# Europeiska unionens C 11/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 11 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången15 januari 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 11

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången15 januari 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 011/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 011/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 011/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| | Revisionsrätten |
| 2015/C 011/03 | Särskild rapport nr 19/2014 – EU:s föranslutningsstöd till Serbien | 3 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2015/C 011/04 | Meddelande från Republiken Italiens ministerium för ekonomisk utveckling i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten | 4 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2015/C 011/05 | Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol med avseende på det statliga stödet till Sandefjord Fotball AS | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 011/02

Eurons växelkurs

2

Revisionsrätten

2015/C 011/03

Särskild rapport nr 19/2014 – EU:s föranslutningsstöd till Serbien

EU:s föranslutningsstöd till Serbien

3

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2015/C 011/04

Meddelande från Republiken Italiens ministerium för ekonomisk utveckling i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

4

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2015/C 011/05

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol med avseende på det statliga stödet till Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2015/C 011/06 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 4 september 2014 i målet Wow air ehf. mot Samkeppniseftirlitið (isländska konkurrensmyndigheten), Isavia ohf. och Icelandair ehf. (Mål E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 10 november 2014 av DB Schenker (Mål E-22/14) | 17 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 011/08 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 18 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2015/C 011/06

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 4 september 2014 i målet Wow air ehf. mot Samkeppniseftirlitið (isländska konkurrensmyndigheten), Isavia ohf. och Icelandair ehf. (Mål E-18/14)

16

2015/C 011/07

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 10 november 2014 av DB Schenker (Mål E-22/14)

17

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2015/C 011/08

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 11/01)

Kommissionen beslutade den 3 december 2014 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7369. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under dokumentnummer 32014M7369. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/2

---

Eurons växelkurs (1)

14 januari 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1775 |
| JPY | japansk yen | 137,48 |
| DKK | dansk krona | 7,4386 |
| GBP | pund sterling | 0,77530 |
| SEK | svensk krona | 9,5011 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2010 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,0560 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,229 |
| HUF | ungersk forint | 319,97 |
| PLN | polsk zloty | 4,2863 |
| RON | rumänsk leu | 4,4928 |
| TRY | turkisk lira | 2,6957 |
| AUD | australisk dollar | 1,4473 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4089 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1301 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5250 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5724 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 277,86 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,5437 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2968 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6845 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 863,25 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2317 |
| PHP | filippinsk peso | 52,547 |
| RUB | rysk rubel | 77,9030 |
| THB | thailändsk baht | 38,603 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0909 |
| MXN | mexikansk peso | 17,2151 |
| INR | indisk rupie | 73,2273 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1775

JPY

japansk yen

137,48

DKK

dansk krona

7,4386

GBP

pund sterling

0,77530

SEK

svensk krona

9,5011

CHF

schweizisk franc

1,2010

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,0560

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

28,229

HUF

ungersk forint

319,97

PLN

polsk zloty

4,2863

RON

rumänsk leu

4,4928

TRY

turkisk lira

2,6957

AUD

australisk dollar

1,4473

CAD

kanadensisk dollar

1,4089

HKD

Hongkongdollar

9,1301

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5250

SGD

singaporiansk dollar

1,5724

KRW

sydkoreansk won

1 277,86

ZAR

sydafrikansk rand

13,5437

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2968

HRK

kroatisk kuna

7,6845

IDR

indonesisk rupiah

14 863,25

MYR

malaysisk ringgit

4,2317

PHP

filippinsk peso

52,547

RUB

rysk rubel

77,9030

THB

thailändsk baht

38,603

BRL

brasiliansk real

3,0909

MXN

mexikansk peso

17,2151

INR

indisk rupie

73,2273

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/3

---

Särskild rapport nr 19/2014

EU:s föranslutningsstöd till Serbien

(2015/C 11/03)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 19/2014 EU:s föranslutningsstöd till Serbien just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

En pappersversion av rapporten kan beställas gratis på adressen

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| Publikationer (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxemburg |
| LUXEMBURG |
| Tfn +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

Europeiska revisionsrätten

Publikationer (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBURG

Tfn +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

eller med hjälp av en elektronisk beställningssedel från EU Bookshop.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/4

---

Meddelande från Republiken Italiens ministerium för ekonomisk utveckling i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

(2015/C 11/04)

Ministeriet för ekonomisk utveckling meddelar att det från företaget AleAnna Resources LLC har tagit emot en ansökan om undersökningstillstånd för kolväten, avseende området ”LA STEFANINA”, dvs. ett område i regionen Emilia Romagna, närmare bestämt i provinserna Ferrara och Ravenna. Området avgränsas av longituder och latituder med skärningspunkter i form av de geografiska koordinater som anges nedan.

| Skärningspunkt | Geografiska koordinater |
| --- | --- |
| Västlig longitud från Monte Mario | Nordlig latitud |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Skärningspunkt

Geografiska koordinater

Västlig longitud från Monte Mario

Nordlig latitud

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Ovan angivna koordinater är angivna enligt nationell kartografi från militära kartografiska institutet (Istituto Geografico Militare) – Karta nr 89 över Italien i skala 1:100 000.

Med dessa avgränsningar är ytan 139,72 km2.

Enligt ovannämnda direktiv, artikel 4 i lagdekret nr 625 av den 25 november 1996, ministerdekretet av den 4 mars 2011 och direktoratsdekretet av den 22 mars 2011 offentliggör ministeriet för ekonomisk utveckling ett meddelande för att andra intresserade parter ska kunna lämna in en konkurrerande ansökan om undersökningstillstånd för kolväten i det aktuella området, avgränsat med de skärningspunkter och koordinater som anges ovan.

Behörig myndighet för beviljandet av undersökningstillstånd är ministeriet för ekonomisk utveckling, generaldirektoratet för mineral- och energitillgångar, avdelning VI.

Förfarandet för beviljande av minerallicenser föreskrivs närmare i följande rättsakter: lag nr 613 av den 21 juli 1967, lag nr 9 av den 9 januari 1991, lagdekret nr 625 av den 25 november 1996, ministerdekret av den 4 mars 2011 och direktoratsdekret av den 22 mars 2011.

Ansökningar om tillstånd ska lämnas in inom tre månader från offentliggörandet av detta meddelande i Europeiska unionens officiella tidning.

Ansökningar som inkommer efter det att denna tidsfrist har löpt ut kommer inte att beaktas.

Ansökningarna ska skickas till följande adress:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale per le risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIEN |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale per le risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIEN

Ansökan får även skickas via certifierad e-post till ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it Dokumentationen ska bifogas i elektroniskt format och hela försändelsen ska undertecknas med det ansökande företagets rättsliga ombuds elektroniska signatur.

Enligt bilaga A.2 till premiärministerns dekret nr 22 av den 22 december 2010 får det enhetliga förfarandet för beviljande av undersökningstillstånd inte pågå längre än sammanlagt 180 dagar.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 15.1.2015 | SV EN | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV EN

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/6

---

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol med avseende på det statliga stödet till Sandefjord Fotball AS

(2015/C 11/05)

Genom beslut nr 444/14/KOL av den 22 oktober 2014, som återges på det giltiga språket efter denna sammanfattning, inledde Eftas övervakningsmyndighet ett förfarande enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol. De norska myndigheterna har underrättats genom en kopia av beslutet.

Eftas övervakningsmyndighet uppmanar härmed övriga Eftastater, EU:s medlemsstater samt andra berörda parter att inom en månad från den dag då detta tillkännagivande offentliggörs inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga till

| Efta Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Efta Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Synpunkterna kommer att meddelas de norska myndigheterna. En berörd part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

Med grund i flera klagomål och marknadsinformation undersökte Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) det påstådda statliga stödet till Sandefjord Fotball AS, en professionell fotbollsklubb. Till följd av detta sände myndigheten vid två tillfällen en begäran om upplysningar, som de norska myndigheterna har besvarat.

Beskrivning av åtgärden

Genom ett avtal daterat den 28 november 2006 överlät Sandefjord kommun två tomter belägna i Pindsle utan kostnad till dotterbolag tillhörande Sandefjord Fotball AS. Tomterna i fråga (avsedda för jordbruk) hade tidigare köpts av kommunen för 3,7 miljoner NOK, varefter man gjorde en ny detaljplanläggning av området för idrotts- och affärsändamål.

Enligt avtalet åtog sig Sandefjord Fotball AS att bygga en fotbollsarena (för en uppskattad kostnad om cirka 110 miljoner NOK) på en del av marken, och den andra delen hade de tillåtelse att sälja som stöd för finansiering av bygget. Kort därefter sålde Sandefjord Fotball AS det dotterbolag som ägde den andra delen av marken till Pindsle Property AS för 40 miljoner NOK. Ingen värdering av företaget gjordes före försäljningen.

Avtalet innehöll även ett antal ytterligare skyldigheter. Sandefjord Fotball AS gick särskilt med på att utföra vägarbete på marken där arenan skulle byggas (till en kostnad om cirka 6,5 miljoner NOK) och att täcka de kostnader som beräknades uppstå i samband med att den gamla arenan togs ur bruk, reparationer inräknat (totalt cirka 2,6 miljoner NOK).

Den nya arenan stod färdig i juli 2007 efter en sammanlagd byggnadskostnad om 100 miljoner NOK. Utöver fotbollsplan och läktare omfattar den ett antal andra anläggningar såsom löpbana, gym och möteslokaler. Dessa hyrs ut kostnadsfritt till andra organisationer (i huvudsak sådana som sysslar med amatöridrott).

Den 9 juni 2009 sålde Sandefjord Fotball AS det företag som ägde arenan med tillhörande företagsfastigheter till Pindsle Property AS för 15 miljoner NOK. Priset baserades på en expertrapport som var nödvändig i och med att flera personer innehade styrelseposter och aktier i både fotbollsklubben och Pindsle Property AS. Efter försäljningen har Sandefjord Fotball AS betalat en årlig hyra om 3 miljoner NOK plus 30 % av värdet från biljettförsäljningen för att använda arenan. Enligt de norska myndigheterna motsvarar hyran vad andra fotbollsklubbar i Norge betalar för att använda arenor.

Synpunkter från de norska myndigheterna

Enligt de norska myndigheterna innebar avtalet från den 28 november 2006, genom vilket tomterna bytte ägare, att Sandefjord Fotball AS var skyldiga att bygga arenan till en uppskattad kostnad som vida översteg markens värde. Därför var det inte garanterat att överföringen av marken skulle leda till en ekonomisk vinst för Sandefjord Fotball AS.

Vad gäller värdet av de två tomterna i fråga menar de norska myndigheterna att marken som arenan står på inte har något marknadsvärde, eftersom detaljplanläggningen inkluderar bruk som fotbollsarena. Det betyder att all vidareutveckling av marken måste inkludera bygget av en fotbollsarena, vilket medför mycket höga byggkostnader. Därför skulle ingen annan köpare utöver fotbollsklubben vara intresserad av marken.

Vad gäller värdet av den andra tomten, menar de norska myndigheterna att priset om 40 miljoner NOK som Pindsle Property AS betalade inte avspeglar marknadsvärdet, utan snarare är baserat på Sandefjord Fotballs AS finansiella behov. Ägarna av Pindsle Property AS var anhängare av fotbollsklubben och ville bidra till arenabygget. De norska myndigheterna har tillhandahållit en tredjepartsvärdering av en expert som visar på ett marknadspris kring 15 miljoner NOK.

Slutligen menar de norska myndigheterna att kostnaden för de övriga krav som ställdes i avtalet tecknat den 28 november 2006 gällande vägarbete och avställning av den gamla arenan, reparationer inräknat, ska dras från markens värde.

Förekomsten av statligt stöd

Eftersom Sandefjord kommun förvärvade mark som därefter gavs kostnadsfritt till Sandefjord Fotball AS, handlar det om statliga medel i den mening som avses i artikel 61 i EES-avtalet.

Sandefjord Fotball AS är en professionell fotbollsklubb som deltar i ekonomiska aktiviteter inom flera områden, inklusive transfermarknaden för spelare samt marknaderna för biljettförsäljning, tv-rättigheter, klubbmemorabilia och sponsorer. Klubben anses därmed vara ett företag. Eftersom klubben var den enda stödmottagaren är åtgärden selektiv.

Sandefjord kommun följde inte det förfarande som beskrivs i myndighetens riktlinjer för statligt stöd vid försäljning av mark och byggnader som genomförs av myndigheter. Detta har lett till att myndigheten inte kan utesluta att det förfarande som kommunen har följt omfattar statligt stöd.

Vad gäller överlåtelsen av marken där arenan har byggts är myndigheten inte övertygad om att åläggandet att bygga en fotbollsarena kan anses reducera marknadspriset till noll. Vidare har de norska myndigheterna inte motiverat försäljningen till ett pris som ligger under kommunens förvärvspris.

Vad gäller överlåtelsen av marken som var menad för kommersiellt bruk anser myndigheten att en marknadsekonomisk aktör som säljer mark inte skulle ha inkluderat ett krav i kontraktet rörande bygget eller finansieringen av en arena. I detta skede anser myndigheten vidare att priset om 40 miljoner NOK som Pindsle Property AS har betalat till företaget som äger marken ger en mer tillförlitlig indikation om marknadsvärdet än den värderingsrapport som i efterhand lades fram av de norska myndigheterna.

Vad gäller de ytterligare kostnader som avtalet har lett till för Sandefjord Fotball AS och som de norska myndigheterna menar kan dras från marknadspriset, är myndigheten ännu inte övertygad om att de ytterligare kostnaderna motsvarar kostnader som kommunen annars skulle behöva stå för.

Slutligen anser myndigheten att åtgärden i fråga kan medföra en snedvridning av konkurrensen och påverka handeln mellan EES-avtalets parter, eftersom Sandefjord Fotball AS är involverad i ekonomiska aktiviteter på marknader som täcker flera EES-länder. Klubben är särskilt aktiv inom den internationella transfermarknaden och rekryterar regelbundet spelare från bland annat andra EES-länder.

Myndigheten har därför kommit till den preliminära slutsatsen att övergången av marken i fråga har inneburit att Sandfjord Fotball AS har beviljats statligt stöd.

Gällande stödets förenlighet

I enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet kan statligt stöd till idrottsverksamhet, inklusive stöd till idrottsinfrastruktur, anses vara förenligt med EES-avtalets funktionssätt, förutsatt att stödet inte påverkar handel och konkurrens inom EES i sådan omfattning att det strider mot gemensamma intressen.

Dock har de norska myndigheterna ännu inte förklarat hur stödet skulle vara förenligt med EES-avtalet. Detta leder till att myndigheten för närvarande ställer sig tvivlande till om övergången av marken till Sandefjord Fotball AS kan anses vara kompatibel med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

Slutsats

Mot bakgrund av det ovanstående har myndigheten beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol med avseende på det statliga stödet till Sandefjord Fotball AS. Berörda parter uppmanas inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet av detta tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning.

I enlighet med artikel 14 i protokoll 3 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/16

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur av den 4 september 2014 i målet Wow air ehf. mot Samkeppniseftirlitið (isländska konkurrensmyndigheten), Isavia ohf. och Icelandair ehf.

(Mål E-18/14)

(2015/C 11/06)

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjaviks häradsrätt) har i ett beslut av den 4 september 2014, som inkom till Eftadomstolens kansli den 4 september 2014, begärt ett rådgivande yttrande i målet Wow air ehf. mot Samkeppniseftirlitið (isländska konkurrensmyndigheten), Isavia ohf. och Icelandair ehf. beträffande följande frågor:

| 1. | Är medlemsstater skyldiga att enligt rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser se till att en samordnare, som utsetts enligt bestämmelserna i förordningen, beviljas oberoende administrativ befogenhet vid utövandet av sina uppgifter enligt nationell lagstiftning som en del av medlemsstatens verkställande makt eller har medlemsstaten utrymme att själv få besluta om samordnarens status enligt nationell lagstiftning? |
| --- | --- |

1.

Är medlemsstater skyldiga att enligt rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser se till att en samordnare, som utsetts enligt bestämmelserna i förordningen, beviljas oberoende administrativ befogenhet vid utövandet av sina uppgifter enligt nationell lagstiftning som en del av medlemsstatens verkställande makt eller har medlemsstaten utrymme att själv få besluta om samordnarens status enligt nationell lagstiftning?

| 2. | Antas det i anvisningarna för hantering av klagomål om fördelningen av ankomst- och avgångstider i artikel 8.7 och 8.8 i förordning (EEG) nr 95/93 att alla klagomål, inklusive klagomål grundade på konkurrensaspekter, kommer att omfattas av det förfarande som föreskrivs i förordningen, eller bör skäl 15 i ingressen till förordningen förstås som att förordningen ska tillämpas utan att detta påverkar konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artiklarna 85 och 86, på ett sådant sätt att klagomål grundade på konkurrensaspekter endast ska handläggas av de behöriga konkurrensmyndigheterna i den berörda medlemsstaten och därför lämnas in direkt till dem? |
| --- | --- |

2.

Antas det i anvisningarna för hantering av klagomål om fördelningen av ankomst- och avgångstider i artikel 8.7 och 8.8 i förordning (EEG) nr 95/93 att alla klagomål, inklusive klagomål grundade på konkurrensaspekter, kommer att omfattas av det förfarande som föreskrivs i förordningen, eller bör skäl 15 i ingressen till förordningen förstås som att förordningen ska tillämpas utan att detta påverkar konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artiklarna 85 och 86, på ett sådant sätt att klagomål grundade på konkurrensaspekter endast ska handläggas av de behöriga konkurrensmyndigheterna i den berörda medlemsstaten och därför lämnas in direkt till dem?

| 3. | Om en konkurrensmyndighet i en medlemsstat utfärdar instruktioner på grundval av nationell konkurrenslagstiftning, och med hänvisning till förordning (EEG) nr 95/93, i syfte att främja konkurrensen, antas det i förordningen att dessa anvisningar kommer att utfärdas till flygplatsens ledningsenhet/behörig myndighet eller bör dessa instruktioner utfärdas till samordnaren? |
| --- | --- |

3.

Om en konkurrensmyndighet i en medlemsstat utfärdar instruktioner på grundval av nationell konkurrenslagstiftning, och med hänvisning till förordning (EEG) nr 95/93, i syfte att främja konkurrensen, antas det i förordningen att dessa anvisningar kommer att utfärdas till flygplatsens ledningsenhet/behörig myndighet eller bör dessa instruktioner utfärdas till samordnaren?

---

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/17

---

Talan väckt mot Eftas övervakningsmyndighet den 10 november 2014 av DB Schenker

(Mål E-22/14)

(2015/C 11/07)

Den 10 november 2014 väckte Schenker North AB, Schenker Privpak AB och Schenker Privpak AS (gemensamt kallade DB Schenker) talan vid Eftadomstolen mot Eftas övervakningsmyndighet. DB Schenker företräds av advokat Jon Midthjell, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, NO-0151 Oslo, Norge.

Sökandena yrkar att Eftadomstolen ska

| 1. | ogiltigförklara övervakningsmyndighetens beslut av den 9 september 2014 i ärende nr 75697 (DB Schenker), |
| --- | --- |

1.

ogiltigförklara övervakningsmyndighetens beslut av den 9 september 2014 i ärende nr 75697 (DB Schenker),

| 2. | förplikta övervakningsmyndigheten och eventuella intervenienter att bära rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

förplikta övervakningsmyndigheten och eventuella intervenienter att bära rättegångskostnaderna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Sökandena, Schenker North AB och Schenker Privpak AB, båda etablerade i Sverige, och Schenker Privpak AS, etablerat i Norge, ingår i DB Schenker som är en internationell speditions- och logistikkoncern som ägs av Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Sökandena, Schenker North AB och Schenker Privpak AB, båda etablerade i Sverige, och Schenker Privpak AS, etablerat i Norge, ingår i DB Schenker som är en internationell speditions- och logistikkoncern som ägs av Deutsche Bahn AG.

| — | Med domen i mål E-5/13 DB Schenker v ESA den 7 juli 2014 ogiltigförklarade Eftadomstolen övervakningsmyndighetens beslut av den 25 januari 2013 i ärende nr 73075 (DB Schenker), där den med stöd av artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar nekade de sökande fullständig eller partiell tillgång till handlingarna i de ärendeakter som utmynnade i övervakningsmyndighetens beslut nr 321/10/KOL (Posten Norge – lojalitets-/rabattsystem) och nekade dem tillgång till den fullständiga versionen av övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL. |
| --- | --- |

—

Med domen i mål E-5/13 DB Schenker v ESA den 7 juli 2014 ogiltigförklarade Eftadomstolen övervakningsmyndighetens beslut av den 25 januari 2013 i ärende nr 73075 (DB Schenker), där den med stöd av artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar nekade de sökande fullständig eller partiell tillgång till handlingarna i de ärendeakter som utmynnade i övervakningsmyndighetens beslut nr 321/10/KOL (Posten Norge – lojalitets-/rabattsystem) och nekade dem tillgång till den fullständiga versionen av övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL.

| — | Den 17 juli 2014 tog DB Schenker emot ett brev via e-post från övervakningsmyndigheten med information om att myndigheten återigen hade beslutat att neka DB Schenker tillgång till de omtvistade handlingarna. DB Schenker uppmanades att lämna in en bekräftande ansökan om man ville att övervakningsmyndigheten skulle ompröva sitt ställningstagande. |
| --- | --- |

—

Den 17 juli 2014 tog DB Schenker emot ett brev via e-post från övervakningsmyndigheten med information om att myndigheten återigen hade beslutat att neka DB Schenker tillgång till de omtvistade handlingarna. DB Schenker uppmanades att lämna in en bekräftande ansökan om man ville att övervakningsmyndigheten skulle ompröva sitt ställningstagande.

| — | Den 27 augusti 2014 sände DB Schenker en bekräftande ansökan till övervakningsmyndigheten. Den 9 september 2014 sände övervakningsmyndigheten ett e-postmeddelande till DB Schenker med en kopia av beslutet, där DB Schenker återigen, med stöd av artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar, nekades fullständig eller partiell tillgång till samma handlingar, dvs. handlingarna i de ärendeakter som utmynnade i övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL (Posten Norge – lojalitets-/rabattsystem) och till den fullständiga versionen av övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL. DB Schenker vill få detta beslut ogiltigförklarat i enlighet med artikel 36 i övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

—

Den 27 augusti 2014 sände DB Schenker en bekräftande ansökan till övervakningsmyndigheten. Den 9 september 2014 sände övervakningsmyndigheten ett e-postmeddelande till DB Schenker med en kopia av beslutet, där DB Schenker återigen, med stöd av artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar, nekades fullständig eller partiell tillgång till samma handlingar, dvs. handlingarna i de ärendeakter som utmynnade i övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL (Posten Norge – lojalitets-/rabattsystem) och till den fullständiga versionen av övervakningsmyndighetens beslut 321/10/KOL. DB Schenker vill få detta beslut ogiltigförklarat i enlighet med artikel 36 i övervakningsavtalet.

Sökandena hävdar att Eftas övervakningsmyndighet har

| — | åsidosatt undantaget för affärsintressen i artikel 4.4 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar och tystnadsplikten i artikel 122 i EES-avtalet, artikel 14.4 i övervakningsavtalet och artikel 28.2 i kapitel II i protokoll 4 till övervakningsavtalet, och därmed på felaktiga grunder undanhållit de omtvistade handlingarna i strid mot allmänhetens tillgång till handlingar i artikel 2.1 i 2012 års regler, |
| --- | --- |

—

åsidosatt undantaget för affärsintressen i artikel 4.4 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar och tystnadsplikten i artikel 122 i EES-avtalet, artikel 14.4 i övervakningsavtalet och artikel 28.2 i kapitel II i protokoll 4 till övervakningsavtalet, och därmed på felaktiga grunder undanhållit de omtvistade handlingarna i strid mot allmänhetens tillgång till handlingar i artikel 2.1 i 2012 års regler,

| — | åsidosatt undantaget för ett tvingande allmänintresse i artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar och därmed på felaktiga grunder undanhållit de omtvistade handlingarna i strid mot allmänhetens tillgång till handlingar i artikel 2.1 i 2012 års regler. |
| --- | --- |

—

åsidosatt undantaget för ett tvingande allmänintresse i artikel 4.4 och 4.6 i 2012 års regler om allmänhetens tillgång till handlingar och därmed på felaktiga grunder undanhållit de omtvistade handlingarna i strid mot allmänhetens tillgång till handlingar i artikel 2.1 i 2012 års regler.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 15.1.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 11/18

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 11/08)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EG-nr: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Typ av ändring(ar)

—

—

—

—

3.   Ändring(ar)

Gruppen vill anpassa sin produktspecifikation, dels för att klargöra och förtydliga vissa punkter och för att förbättra den (i synnerhet för att beakta de små aktörernas särdrag, utvecklingen i fråga om formerna för att presentera produkterna för konsumenterna, saluföringsformerna vid de traditionella gås- och ankmarknaderna [marchés au gras], som alltjämt speglar den lantliga och gastronomiska kulturen i sydvästra Frankrike), dels för att ta hänsyn till den tekniska utveckling som ägt rum inom branschen sedan den skyddade geografiska beteckningen registrerades år 2000.

3.1   Beskrivning av produkten

Följande ändringar har gjorts:

| 1. | Tillägg av hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp.
  De olika presentationsformerna för hel anka som av tradition främst säljs vid gås- och ankmarknaderna i sydvästra Frankrike (marknader som är specialiserade på försäljning av feta gäss och ankor samt styckningsdetaljer av dessa djur) har lagts till.
  Dessa presentationsformer motsvarar hela det slaktade djuret, som kan ha tagits ur på olika sätt, och tillhörande styckningsdetaljer och slaktbiprodukter som ingår i den produktspecifikation som registrerades år 2000 (råa produkter eller bearbetade produkter).
  Hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp presenteras som färsk, djupfryst eller fryst.
  Bland inälvorna eller slaktbiprodukterna är det endast levern, hjärtat och muskelmagen som får säljas separat med den skyddade geografiska beteckningen.
  Gruppen har valt att behålla förteckningen över de köttdelar och slaktbiprodukter som ingår i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen med hänsyn tagen till historien bakom och anseendet för de produkter av gödanka (canard gras) som av tradition saluförs i sydvästra Frankrike. Man har inte velat utvidga den skyddade geografiska beteckningen till icke-traditionella styckningsdetaljer. |
| --- | --- |

1.

Tillägg av hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp.

De olika presentationsformerna för hel anka som av tradition främst säljs vid gås- och ankmarknaderna i sydvästra Frankrike (marknader som är specialiserade på försäljning av feta gäss och ankor samt styckningsdetaljer av dessa djur) har lagts till.

Dessa presentationsformer motsvarar hela det slaktade djuret, som kan ha tagits ur på olika sätt, och tillhörande styckningsdetaljer och slaktbiprodukter som ingår i den produktspecifikation som registrerades år 2000 (råa produkter eller bearbetade produkter).

Hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp presenteras som färsk, djupfryst eller fryst.

Bland inälvorna eller slaktbiprodukterna är det endast levern, hjärtat och muskelmagen som får säljas separat med den skyddade geografiska beteckningen.

Gruppen har valt att behålla förteckningen över de köttdelar och slaktbiprodukter som ingår i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen med hänsyn tagen till historien bakom och anseendet för de produkter av gödanka (canard gras) som av tradition saluförs i sydvästra Frankrike. Man har inte velat utvidga den skyddade geografiska beteckningen till icke-traditionella styckningsdetaljer.

| 2. | Presentation i form av sekundära styckningsdetaljer av samtliga produkter med undantag för hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp har lagts till.
  Syftet är att göra det möjligt att sälja produkten i portionsform till slutkonsumenten.
  Dessutom har det i det sammanfattande dokumentet förtydligats att presentation i konservform, halvkonservform, fryst form eller djupfryst form är tillåten. Detta berör en punkt i den gällande produktspecifikationen. |
| --- | --- |

2.

Presentation i form av sekundära styckningsdetaljer av samtliga produkter med undantag för hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp har lagts till.

Syftet är att göra det möjligt att sälja produkten i portionsform till slutkonsumenten.

Dessutom har det i det sammanfattande dokumentet förtydligats att presentation i konservform, halvkonservform, fryst form eller djupfryst form är tillåten. Detta berör en punkt i den gällande produktspecifikationen.

| 3. | Presentationsformen kryddad rå fet anklever har lagts till.
  Syftet är att erbjuda en produkt som är ”färdig för tillagning”. Rå fet anklever som saluförs kryddad motsvarar produkten i beredningssteget innan den sista bearbetningen inom ramen för den skyddade geografiska beteckningen. Kryddningen definieras på samma sätt för den kryddade råa produkten som för den produkt som bearbetas, dvs. ”Salt, nitritsalt, socker, kryddor och aromatiska växter, konjak, likörviner, viner, tryffel (Tuber melanosporum), askorbinsyra eller natriumaskorbat. Kryddningen får uppgå till högst 4 % av den beredda produktens vikt, varvid det får ingå högst 2 g sackaros per kg beredd produkt.” |
| --- | --- |

3.

Presentationsformen kryddad rå fet anklever har lagts till.

Syftet är att erbjuda en produkt som är ”färdig för tillagning”. Rå fet anklever som saluförs kryddad motsvarar produkten i beredningssteget innan den sista bearbetningen inom ramen för den skyddade geografiska beteckningen. Kryddningen definieras på samma sätt för den kryddade råa produkten som för den produkt som bearbetas, dvs. ”Salt, nitritsalt, socker, kryddor och aromatiska växter, konjak, likörviner, viner, tryffel (Tuber melanosporum), askorbinsyra eller natriumaskorbat. Kryddningen får uppgå till högst 4 % av den beredda produktens vikt, varvid det får ingå högst 2 g sackaros per kg beredd produkt.”

| 4. | Möjligheten att presentera rå fet lever med blodkärlen avlägsnade läggs till. |
| --- | --- |

4.

Möjligheten att presentera rå fet lever med blodkärlen avlägsnade läggs till.

| 5. | Beskrivning av hur bröstet putsas. |
| --- | --- |

5.

Beskrivning av hur bröstet putsas.

| 6. | Vad gäller torkade och rökta bröst förtydligas en formulering i produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet: i själva verket är alla bröst torkade och de kan dessutom vara rökta. |
| --- | --- |

6.

Vad gäller torkade och rökta bröst förtydligas en formulering i produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet: i själva verket är alla bröst torkade och de kan dessutom vara rökta.

3.2   Bevis på ursprung

Tabellerna har uppdaterats i enlighet med de ändringar som genomförts i kapitlet ”framställningsmetod” och den gällande lagstiftningen. Innehållet i vissa dokument har förtydligats.

Skyldigheten att ha en lagerbokföring per anläggning (se artikel 6.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2006 (3)) läggs till.

Begreppet parti definieras.

3.3   Framställningsmetoder

Mot bakgrund av den nationella utvecklingen och den utveckling som skett inom gemenskapen beträffande produktspecifikationer för skyddade geografiska beteckningar har en mängd formella och omfattande ändringar gjorts i denna del.

Följande ändringar har gjorts:

1.   Kläckning

Kraven på kläckning har korrigerats för att i denna del förtydliga att ankorna är hanar, antingen av arten Cairina moschata, så kallad myskanka, eller av en korsning av arterna Cairina moschata och Anas platyrhynchos (hane av myskanka × hona av vanlig anka), så kallad mulanka (canard mulard). Det är inte fråga om en ändring, utan man har flyttat en bestämmelse som redan fanns med i produktspecifikationen.

Det har förtydligats att de avelsfåglar som används för korsningarna ska väljas ut enligt det referenssystem som upprättats av den franska sammanslutningen för avelsansvariga inom fågeluppfödning och fiskodling (SYSAAF, Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français).

2.   Uppfödning

| — | Produktspecifikationen har ändrats för att möjliggöra en överföring av ankungar mellan olika anläggningar (före eller efter 42 dagars ålder) inom det geografiska området. Syftet är att ta hänsyn till branschens uppbyggnad och de metoder som aktörerna numera använder. Denna uppfödningsmetod innebär att man inte utgår från ankungar som är 1 dag gamla, utan från något äldre djur. |
| --- | --- |

—

Produktspecifikationen har ändrats för att möjliggöra en överföring av ankungar mellan olika anläggningar (före eller efter 42 dagars ålder) inom det geografiska området. Syftet är att ta hänsyn till branschens uppbyggnad och de metoder som aktörerna numera använder. Denna uppfödningsmetod innebär att man inte utgår från ankungar som är 1 dag gamla, utan från något äldre djur.

| — | Skillnaden i djurtäthet i byggnaden och på rastgårdar mellan djur som hålls i samma byggnad under hela uppfödningen och djur som förflyttas har strukits till förmån för en djurtäthet i byggnaden som utgår från djurens ålder. |
| --- | --- |

—

Skillnaden i djurtäthet i byggnaden och på rastgårdar mellan djur som hålls i samma byggnad under hela uppfödningen och djur som förflyttas har strukits till förmån för en djurtäthet i byggnaden som utgår från djurens ålder.

| — | Begreppet uppdelad användning av rastgårdar har införts för att förbättra skötseln av dessa, så att man kan begränsa uppkomsten av gyttja och dess inverkan på djurens utveckling (exempelvis hälta). Denna uppdelning begränsas genom fastställandet av en yta som alltid ska finnas tillgänglig per varannan anka. Uppdelningen kan kopplas till rotationen av rastgårdarna som syftar till att möjliggöra användningen, av samma skäl, av en annan rastgård. Dessa ändringar hör ihop med ändringen av vilotiden för en rastgård mellan två djuromgångar (12 veckor), som ersatts av en total sammanlagd vilotid för rastgårdarna per kalenderår på 168 dagar. |
| --- | --- |

—

Begreppet uppdelad användning av rastgårdar har införts för att förbättra skötseln av dessa, så att man kan begränsa uppkomsten av gyttja och dess inverkan på djurens utveckling (exempelvis hälta). Denna uppdelning begränsas genom fastställandet av en yta som alltid ska finnas tillgänglig per varannan anka. Uppdelningen kan kopplas till rotationen av rastgårdarna som syftar till att möjliggöra användningen, av samma skäl, av en annan rastgård. Dessa ändringar hör ihop med ändringen av vilotiden för en rastgård mellan två djuromgångar (12 veckor), som ersatts av en total sammanlagd vilotid för rastgårdarna per kalenderår på 168 dagar.

3.   Foderransonens sammansättning

Den foderranson som ges till djuren före 42 dagars ålder har fastställts, och procentandelen produkter med ursprung i spannmålskorn från och med dag 43 har begränsats.

Livsmedelsklasserna definieras i enlighet med terminologin i gemenskapens gällande regelverk (kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013 om en förteckning över foderråvaror).

4.   Tvångsmatning

Flera uppgifter införs:

| — | En minimivikt för djur som tvångsmatas, utöver genomsnittsvikten. |
| --- | --- |

—

En minimivikt för djur som tvångsmatas, utöver genomsnittsvikten.

| — | Kontinuerlig tvångsmatning hos gårdsproducenter, det vill säga samtidig tvångsmatning av ankor med olika ålder. |
| --- | --- |

—

Kontinuerlig tvångsmatning hos gårdsproducenter, det vill säga samtidig tvångsmatning av ankor med olika ålder.

| — | Hälsokrav avseende tvångsmatning (rengöring, desinficering, rengöringsperiod). |
| --- | --- |

—

Hälsokrav avseende tvångsmatning (rengöring, desinficering, rengöringsperiod).

| — | Tvångsmatningens längd minskas från minst 12 dagar till minst 10 dagar och från minst 24 till minst 20 måltider. Olika vetenskapliga och tekniska förbättringar i fråga om urval, uppfödning och tvångsmatning tillåter detta utan att äventyra leverns vikt. Kvalitetsmålet, framför allt i fråga om smältningsgrad, är att levern ska väga omkring 550 g. Denna vikt uppnås eller överskrids rent av numera efter 10–12 dagar. Följaktligen bör man kunna förkorta tvångsmatningstiden för att kunna ge aktörerna möjlighet att styra över levrarnas storlek. Det är bara tvångsmatningens längd som ändras. Uppfödningens längd ändras inte och minimivikten förblir 350 g. |
| --- | --- |

—

Tvångsmatningens längd minskas från minst 12 dagar till minst 10 dagar och från minst 24 till minst 20 måltider. Olika vetenskapliga och tekniska förbättringar i fråga om urval, uppfödning och tvångsmatning tillåter detta utan att äventyra leverns vikt. Kvalitetsmålet, framför allt i fråga om smältningsgrad, är att levern ska väga omkring 550 g. Denna vikt uppnås eller överskrids rent av numera efter 10–12 dagar. Följaktligen bör man kunna förkorta tvångsmatningstiden för att kunna ge aktörerna möjlighet att styra över levrarnas storlek. Det är bara tvångsmatningens längd som ändras. Uppfödningens längd ändras inte och minimivikten förblir 350 g.

| — | Egenskaperna hos den majs som används för tvångsmatningen förtydligas. Det rör sig om majskorn och/eller mald majs (blötfoder). |
| --- | --- |

—

Egenskaperna hos den majs som används för tvångsmatningen förtydligas. Det rör sig om majskorn och/eller mald majs (blötfoder).

5.   Slakt

Det införs en minimiålder på 91 dagar för slakt av mulankor och på 92 dagar för slakt av myskankor. Det är fråga om ett förtydligande som motsvarar summan av uppfödningens minsta längd (81 eller 82 dagar) och tvångsmatningens minsta längd (10 dagar).

6.   Bestämmelser avseende slaktkroppar

| — | Urtagningssteget kompletteras för att förtydliga att gallan avlägsnas under urtagningen före eller efter kylning, och för att beskriva borttagningen av blodådrorna. |
| --- | --- |

—

Urtagningssteget kompletteras för att förtydliga att gallan avlägsnas under urtagningen före eller efter kylning, och för att beskriva borttagningen av blodådrorna.

| — | Kylningen av levrar och slaktkroppar har också förtydligats. |
| --- | --- |

—

Kylningen av levrar och slaktkroppar har också förtydligats.

| — | Tidsperioden mellan urtagning och styckning (24 timmar) och mellan slakt och frysning eller djupfrysning (48 timmar) har strukits till förmån för införandet av hygienregler som är specifika för varje aktör. |
| --- | --- |

—

Tidsperioden mellan urtagning och styckning (24 timmar) och mellan slakt och frysning eller djupfrysning (48 timmar) har strukits till förmån för införandet av hygienregler som är specifika för varje aktör.

7.   Kryddning av fet lever

Kryddningen av rå fet lever fastställs och begränsas till 4 % av den beredda produktens vikt.

8.   Bearbetning av fet lever

| — | Presentationsformerna för rå fet lever avsedd för bearbetning har förtydligats. Levern kan vara hel, fri från blodådror, trancherad eller kryddad. |
| --- | --- |

—

Presentationsformerna för rå fet lever avsedd för bearbetning har förtydligats. Levern kan vara hel, fri från blodådror, trancherad eller kryddad.

| — | Tre typer av konserveringar har fastställts: kyld, fryst och djupfryst. Användningsvillkoren för fryst och djupfryst lever har förtydligats. |
| --- | --- |

—

Tre typer av konserveringar har fastställts: kyld, fryst och djupfryst. Användningsvillkoren för fryst och djupfryst lever har förtydligats.

| — | Liksom för rå fet lever som saluförs kryddad fastställs och begränsas kryddningen av fet lever avsedd för bearbetning till 4 % av den beredda produktens vikt. |
| --- | --- |

—

Liksom för rå fet lever som saluförs kryddad fastställs och begränsas kryddningen av fet lever avsedd för bearbetning till 4 % av den beredda produktens vikt.

| — | Tillagning i kökshandduk av fet lever, vilket tidigare integrerades i pocheringen, förtydligas genom tillägget av bestämmelser avseende den buljong som ska användas, eftersom det handlar om ett traditionellt tillagningssätt. |
| --- | --- |

—

Tillagning i kökshandduk av fet lever, vilket tidigare integrerades i pocheringen, förtydligas genom tillägget av bestämmelser avseende den buljong som ska användas, eftersom det handlar om ett traditionellt tillagningssätt.

| — | Förtydliganden har införts avseende produkterna ”hel fet lever” och ”fet lever”: möjligheten att i en förpackning förpacka endast en lob med en nettovikt på högst 250 g, överdragsgeléns sammansättning, minsta tryffelhalt för att denna ingrediens ska få uppges i försäljningsbeteckningen. |
| --- | --- |

—

Förtydliganden har införts avseende produkterna ”hel fet lever” och ”fet lever”: möjligheten att i en förpackning förpacka endast en lob med en nettovikt på högst 250 g, överdragsgeléns sammansättning, minsta tryffelhalt för att denna ingrediens ska få uppges i försäljningsbeteckningen.

| — | Möjligheten att i fet lever i blockform få använda fet lever som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som redan bearbetats och tillagats med högst 10 % av emulsionen tas uttryckligen upp. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att i fet lever i blockform få använda fet lever som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen och som redan bearbetats och tillagats med högst 10 % av emulsionen tas uttryckligen upp.

| — | Förtydliganden har införts avseende de villkor som måste uppfyllas för att det i märkningen ska vara tillåtet att nämna förekomsten av bitar, överdragsgeléns sammansättning, den minsta tryffelhalten. |
| --- | --- |

—

Förtydliganden har införts avseende de villkor som måste uppfyllas för att det i märkningen ska vara tillåtet att nämna förekomsten av bitar, överdragsgeléns sammansättning, den minsta tryffelhalten.

9.   Bearbetning av köttet

Det har införts ett förbud mot att salta bearbetat kött med hjälp av saltlag:

| — | Vad gäller rökta torkade bröst:






  — | Förtydliganden har lagts till beträffande torkningen. |
| --- | --- | --- |

—

Vad gäller rökta torkade bröst:

—

Förtydliganden har lagts till beträffande torkningen.

| — | Förbud mot användning av aromämnen. |
| --- | --- |

—

Förbud mot användning av aromämnen.

| — | Vad gäller rökningen, förbud mot metoder som duschning, blötläggning eller besprutning med flytande rökarom. |
| --- | --- |

—

Vad gäller rökningen, förbud mot metoder som duschning, blötläggning eller besprutning med flytande rökarom.

| — | Det har införts en positivlista över ingredienser. |
| --- | --- |

—

Det har införts en positivlista över ingredienser.

| — | Vad gäller confiteringar:






  — | Det förtydligas att köttet ska vara genomkokt om förpackningen inte genomgår värmestabilisering. |
| --- | --- | --- |

—

Vad gäller confiteringar:

—

Det förtydligas att köttet ska vara genomkokt om förpackningen inte genomgår värmestabilisering.

| — | Stabilisering genom värmebehandling (återupphettning) görs endast med förpackningar där detta är tekniskt möjligt. |
| --- | --- |

—

Stabilisering genom värmebehandling (återupphettning) görs endast med förpackningar där detta är tekniskt möjligt.

| — | Reglerna beträffande användning av försäljningsbeteckningar för confiteringar har förtydligats utifrån vilka delar som ingår i förpackningen. |
| --- | --- |

—

Reglerna beträffande användning av försäljningsbeteckningar för confiteringar har förtydligats utifrån vilka delar som ingår i förpackningen.

3.4   Märkning

Det nationella regelverket har förändrats på så vis att det inte längre är obligatoriskt att inbegripa certifieringsorganens namn på märkningen av produkter som omfattas av skyddade geografiska beteckningar, varför gruppen har valt att stryka denna skyldighet från produktspecifikationen.

Bestämmelserna om märkning har setts över så att de stämmer överens med den registrerade beteckningen.

Det har införts en användning av gemensamma delar i märkningen, liksom regler beträffande storleken på bokstäverna i det geografiska namnet i produktens försäljningsbeteckning.

De gemensamma delarna i märkningen fastställs i en stadga som finns tillgänglig för samtliga aktörer i gruppen.

3.5   Nationella krav

På grund av ändringar i den nationella lagstiftningen presenteras avsnittet ”Nationella krav” i form av en tabell med de viktigaste kontrollpunkterna och hur dessa ska bedömas.

3.6   Annat

Gruppens och certifieringsorganens kontaktuppgifter

Gruppens kontaktuppgifter har uppdaterats och certifieringsorganens kontaktuppgifter har lagts till.

Produkttyp

Produktklassernas respektive titel har uppdaterats i enlighet med terminologin i det gällande gemenskapsregelverket. Denna formulering flyttas till kapitlet ”Beskrivning av produkten”.

Geografiskt område

Gränserna för det geografiska område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen har inte ändrats. Däremot har presentationen ändrats: förteckningen över kantoner har ersatts med en förteckning över motsvarande kommuner.

Särskilda regler för förpackning

Det förtydligas att samtliga moment från uppfödning till förpackning ska äga rum i det avgränsade geografiska området. Skyldigheten att förpacka produkten inom området framgår följaktligen uttryckligen i avsnittet ”geografiskt område” i produktspecifikationen.

Detta var redan i den gällande produktspecifikationen underförstått genom följande bestämmelser:

| — | Sidan 34: confiterat kött ska förpackas i slutförpackningen. |
| --- | --- |

—

Sidan 34: confiterat kött ska förpackas i slutförpackningen.

| — | Sidorna 32 och 34: det anges att bröst och fet lever ska vakuumförpackas. |
| --- | --- |

—

Sidorna 32 och 34: det anges att bröst och fet lever ska vakuumförpackas.

| — | Sidan 32: den slutliga värmebehandlingen av beredda produkter av fet lever ska göras efter förpackningen. |
| --- | --- |

—

Sidan 32: den slutliga värmebehandlingen av beredda produkter av fet lever ska göras efter förpackningen.

Tack vare att förpackningen äger rum inom det geografiska området kan man bevara produkternas egenskaper.

Slaktbiprodukter och kött från anka är känsliga produkter som tenderar att oxidera om de utsätts för luft. Förpackningen inom det geografiska området minskar tiden mellan framställning och förpackning, och är alltså ett sätt att undvika att produkterna fördärvas.

Vad gäller bearbetad fet lever och confiterade produkter utgör förpackningen en viktig del av tillverkningsprocessen, eftersom dessa produkter genomgår en slutlig värmebehandling för att stabiliseras efter det att de förpackats.

Förpackningen inom området underlättar slutligen produkternas spårbarhet och kontrollen av dessa.

Formuleringsändringar, framför allt vad gäller avsnittet om samband

Kapitlets formuleringar har omarbetats för att visa på sambandet med det geografiska området för de nya produkter som lagts till och för att uppfylla de aktuella formuleringskraven.

Detta kapitel har organiserats enligt följande tre kapitel, vilka har ändrats:

| 1. | Kapitlet ”Specifika uppgifter om det geografiska området” har skrivits om och fått en ändrad uppbyggnad för att underlätta följande:






  — | Lokaliseringen av det geografiska området, vars gränser anges i förhållande till de geografiska och administrativa enheterna i omgivningen. |
| --- | --- | --- |

1.

Kapitlet ”Specifika uppgifter om det geografiska området” har skrivits om och fått en ändrad uppbyggnad för att underlätta följande:

—

Lokaliseringen av det geografiska området, vars gränser anges i förhållande till de geografiska och administrativa enheterna i omgivningen.

| — | Beskrivningen av de naturliga faktorer som är utmärkande för det geografiska området, närmare bestämt klimatförhållandena, landskapsformerna och majsodlingens utbredning. Uppgiften om jordarnas egenskaper har inte behållits, eftersom majsodlingens utveckling huvudsakligen förklaras utifrån klimatförhållandena i det geografiska området. Denna punkt har kompletterats med noggranna sifferuppgifter. |
| --- | --- |

—

Beskrivningen av de naturliga faktorer som är utmärkande för det geografiska området, närmare bestämt klimatförhållandena, landskapsformerna och majsodlingens utbredning. Uppgiften om jordarnas egenskaper har inte behållits, eftersom majsodlingens utveckling huvudsakligen förklaras utifrån klimatförhållandena i det geografiska området. Denna punkt har kompletterats med noggranna sifferuppgifter.

| — | Beskrivningen av de mänskliga faktorer som speglar de traditionella egenskaperna hos uppfödningen i sydvästra Frankrike sedan medeltiden och utvecklingen vad gäller saluföringen av fet anklever från sydvästra Frankrike. |
| --- | --- |

—

Beskrivningen av de mänskliga faktorer som speglar de traditionella egenskaperna hos uppfödningen i sydvästra Frankrike sedan medeltiden och utvecklingen vad gäller saluföringen av fet anklever från sydvästra Frankrike.

| 2. | De specifika egenskaperna hos samtliga produkter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen anges närmare i kapitlet ”Specifika uppgifter om produkten”, vilket i synnerhet gäller de specifika egenskaperna för den kategori av produkter som införts i ansökan om ändring (hel anka [med eller utan lever] och urtagen slaktkropp). |
| --- | --- |

2.

De specifika egenskaperna hos samtliga produkter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen anges närmare i kapitlet ”Specifika uppgifter om produkten”, vilket i synnerhet gäller de specifika egenskaperna för den kategori av produkter som införts i ansökan om ändring (hel anka [med eller utan lever] och urtagen slaktkropp).

| 3. | Kapitlet ”Orsakssamband” har skrivits om för att förtydliga att detta väsentligen bygger på det anseende som påvisas med hjälp av mer precisa uppgifter. |
| --- | --- |

3.

Kapitlet ”Orsakssamband” har skrivits om för att förtydliga att detta väsentligen bygger på det anseende som påvisas med hjälp av mer precisa uppgifter.

De traditionella inslagen, dvs. införandet och odlingen av majs i området, den bondeekonomi som baseras på uppfödningen av gödda ankor och de särskilda konserveringsteknikerna, behålls men omorganiseras och förtydligas.

Orsakssambandet grundar sig följaktligen på följande uppgifter:

| — | Klimatförhållandena i det geografiska området är gynnsamma för majsodling. |
| --- | --- |

—

Klimatförhållandena i det geografiska området är gynnsamma för majsodling.

| — | Majsen etablerades i området på 1500-talet och blev snabbt ett av de viktigaste foderslagen för fjäderfä i allmänhet och i synnerhet för ankor. |
| --- | --- |

—

Majsen etablerades i området på 1500-talet och blev snabbt ett av de viktigaste foderslagen för fjäderfä i allmänhet och i synnerhet för ankor.

| — | Tack vare spridningen av denna spannmålssort kunde uppfödarna specialisera sig på uppfödningen av feta ankor och utveckla en särskild yrkeskunskap som grundar sig på en forcerad men gradvis gödning av ankorna (tvångsmatning). |
| --- | --- |

—

Tack vare spridningen av denna spannmålssort kunde uppfödarna specialisera sig på uppfödningen av feta ankor och utveckla en särskild yrkeskunskap som grundar sig på en forcerad men gradvis gödning av ankorna (tvångsmatning).

| — | Detta sätt att föda upp feta ankor ligger bakom deras särskilda egenskaper – en hög gödningsgrad i kombination med god muskelutveckling. |
| --- | --- |

—

Detta sätt att föda upp feta ankor ligger bakom deras särskilda egenskaper – en hög gödningsgrad i kombination med god muskelutveckling.

| — | Detta uppfödningssätt fick ett uppsving i och med preciseringen av de ursprungliga konserveringsteknikerna (confitering och hermetisering). |
| --- | --- |

—

Detta uppfödningssätt fick ett uppsving i och med preciseringen av de ursprungliga konserveringsteknikerna (confitering och hermetisering).

| — | Tack vare dessa konserveringstekniker kunde specialiserade handelsföretag saluföra produkterna i större skala. |
| --- | --- |

—

Tack vare dessa konserveringstekniker kunde specialiserade handelsföretag saluföra produkterna i större skala.

| — | Etableringen av dessa företag bidrog till att utveckla anseendet för anka med fet lever från sydvästra Frankrike inom regionen, men också på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Etableringen av dessa företag bidrog till att utveckla anseendet för anka med fet lever från sydvästra Frankrike inom regionen, men också på nationell och internationell nivå.

Ett stort antal formuleringsändringar (omformuleringar, förtydliganden, omflyttningar av punkter, strykningar av överflödiga punkter) har införts.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (4)

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

EG nr: FR-PGI-0105-1000–25.5.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Ankor med fet lever från sydvästra Frankrike utgörs av hanar av myskanka eller hanar av mulanka.

Ankor med fet lever från sydvästra Frankrike föds upp utomhus för att börja tvångsmatas vid 81 dagars ålder (mulankor) och 82 dagars ålder (myskankor).

Ankor med fet lever från sydvästra Frankrike tvångsmatas under minst 10 dagar och med minst 20 måltider.

Därefter slaktas ankorna, för att i förekommande fall styckas och bearbetas.

Skinnet och fettet hos ankor med fet lever från sydvästra Frankrike är benvitt till gult.

Följande olika produkter framställs av ankor med fet lever från sydvästra Frankrike:

| — | Färskt kött och färska slaktbiprodukter: Hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp, fet lever, bröst, lår, innerfilé, hjärta, vingens överarmsdel, muskelmage.
  Hel anka med lever motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats men inte tagits ur.
  Hel anka utan lever motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats och inte tagits ur, men där levern har tagits bort.
  Urtagen slaktkropp motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats och tagits ur helt.
  Rå fet lever är smidig, har en enhetlig färg och saknar skador. Den väger minst 350 g och kan vara kryddad.
  Bröst (magrets) motsvarar de filéer som har tagits från bröstmuskulaturen (undantaget den muskel som används till innerfilén). Varje bröst ska väga minst 300 g och ska presenteras med skinn och täckande underhudsfett. Gödningsgraden (fett + skinn/den totala vikten) ska ligga mellan 25 och 45 %. Brösten ska vara helt plockade och noggrant putsade. Putsningen ska vara regelbunden, kronformad, med en låg andel synligt fett på köttsidan.
  Låren motsvarar samtliga köttdelar samt det skinn och fett som omsluter lårbenet, skenbenet och vadbenet. De två snitten ska göras vid lederna. Inga blodutgjutningar eller rispor får synas. De ska vara helt plockade, noggrant putsade och fjäderspolarna ska ha avlägsnats på rätt sätt.
  Innerfiléerna (aiguillettes) motsvarar den inre delen av bröstmuskeln som sitter fast vid slaktkroppen. De ska vara fria från blodutgjutelser och ska presenteras hela.
  Hjärtat ska presenteras helt, utan snitt och med aortan avlägsnad.
  Vingens överarmsdel (manchon) motsvarar vingens första ben. Den ska presenteras korrekt putsad, utan brott, benflisor eller blodutgjutelser.
  Muskelmagen, som motsvarar ankans andra matsmältningsficka och som består av en tjock muskel, är ätbar. Den ska skalas på rätt sätt på insidan, fettet på utsidan ska avlägsnas och den får inte innehålla någon bit av matstrupen.
  Dessa produkter får säljas färska, frysta eller djupfrysta till konsumenten.
  De får presenteras i form av styckningsdetaljer med undantag för hel anka och slaktkropp av anka. |
| --- | --- |

—

Färskt kött och färska slaktbiprodukter: Hel anka (med eller utan lever) och urtagen slaktkropp, fet lever, bröst, lår, innerfilé, hjärta, vingens överarmsdel, muskelmage.

Hel anka med lever motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats men inte tagits ur.

Hel anka utan lever motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats och inte tagits ur, men där levern har tagits bort.

Urtagen slaktkropp motsvarar en hel slaktad anka, som har plockats och tagits ur helt.

Rå fet lever är smidig, har en enhetlig färg och saknar skador. Den väger minst 350 g och kan vara kryddad.

Bröst (magrets) motsvarar de filéer som har tagits från bröstmuskulaturen (undantaget den muskel som används till innerfilén). Varje bröst ska väga minst 300 g och ska presenteras med skinn och täckande underhudsfett. Gödningsgraden (fett + skinn/den totala vikten) ska ligga mellan 25 och 45 %. Brösten ska vara helt plockade och noggrant putsade. Putsningen ska vara regelbunden, kronformad, med en låg andel synligt fett på köttsidan.

magrets

Låren motsvarar samtliga köttdelar samt det skinn och fett som omsluter lårbenet, skenbenet och vadbenet. De två snitten ska göras vid lederna. Inga blodutgjutningar eller rispor får synas. De ska vara helt plockade, noggrant putsade och fjäderspolarna ska ha avlägsnats på rätt sätt.

Innerfiléerna (aiguillettes) motsvarar den inre delen av bröstmuskeln som sitter fast vid slaktkroppen. De ska vara fria från blodutgjutelser och ska presenteras hela.

aiguillettes

Hjärtat ska presenteras helt, utan snitt och med aortan avlägsnad.

Vingens överarmsdel (manchon) motsvarar vingens första ben. Den ska presenteras korrekt putsad, utan brott, benflisor eller blodutgjutelser.

manchon

Muskelmagen, som motsvarar ankans andra matsmältningsficka och som består av en tjock muskel, är ätbar. Den ska skalas på rätt sätt på insidan, fettet på utsidan ska avlägsnas och den får inte innehålla någon bit av matstrupen.

Dessa produkter får säljas färska, frysta eller djupfrysta till konsumenten.

De får presenteras i form av styckningsdetaljer med undantag för hel anka och slaktkropp av anka.

| — | Köttprodukter: hel fet lever, fet lever, fet lever i blockform (med eller utan bitar), torkat (eller torkat och rökt) bröst, confiterat kött (vingar, lår, bröst, överarmsdelar, muskelmagar).
  Hel fet lever motsvarar en beredd produkt som består av en hel fet lever eller en eller flera lober av fet lever och en kryddning.
  Fet lever motsvarar en beredd produkt som består av bitar av lober av fet lever (alla bitar av lober av fet lever där slutproduktens fastställda vikt uppgår till minst 20 g) som satts samman och en kryddning.
  Fet lever i blockform (med eller utan bitar) motsvarar en beredd produkt som består av fet lever som satts samman på nytt och en kryddning, eventuellt med tillägg av bitar av fet lever.
  Torkade (eller torkade och rökta) bröst bereds av bröst som torrsaltas och torkas (eller torkas och röks), och till vilka man eventuellt tillsätter ingredienser.
  Confiteringar motsvarar beredda produkter som erhålls genom tillagning, uteslutande i ankflott, av bitar av kött från ankor med fet lever, som torrsaltats. De enda delar av djuret som får användas är lår, vinge (bröst och överarmsdel), bröst, överarmsdel och muskelmage.
  Dessa produkter får säljas till konsumenten konserverade, halvkonserverade (eller förgräddade), frysta eller djupfrysta. De får presenteras i form av en sekundär styckningsdetalj. |
| --- | --- |

—

Köttprodukter: hel fet lever, fet lever, fet lever i blockform (med eller utan bitar), torkat (eller torkat och rökt) bröst, confiterat kött (vingar, lår, bröst, överarmsdelar, muskelmagar).

Hel fet lever motsvarar en beredd produkt som består av en hel fet lever eller en eller flera lober av fet lever och en kryddning.

Fet lever motsvarar en beredd produkt som består av bitar av lober av fet lever (alla bitar av lober av fet lever där slutproduktens fastställda vikt uppgår till minst 20 g) som satts samman och en kryddning.

Fet lever i blockform (med eller utan bitar) motsvarar en beredd produkt som består av fet lever som satts samman på nytt och en kryddning, eventuellt med tillägg av bitar av fet lever.

Torkade (eller torkade och rökta) bröst bereds av bröst som torrsaltas och torkas (eller torkas och röks), och till vilka man eventuellt tillsätter ingredienser.

Confiteringar motsvarar beredda produkter som erhålls genom tillagning, uteslutande i ankflott, av bitar av kött från ankor med fet lever, som torrsaltats. De enda delar av djuret som får användas är lår, vinge (bröst och överarmsdel), bröst, överarmsdel och muskelmage.

Dessa produkter får säljas till konsumenten konserverade, halvkonserverade (eller förgräddade), frysta eller djupfrysta. De får presenteras i form av en sekundär styckningsdetalj.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Beredda produkter som är baserade på fet lever (hel fet lever, fet lever, fet lever i blockform med eller utan bitar) ska framställas av fet lever som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen.

Torkade bröst (eller torkade och rökta bröst) ska framställas av bröst som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen.

Confiteringar ska beredas av bitar av kött som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen, som först torrsaltats och tillagats i ankflott.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Fodret till de ankor som föds upp ska fram till 42 dagars ålder till minst 50 % bestå av spannmålskorn eller produkter med ursprung i spannmålskorn samt baljväxtfrön. Därefter ska det fram till tvångsmatningen till minst 70 % bestå av spannmålskorn eller produkter med ursprung i spannmålskorn samt baljväxtfrön, med ett inslag av minst 15 % majs och högst 40 % vete.

Tvångsmatningsransonen ska till minst 95 % bestå av majs som skördats inom det geografiska området sydvästra Frankrike. Ankorna tvångsmatas under minst 10 dagar med minst 20 måltider bestående av hel majs eller mald majs.

Denna metod bygger på sedvänjor. Införandet och därefter odlingen av majs i sydvästra Frankrike ligger till grund för den ekonomi som inriktats på feta simfåglar eftersom denna spannmålssort är känd för sina fördelaktiga egenskaper i fråga om gödning av fjäderfän.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Ankor med fet lever från sydvästra Frankrike föds upp, tvångsmatas och slaktas, samt styckas och bearbetas i förekommande fall, inom det geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Tack vare att förpackningen äger rum inom det geografiska området kan man bevara produkternas egenskaper.

Slaktbiprodukter och kött från anka är känsliga produkter som tenderar att oxidera om de utsätts för luft. Förpackningen inom området minskar tiden mellan framställning och förpackning, och är alltså ett sätt att undvika att produkterna fördärvas.

Vad gäller bearbetad fet lever och confiterade produkter utgör förpackningen en viktig del av tillverkningsprocessen, eftersom dessa produkter genomgår en slutlig värmebehandling för att stabiliseras efter det att de förpackats.

Förpackningen inom det geografiska området underlättar slutligen produkternas spårbarhet och kontrollen av dessa.

3.7   Särskilda regler för märkning

Särskilda regler för märkning

Den saluförda produktens märkning ska inbegripa

| — | beteckningen ”Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”, |
| --- | --- |

—

beteckningen ”Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”,

| — | produktbeteckningen kompletterad med en av följande geografiska termer: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord eller Quercy, (i detta fall kommer slutprodukten från en anka som fötts upp, tvångsmatats, slaktats, styckats, bearbetats och förpackats i nämnda produktionsområden), |
| --- | --- |

—

produktbeteckningen kompletterad med en av följande geografiska termer: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord eller Quercy, (i detta fall kommer slutprodukten från en anka som fötts upp, tvångsmatats, slaktats, styckats, bearbetats och förpackats i nämnda produktionsområden),

| — | de gemensamma delarna i märkningen enligt den gällande gemensamma stadga som fastställts av gruppen och som ställts till förfogande för samtliga aktörer. Varje ändring ska meddelas samtliga aktörer, liksom kontrollorganet och de behöriga kontrollmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

de gemensamma delarna i märkningen enligt den gällande gemensamma stadga som fastställts av gruppen och som ställts till förfogande för samtliga aktörer. Varje ändring ska meddelas samtliga aktörer, liksom kontrollorganet och de behöriga kontrollmyndigheterna.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området består av följande regioner, departement och/eller kantoner:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques).

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron).

LIMOUSIN: Corrèze och angränsande kantoner i Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: kantonerna Castelnaudary Sud och Castelnaudary-Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux.

CHALOSSE består av följande kantoner i Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever.

GASCOGNE består av departementen Gers, Landes, Hautes-Pyrénées och arrondissementet Saint-Gaudens (Haute-Garonne).

GERS motsvarar det administrativa departementet Gers.

LANDES motsvarar det administrativa departementet Landes.

PÉRIGORD består av departementet Dordogne, angränsande kantoner i Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) och Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras).

QUERCY består av departementet Lot och följande kantoner i Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus och Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

a)   Naturliga faktorer

Naturliga faktorer

Det geografiska området motsvarar i sin helhet den geologiska enhet som utgörs av det Akvitanska bäckenet, ett vidsträckt sedimentärt avrinningsområde som bildades under mesozoikum och som täcker en stor del av sydvästra Frankrike. Området begränsas västerut av Atlanten, söderut av Pyrenéerna, österut av en linje mellan Centralmassivet och staden Castelnaudary och norrut av de administrativa gränserna för regionen Poitou-Charentes.

Det kännetecknas av en växling mellan slätter och odlingsbara kullar, liksom av ett milt, semimaritimt klimat.

Temperaturerna är höga och nederbörden betydande under sommaren. Medelnederbörden överstiger alltid 900 mm i det geografiska området (Källa: Météo France för perioden 1981–2010).

Källa

Tack vare klimatförhållandena har det geografiska området historiskt sett varit ett landområde som lämpar sig för majsodling: ”Det är i huvudsak majs som man odlar som eftergröda, eftersom majs behöver vatten först i ett senare skede. Sydvästra Frankrike är den region där denna gröda har sitt starkaste fäste [...]. Det är faktiskt bara där som man återfinner den värme och fukt som majsen behöver.” (De Lavergne, M.L. [1860] Economie rurale de la France depuis 1789 [landsbygdsekonomin i Frankrike sedan 1789]. Paris: Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique).

Economie rurale de la France depuis 1789

ie

b)   Mänskliga faktorer

Mänskliga faktorer

Den traditionella uppfödningen av anka med fet lever från sydvästra Frankrike inom det geografiska området

Bönderna i sydvästra Frankrike har sedan medeltiden till största delen utgjorts av småbönder som bedrivit hälftenbruk (métayage). Att hålla simfåglar för gödning har emellertid, sedan denna period, varit ett särdrag hos jordbruksföretagen i sydvästra Frankrike.

métayage

Uppfödningen av simfåglar är alltså ett viktigt sätt för jordbrukaren att säkerställa sin och familjens försörjning. Denna uppfödning har dessutom sedan 1500-talet baserats på tilldelningen av majs som mycket tidigt, redan från och med det att den infördes i sydvästra Frankrike under 1500-talet, ersatte hirs och vipphirs i djurens foder och därefter i människornas kost i regionen.

Ända fram till slutet av 1600-talet fick ankorna göda upp sig själva genom att äta majs som lagts ut i ett mörkt rum. Tvångsmatningsteknikens utveckling mot slutet av 1700-talet kom att ändra hur djuren göddes upp, genom en intensivare tilldelning av rå eller tillagad majs i form av mjöl eller kulor.

Den långa traditionen av saluföring av anka med fet lever från sydvästra Frankrike och av produkter med ursprung i densamma.

Detta typiska uppfödningssätt åtföljs sedan 1600-talet av en konserveringsmetod som utvecklats vid jordbruksföretagen i sydvästra Frankrike, som är specifik för köttbitar och slaktbiprodukter från ankor som tillagas i flott: confitering. Handeln med produkter med ursprung i anka med fet lever från sydvästra Frankrike genomgick en ännu viktigare utveckling i slutet av 1700-talet tack vare Nicolas Apperts uppfinning hermetisering, som gjorde det möjligt att rationalisera hur man saluförde bearbetade produkter med ursprung i anka (i synnerhet fet lever och confiteringar), i form av konserver, och som gjorde det möjligt att nå nya marknader utanför sydvästra Frankrikes gränser.

Från slutet av 1700-talet utvecklades försäljningen av hela eller urtagna ankor med fet lever och fet lever genom gås- och ankmarknaderna, som helt och hållet var inriktade på direkt saluföring av dessa produkter, och som anordnades mellan slutet av hösten och början av våren.

Ännu i våra dagar finns dessa marknader kvar i många städer i sydvästra Frankrike, t.ex. Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) och Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Genom dessa traditionella marknader kan producenterna direkt sälja hela ankor (med eller utan lever), urtagna slaktkroppar samt samtliga styckningsdetaljer av anka liksom slaktbiprodukter som rå fet lever, muskelmage och hjärta.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Specifika uppgifter om produkten

Särdraget hos anka med fet lever från sydvästra Frankrike ligger i dess höga gödningsgrad, som följer av den specifika uppfödnings- och utfodringsmetod som utgår från en gradvis gödning av djuren.

Efter en lång uppfödningsperiod med rastgård utomhus under minst 81 dagar göds ankor med fet lever från sydvästra Frankrike gradvis upp under minst 10 dagar med en ranson som till minst 95 % ska bestå av majs.

Skinnet och fettet hos de slaktkroppar som erhålls med denna traditionella slutgödningsmetod är benvitt till gult och har en hög gödningsgrad som återfinns i alla delar av ankan och som i synnerhet kommer till uttryck genom en gödningsgrad hos brösten på 25–45 %, liksom genom en välbyggd kropp hos djuren, vilket ger upphov till styckningsdetaljer med en betydande vikt. Exempelvis ska brösten väga minst 300 g och fet lever minst 350 g.

Dessutom växte under 1700-talet medvetenheten om egenarten hos fet lever från simfåglar fram hos kockar, vilket bidrog till att ge denna lever dess goda rykte.

Anka med fet lever från sydvästra Frankrike har dessutom sedan länge ett mycket gott anseende som vida överskrider gränserna för inte bara sydvästra Frankrike utan hela Frankrike.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Sambandet med ursprungsområdet för anka med fet lever från sydvästra Frankrike bygger huvudsakligen på anseendet för anka med fet lever från sydvästra Frankrike och dess tillhörande produkter.

Detta anseende hör först och främst samman med den lokala och traditionella användningen av majs för att göda simfåglar.

På grund av de lämpliga klimatförhållandena började man odla majs i det geografiska området på 1500-talet, varefter majsen snabbt etablerade sig som den viktigaste spannmålsgrödan för i synnerhet gödningen av ankor. Sambandet mellan denna utfodringsmetod och produktens anseende framhålls för övrigt i många verk: ”den i hela Europa så berömda anklevern har helt och hållet denna gröda att tacka för sina förtjänster” (Parmentier, M. [1785] Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux [avhandling prisbelönad den 25 augusti 1784 av kungliga vetenskaps-, litteratur- och konstakademin i Bordeaux]. Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Abboten François Rozier nämner också detta samband i sin avhandling om jordbruk från 1787: ”fjäderfän av alla arter [...] lägger på sig mycket fett och deras kött får en fin och utsökt smak, och de mest uppskattade kommer från platser där denna gröda odlas i stor skala”.

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux

Odlingen av majs har gjort det möjligt för producenterna att specialisera uppfödningen av feta simfåglar och att utveckla en yrkeskunskap på grundval av intensivodling av denna gröda och en gradvis gödning. Tack vare denna yrkeskunskap, tillsammans med en utomhusuppfödning under lång tid som möjliggörs av det milda och tempererade klimatet under hela året, kan man erhålla väl utvecklade djur med en hög gödningsgrad. Tilldelningen av majs under gödningssteget är avgörande för skinnets och fettets färg i enlighet med egenskaperna hos den majs som tilldelas (vit majs eller gul majs).

Anseendet för anka med fet lever från sydvästra Frankrike och för produkter med ursprung i densamma utvecklades därefter tack vare användningen av de ursprungliga teknikerna för att konservera produkterna (confitering och hermetisering), som gjorde det möjligt att saluföra produkterna utanför sydvästra Frankrike, och utvecklingen av de regionala och nationella saluföringsnäten.

Dessutom bekräftas det långvariga anseendet för fet lever genom ett stort antal verk, som Pierre Jean-Baptiste Legrand d’Aussys L’histoire de la vie privée des français (fransmännens privatlivs historia), som publicerades 1787, där det anges att Toulouses anseende bygger på anklever, och Larousse Ménager (Larousse hushållsuppslagsverk) från 1926, där det nämns att ”fet lever används framför allt för att laga patéer och pastejer, som är en specialitet i vissa regioner. [...] Patéerna från Toulouse är gjorda av anklever och konkurrerar med patéerna från Strasbourg”.

L’histoire de la vie privée des français

Larousse Ménager

Dessutom utgör gås- och ankmarknaderna, som etablerades i det geografiska området i slutet av 1700-talet och som finns kvar än i dag, ett verkligt bevis för den kulturella förankringen för produktionen och saluföringen av samtliga produkter, från hel anka som man tillagar själv, till styckningsdetaljer och slaktbiprodukter som redan bearbetats.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (5))

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

2

(3)  EUT L 369, 23.12.2006, s. 1. Ersatt av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EU) nr 1151/2012.

3

(4)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

4

(5)  Se fotnot 4.

5

---