --- | --- |

1.15

EØSU bifalder den øgede havovervågning, som giver rettidigt kendskab til ulovlige aktiviteter til søs gennem det styrkede samarbejde mellem EMSA, Frontex og Det Fælles Forskningscenter. Forskning og udvikling vedrørende sikkerhed til søs bør fastlægges i samarbejde med Det Fælles Forskningscenter.

| 1.16 | I lyset af de menneskelige tragedier, der udspiller sig som følge af ureglementeret indvandring ad søvejen, understreger EØSU behovet for at:






  — | udarbejde en europæisk indvandringspolitik, der tager hensyn til både den eksterne og interne dimension |
| --- | --- | --- |

1.16

I lyset af de menneskelige tragedier, der udspiller sig som følge af ureglementeret indvandring ad søvejen, understreger EØSU behovet for at:

—

udarbejde en europæisk indvandringspolitik, der tager hensyn til både den eksterne og interne dimension

| — | opnå aftaler med oprindelseslande og transitlande for indvandring for at bekæmpe kriminelle netværk, som er involverede i menneskehandel, samt at retsforfølge sidstnævnte i samarbejde med Europol/Interpol |
| --- | --- |

—

opnå aftaler med oprindelseslande og transitlande for indvandring for at bekæmpe kriminelle netværk, som er involverede i menneskehandel, samt at retsforfølge sidstnævnte i samarbejde med Europol/Interpol

| — | udarbejde en liste over bagmænd for menneskehandel (i stil med listen over pirateriets finansielle bagmænd) for at bekæmpe hvidvaskning af penge |
| --- | --- |

—

udarbejde en liste over bagmænd for menneskehandel (i stil med listen over pirateriets finansielle bagmænd) for at bekæmpe hvidvaskning af penge

| — | styrke og finansiere Frontex, så det kan fungere som et egentligt europæisk grænseagentur |
| --- | --- |

—

styrke og finansiere Frontex, så det kan fungere som et egentligt europæisk grænseagentur

| — | samarbejde med civilsamfundet i de ureglementerede indvandreres oprindelseslande for at overtale dem til ikke at begive sig ud på livsfarlige rejser |
| --- | --- |

—

samarbejde med civilsamfundet i de ureglementerede indvandreres oprindelseslande for at overtale dem til ikke at begive sig ud på livsfarlige rejser

| — | udvikle kystovervågningen med henblik på patruljering og redning af indvandrere |
| --- | --- |

—

udvikle kystovervågningen med henblik på patruljering og redning af indvandrere

| — | øge effektiviteten af overvågningen af EU's ydre søgrænser gennem det europæiske grænseovervågningssystem Eurosur. |
| --- | --- |

—

øge effektiviteten af overvågningen af EU's ydre søgrænser gennem det europæiske grænseovervågningssystem Eurosur.

| 1.17 | EØSU mener, at man i gennemførelsen af EU's strategi for maritim sikkerhed skal tage hensyn til de grundlæggende menneskerettigheder, principper og værdier, som er forankret i EU-lovgivningen, og at de skal fremmes i lande uden for EU. |
| --- | --- |

1.17

EØSU mener, at man i gennemførelsen af EU's strategi for maritim sikkerhed skal tage hensyn til de grundlæggende menneskerettigheder, principper og værdier, som er forankret i EU-lovgivningen, og at de skal fremmes i lande uden for EU.

| 1.18 | EØSU bifalder forslaget om at etablere partnerskaber mellem alle maritime sikkerhedsaktører på EU- og medlemsstatsniveau, bl.a. inden for industrien, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Gennemførelsen af den eksisterende lovgivning i samarbejde med arbejdsmarkedets parter bør resultere i en omkostningseffektiv tilgang til maritim sikkerhed. |
| --- | --- |

1.18

EØSU bifalder forslaget om at etablere partnerskaber mellem alle maritime sikkerhedsaktører på EU- og medlemsstatsniveau, bl.a. inden for industrien, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Gennemførelsen af den eksisterende lovgivning i samarbejde med arbejdsmarkedets parter bør resultere i en omkostningseffektiv tilgang til maritim sikkerhed.

2.   Indledning

| 2.1 | Globaliseringen har øget den verdensomspændende søfarts betydning for EU. Antallet af ulovlige aktiviteter til søs er steget, og de har fået en mere kompleks karakter. Det øger presset på EU for at finde en helhedsorienteret tilgang for at løse problemerne. Da EU's kyststrækninger og farvande er meget vidtstrakte, er det vanskeligt at overvåge situationen til søs. |
| --- | --- |

2.1

Globaliseringen har øget den verdensomspændende søfarts betydning for EU. Antallet af ulovlige aktiviteter til søs er steget, og de har fået en mere kompleks karakter. Det øger presset på EU for at finde en helhedsorienteret tilgang for at løse problemerne. Da EU's kyststrækninger og farvande er meget vidtstrakte, er det vanskeligt at overvåge situationen til søs.

| 2.2 | Dette er et fælles internationalt ansvar, der kræver stærke partnerskaber med tredjelande og regionale organisationer. I den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) blev den maritime dimension ikke nævnt, bortset fra, at pirateri blev identificeret som en trussel. Den integrerede EU-havpolitik berørte stort set kun de sikkerhedsmæssige aspekter af de maritime anliggender. EMSS blev vedtaget som reaktion på det presserende behov for at revidere EU's tilgang til maritim sikkerhed. |
| --- | --- |

2.2

Dette er et fælles internationalt ansvar, der kræver stærke partnerskaber med tredjelande og regionale organisationer. I den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) blev den maritime dimension ikke nævnt, bortset fra, at pirateri blev identificeret som en trussel. Den integrerede EU-havpolitik berørte stort set kun de sikkerhedsmæssige aspekter af de maritime anliggender. EMSS blev vedtaget som reaktion på det presserende behov for at revidere EU's tilgang til maritim sikkerhed.

2.3   Den fælles meddelelse

| 2.3.1 | Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens fælles meddelelse om et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (»For an open and secure global maritime domain: elements for a European maritime security strategy« — foreligger d.d. ikke på dansk) er det første skridt hen imod en handlingsplan til gennemførelse af en sådan strategi. |
| --- | --- |

2.3.1

Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens fælles meddelelse om et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (»For an open and secure global maritime domain: elements for a European maritime security strategy« — foreligger d.d. ikke på dansk) er det første skridt hen imod en handlingsplan til gennemførelse af en sådan strategi.

| 2.3.2 | Ifølge meddelelsen er der behov for en strategisk, tværsektoriel tilgang for at opnå sikkerhed til søs. Truslerne mod sikkerheden til søs omfatter territoriale maritime stridigheder, spredning af masseødelæggelsesvåben, pirateri, terrorisme, grænseoverskridende organiseret kriminalitet (såsom menneske-, våben- og narkosmugling), ureguleret og urapporteret fiskeri samt naturkatastrofer. |
| --- | --- |

2.3.2

Ifølge meddelelsen er der behov for en strategisk, tværsektoriel tilgang for at opnå sikkerhed til søs. Truslerne mod sikkerheden til søs omfatter territoriale maritime stridigheder, spredning af masseødelæggelsesvåben, pirateri, terrorisme, grænseoverskridende organiseret kriminalitet (såsom menneske-, våben- og narkosmugling), ureguleret og urapporteret fiskeri samt naturkatastrofer.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1 | EØSU bifalder den fælles meddelelse om elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (EMSS) for at sikre en integreret og samlet tilgang, der fokuserer på truslerne og mulighederne til søs. Anmodningen om udtalelse fra EEAS er en kærkommen lejlighed til at styrke forbindelserne mellem denne og EØSU. Hensigten med EU's maritime sikkerhedsstrategi er at koordinere alle europæiske aktører og medlemsstater, der er involveret i sikkerheden til søs, samt at afhjælpe de mangler, der præger den integrerede havpolitik (2007). |
| --- | --- |

3.1

EØSU bifalder den fælles meddelelse om elementer i en EU-strategi for maritim sikkerhed (EMSS) for at sikre en integreret og samlet tilgang, der fokuserer på truslerne og mulighederne til søs. Anmodningen om udtalelse fra EEAS er en kærkommen lejlighed til at styrke forbindelserne mellem denne og EØSU. Hensigten med EU's maritime sikkerhedsstrategi er at koordinere alle europæiske aktører og medlemsstater, der er involveret i sikkerheden til søs, samt at afhjælpe de mangler, der præger den integrerede havpolitik (2007).

| 3.2 | Man bør på EU-plan sørge for at styrke en integreret tilgang, der kombinerer civile og militære redskaber og omfatter både interne og eksterne aspekter af maritim sikkerhed. Søfartsnationer bør fremme regional maritim integration med henblik på sammenlægning og deling af vigtige flådeaktiver for at opfylde EU's kapacitetsbehov. |
| --- | --- |

3.2

Man bør på EU-plan sørge for at styrke en integreret tilgang, der kombinerer civile og militære redskaber og omfatter både interne og eksterne aspekter af maritim sikkerhed. Søfartsnationer bør fremme regional maritim integration med henblik på sammenlægning og deling af vigtige flådeaktiver for at opfylde EU's kapacitetsbehov.

| 3.3 | EØSU har behandlet potentielle risici for sikkerheden til søs (f.eks. pirateri, ureglementeret indvandring ad søvejen samt havnesikkerhed) i flere udtalelser (1). Truslerne mod sikkerheden til søs påvirker civilsamfundet, herunder søfolk, skibsredere, fiskere, eksportører/importører, turister, forbrugere samt lokalsamfundene på EU's kyster og øer. Der er foretaget vurderinger af de enorme omkostninger, som pirateri medfører for forbrugerne. Men man har ikke regnet ud, hvor høj en pris forbrugerne betaler for de komplekse trusler mod søfartssikkerheden. |
| --- | --- |

3.3

EØSU har behandlet potentielle risici for sikkerheden til søs (f.eks. pirateri, ureglementeret indvandring ad søvejen samt havnesikkerhed) i flere udtalelser (1). Truslerne mod sikkerheden til søs påvirker civilsamfundet, herunder søfolk, skibsredere, fiskere, eksportører/importører, turister, forbrugere samt lokalsamfundene på EU's kyster og øer. Der er foretaget vurderinger af de enorme omkostninger, som pirateri medfører for forbrugerne. Men man har ikke regnet ud, hvor høj en pris forbrugerne betaler for de komplekse trusler mod søfartssikkerheden.

| 3.4 | EU og EU's medlemsstater bør arbejde på, at De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS) anvendes universelt og insistere på, at den gennemføres ensartet. UNCLOS sætter en retlig ramme for maritime aktiviteter og kan give retningslinjer for en fredelig løsning af maritime stridigheder. |
| --- | --- |

3.4

EU og EU's medlemsstater bør arbejde på, at De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS) anvendes universelt og insistere på, at den gennemføres ensartet. UNCLOS sætter en retlig ramme for maritime aktiviteter og kan give retningslinjer for en fredelig løsning af maritime stridigheder.

| 3.5 | EU's strategi for Afrikas Horn bør bruges som model for en helhedsstrategi, der omfatter politiske, diplomatiske, sociale og økonomiske redskaber samt koordinering af forskellige EU-initiativer, agenturer og instrumenter med henblik på at bekæmpe de underliggende årsager til pirateri. EØSU støtter strategirammen for Afrikas Horn, der kombinerer de tre igangværende FSFP-missioner (EU NAVFOR Atlanta, EU's uddannelsesmission i Somalia og EUCAP NESTOR). |
| --- | --- |

3.5

EU's strategi for Afrikas Horn bør bruges som model for en helhedsstrategi, der omfatter politiske, diplomatiske, sociale og økonomiske redskaber samt koordinering af forskellige EU-initiativer, agenturer og instrumenter med henblik på at bekæmpe de underliggende årsager til pirateri. EØSU støtter strategirammen for Afrikas Horn, der kombinerer de tre igangværende FSFP-missioner (EU NAVFOR Atlanta, EU's uddannelsesmission i Somalia og EUCAP NESTOR).

| 3.5.1 | Skibsreder- og sømandsorganisationer som Det Internationale Skibsfartskammer (ICS), European Community Shipowners' Associations (ECSA), Det Internationale Transportarbejderforbund (ITF)/Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) og SOS »Save Our Seafarers« er gået sammen for at skærpe opmærksomheden om pirateriets menneskelige og økonomiske pris. ECSA's og ETF's fælles rapport fra september 2013 om piratangreb i Guineabugten bekræftede arbejdsmarkedspartnernes bekymring. EØSU har peget på pirateri som en af de faktorer, der afholder folk fra at vælge søfartserhvervet, og som svækker branchens forsøg på at tiltrække arbejdskraft. |
| --- | --- |

3.5.1

Skibsreder- og sømandsorganisationer som Det Internationale Skibsfartskammer (ICS), European Community Shipowners' Associations (ECSA), Det Internationale Transportarbejderforbund (ITF)/Det Europæiske Transportarbejderforbund (ETF) og SOS »Save Our Seafarers« er gået sammen for at skærpe opmærksomheden om pirateriets menneskelige og økonomiske pris. ECSA's og ETF's fælles rapport fra september 2013 om piratangreb i Guineabugten bekræftede arbejdsmarkedspartnernes bekymring. EØSU har peget på pirateri som en af de faktorer, der afholder folk fra at vælge søfartserhvervet, og som svækker branchens forsøg på at tiltrække arbejdskraft.

| 3.5.2 | EØSU understreger, at man bør rette alle bestræbelser mod at afværge trusler mod den fysiske og mentale sundhed hos søfolk, som udsættes for piratangreb. Det Internationale Skibsfartskammer (ICS) har udarbejdet retningslinjer med eksempler på god praksis for rederiers hjælp til berørte søfolk og deres familier. |
| --- | --- |

3.5.2

EØSU understreger, at man bør rette alle bestræbelser mod at afværge trusler mod den fysiske og mentale sundhed hos søfolk, som udsættes for piratangreb. Det Internationale Skibsfartskammer (ICS) har udarbejdet retningslinjer med eksempler på god praksis for rederiers hjælp til berørte søfolk og deres familier.

| 3.6 | EU bør fremme kapacitetsopbyggende aktiviteter inden for maritim sikkerhed i Guineabugten. Sikre handelsruter er en forudsætning for øget økonomisk kapacitet. Maritim sikkerhed bør betragtes som en del af EU's dagsorden for at sikre lokal udvikling og handel. |
| --- | --- |

3.6

EU bør fremme kapacitetsopbyggende aktiviteter inden for maritim sikkerhed i Guineabugten. Sikre handelsruter er en forudsætning for øget økonomisk kapacitet. Maritim sikkerhed bør betragtes som en del af EU's dagsorden for at sikre lokal udvikling og handel.

| 3.7 | Langs hele Afrikas kyst ser man øget kriminel aktivitet, narkotikasmugling, menneskehandel og våbensmugling. Landene i Guineabugten leverer 13 % af EU's import af olie og 6 % af EU's import af gas, og Nigeria tegner sig for 5,8 % af EU's samlede olieimport. Regionens betydning vil stige som følge af de seneste opdagelser af offshore olie- og gasreserver. Uddannelsen af kystvagter, som tilbydes under programmet vedrørende de kritiske sejlruter i Guineabugten (CRIMGO), hilses velkommen. Der bør skabes synergier mellem EU's agenturer og aktører fra tredjelande inden for satellitbilledbehandling. Overvågning til søs er uhyre vigtig, og de private operatører bør hjælpe regeringerne med at få fuldt overblik over det maritime område. Der bør oprettes et pålideligt system for indberetning af hændelser i Guineabugten. |
| --- | --- |

3.7

Langs hele Afrikas kyst ser man øget kriminel aktivitet, narkotikasmugling, menneskehandel og våbensmugling. Landene i Guineabugten leverer 13 % af EU's import af olie og 6 % af EU's import af gas, og Nigeria tegner sig for 5,8 % af EU's samlede olieimport. Regionens betydning vil stige som følge af de seneste opdagelser af offshore olie- og gasreserver. Uddannelsen af kystvagter, som tilbydes under programmet vedrørende de kritiske sejlruter i Guineabugten (CRIMGO), hilses velkommen. Der bør skabes synergier mellem EU's agenturer og aktører fra tredjelande inden for satellitbilledbehandling. Overvågning til søs er uhyre vigtig, og de private operatører bør hjælpe regeringerne med at få fuldt overblik over det maritime område. Der bør oprettes et pålideligt system for indberetning af hændelser i Guineabugten.

| 3.8 | Også Middelhavet står over for en række sikkerhedsudfordringer til søs (terrorisme, ulovlig handel og immigration). Investeringer i regionalt maritimt samarbejde skal omfatte efterretnings-, overvågnings-, patruljerings- og kystvagtaktiviteter. |
| --- | --- |

3.8

Også Middelhavet står over for en række sikkerhedsudfordringer til søs (terrorisme, ulovlig handel og immigration). Investeringer i regionalt maritimt samarbejde skal omfatte efterretnings-, overvågnings-, patruljerings- og kystvagtaktiviteter.

| 3.9 | Afgrænsning af eksklusive økonomiske zoner i overensstemmelse med UNCLOS-konventionen kan medvirke til at opnå fredelige løsninger på territoriale stridigheder og undgå konflikter omkring opdagelser af offshore kulbrintereserver i det østlige Middelhav. |
| --- | --- |

3.9

Afgrænsning af eksklusive økonomiske zoner i overensstemmelse med UNCLOS-konventionen kan medvirke til at opnå fredelige løsninger på territoriale stridigheder og undgå konflikter omkring opdagelser af offshore kulbrintereserver i det østlige Middelhav.

| 3.10 | EU har strategisk interesse i at undgå en optrapning af regionale konflikter i Sortehavsområdet for at sikre EU's energiforsyning og diversificeringen af den. |
| --- | --- |

3.10

EU har strategisk interesse i at undgå en optrapning af regionale konflikter i Sortehavsområdet for at sikre EU's energiforsyning og diversificeringen af den.

| 3.11 | Selv om sikkerhedsstandarderne i EU's havne generelt bliver bedre, bør sikkerheden øges gennem en mere stringent gennemførelse af ISPS-koden — den internationale kode for sikring af skibe og havnefaciliteter, herunder containersikkerhed. Den franske rapport om ulovlig våbenhandel ad søvejen (10. februar 2014) fremhæver de illegale strømme af konventionelle våben på containerskibe. Erfaringerne fra USA har dog vist, at det ikke er muligt at scanne alle containere. Der findes ingen absolut sikkerhed i en usikker verden. |
| --- | --- |

3.11

Selv om sikkerhedsstandarderne i EU's havne generelt bliver bedre, bør sikkerheden øges gennem en mere stringent gennemførelse af ISPS-koden — den internationale kode for sikring af skibe og havnefaciliteter, herunder containersikkerhed. Den franske rapport om ulovlig våbenhandel ad søvejen (10. februar 2014) fremhæver de illegale strømme af konventionelle våben på containerskibe. Erfaringerne fra USA har dog vist, at det ikke er muligt at scanne alle containere. Der findes ingen absolut sikkerhed i en usikker verden.

| 3.12 | EØSU støtter fuldt ud følgende synspunkt, der er udtrykt i meddelelsen: »Åbningen af mulige transportveje gennem Arktis og udnyttelsen af dets naturlige og mineralske ressourcer vil udgøre særlige miljømæssige udfordringer, som skal håndteres med den yderste forsigtighed, og samarbejde med partnere vil være af afgørende betydning«. |
| --- | --- |

3.12

EØSU støtter fuldt ud følgende synspunkt, der er udtrykt i meddelelsen: »Åbningen af mulige transportveje gennem Arktis og udnyttelsen af dets naturlige og mineralske ressourcer vil udgøre særlige miljømæssige udfordringer, som skal håndteres med den yderste forsigtighed, og samarbejde med partnere vil være af afgørende betydning«.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1 | EØSU bakker fuldt og helt op om de beskyttelsesforanstaltninger, som skibsrederne installerer om bord (bedste ledelsespraksis) og de internationalt vedtagne standarder vedrørende private bevæbnede vagter på skibe. |
| --- | --- |

4.1

EØSU bakker fuldt og helt op om de beskyttelsesforanstaltninger, som skibsrederne installerer om bord (bedste ledelsespraksis) og de internationalt vedtagne standarder vedrørende private bevæbnede vagter på skibe.

| 4.2 | Initiativet om »sammenlægning og deling«, der trækker på LeaderShip2020-programmet, vil fremme et netværk af operatører inden for værftsindustrien. |
| --- | --- |

4.2

Initiativet om »sammenlægning og deling«, der trækker på LeaderShip2020-programmet, vil fremme et netværk af operatører inden for værftsindustrien.

| 4.3 | Medlemsstaterne og industrien bør harmonisere standarderne for at sikre europæisk operativ kompatibilitet hvad angår søfarts- og flådekapacitet, herunder kommunikationssystemer og -teknologi. |
| --- | --- |

4.3

Medlemsstaterne og industrien bør harmonisere standarderne for at sikre europæisk operativ kompatibilitet hvad angår søfarts- og flådekapacitet, herunder kommunikationssystemer og -teknologi.

| 4.4 | Man bør gennemføre farvandsovervågningsnetværket (MARSUR), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur EMSA's arbejde og Copernicus-programmet. EMSA har huset systemer til farvandsovervågning via SafeSeaNet, LRIT, CleanSeaNet og Thetis. EØSU glæder sig over det arbejde, der udføres i forbindelse med udviklingen af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) for at opnå en effektiv europæisk farvandsovervågningskapacitet. |
| --- | --- |

4.4

Man bør gennemføre farvandsovervågningsnetværket (MARSUR), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur EMSA's arbejde og Copernicus-programmet. EMSA har huset systemer til farvandsovervågning via SafeSeaNet, LRIT, CleanSeaNet og Thetis. EØSU glæder sig over det arbejde, der udføres i forbindelse med udviklingen af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) for at opnå en effektiv europæisk farvandsovervågningskapacitet.

| 4.5 | Personer, der er bjærget på havet, giver anledning til sikkerhedsspørgsmål vedrørende ilandsætning og dokumentation. Eftersøgnings- og redningstjenester skal have fartøjer til deres rådighed. Satellitkommunikation yder et vigtigt bidrag til redningsoperationer. Medlemsstaterne bør anvende IMO's relevante konventioner samt retningslinjer for behandling af personer, der er bjærget på havet, som indeholder vejledning til regeringer og kaptajner om deres forpligtelser. |
| --- | --- |

4.5

Personer, der er bjærget på havet, giver anledning til sikkerhedsspørgsmål vedrørende ilandsætning og dokumentation. Eftersøgnings- og redningstjenester skal have fartøjer til deres rådighed. Satellitkommunikation yder et vigtigt bidrag til redningsoperationer. Medlemsstaterne bør anvende IMO's relevante konventioner samt retningslinjer for behandling af personer, der er bjærget på havet, som indeholder vejledning til regeringer og kaptajner om deres forpligtelser.

| 4.6 | EØSU understreger behovet for at gennemføre de allerede eksisterende bestemmelser vedrørende nødområder for skibe i havsnød, der er til fare for skibstrafikken og truer mennesker og miljø. Adskillige tilfælde af forsinkelser i tilvejebringelsen af nødområder illustrerer behovet for en hurtig reaktion fra kyststaternes side. IMO's retningslinjer (resolution A.949 (23)) for nødområder for skibe samt retningslinjerne for kontrol med skibe i havsnød (2007) og EU's trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten (direktiv 2002/59 om et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem som ændret ved direktiv 2009/17) udgør den retlige ramme herfor. Det er afgørende, at disse retlige instrumenter ratificeres og gennemføres af alle kyststater. |
| --- | --- |

4.6

EØSU understreger behovet for at gennemføre de allerede eksisterende bestemmelser vedrørende nødområder for skibe i havsnød, der er til fare for skibstrafikken og truer mennesker og miljø. Adskillige tilfælde af forsinkelser i tilvejebringelsen af nødområder illustrerer behovet for en hurtig reaktion fra kyststaternes side. IMO's retningslinjer (resolution A.949 (23)) for nødområder for skibe samt retningslinjerne for kontrol med skibe i havsnød (2007) og EU's trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten (direktiv 2002/59 om et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem som ændret ved direktiv 2009/17) udgør den retlige ramme herfor. Det er afgørende, at disse retlige instrumenter ratificeres og gennemføres af alle kyststater.

| 4.7 | I tråd med EU's forpligtelse til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcer er ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri en international kriminel aktivitet, uanset hvor det bedrives. EØSU bifalder EU's seneste beslutning om at sortliste ulovlige fiskeriprodukter fra tre lande fra sit marked grundet tilsidesættelse af UNCLOS. |
| --- | --- |

4.7

I tråd med EU's forpligtelse til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcer er ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri en international kriminel aktivitet, uanset hvor det bedrives. EØSU bifalder EU's seneste beslutning om at sortliste ulovlige fiskeriprodukter fra tre lande fra sit marked grundet tilsidesættelse af UNCLOS.

| 4.8 | EØSU fremhæver behovet for at beskytte EU's biodiversitet og de maritime ressourcer — både fiske- og mineralressourcer — i territorialfarvandene mod potentielle trusler. Desuden er sikringen af undervandskabler en forudsætning for effektiv telekommunikation, lige som sikringen af rørledninger er en forudsætning for energieffektivitet. |
| --- | --- |

4.8

EØSU fremhæver behovet for at beskytte EU's biodiversitet og de maritime ressourcer — både fiske- og mineralressourcer — i territorialfarvandene mod potentielle trusler. Desuden er sikringen af undervandskabler en forudsætning for effektiv telekommunikation, lige som sikringen af rørledninger er en forudsætning for energieffektivitet.

| 4.9 | Søfartssikkerhed omfatter også beskyttelse af havvand mod forurening fra kernekraftuheld, ulovlig dumpning af kemikalier eller fra store forureningsulykker. Udvalget tilskynder EU til at gøre en indsats for at bevare den økologiske integritet i det maritime område. |
| --- | --- |

4.9

Søfartssikkerhed omfatter også beskyttelse af havvand mod forurening fra kernekraftuheld, ulovlig dumpning af kemikalier eller fra store forureningsulykker. Udvalget tilskynder EU til at gøre en indsats for at bevare den økologiske integritet i det maritime område.

Bruxelles, den 11. september 2014.

Henri MALOSSE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om EU's indvandringspolitik og forholdet til tredjelande (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

EU's indvandringspolitik og forholdet til tredjelande

EUT C 67 af 6.3.2014, s. 32-46.

EUT C 161 af 6.6.2013, s. 87-92.

EUT C 76 af 14.3.2014, s. 15-19.

EUT C 107 af 6.4.2011, s. 64-67.

EUT C 44 af 11.2.2011, s. 173-177.

EUT C 128 af 18.5.2010, s. 131-135.

EUT C 255 af 22.9.2010, s. 103-109.

EUT C 211 af 19.8.2008, s. 31-36.

EUT C 168 af 20.7.2007, s. 57-62.

EUT C 32 af 5.2.2004, s. 21-27.

EUT C 61 af 14.3.2003, s. 174-183.

Europa-Parlamentets rapport og beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik.

---