# Eiropas Savienības L 357/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 357 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 12. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 357

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 12. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/882/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 20. novembris) par valsts atbalstu SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ko Francija īstenojusi sabiedrības SNCM labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 7066)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/883/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 11. februāris) par pasākumu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN un ex 12/N) – Polija – Gdynia-Kosakowo lidostas izveide
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 759)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/884/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 11. marts) par valsts atbalstu SA.34445 (12/C), ko Dānija sniegusi ar īpašumu saistīto FIH aktīvu nodošanai FSC

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1280)

   (
  1
  ) | 89 |
| | | 2014/885/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 29. aprīlis) par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) un SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ko Grieķija sniegusi Eurobank Group saistībā ar Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu; atbalstu Proton bank pārstrukturēšanai Nea Proton izveides un kapitalizācijas un New Proton Bank papildu rekapitalizācijas rezultātā, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds; Hellenic Postbank noregulējumu pagaidu bankas izveides rezultātā.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2933)

   (
  1
  ) | 112 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2014/882/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 20. novembris) par valsts atbalstu SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ko Francija īstenojusi sabiedrības SNCM labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 7066)

   (
  1
  )

ex

SNCM

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 7066)

1

1

2014/883/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 11. februāris) par pasākumu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN un ex 12/N) – Polija – Gdynia-Kosakowo lidostas izveide
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 759)

   (
  1
  )

Gdynia-Kosakowo

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 759)

1

51

2014/884/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 11. marts) par valsts atbalstu SA.34445 (12/C), ko Dānija sniegusi ar īpašumu saistīto FIH aktīvu nodošanai FSC

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1280)

   (
  1
  )

FIH

FSC

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1280)

1

89

2014/885/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 29. aprīlis) par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) un SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ko Grieķija sniegusi Eurobank Group saistībā ar Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu; atbalstu Proton bank pārstrukturēšanai Nea Proton izveides un kapitalizācijas un New Proton Bank papildu rekapitalizācijas rezultātā, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds; Hellenic Postbank noregulējumu pagaidu bankas izveides rezultātā.
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2933)

   (
  1
  )

Eurobank Group

Eurobank Ergasias S.A.

Proton bank

Nea Proton

New Proton Bank

Hellenic Postbank

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2933)

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 20. novembris)

par valsts atbalstu SA.16237 (C58/02) (ex N118/02), ko Francija īstenojusi sabiedrības SNCM labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 7066)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/882/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus komentārus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šos komentārus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Francija 2002. gada 18. februārī paziņoja Komisijai par sabiedrības Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (turpmāk “SNCM”) pārstrukturēšanas atbalsta projektu. Paziņojums tika papildināts 2002. gada 3. jūlijā (3). Pārstrukturēšanas plāns tika iesniegts pēc Francijas iestāžu paziņojuma 2001. gada 20. decembrī par naudas līdzekļu avansu 22,5 miljonu euro apmērā, ko Compagnie Générale Maritime et Financière (turpmāk “CGMF”) (4) bija piešķīrusi sabiedrībai SNCM kā glābšanas atbalstu. Ar 2002. gada 17. jūlija lēmumu (5) (turpmāk tekstā “2002. gada lēmums”) Komisija atļāva glābšanas atbalstu par labu SNCM saistībā ar atbalsta pārbaudes sākotnējo procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 3. punktā. Izmantojot paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu, bija paredzēts ar CGMF starpniecību rekapitalizēt sabiedrību SNCM par summu 76 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Francija 2002. gada 18. februārī paziņoja Komisijai par sabiedrības Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (turpmāk “SNCM”) pārstrukturēšanas atbalsta projektu. Paziņojums tika papildināts 2002. gada 3. jūlijā (3). Pārstrukturēšanas plāns tika iesniegts pēc Francijas iestāžu paziņojuma 2001. gada 20. decembrī par naudas līdzekļu avansu 22,5 miljonu euro apmērā, ko Compagnie Générale Maritime et Financière (turpmāk “CGMF”) (4) bija piešķīrusi sabiedrībai SNCM kā glābšanas atbalstu. Ar 2002. gada 17. jūlija lēmumu (5) (turpmāk tekstā “2002. gada lēmums”) Komisija atļāva glābšanas atbalstu par labu SNCM saistībā ar atbalsta pārbaudes sākotnējo procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 3. punktā. Izmantojot paziņoto pārstrukturēšanas atbalstu, bija paredzēts ar CGMF starpniecību rekapitalizēt sabiedrību SNCM par summu 76 miljonu euro apmērā.

| (2) | Ar 2002. gada 19. augusta vēstuli Komisija Francijas iestādes informēja par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (6) saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, kura paredzēta 6. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (7). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2002. gada 19. augusta vēstuli Komisija Francijas iestādes informēja par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (6) saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, kura paredzēta 6. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 (7).

| (3) | Francijas iestādes 2002. gada 8. oktobrī (8) nosūtīja Komisijai savus komentārus par 2002. gada 19. augusta lēmumu (9). |
| --- | --- |

(3)

Francijas iestādes 2002. gada 8. oktobrī (8) nosūtīja Komisijai savus komentārus par 2002. gada 19. augusta lēmumu (9).

| (4) | Pēc Francijas iestāžu lūguma ar Komisijas dienestiem tika rīkotas darba sanāksmes 2002. gada 24. oktobrī, 2002. gada 3. decembrī un 2003. gada 25. februārī. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Francijas iestāžu lūguma ar Komisijas dienestiem tika rīkotas darba sanāksmes 2002. gada 24. oktobrī, 2002. gada 3. decembrī un 2003. gada 25. februārī.

| (5) | Saistībā ar procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no diviem uzņēmumiem, proti, no Corsica Ferries France (turpmāk “CFF”) 2003. gada 8. janvārī (10) un no STIM d’Orbigny grupas STEF-TFE (turpmāk “STIM”) 2003. gada 7. janvārī, kā arī no dažādām Francijas reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm – 2002. gada 18. decembrī un 2003. gada 9. un 10. janvārī. Tā šos apsvērumus ar 2003. gada 13. un 16. janvāra un 2003. gada 5. un 21. februāra vēstulēm nosūtīja Francijai, lai saņemtu tās komentārus. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar procedūras uzsākšanu Komisija saņēma apsvērumus no diviem uzņēmumiem, proti, no Corsica Ferries France (turpmāk “CFF”) 2003. gada 8. janvārī (10) un no STIM d’Orbigny grupas STEF-TFE (turpmāk “STIM”) 2003. gada 7. janvārī, kā arī no dažādām Francijas reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm – 2002. gada 18. decembrī un 2003. gada 9. un 10. janvārī. Tā šos apsvērumus ar 2003. gada 13. un 16. janvāra un 2003. gada 5. un 21. februāra vēstulēm nosūtīja Francijai, lai saņemtu tās komentārus.

| (6) | Francijas iestādes Komisijai savus komentārus par CFF un STIM apsvērumiem nosūtīja 2003. gada 13. februārī (11) un 2003. gada 27. maijā (12). |
| --- | --- |

(6)

Francijas iestādes Komisijai savus komentārus par CFF un STIM apsvērumiem nosūtīja 2003. gada 13. februārī (11) un 2003. gada 27. maijā (12).

| (7) | Komisija 2003. gada 16. janvārī nosūtīja pieprasījumu sniegt papildu informāciju, uz kuru Francijas iestādes atbildēja 2003. gada 21. februārī. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2003. gada 16. janvārī nosūtīja pieprasījumu sniegt papildu informāciju, uz kuru Francijas iestādes atbildēja 2003. gada 21. februārī.

| (8) | Francijas iestādes 2003. gada 10. februāra vēstulē (13) izklāstīja savus argumentus, lai pierādītu, ka atbalsta projekts visos tā aspektos atbilst Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(8)

Francijas iestādes 2003. gada 10. februāra vēstulē (13) izklāstīja savus argumentus, lai pierādītu, ka atbalsta projekts visos tā aspektos atbilst Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”).

| (9) | Francijas iestādes pēc Komisijas pieprasījuma 2003. gada 25. februārī (15) nosūtīja kopiju akcionāru paktam, kas saistīja SNCM un STIM. |
| --- | --- |

(9)

Francijas iestādes pēc Komisijas pieprasījuma 2003. gada 25. februārī (15) nosūtīja kopiju akcionāru paktam, kas saistīja SNCM un STIM.

| (10) | Ar Lēmumu 2004/166/EK (16) (turpmāk “2003. gada lēmums”) Komisija ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināja sabiedrības SNCM pārstrukturēšanas atbalstu, kas izmaksājams divās daļās – viena ir 66 miljonu euro apmērā, bet otras daļas summa, nepārsniedzot 10 miljonus euro, jānosaka atkarībā no tīrajiem ieņēmumiem, kuri gūti no aktīvu pārdošanas pēc 2003. gada lēmuma pieņemšanas. Pirmās daļas izmaksāšana tika atļauta, pieņemot 2003. gada lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Ar Lēmumu 2004/166/EK (16) (turpmāk “2003. gada lēmums”) Komisija ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināja sabiedrības SNCM pārstrukturēšanas atbalstu, kas izmaksājams divās daļās – viena ir 66 miljonu euro apmērā, bet otras daļas summa, nepārsniedzot 10 miljonus euro, jānosaka atkarībā no tīrajiem ieņēmumiem, kuri gūti no aktīvu pārdošanas pēc 2003. gada lēmuma pieņemšanas. Pirmās daļas izmaksāšana tika atļauta, pieņemot 2003. gada lēmumu.

| (11) | Uzņēmums CFF2003. gada 13. oktobrī iesniedza Eiropas Komisijas Vispārējā tiesā (turpmāk “Vispārējā tiesa”) prasību anulēt 2003. gada lēmumu (lieta T-349/03). |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmums CFF2003. gada 13. oktobrī iesniedza Eiropas Komisijas Vispārējā tiesā (turpmāk “Vispārējā tiesa”) prasību anulēt 2003. gada lēmumu (lieta T-349/03).

| (12) | Pieņemot Lēmumu 2005/36/EK (17) (turpmāk “2004. gada lēmums”), Komisija nolēma uzskatīt, ka izmaiņas, ko Francija lūdza 2004. gada 23. jūnijā, proti, to kuģu sarakstā, kurus SNCM bija atļauts izmantot pēc 2003. gada lēmuma, kuģi Aliso nomainīt pret kuģi Asco un kuģa Asco vietā pārdot kuģi Aliso, nav tādas, kuru dēļ būtu jāapšauba ar 2003. gada lēmumu atļautā pārstrukturēšanas atbalsta saderība ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(12)

Pieņemot Lēmumu 2005/36/EK (17) (turpmāk “2004. gada lēmums”), Komisija nolēma uzskatīt, ka izmaiņas, ko Francija lūdza 2004. gada 23. jūnijā, proti, to kuģu sarakstā, kurus SNCM bija atļauts izmantot pēc 2003. gada lēmuma, kuģi Aliso nomainīt pret kuģi Asco un kuģa Asco vietā pārdot kuģi Aliso, nav tādas, kuru dēļ būtu jāapšauba ar 2003. gada lēmumu atļautā pārstrukturēšanas atbalsta saderība ar iekšējo tirgu.

| (13) | Ar 2005. gada 16. marta lēmumu (turpmāk “2005. gada lēmums”) (18) Komisija apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta otrās daļas maksājumu 3,3 miljonu euro apmērā, un atļautā pārstrukturēšanas atbalsta kopējā summa tādējādi sasniedza 69,3 miljonus euro. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2005. gada 16. marta lēmumu (turpmāk “2005. gada lēmums”) (18) Komisija apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta otrās daļas maksājumu 3,3 miljonu euro apmērā, un atļautā pārstrukturēšanas atbalsta kopējā summa tādējādi sasniedza 69,3 miljonus euro.

| (14) | Vispārējā tiesa 2005. gada 15. jūnijā lietā T-349/03 (19) anulēja 2003. gada lēmumu tādēļ, ka bija kļūdaini aprēķināts atbalsta minimālais apjoms. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējā tiesa 2005. gada 15. jūnijā lietā T-349/03 (19) anulēja 2003. gada lēmumu tādēļ, ka bija kļūdaini aprēķināts atbalsta minimālais apjoms.

| (15) | Francijas iestādes 2005. gada 25. oktobrī (20) Komisijai nosūtīja informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli pēc 2002. gada 18. februāra paziņojuma par pārstrukturēšanas atbalsta projektu. |
| --- | --- |

(15)

Francijas iestādes 2005. gada 25. oktobrī (20) Komisijai nosūtīja informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli pēc 2002. gada 18. februāra paziņojuma par pārstrukturēšanas atbalsta projektu.

| (16) | Francijas iestādes 2005. gada 17. novembrī (21) sniedza papildu ziņas attiecībā uz 2002. gada pārstrukturēšanas plāna atjaunināšanu un SNCM pašu kapitāla atjaunošanu (22). |
| --- | --- |

(16)

Francijas iestādes 2005. gada 17. novembrī (21) sniedza papildu ziņas attiecībā uz 2002. gada pārstrukturēšanas plāna atjaunināšanu un SNCM pašu kapitāla atjaunošanu (22).

| (17) | Francijas iestādes 2006. gada 15. martā nosūtīja Komisijai kopsavilkumu par tirgu, uzņēmējdarbības plānu (ienākumu daļa) un provizorisko rezultātu pārskatu (23). Citus dokumentus Komisijai nosūtīja 2006. gada 28. martā un 2006. gada 7. aprīlī (24). Turklāt vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 7. aprīli, Francijas iestādes aicināja Komisiju uzskatīt, ka noteikta daļa no 2002. gada pārstrukturēšanas atbalsta, proti, summa 53,48 miljonu euro apmērā, ir jāklasificē nevis kā pasākums, kas veikts saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, bet gan kā pasākums, kas nav uzskatāms par atbalstu saskaņā ar judikatūru Altmark lietā (25), vai kā autonoms un neatkarīgs pārstrukturēšanas plāna pasākums saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu tādēļ, ka tā ir kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(17)

Francijas iestādes 2006. gada 15. martā nosūtīja Komisijai kopsavilkumu par tirgu, uzņēmējdarbības plānu (ienākumu daļa) un provizorisko rezultātu pārskatu (23). Citus dokumentus Komisijai nosūtīja 2006. gada 28. martā un 2006. gada 7. aprīlī (24). Turklāt vēstulē, kas datēta ar 2006. gada 7. aprīli, Francijas iestādes aicināja Komisiju uzskatīt, ka noteikta daļa no 2002. gada pārstrukturēšanas atbalsta, proti, summa 53,48 miljonu euro apmērā, ir jāklasificē nevis kā pasākums, kas veikts saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu, bet gan kā pasākums, kas nav uzskatāms par atbalstu saskaņā ar judikatūru Altmark lietā (25), vai kā autonoms un neatkarīgs pārstrukturēšanas plāna pasākums saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu tādēļ, ka tā ir kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem.

| (18) | Komisijai 2006. gada 21. aprīlī tika paziņots par apvienošanās projektu, ar kuru uzņēmumi Veolia Transport (turpmāk “VT”) (26) un Butler Capital Partners (turpmāk “BCP”) ieguva kopīgu kontroli pār SNCM
   (27), saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (28). Pieņemot lēmumu 2006. gada 29. maijā (29), Komisija nolēma neiebilst pret paziņoto darbību un paziņot to par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai 2006. gada 21. aprīlī tika paziņots par apvienošanās projektu, ar kuru uzņēmumi Veolia Transport (turpmāk “VT”) (26) un Butler Capital Partners (turpmāk “BCP”) ieguva kopīgu kontroli pār SNCM
   (27), saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (28). Pieņemot lēmumu 2006. gada 29. maijā (29), Komisija nolēma neiebilst pret paziņoto darbību un paziņot to par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (19) | Francijas iestādes 2006. gada 21. jūnijā (30) Komisijai nosūtīja Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrijas 2006. gada 26. maija rīkojumu, ar kuru tika apstiprināti Société nationale des chemins de fer français (turpmāk “SNCF”) veiktie finanšu darījumi, un 2006. gada 26. maija Dekrētu Nr. 2006-606 par SNCM nodošanu privātajam sektoram. |
| --- | --- |

(19)

Francijas iestādes 2006. gada 21. jūnijā (30) Komisijai nosūtīja Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrijas 2006. gada 26. maija rīkojumu, ar kuru tika apstiprināti Société nationale des chemins de fer français (turpmāk “SNCF”) veiktie finanšu darījumi, un 2006. gada 26. maija Dekrētu Nr. 2006-606 par SNCM nodošanu privātajam sektoram.

| (20) | Informācija par sabiedriska pakalpojuma deleģēšanu un sociālu atbalstu, kas attiecas uz transporta pakalpojumiem Korsikā, Komisijai tika nosūtīta 2006. gada 7. jūnijā (31). |
| --- | --- |

(20)

Informācija par sabiedriska pakalpojuma deleģēšanu un sociālu atbalstu, kas attiecas uz transporta pakalpojumiem Korsikā, Komisijai tika nosūtīta 2006. gada 7. jūnijā (31).

| (21) | Ar 2006. gada 13. septembra vēstuli Komisija Francijas iestādes informēja par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, kura paredzēta 6. pantā Regulā (EK) Nr. 659/1999, attiecībā uz jaunajiem pasākumiem, kas īstenoti SNCM labā, un pārstrukturēšanas plānu, kas tika paziņots 2002. gadā (32) (turpmāk “2006. gada lēmums”). |
| --- | --- |

(21)

Ar 2006. gada 13. septembra vēstuli Komisija Francijas iestādes informēja par lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu, kura paredzēta 6. pantā Regulā (EK) Nr. 659/1999, attiecībā uz jaunajiem pasākumiem, kas īstenoti SNCM labā, un pārstrukturēšanas plānu, kas tika paziņots 2002. gadā (32) (turpmāk “2006. gada lēmums”).

| (22) | Francija 2006. gada 16. novembrī nosūtīja Komisijai savus komentārus saistībā ar 2006. gada lēmumu (33). |
| --- | --- |

(22)

Francija 2006. gada 16. novembrī nosūtīja Komisijai savus komentārus saistībā ar 2006. gada lēmumu (33).

| (23) | Tā kā dažas ieinteresētās personas bija iesniegušas lūgumu par vienu mēnesi pagarināt komentāru iesniegšanas termiņu (34), Komisija nolēma šādu papildu termiņu piešķirt visām ieinteresētajām personām (35). |
| --- | --- |

(23)

Tā kā dažas ieinteresētās personas bija iesniegušas lūgumu par vienu mēnesi pagarināt komentāru iesniegšanas termiņu (34), Komisija nolēma šādu papildu termiņu piešķirt visām ieinteresētajām personām (35).

| (24) | Komisija no CFF
   (36) un STIM
   (37) saņēma komentārus, ko ar 2007. gada 20. februāra vēstuli nosūtīja Francijas iestādēm. Arī viena ieinteresēta trešā persona atsūtīja komentārus, kas arī tika nosūtīti Francijas iestādēm, bet tos šī persona 2008. gada 28. maijā atsauca. |
| --- | --- |

(24)

Komisija no CFF
   (36) un STIM
   (37) saņēma komentārus, ko ar 2007. gada 20. februāra vēstuli nosūtīja Francijas iestādēm. Arī viena ieinteresēta trešā persona atsūtīja komentārus, kas arī tika nosūtīti Francijas iestādēm, bet tos šī persona 2008. gada 28. maijā atsauca.

| (25) | Francijas iestādes savus apsvērumus par ieinteresēto trešo personu komentāriem nosūtīja 2007. gada 30. aprīlī (38). |
| --- | --- |

(25)

Francijas iestādes savus apsvērumus par ieinteresēto trešo personu komentāriem nosūtīja 2007. gada 30. aprīlī (38).

| (26) | Uzņēmums CFF2007. gada 20. decembrī iesniedza Komisijai sūdzību pret SNCM, tādējādi papildinot 2007. gada 15. jūnijā un 2007. gada 30. novembrī sūtīto informāciju. Šī sūdzība attiecas uz 3. pantu jaunajā nolīgumā par sabiedriskā pakalpojuma deleģēšanu, kas 2007. gada jūnijā starp Korsikas reģionālajām pārvaldes iestādēm un kopuzņēmumu Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM tika parakstīts par 2007.–2013. gadu. CFF uzskata, ka šīs klauzulas īstenošana sabiedrībai SNCM nodrošina jaunus finanšu resursus apmēram 10 miljonu euro apmērā 2007. gadā. Tas arī apgalvoja, ka kompensācija, kas SNCM izmaksāta par sabiedriskā pakalpojuma saistībām, ir valsts atbalsts, kas turklāt ir nelikumīgs, jo nav paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmums CFF2007. gada 20. decembrī iesniedza Komisijai sūdzību pret SNCM, tādējādi papildinot 2007. gada 15. jūnijā un 2007. gada 30. novembrī sūtīto informāciju. Šī sūdzība attiecas uz 3. pantu jaunajā nolīgumā par sabiedriskā pakalpojuma deleģēšanu, kas 2007. gada jūnijā starp Korsikas reģionālajām pārvaldes iestādēm un kopuzņēmumu Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM tika parakstīts par 2007.–2013. gadu. CFF uzskata, ka šīs klauzulas īstenošana sabiedrībai SNCM nodrošina jaunus finanšu resursus apmēram 10 miljonu euro apmērā 2007. gadā. Tas arī apgalvoja, ka kompensācija, kas SNCM izmaksāta par sabiedriskā pakalpojuma saistībām, ir valsts atbalsts, kas turklāt ir nelikumīgs, jo nav paziņots Komisijai.

| (27) | Komisija ieinteresētās personas informēja par savu lēmumu pagarināt tām komentāru iesniegšanas termiņu līdz 2008. gada 14. martam. |
| --- | --- |

(27)

Komisija ieinteresētās personas informēja par savu lēmumu pagarināt tām komentāru iesniegšanas termiņu līdz 2008. gada 14. martam.

| (28) | Komisija 2008. gada 26. martā Francijai nosūtīja ieinteresēto trešo personu komentārus, bet Francija savus apsvērumus nosūtīja 2008. gada 28. martā, 10. aprīlī un 28. aprīlī. |
| --- | --- |

(28)

Komisija 2008. gada 26. martā Francijai nosūtīja ieinteresēto trešo personu komentārus, bet Francija savus apsvērumus nosūtīja 2008. gada 28. martā, 10. aprīlī un 28. aprīlī.

| (29) | Komisija savā 2008. gada 8. jūlija lēmumā uzskatīja, ka jaunie pasākumi 2006. gadā nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka 2002. gadā paziņotie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija savā 2008. gada 8. jūlija lēmumā uzskatīja, ka jaunie pasākumi 2006. gadā nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka 2002. gadā paziņotie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

| (30) | Vispārējā tiesa šo lēmumu daļēji anulēja ar 2012. gada 11. septembra lēmumu (39), kurā tika secināts, ka Komisijas secinājumos par 2006. gadā īstenotajiem pasākumiem ir pieļautas acīm redzamas kļūdas vērtējumā. Vispārējā tiesa lēma, ka Komisijas veiktā 2002. gada pārstrukturēšanas atbalsta analīze ir jāpārskata, jo lēmuma pamatā ir fakts, ka 2006. gada pasākumi neveido atbalstu. |
| --- | --- |

(30)

Vispārējā tiesa šo lēmumu daļēji anulēja ar 2012. gada 11. septembra lēmumu (39), kurā tika secināts, ka Komisijas secinājumos par 2006. gadā īstenotajiem pasākumiem ir pieļautas acīm redzamas kļūdas vērtējumā. Vispārējā tiesa lēma, ka Komisijas veiktā 2002. gada pārstrukturēšanas atbalsta analīze ir jāpārskata, jo lēmuma pamatā ir fakts, ka 2006. gada pasākumi neveido atbalstu.

| (31) | Vienīgais atbalsts, attiecībā uz kuru netika anulēts secinājums par saderību ar iekšējo tirgu, ir 53,4 miljonu euro kompensācija par SNCM sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā no 1991. līdz 2001. gadam. Līdz ar to šis punkts šajā lēmumā netiks aplūkots. |
| --- | --- |

(31)

Vienīgais atbalsts, attiecībā uz kuru netika anulēts secinājums par saderību ar iekšējo tirgu, ir 53,4 miljonu euro kompensācija par SNCM sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā no 1991. līdz 2001. gadam. Līdz ar to šis punkts šajā lēmumā netiks aplūkots.

| (32) | Tāpēc Komisijai jāpieņem jauns galīgais lēmums. Nav nepieciešams pārbaudīt faktus par notikumiem, kas risinājušies pēc anulētā lēmuma pieņemšanas dienas. Pēc lēmuma anulēšanas Komisijai, pirmkārt, ir jāizvērtē, vai konkrēti aplūkojamie pasākumi atbilst tirgus ekonomikas principu vadīta privāta ieguldītāja rīcībai un, otrkārt, ciktāl pārbaudāmie pasākumi veido valsts atbalstu, vai tie atbilst pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem. Attiecībā uz katru no šīm atkārtotajām pārbaudēm saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (40) Komisija drīkst ņemt vērā tikai to informāciju, kas tai bija pieejama anulētā lēmuma pieņemšanas brīdī, t. i., 2008. gada 8. jūlijā (41). |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc Komisijai jāpieņem jauns galīgais lēmums. Nav nepieciešams pārbaudīt faktus par notikumiem, kas risinājušies pēc anulētā lēmuma pieņemšanas dienas. Pēc lēmuma anulēšanas Komisijai, pirmkārt, ir jāizvērtē, vai konkrēti aplūkojamie pasākumi atbilst tirgus ekonomikas principu vadīta privāta ieguldītāja rīcībai un, otrkārt, ciktāl pārbaudāmie pasākumi veido valsts atbalstu, vai tie atbilst pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem. Attiecībā uz katru no šīm atkārtotajām pārbaudēm saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (40) Komisija drīkst ņemt vērā tikai to informāciju, kas tai bija pieejama anulētā lēmuma pieņemšanas brīdī, t. i., 2008. gada 8. jūlijā (41).

| (33) | 2012. gada 13. novembrī notika Komisijas, Francijas iestāžu un SNCM pārstāvju tikšanās. |
| --- | --- |

(33)

2012. gada 13. novembrī notika Komisijas, Francijas iestāžu un SNCM pārstāvju tikšanās.

| (34) | Ar 2012. gada 6. decembra un 2013. gada 5. februāra vēstuli Francijas iestādes iesniedza divus atsevišķus lūgumus pieņemt lēmumu no jauna sākt izmeklēšanas procedūru šādu iemeslu dēļ: izskaidrojot piesardzīga tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja testa kritērijus, Vispārējā tiesa ir pasludinājusi novatorisku spriedumu, kurš paredz, ka pretrunīgā procedūra ir jāsāk no jauna. Ar 2013. gada 15. janvāra un 13. februāra vēstulēm Komisija noraidīja šos lūgumus, uzsverot, ka procedūru var atsākt no konkrētas vietas, ja ir atklāta nelikumība, un norādīja, ka 2006. gada lēmums par procedūras uzsākšanu nekādā gadījumā nebija nelikumīgs. Tomēr tā arī informēja Francijas iestādes, ka tās var brīvi iesniegt apspriešanai vai analīzei jebkādu papildu informāciju vai jebkuru dokumentu, ko tās uzskata par piemērotu. |
| --- | --- |

(34)

Ar 2012. gada 6. decembra un 2013. gada 5. februāra vēstuli Francijas iestādes iesniedza divus atsevišķus lūgumus pieņemt lēmumu no jauna sākt izmeklēšanas procedūru šādu iemeslu dēļ: izskaidrojot piesardzīga tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja testa kritērijus, Vispārējā tiesa ir pasludinājusi novatorisku spriedumu, kurš paredz, ka pretrunīgā procedūra ir jāsāk no jauna. Ar 2013. gada 15. janvāra un 13. februāra vēstulēm Komisija noraidīja šos lūgumus, uzsverot, ka procedūru var atsākt no konkrētas vietas, ja ir atklāta nelikumība, un norādīja, ka 2006. gada lēmums par procedūras uzsākšanu nekādā gadījumā nebija nelikumīgs. Tomēr tā arī informēja Francijas iestādes, ka tās var brīvi iesniegt apspriešanai vai analīzei jebkādu papildu informāciju vai jebkuru dokumentu, ko tās uzskata par piemērotu.

| (35) | Francijas iestādes 2013. gada 16. maijā nosūtīja Komisijai informatīvu piezīmi. |
| --- | --- |

(35)

Francijas iestādes 2013. gada 16. maijā nosūtīja Komisijai informatīvu piezīmi.

| (36) | Ar vēstuli, kas datēta ar 2013. gada 19. jūniju, SNCM arī lūdza pieņemt lēmumu no jauna sākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, un norādītie iemesli bija tādi paši, kādus minēja Francijas iestādes. Komisija noraidīja šo lūgumu ar vēstuli, kas datēta ar 2013. gada 10. jūliju. Tomēr Komisija arī informēja SNCM, ka tā var brīvi iesniegt apspriešanai vai analīzei jebkādu papildu informāciju vai jebkuru dokumentu, ko tā uzskata par piemērotu. |
| --- | --- |

(36)

Ar vēstuli, kas datēta ar 2013. gada 19. jūniju, SNCM arī lūdza pieņemt lēmumu no jauna sākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, un norādītie iemesli bija tādi paši, kādus minēja Francijas iestādes. Komisija noraidīja šo lūgumu ar vēstuli, kas datēta ar 2013. gada 10. jūliju. Tomēr Komisija arī informēja SNCM, ka tā var brīvi iesniegt apspriešanai vai analīzei jebkādu papildu informāciju vai jebkuru dokumentu, ko tā uzskata par piemērotu.

| (37) | SNCM2013. gada 27. augustā nosūtīja informatīvu piezīmi un jaunu ziņojumu par SNCM pārdošanu. |
| --- | --- |

(37)

SNCM2013. gada 27. augustā nosūtīja informatīvu piezīmi un jaunu ziņojumu par SNCM pārdošanu.

II.   APRAKSTS

2.1.   ŠAJĀ LĒMUMĀ APLŪKOJAMO PASĀKUMU SAŅĒMĒJA APRAKSTS

| (38) | Šajā lēmumā aplūkojamo pasākumu saņēmējs ir SNCM, kas apvieno vairākus meitasuzņēmumus jūras kuģniecības nozarē un pārvadā pa jūru pasažierus, automobiļus un kravas automobiļus maršrutos starp kontinentālo Franciju un Korsiku, Itāliju (Sardīnija) un Magribas valstīm (Alžīrija un Tunisija). |
| --- | --- |

(38)

Šajā lēmumā aplūkojamo pasākumu saņēmējs ir SNCM, kas apvieno vairākus meitasuzņēmumus jūras kuģniecības nozarē un pārvadā pa jūru pasažierus, automobiļus un kravas automobiļus maršrutos starp kontinentālo Franciju un Korsiku, Itāliju (Sardīnija) un Magribas valstīm (Alžīrija un Tunisija).

| (39) | SNCM ir akciju sabiedrība, ko izveidoja 1969. gadā, apvienojot Compagnie Générale Transatlantique un Compagnie de Navigation Mixte, kas abas dibinātas 1850. gadā. Tolaik to sauca Compagnie Générale Transméditerranéenne, taču 1976. gadā – pēc tam, kad tās kapitāla daļas iegādājās SNCF, – to pārdēvēja par Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée. Francijas valdība šo sabiedrību bija izvēlējusies, lai īstenotu principu, kas paredzēja teritoriālo vienotību ar Korsiku, proti, jūras pārvadājumu tarifu pieskaņošanu SNCF tarifiem par dzelzceļa pārvadājumiem, saskaņā ar nolīgumu, ko 1976. gada 31. martā noslēdza uz divdesmit pieciem gadiem. Francijas valdība sabiedrībai Compagnie Générale Transatlantique jau bija uzdevusi nodrošināt transporta pakalpojumus uz Korsiku saskaņā ar iepriekšēju nolīgumu, ko noslēdza 1948. gada 23. decembrī. |
| --- | --- |

(39)

SNCM ir akciju sabiedrība, ko izveidoja 1969. gadā, apvienojot Compagnie Générale Transatlantique un Compagnie de Navigation Mixte, kas abas dibinātas 1850. gadā. Tolaik to sauca Compagnie Générale Transméditerranéenne, taču 1976. gadā – pēc tam, kad tās kapitāla daļas iegādājās SNCF, – to pārdēvēja par Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée. Francijas valdība šo sabiedrību bija izvēlējusies, lai īstenotu principu, kas paredzēja teritoriālo vienotību ar Korsiku, proti, jūras pārvadājumu tarifu pieskaņošanu SNCF tarifiem par dzelzceļa pārvadājumiem, saskaņā ar nolīgumu, ko 1976. gada 31. martā noslēdza uz divdesmit pieciem gadiem. Francijas valdība sabiedrībai Compagnie Générale Transatlantique jau bija uzdevusi nodrošināt transporta pakalpojumus uz Korsiku saskaņā ar iepriekšēju nolīgumu, ko noslēdza 1948. gada 23. decembrī.

| (40) | Kad 2002. gadā tika paziņots rekapitalizācijas plāns, 20 % sabiedrības SNCM kapitāla piederēja sabiedrībai SNCF, bet 80 % – sabiedrībai CGMF. Pēc SNCM pašu kapitāla pārdošanas pabeigšanas 2006. gada 30. maijā (skatīt šā lēmuma 18. apsvērumu) uzņēmumiem BCP un VT pieder attiecīgi 38 % un 28 % SNCM kapitāla un sabiedrības CGMF līdzdalība kapitālā ir 25 % (9 % no kapitāla pieder algotajiem darbiniekiem). |
| --- | --- |

(40)

Kad 2002. gadā tika paziņots rekapitalizācijas plāns, 20 % sabiedrības SNCM kapitāla piederēja sabiedrībai SNCF, bet 80 % – sabiedrībai CGMF. Pēc SNCM pašu kapitāla pārdošanas pabeigšanas 2006. gada 30. maijā (skatīt šā lēmuma 18. apsvērumu) uzņēmumiem BCP un VT pieder attiecīgi 38 % un 28 % SNCM kapitāla un sabiedrības CGMF līdzdalība kapitālā ir 25 % (9 % no kapitāla pieder algotajiem darbiniekiem).

| (41) | Sabiedrības SNCM galvenie meitasuzņēmumi 2008. gadā ir Compagnie Méridionale de Navigation (CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) (43), Aliso Voyage
   (44), Sud-Cargos
   (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour
   (47) un Les Comptoirs du Sud
   (48). |
| --- | --- |

(41)

Sabiedrības SNCM galvenie meitasuzņēmumi 2008. gadā ir Compagnie Méridionale de Navigation (CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) (43), Aliso Voyage
   (44), Sud-Cargos
   (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour
   (47) un Les Comptoirs du Sud
   (48).

| (42) | Pēc ātrgaitas kuģa Aliso pārdošanas 2004. gada septembrī un ātrgaitas kuģa Asco
   (49) pārdošanas 2005. gada maijā SNCM floti veido desmit kuģi (pieci automobiļu prāmji (50), četri jaukta tipa kuģi (kravas un pasažieru) (51) un viens ātrgaitas kuģis (52), kas galvenokārt apkalpo maršrutus no Nicas), no kuriem septiņi pilnībā pieder pašai sabiedrībai (53). |
| --- | --- |

(42)

Pēc ātrgaitas kuģa Aliso pārdošanas 2004. gada septembrī un ātrgaitas kuģa Asco
   (49) pārdošanas 2005. gada maijā SNCM floti veido desmit kuģi (pieci automobiļu prāmji (50), četri jaukta tipa kuģi (kravas un pasažieru) (51) un viens ātrgaitas kuģis (52), kas galvenokārt apkalpo maršrutus no Nicas), no kuriem septiņi pilnībā pieder pašai sabiedrībai (53).

| (43) | Lai apraksts būtu pilnīgs, ir jānorāda, ka regulārie jūras pārvadājumu pakalpojumi starp kontinentālās Francijas un Korsikas ostām kopš 1948. gada tiek sniegti kā sabiedriski pakalpojumi. SNCM un CMN bija koncesionāri laikposmā no 1976. līdz 2001. gadam saskaņā ar vispārēju nolīgumu, kas sākotnēji bija noslēgts uz 25 gadiem. Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem (54) un pēc Eiropas konkursa (55), ko rīkoja Korsikas reģionālās pārvaldes iestādes (56), SNCM un CMN kopīgi saņēma sabiedriskā pakalpojuma deleģējumu attiecībā uz transporta pakalpojumu sniegšanu starp Marseļu un Korsiku apmaiņā pret finansiālām kompensācijām laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(43)

Lai apraksts būtu pilnīgs, ir jānorāda, ka regulārie jūras pārvadājumu pakalpojumi starp kontinentālās Francijas un Korsikas ostām kopš 1948. gada tiek sniegti kā sabiedriski pakalpojumi. SNCM un CMN bija koncesionāri laikposmā no 1976. līdz 2001. gadam saskaņā ar vispārēju nolīgumu, kas sākotnēji bija noslēgts uz 25 gadiem. Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem (54) un pēc Eiropas konkursa (55), ko rīkoja Korsikas reģionālās pārvaldes iestādes (56), SNCM un CMN kopīgi saņēma sabiedriskā pakalpojuma deleģējumu attiecībā uz transporta pakalpojumu sniegšanu starp Marseļu un Korsiku apmaiņā pret finansiālām kompensācijām laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam.

| (44) | Tā kā sabiedrisko pakalpojumu deleģējumam 2006. gada nogalē bija jābeidzas, iepriekšminēto sabiedrisko jūras transporta pakalpojumu pēc jauna konkursa izsludināšanas Eiropas līmenī (57) piešķīra kopuzņēmumam SNCM-CMN laikposmā no 2007. gada 1. maija līdz 2013. gada 31. decembrim par subsīdijām, kuru apmērs ir aptuveni 100 miljoni euro gadā. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā sabiedrisko pakalpojumu deleģējumam 2006. gada nogalē bija jābeidzas, iepriekšminēto sabiedrisko jūras transporta pakalpojumu pēc jauna konkursa izsludināšanas Eiropas līmenī (57) piešķīra kopuzņēmumam SNCM-CMN laikposmā no 2007. gada 1. maija līdz 2013. gada 31. decembrim par subsīdijām, kuru apmērs ir aptuveni 100 miljoni euro gadā.

| (45) | Tāpat visiem operatoriem, kuri sniedz transporta pakalpojumus uz minēto salu no Tulonas vai Nicas, ir noteiktas pakalpojumu sniegšanas biežuma saistības. Šajos maršrutos Korsikas rezidentiem, kā arī citām pasažieru kategorijām no 2002. gada līdz 2013. gadam tika sniegts sociāls atbalsts, kas ieviests saskaņā ar Komisijas 2002. gada 2. jūlija lēmumu (58) un 2007. gada 24. aprīļa lēmumu (59). |
| --- | --- |

(45)

Tāpat visiem operatoriem, kuri sniedz transporta pakalpojumus uz minēto salu no Tulonas vai Nicas, ir noteiktas pakalpojumu sniegšanas biežuma saistības. Šajos maršrutos Korsikas rezidentiem, kā arī citām pasažieru kategorijām no 2002. gada līdz 2013. gadam tika sniegts sociāls atbalsts, kas ieviests saskaņā ar Komisijas 2002. gada 2. jūlija lēmumu (58) un 2007. gada 24. aprīļa lēmumu (59).

2.2.   KONKURĒTSPĒJĪGA VIDE

| (46) | SNCM darbojas galvenokārt divos atsevišķos tirgos, proti, pasažieru pārvadājumu un kravas pārvadājumu tirgū. Tā nodrošina transporta pakalpojumus no Francijas uz Korsiku un Magribas valstīm un mazākā apjomā arī transporta pakalpojumus uz Itāliju un Spāniju. |
| --- | --- |

(46)

SNCM darbojas galvenokārt divos atsevišķos tirgos, proti, pasažieru pārvadājumu un kravas pārvadājumu tirgū. Tā nodrošina transporta pakalpojumus no Francijas uz Korsiku un Magribas valstīm un mazākā apjomā arī transporta pakalpojumus uz Itāliju un Spāniju.

2.2.1.   Transporta pakalpojumi uz Korsiku

2.2.1.1.   Pasažieru pārvadājumi

| (47) | Pasažieru pārvadājumi uz Korsiku ir tirgus, kam piemīt izteikti sezonāls raksturs. To raksturo liels pasažieru skaita pieaugums noteiktās sezonās, kurš var desmit reizes pārsniegt pasažieru skaitu viszemākā pieprasījuma mēnešos, un operatoriem tādēļ ir nepieciešama atbilstoša lieluma flote, kas spēj apmierināt šādu pasažieru skaita palielināšanos. Puse no apgrozījuma tiek gūta jūlijā un augustā. Līdzsvara trūkums pastāv arī atkarībā no maršruta virziena, turklāt pat pasažieru skaita pieauguma laikposmā: piemēram, jūlijā kuģi no kontinenta dodas prom pilni, taču atpakaļceļā tie ir gandrīz tukši. Šā iemesla dēļ kuģu noslodzes gada vidējais lielums ir relatīvi zems. |
| --- | --- |

(47)

Pasažieru pārvadājumi uz Korsiku ir tirgus, kam piemīt izteikti sezonāls raksturs. To raksturo liels pasažieru skaita pieaugums noteiktās sezonās, kurš var desmit reizes pārsniegt pasažieru skaitu viszemākā pieprasījuma mēnešos, un operatoriem tādēļ ir nepieciešama atbilstoša lieluma flote, kas spēj apmierināt šādu pasažieru skaita palielināšanos. Puse no apgrozījuma tiek gūta jūlijā un augustā. Līdzsvara trūkums pastāv arī atkarībā no maršruta virziena, turklāt pat pasažieru skaita pieauguma laikposmā: piemēram, jūlijā kuģi no kontinenta dodas prom pilni, taču atpakaļceļā tie ir gandrīz tukši. Šā iemesla dēļ kuģu noslodzes gada vidējais lielums ir relatīvi zems.

| (48) | SNCM ir vēsturiskais operators, kas nodrošina savienojumu starp Korsiku un kontinentālo Franciju. Vispārīgi runājot, divas trešdaļas no sabiedrības darbībām tiek veiktas starp Marseļu un Korsiku saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma deleģējumu, bet vienu trešdaļu no tās darbībām veido savienojumi starp citām ostām un galamērķiem (Nica–Korsika, Tulona–Korsika, starptautiskie savienojumi uz Sardīniju un Magribas valstīm). |
| --- | --- |

(48)

SNCM ir vēsturiskais operators, kas nodrošina savienojumu starp Korsiku un kontinentālo Franciju. Vispārīgi runājot, divas trešdaļas no sabiedrības darbībām tiek veiktas starp Marseļu un Korsiku saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma deleģējumu, bet vienu trešdaļu no tās darbībām veido savienojumi starp citām ostām un galamērķiem (Nica–Korsika, Tulona–Korsika, starptautiskie savienojumi uz Sardīniju un Magribas valstīm).

| (49) | Sabiedrībai SNCM vienmēr ir bijis monopola stāvoklis attiecībā uz tās galveno darbību. Tomēr kopš 1996. gada tai ir nācies saskarties ar konkurenci, kas attīstījās ļoti strauji. Šodien dominējošais operators, kas nodrošina jūras pārvadājumu pakalpojumus starp kontinentu un Korsiku, ir CFF, un tā tirgus daļa nemitīgi palielinās. Lai gan uzņēmums CFF šajā tirgū darbojas tikai kopš 1996. gada, tā pasažieru pārvadājumi laikā no 2000. līdz 2005. gadam katru gadu ir palielinājušies par 44 %, un šis pieaugums turpinās. Tādējādi 2008. gadā gandrīz [..] (60) % pasažieru, kas pa jūru pārvietojās starp kontinentu un Korsiku, izmantoja kādu CFF kuģi, bet tikai [..] (60) % izmantoja kādu SNCM kuģi, un CMN pārvadāja atlikušos pasažierus, t. i., [..] (60) %. |
| --- | --- |

(49)

Sabiedrībai SNCM vienmēr ir bijis monopola stāvoklis attiecībā uz tās galveno darbību. Tomēr kopš 1996. gada tai ir nācies saskarties ar konkurenci, kas attīstījās ļoti strauji. Šodien dominējošais operators, kas nodrošina jūras pārvadājumu pakalpojumus starp kontinentu un Korsiku, ir CFF, un tā tirgus daļa nemitīgi palielinās. Lai gan uzņēmums CFF šajā tirgū darbojas tikai kopš 1996. gada, tā pasažieru pārvadājumi laikā no 2000. līdz 2005. gadam katru gadu ir palielinājušies par 44 %, un šis pieaugums turpinās. Tādējādi 2008. gadā gandrīz [..] (60) % pasažieru, kas pa jūru pārvietojās starp kontinentu un Korsiku, izmantoja kādu CFF kuģi, bet tikai [..] (60) % izmantoja kādu SNCM kuģi, un CMN pārvadāja atlikušos pasažierus, t. i., [..] (60) %.

| (50) | Stāvokli, ko CFF ieguvis attiecīgajā tirgū kopš 2000. gada, raksturo arī to pasažieru skaits, kas sezonas laikā tiek pārvadāti starp Korsiku un kontinentālo Franciju. No turpmāk sniegtā grafika izriet, ka CFF tirgus daļa ir pieaugusi no 45 % 2000. gadā līdz 70 % 2007. gadā, bet SNCM tirgus daļa tajā pašā laikposmā samazinājusies no 53 % līdz 26 %, un starpība starp abu uzņēmumu tirgus daļām pārsniedz vienu miljonu pārvadāto pasažieru.

  Grafiks


  Sezonas laikā (maijs–septembris) pārvadāto pasažieru skaits starp kontinentālo Franciju un Korsiku. 2000.–2007. gada sezonas











  Avots: | Korsikas Reģionālais transporta centrs |
| --- | --- | --- |

(50)

Stāvokli, ko CFF ieguvis attiecīgajā tirgū kopš 2000. gada, raksturo arī to pasažieru skaits, kas sezonas laikā tiek pārvadāti starp Korsiku un kontinentālo Franciju. No turpmāk sniegtā grafika izriet, ka CFF tirgus daļa ir pieaugusi no 45 % 2000. gadā līdz 70 % 2007. gadā, bet SNCM tirgus daļa tajā pašā laikposmā samazinājusies no 53 % līdz 26 %, un starpība starp abu uzņēmumu tirgus daļām pārsniedz vienu miljonu pārvadāto pasažieru.

Grafiks

Sezonas laikā (maijs–septembris) pārvadāto pasažieru skaits starp kontinentālo Franciju un Korsiku. 2000.–2007. gada sezonas

Image

Avots:

| (51) | Pārējie mazāk svarīgākie SNCM konkurenti pārvadājumu pakalpojumos uz Korsiku ir Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines un TRIS. |
| --- | --- |

(51)

Pārējie mazāk svarīgākie SNCM konkurenti pārvadājumu pakalpojumos uz Korsiku ir Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines un TRIS.

| (52) | Kopš 2006. gada SNCM piedāvājums un tās tirgus daļas pakalpojumos uz Korsiku ir samazinājušies – par 8 % samazinājies piedāvāto vietu skaits (pārvadājumiem no Nicas tas ir samazinājies par 20 %, bet pārvadājumiem no Marseļas – par 3 %). |
| --- | --- |

(52)

Kopš 2006. gada SNCM piedāvājums un tās tirgus daļas pakalpojumos uz Korsiku ir samazinājušies – par 8 % samazinājies piedāvāto vietu skaits (pārvadājumiem no Nicas tas ir samazinājies par 20 %, bet pārvadājumiem no Marseļas – par 3 %).

| (53) | Taču tas, ka turpina samazināties tirgus daļas, liecina par to, ka pasažieru uzticības atjaunošanās, ko lielā mērā ietekmēja streiki un traucējumi, kurus uzņēmuma privatizācijas laikā izraisīja 2004. un 2005. gada nozares konflikti, notiek ļoti lēni. |
| --- | --- |

(53)

Taču tas, ka turpina samazināties tirgus daļas, liecina par to, ka pasažieru uzticības atjaunošanās, ko lielā mērā ietekmēja streiki un traucējumi, kurus uzņēmuma privatizācijas laikā izraisīja 2004. un 2005. gada nozares konflikti, notiek ļoti lēni.

| (54) | Kopš 1993. gada pasažieru jūras pārvadājumu tirgus starp kontinentu un Korsiku ir vidēji pieaudzis par 4 % gadā, un tā pieaugumam būtu jāturpinās – tiek paredzēts, ka arī 2008. gadā tas palielināsies par [..] (60) % (būtiski faktu pārbaudes laikā) un turpinās nedaudz lēnāk pieaugt arī turpmākajos gados. Tomēr nešķiet, ka šajā tirgū vēlētos ienākt jauni tirgus dalībnieki. Kad Korsikas Transporta birojs izsludināja konkursu par sabiedriskā pakalpojuma deleģēšanu jūras transporta pakalpojumiem uz noteiktām Korsikas ostām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, vienīgie kandidāti, kas pieteicās, bija CFF un SNCM-CMN, lai gan bija iespējams iesniegt arī daļējus pieteikumus attiecībā uz kādu konkrētu līniju. |
| --- | --- |

(54)

Kopš 1993. gada pasažieru jūras pārvadājumu tirgus starp kontinentu un Korsiku ir vidēji pieaudzis par 4 % gadā, un tā pieaugumam būtu jāturpinās – tiek paredzēts, ka arī 2008. gadā tas palielināsies par [..] (60) % (būtiski faktu pārbaudes laikā) un turpinās nedaudz lēnāk pieaugt arī turpmākajos gados. Tomēr nešķiet, ka šajā tirgū vēlētos ienākt jauni tirgus dalībnieki. Kad Korsikas Transporta birojs izsludināja konkursu par sabiedriskā pakalpojuma deleģēšanu jūras transporta pakalpojumiem uz noteiktām Korsikas ostām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, vienīgie kandidāti, kas pieteicās, bija CFF un SNCM-CMN, lai gan bija iespējams iesniegt arī daļējus pieteikumus attiecībā uz kādu konkrētu līniju.

| (55) | Runājot par SNCM galveno konkurentu, jānorāda, ka CFF ir ievērojami palielinājis piedāvāto vietu skaitu, proti, no 500 000 līdz 4,5 miljoniem laikposmā no 1999. līdz 2007. gadam (tostarp pieaugums par 30 % laikā no 2006. līdz 2007. gadam), un tas minētajam uzņēmumam ļāva palielināt savus pārvadājumus (no 1,3 miljoniem 2005. gadā līdz 1,6 miljoniem 2007. gadā) un savu tirgus daļu. Tomēr šādas politikas un strukturālu iemeslu dēļ CFF pasažieru skaits ir mazāks nekā sabiedrībai SNCM un 2007. gadā reģionā atšķīrās par 10 procentpunktiem. Savukārt sabiedrībai SNCM vidējās noslodzes līmenis 2007. gadā bija 48 %, un, ņemot vērā šī tirgus izteikti sezonālo raksturu (skatīt iepriekš), tas ir uzskatāms par atbilstošu. |
| --- | --- |

(55)

Runājot par SNCM galveno konkurentu, jānorāda, ka CFF ir ievērojami palielinājis piedāvāto vietu skaitu, proti, no 500 000 līdz 4,5 miljoniem laikposmā no 1999. līdz 2007. gadam (tostarp pieaugums par 30 % laikā no 2006. līdz 2007. gadam), un tas minētajam uzņēmumam ļāva palielināt savus pārvadājumus (no 1,3 miljoniem 2005. gadā līdz 1,6 miljoniem 2007. gadā) un savu tirgus daļu. Tomēr šādas politikas un strukturālu iemeslu dēļ CFF pasažieru skaits ir mazāks nekā sabiedrībai SNCM un 2007. gadā reģionā atšķīrās par 10 procentpunktiem. Savukārt sabiedrībai SNCM vidējās noslodzes līmenis 2007. gadā bija 48 %, un, ņemot vērā šī tirgus izteikti sezonālo raksturu (skatīt iepriekš), tas ir uzskatāms par atbilstošu.

2.2.1.2.   Kravas pārvadājumi

| (56) | Attiecībā uz kravas pārvadājumiem uz Korsiku sabiedrībai SNCM 2005. gadā piederēja aptuveni 45 % no to pārvadājumu tirgus, kurus veic maršrutos no Marseļas/Tulonas uz Korsiku. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz kravas pārvadājumiem uz Korsiku sabiedrībai SNCM 2005. gadā piederēja aptuveni 45 % no to pārvadājumu tirgus, kurus veic maršrutos no Marseļas/Tulonas uz Korsiku.

| (57) | Attiecībā uz vispārējo preču (ko neviens nepavada) pārvadājumu tirgu var uzskatīt, ka sabiedrībām SNCM un CMN faktiski gandrīz ir monopolstāvoklis. Saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līgumu abas minētās sabiedrības nodrošina regulārus jūras pārvadājumus no Marseļas uz visām Korsikas ostām. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz vispārējo preču (ko neviens nepavada) pārvadājumu tirgu var uzskatīt, ka sabiedrībām SNCM un CMN faktiski gandrīz ir monopolstāvoklis. Saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līgumu abas minētās sabiedrības nodrošina regulārus jūras pārvadājumus no Marseļas uz visām Korsikas ostām.

| (58) | Savukārt attiecībā uz pavadītām piekabēm, ko pārvadā ar prāmjiem un kas kopumā atbilst 24 % no vispārējo preču pārvadājumiem, mērot lineāros metros, pastāv konkurence starp visiem pasažieru pārvadātājiem. Arī šo pavadīto preču pārvadājumu tirgū SNCM un CMN pieder lielākā tirgus daļa. Pārējiem operatoriem un jo īpaši CFF šajā tirgū pieder 10 % jeb 2 % no kopējā tirgus. |
| --- | --- |

(58)

Savukārt attiecībā uz pavadītām piekabēm, ko pārvadā ar prāmjiem un kas kopumā atbilst 24 % no vispārējo preču pārvadājumiem, mērot lineāros metros, pastāv konkurence starp visiem pasažieru pārvadātājiem. Arī šo pavadīto preču pārvadājumu tirgū SNCM un CMN pieder lielākā tirgus daļa. Pārējiem operatoriem un jo īpaši CFF šajā tirgū pieder 10 % jeb 2 % no kopējā tirgus.

| (59) | Arī attiecībā uz pavadītiem transportlīdzekļiem (61), ko pārvadā ar prāmjiem (apmēram 24 % no vispārējo preču pārvadājumiem 2003. gadā), sabiedrībām SNCM un CMN pieder attiecīgā tirgus lielākā daļa. Tomēr kopš 2002. gada CFF savu piedāvājumu ir palielinājusi, un tai pieder apmēram 15 % no tirgus. |
| --- | --- |

(59)

Arī attiecībā uz pavadītiem transportlīdzekļiem (61), ko pārvadā ar prāmjiem (apmēram 24 % no vispārējo preču pārvadājumiem 2003. gadā), sabiedrībām SNCM un CMN pieder attiecīgā tirgus lielākā daļa. Tomēr kopš 2002. gada CFF savu piedāvājumu ir palielinājusi, un tai pieder apmēram 15 % no tirgus.

2.2.2.   Transporta pakalpojumi uz Magribas valstīm

| (60) | Tunisija un Alžīrija ir svarīgs tirgus, kas nodrošina aptuveni 5 miljonus pasažieru un kur dominē gaisa pārvadājumi. Šajā kontekstā jūras pārvadājumi atbilst apmēram 15 % no pasažieru plūsmas. Alžīrija ir ievērojams jūras pārvadājumu tirgus ar apmēram 560 000 pasažieriem, bet Tunisijas tirgus ir mazāks – 250 000 pasažieru. |
| --- | --- |

(60)

Tunisija un Alžīrija ir svarīgs tirgus, kas nodrošina aptuveni 5 miljonus pasažieru un kur dominē gaisa pārvadājumi. Šajā kontekstā jūras pārvadājumi atbilst apmēram 15 % no pasažieru plūsmas. Alžīrija ir ievērojams jūras pārvadājumu tirgus ar apmēram 560 000 pasažieriem, bet Tunisijas tirgus ir mazāks – 250 000 pasažieru.

| (61) | Jūras pārvadājumu tirgus maršrutā no Francijas uz Magribas valstīm ir pastāvīgi palielinājies – kopumā par 13 % laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam. Ņemot vērā tūrisma palielināšanās perspektīvas šajā reģionā, jūras pārvadājumiem līdz 2010. gadam paredzēja (būtiski faktu pārbaudes laikā) ikgadēju pieaugumu par 4 %. |
| --- | --- |

(61)

Jūras pārvadājumu tirgus maršrutā no Francijas uz Magribas valstīm ir pastāvīgi palielinājies – kopumā par 13 % laikposmā no 2001. līdz 2005. gadam. Ņemot vērā tūrisma palielināšanās perspektīvas šajā reģionā, jūras pārvadājumiem līdz 2010. gadam paredzēja (būtiski faktu pārbaudes laikā) ikgadēju pieaugumu par 4 %.

| (62) | Alžīrijā SNCM ir otrs lielākais tirgus dalībnieks pēc Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV), kas ir Alžīrijas valsts uzņēmums. SNCM tirgus daļa palielinājās no 24 % 2001. gadā līdz 35 % 2005. gadā. |
| --- | --- |

(62)

Alžīrijā SNCM ir otrs lielākais tirgus dalībnieks pēc Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV), kas ir Alžīrijas valsts uzņēmums. SNCM tirgus daļa palielinājās no 24 % 2001. gadā līdz 35 % 2005. gadā.

| (63) | SNCM ir otrs lielākais tirgus dalībnieks maršrutos uz Tunisiju un atrodas aiz Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Lai gan kopš 2001. gada SNCM noteiktu tirgus daļu ir zaudējusi, atdodot to CTN, proti, no 44 % uz 39 % 2004. gadā, tomēr 2005. gadā tika konstatēts pieaugums (40 %). |
| --- | --- |

(63)

SNCM ir otrs lielākais tirgus dalībnieks maršrutos uz Tunisiju un atrodas aiz Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Lai gan kopš 2001. gada SNCM noteiktu tirgus daļu ir zaudējusi, atdodot to CTN, proti, no 44 % uz 39 % 2004. gadā, tomēr 2005. gadā tika konstatēts pieaugums (40 %).

2.3.   ŠAJĀ LĒMUMĀ APLŪKOJAMO PASĀKUMU APRAKSTS

2.3.1.   SNCM rekapitalizācija 2002. gadā

| (64) | Pēc Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmuma atļaut glābšanas atbalstu sabiedrībai SNCM
   (62) Francijas iestādes Komisijai 2002. gada 18. februārī paziņoja pārstrukturēšanas atbalsta projektu par labu SNCM. Ar šo pasākumu bija paredzēta sabiedrības SNCM rekapitalizācija ar tās mātesuzņēmuma CGMF starpniecību, piešķirot 76 miljonus euro, no kuriem 46 miljoni euro bija pārstrukturēšanas izmaksas (63). Šīs kapitāla palielināšanas mērķis bija SNCM pašu kapitālu no 30 miljoniem euro palielināt līdz 106 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(64)

Pēc Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmuma atļaut glābšanas atbalstu sabiedrībai SNCM
   (62) Francijas iestādes Komisijai 2002. gada 18. februārī paziņoja pārstrukturēšanas atbalsta projektu par labu SNCM. Ar šo pasākumu bija paredzēta sabiedrības SNCM rekapitalizācija ar tās mātesuzņēmuma CGMF starpniecību, piešķirot 76 miljonus euro, no kuriem 46 miljoni euro bija pārstrukturēšanas izmaksas (63). Šīs kapitāla palielināšanas mērķis bija SNCM pašu kapitālu no 30 miljoniem euro palielināt līdz 106 miljoniem euro.

| (65) | Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm Francijas iestādes iesniedza Komisijai SNCM pārstrukturēšanas plānu (64), kas paredzēja piecus pasākumus:






  i) | pārvadājumu skaita samazināšana un kuģu pārdale starp dažādajām līnijām (pakalpojumu samazināšana uz Korsiku un pakalpojumu palielināšana uz Magribu); Pārstrukturēšanas plāns paredzēja pārvadājumu skaitu 2003. gadā samazināt no 4 138 (3 835 sabiedrībai SNCM un 303 tās meitasuzņēmumam Corsica Marittima) uz 3 410, veicot šādas pakalpojumu izmaiņas:






  — | maršrutu izmaiņas starp Marseļu un Korsiku saskaņā ar sabiedriskā pakalpojumu līguma specifikāciju laikposmā no 2001. līdz 2006. gadam, |
| --- | --- | --- | --- |

(65)

Saskaņā ar 1999. gada pamatnostādnēm Francijas iestādes iesniedza Komisijai SNCM pārstrukturēšanas plānu (64), kas paredzēja piecus pasākumus:

i)

pārvadājumu skaita samazināšana un kuģu pārdale starp dažādajām līnijām (pakalpojumu samazināšana uz Korsiku un pakalpojumu palielināšana uz Magribu); Pārstrukturēšanas plāns paredzēja pārvadājumu skaitu 2003. gadā samazināt no 4 138 (3 835 sabiedrībai SNCM un 303 tās meitasuzņēmumam Corsica Marittima) uz 3 410, veicot šādas pakalpojumu izmaiņas:

—

maršrutu izmaiņas starp Marseļu un Korsiku saskaņā ar sabiedriskā pakalpojumu līguma specifikāciju laikposmā no 2001. līdz 2006. gadam,

| — | gandrīz pilnīga pakalpojumu pārtraukšana starp Tulonu un Korsiku, |
| --- | --- |

—

gandrīz pilnīga pakalpojumu pārtraukšana starp Tulonu un Korsiku,

| — | pakalpojumu skaita samazināšana starp Nicu un Korsiku, |
| --- | --- |

—

pakalpojumu skaita samazināšana starp Nicu un Korsiku,

| — | līnijas Livorno–Bastja ar atsevišķiem kuģiem slēgšana; līniju faktiski slēdza 2003. gadā, |
| --- | --- |

—

līnijas Livorno–Bastja ar atsevišķiem kuģiem slēgšana; līniju faktiski slēdza 2003. gadā,

| — | pakalpojumu konsolidācija no Alžīrijas un Tunisijas ar kuģiem Méditerranée, Ile de Beauté un Corse un pakalpojumu apturēšana maršrutā Dženova–Tunisija; |
| --- | --- |

—

pakalpojumu konsolidācija no Alžīrijas un Tunisijas ar kuģiem Méditerranée, Ile de Beauté un Corse un pakalpojumu apturēšana maršrutā Dženova–Tunisija;

| ii) | flotes samazināšana par četriem kuģiem, tādējādi iegūstot 21 miljonu euro likvīdo aktīvu; |
| --- | --- |

ii)

flotes samazināšana par četriem kuģiem, tādējādi iegūstot 21 miljonu euro likvīdo aktīvu;

| iii) | dažu nekustamā īpašuma aktīvu nodošana; |
| --- | --- |

iii)

dažu nekustamā īpašuma aktīvu nodošana;

| iv) | darbinieku skaita samazināšana (65) par apmēram 12 %, kas kopā ar pārdomātu algu politiku izmaksas par apkalpi ļautu samazināt no 61,8 miljoniem euro 2001. gadā uz vidēji 54,8 miljoniem euro laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam un izmaksas, kas rodas uz sauszemes, no 50,3 miljoniem euro 2001. gadā uz 45,8 miljoniem euro tajā pašā laikposmā; |
| --- | --- |

iv)

darbinieku skaita samazināšana (65) par apmēram 12 %, kas kopā ar pārdomātu algu politiku izmaksas par apkalpi ļautu samazināt no 61,8 miljoniem euro 2001. gadā uz vidēji 54,8 miljoniem euro laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam un izmaksas, kas rodas uz sauszemes, no 50,3 miljoniem euro 2001. gadā uz 45,8 miljoniem euro tajā pašā laikposmā;

| v) | divu meitasuzņēmumu, Compagnie Maritime Toulonnaise un Corsica Marittima, likvidēšana – to atlikušās darbības pārņemtu SNCM. |
| --- | --- |

v)

divu meitasuzņēmumu, Compagnie Maritime Toulonnaise un Corsica Marittima, likvidēšana – to atlikušās darbības pārņemtu SNCM.

| (66) | Pēc apsvērumiem, ko Komisija bija formulējusi savā 2002. gada 19. augusta lēmumā, Francijas iestādes 2003. gada 31. janvāra vēstulē aprakstīja pilnveidojumus, kas pārstrukturēšanas plānā tika veikti attiecībā uz šādiem aspektiem:






  — | saistības un precizējumi attiecībā uz algu politiku, |
| --- | --- | --- |

(66)

Pēc apsvērumiem, ko Komisija bija formulējusi savā 2002. gada 19. augusta lēmumā, Francijas iestādes 2003. gada 31. janvāra vēstulē aprakstīja pilnveidojumus, kas pārstrukturēšanas plānā tika veikti attiecībā uz šādiem aspektiem:

—

saistības un precizējumi attiecībā uz algu politiku,

| — | izmaksu samazināšanas plāns attiecībā uz starppatēriņu, |
| --- | --- |

—

izmaksu samazināšanas plāns attiecībā uz starppatēriņu,

| — | saistības nepieļaut, ka SNCM kļūst par cēloni “tarifu karam” ar tās konkurentiem maršrutos uz Korsiku. |
| --- | --- |

—

saistības nepieļaut, ka SNCM kļūst par cēloni “tarifu karam” ar tās konkurentiem maršrutos uz Korsiku.

| (67) | Attiecībā uz šo pēdējo aspektu Francijas iestādes norāda, ka “SNCM šīs saistības uzņemas bez jebkādām atkāpēm, jo tā uzskata, ka tās rīcības dēļ izraisīts tarifu karš neatbilstu ne tās stratēģiskajiem mērķiem attiecībā uz stāvokli tirgū, ne tās interesēm (jo šāds karš novestu pie tās ienākumu samazināšanās), ne tās parastajai praksei vai tās zinātībai”. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz šo pēdējo aspektu Francijas iestādes norāda, ka “SNCM šīs saistības uzņemas bez jebkādām atkāpēm, jo tā uzskata, ka tās rīcības dēļ izraisīts tarifu karš neatbilstu ne tās stratēģiskajiem mērķiem attiecībā uz stāvokli tirgū, ne tās interesēm (jo šāds karš novestu pie tās ienākumu samazināšanās), ne tās parastajai praksei vai tās zinātībai”.

| (68) | Savā pārstrukturēšanas plānā Francijas iestādes Komisiju iepazīstināja ar sīki izstrādātu finansiālo modeli laikposmam no 2002. līdz 2007. gadam, izmantojot hipotētiskus vidējos lielumus vairākiem mainīgajiem (66). Finanšu prognozes cita starpā norāda, ka pie pozitīviem kārtējiem rezultātiem izdosies atgriezties no 2003. gada.

  1. tabula


  Finansiālais modelis laikposmam no 2002. līdz 2007. gadam















  Miljonos euro | 2000. Faktiski | 2001. Faktiski | 2002. Plāns | 2002. Faktiski | 2003. Plāns | 2004. Plāns | 2005. Plāns | 2006. Plāns | 2007. Plāns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 204,9 | 204,1 | 178 | 205,8 | 190,4 | 192,9 | 195,2 | 197,1 | 193,9 |
| Darbības subsīdijas | 85,4 | 86,7 | 74,5 | 77,7 | 69,9 | 68,8 | 68,4 | 67 | 68,5 |
| Darbības rezultāti | –14,7 | –5,1 | 1,2 | –5,8 | 6,8 | 10,6 | 10,7 | 8,1 | 9 |
| Neto rezultāts | –6,2 | –40,4 | 23 | 4,2 | 12 | 14 | 1 | 3 | 3 |
| Pašu kapitāls | 67,5 | 29,7 | 119 | 33,8 | 124 | 134 | 145 | 160 | 169 |
| Neto finanšu parādi (neskaitot izpirkumnomu) | 135,8 | 134,5 | 67,7 | 144,8 | 55,2 | 38,2 | 57,1 | 115,7 | 228,1 |
| Finanšu koeficienti | | | | | | | | | |
| Darbības rezultāti/apgrozījums + subsīdijas | –5 % | –2 % | 0 % | –2 % | 3 % | 4 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Pašu kapitāls/parādsaistības bilancē | 50 % | 22 % | 176 % | 23 % | 225 % | 351 % | 254 % | 138 % | 74 % |
| Skaitļi par 2000., 2001. un 2002. gadu ņemti no SNCM 2001. un 2002. gada pārskata. |

(68)

Savā pārstrukturēšanas plānā Francijas iestādes Komisiju iepazīstināja ar sīki izstrādātu finansiālo modeli laikposmam no 2002. līdz 2007. gadam, izmantojot hipotētiskus vidējos lielumus vairākiem mainīgajiem (66). Finanšu prognozes cita starpā norāda, ka pie pozitīviem kārtējiem rezultātiem izdosies atgriezties no 2003. gada.

1. tabula

Finansiālais modelis laikposmam no 2002. līdz 2007. gadam

Miljonos euro

2000. Faktiski

2001. Faktiski

2002. Plāns

2002. Faktiski

2003. Plāns

2004. Plāns

2005. Plāns

2006. Plāns

2007. Plāns

Apgrozījums

204,9

204,1

178

205,8

190,4

192,9

195,2

197,1

193,9

Darbības subsīdijas

85,4

86,7

74,5

77,7

69,9

68,8

68,4

67

68,5

Darbības rezultāti

–14,7

–5,1

1,2

–5,8

6,8

10,6

10,7

8,1

9

Neto rezultāts

–6,2

–40,4

23

4,2

12

14

1

3

3

Pašu kapitāls

67,5

29,7

119

33,8

124

134

145

160

169

Neto finanšu parādi (neskaitot izpirkumnomu)

135,8

134,5

67,7

144,8

55,2

38,2

57,1

115,7

228,1

Finanšu koeficienti

Darbības rezultāti/apgrozījums + subsīdijas

–5 %

–2 %

0 %

–2 %

3 %

4 %

4 %

3 %

3 %

Pašu kapitāls/parādsaistības bilancē

50 %

22 %

176 %

23 %

225 %

351 %

254 %

138 %

74 %

Skaitļi par 2000., 2001. un 2002. gadu ņemti no SNCM 2001. un 2002. gada pārskata.

| (69) | Kapitāla ieguldījums 76 miljonu euro apmērā, kā arī atgriešanās pie rentablas darbības, kas paredzēta no 2003. gada, pēc Francijas iestāžu domām ļautu pašu kapitālu no tā līmeņa apmēram 30 miljonu euro apmērā 2001. gada beigās īstermiņā palielināt līdz 120 miljoniem euro (2003.) un līdz 160–170 miljoniem euro plāna perioda beigās (2006.–2007.). Tam būtu jāļauj samazināt finanšu parādsaistības 145 miljonu euro apmērā 2002. gadā līdz līmenim no 40 miljoniem euro līdz 55 miljoniem euro laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam. Plāna pēdējos gados bija paredzēta sabiedrības parādsaistību palielināšanās, jo tiktu atjaunotas pilnīgas īpašumtiesības uz vienu vai diviem kuģiem. |
| --- | --- |

(69)

Kapitāla ieguldījums 76 miljonu euro apmērā, kā arī atgriešanās pie rentablas darbības, kas paredzēta no 2003. gada, pēc Francijas iestāžu domām ļautu pašu kapitālu no tā līmeņa apmēram 30 miljonu euro apmērā 2001. gada beigās īstermiņā palielināt līdz 120 miljoniem euro (2003.) un līdz 160–170 miljoniem euro plāna perioda beigās (2006.–2007.). Tam būtu jāļauj samazināt finanšu parādsaistības 145 miljonu euro apmērā 2002. gadā līdz līmenim no 40 miljoniem euro līdz 55 miljoniem euro laikposmā no 2003. līdz 2005. gadam. Plāna pēdējos gados bija paredzēta sabiedrības parādsaistību palielināšanās, jo tiktu atjaunotas pilnīgas īpašumtiesības uz vienu vai diviem kuģiem.

| (70) | Francijas iestādes iesniedza arī pētījumu par to, kā iecerētos rezultātus varētu ietekmēt darba hipotēzes attiecībā uz satiksmi dažādās līnijās. Pamatojoties uz to, dažādie modeļi pierāda, ka SNCM būtu bijis jāatjauno rentabilitāte aplūkotajos scenārijos. |
| --- | --- |

(70)

Francijas iestādes iesniedza arī pētījumu par to, kā iecerētos rezultātus varētu ietekmēt darba hipotēzes attiecībā uz satiksmi dažādās līnijās. Pamatojoties uz to, dažādie modeļi pierāda, ka SNCM būtu bijis jāatjauno rentabilitāte aplūkotajos scenārijos.

| (71) | Sākotnēji Francijas iestādes pieminēja divas alternatīvas metodes, ko tās noraidīja pārāk lielās dārdzības dēļ.






  i) | Ar pirmo novērtēšanas metodi tika saskaitītas visu pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Ar to tika konstatēts, ka ir nepieciešams finansējums 90,9 miljonu euro apmērā, paturot:






  — | kopējos zaudējumus laikposmā no 1991. līdz 2001. gadam, t. i., 41,7 miljonus euro (jeb 29 miljonus euro – skaitlis, kas tika apstiprināts ar 2001. gada 30. oktobra Lēmumu 2002/149/EK (OV L 50, 21.2.2002., 66. lpp.), 6,1 miljonu euro par 2000. gadu un 6,6 miljonus euro – pirms pārstrukturēšanas izmaksām – par 2001. gadu), |
| --- | --- | --- | --- |

(71)

Sākotnēji Francijas iestādes pieminēja divas alternatīvas metodes, ko tās noraidīja pārāk lielās dārdzības dēļ.

i)

Ar pirmo novērtēšanas metodi tika saskaitītas visu pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Ar to tika konstatēts, ka ir nepieciešams finansējums 90,9 miljonu euro apmērā, paturot:

—

kopējos zaudējumus laikposmā no 1991. līdz 2001. gadam, t. i., 41,7 miljonus euro (jeb 29 miljonus euro – skaitlis, kas tika apstiprināts ar 2001. gada 30. oktobra Lēmumu 2002/149/EK (OV L 50, 21.2.2002., 66. lpp.), 6,1 miljonu euro par 2000. gadu un 6,6 miljonus euro – pirms pārstrukturēšanas izmaksām – par 2001. gadu),

| — | līdzekļu samazinājumu, ko pārmaksātā nodokļa amortizācija veidoja tajā pašā laikposmā, jeb 24 miljoni euro (šī pozīcija attiecīgajā periodā bilancē samazinās no 86 uz 62 miljoniem euro, un tas nozīmē, ka amortizācijas periods pieaug no divpadsmit uz divdesmit gadiem, vismazākā šo līdzekļu izmantošana un līzinga izmantošana pēdējām piegādātajām vienībām), |
| --- | --- |

—

līdzekļu samazinājumu, ko pārmaksātā nodokļa amortizācija veidoja tajā pašā laikposmā, jeb 24 miljoni euro (šī pozīcija attiecīgajā periodā bilancē samazinās no 86 uz 62 miljoniem euro, un tas nozīmē, ka amortizācijas periods pieaug no divpadsmit uz divdesmit gadiem, vismazākā šo līdzekļu izmantošana un līzinga izmantošana pēdējām piegādātajām vienībām),

| — | pārdošanas virsvērtību, kas rastos no šīs pārstrukturēšanas, t. i., 21 miljons euro, ko atņemtu no nepieciešamā finansējuma, un |
| --- | --- |

—

pārdošanas virsvērtību, kas rastos no šīs pārstrukturēšanas, t. i., 21 miljons euro, ko atņemtu no nepieciešamā finansējuma, un

| — | pārstrukturēšanas izmaksu kopsummu, kas sasniedz 46,2 miljonus euro (skatīt 58. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas izmaksu kopsummu, kas sasniedz 46,2 miljonus euro (skatīt 58. zemsvītras piezīmi).

| ii) | Ar otru novērtēšanas metodi noteiktu to, kāda ir pašu kapitāla summa, ko kredītiestādes prasītu visai flotei, zinot, ka, lai finansētu kuģa iegādi, tās parasti prasa, lai pašu kapitāls atbilstu 20–25 % no kuģa vērtības. Saskaņā ar Francijas iestāžu veikto aprēķinu, pamatojoties uz flotes iegādes vēsturiskajām izmaksām 843 miljonu euro apmērā, būtu vajadzīgs kapitāls 157–196 miljonu euro apmērā. Atņemot esošo kapitālu, kas pastāvēja 2001. gada beigās, ar šādu metodi aprēķinātās rekapitalizācijas vajadzības sasniedza 101–140 miljonus euro. |
| --- | --- |

ii)

Ar otru novērtēšanas metodi noteiktu to, kāda ir pašu kapitāla summa, ko kredītiestādes prasītu visai flotei, zinot, ka, lai finansētu kuģa iegādi, tās parasti prasa, lai pašu kapitāls atbilstu 20–25 % no kuģa vērtības. Saskaņā ar Francijas iestāžu veikto aprēķinu, pamatojoties uz flotes iegādes vēsturiskajām izmaksām 843 miljonu euro apmērā, būtu vajadzīgs kapitāls 157–196 miljonu euro apmērā. Atņemot esošo kapitālu, kas pastāvēja 2001. gada beigās, ar šādu metodi aprēķinātās rekapitalizācijas vajadzības sasniedza 101–140 miljonus euro.

| (72) | Ar metodi, ko Francijas iestādes izvēlējās, lai noteiktu rekapitalizācijas summu, tika aprēķināts nepieciešamais finansējums, pamatojoties uz pašu kapitāla un parādsaistību attiecības vidējo koeficientu, kas 2000. gadā konstatēts piecām Eiropas kuģniecības sabiedrībām. Neraugoties uz šo sabiedrību atšķirīgajām bilancēm, Francijas iestāžu noteiktais vidējais lielums bija 79 %. Francijas iestādes apgalvo, ka finanšu prognozes par laikposmu no 2002. līdz 2007. gadam liecina par pašu kapitāla un parādsaistību attiecības vidējo koeficientu 77 % apmērā, pašu kapitālam 2007. gadā sasniedzot 169 miljonus euro. Šādu pašu kapitāla līmeni bija paredzēts sasniegt, īstenojot 76 miljonus euro vērto rekapitalizāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(72)

Ar metodi, ko Francijas iestādes izvēlējās, lai noteiktu rekapitalizācijas summu, tika aprēķināts nepieciešamais finansējums, pamatojoties uz pašu kapitāla un parādsaistību attiecības vidējo koeficientu, kas 2000. gadā konstatēts piecām Eiropas kuģniecības sabiedrībām. Neraugoties uz šo sabiedrību atšķirīgajām bilancēm, Francijas iestāžu noteiktais vidējais lielums bija 79 %. Francijas iestādes apgalvo, ka finanšu prognozes par laikposmu no 2002. līdz 2007. gadam liecina par pašu kapitāla un parādsaistību attiecības vidējo koeficientu 77 % apmērā, pašu kapitālam 2007. gadā sasniedzot 169 miljonus euro. Šādu pašu kapitāla līmeni bija paredzēts sasniegt, īstenojot 76 miljonus euro vērto rekapitalizāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus.

2.3.2.   Par pasākumiem pēc 2002. gada rekapitalizācijas

2.3.2.1.   Sākotnējā piezīme

| (73) | 2002. gada rekapitalizācija un pārstrukturēšanas plāns nesniedza iecerētos rezultātus, un pēc 2004. gada SNCM ekonomiskais un finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Šo pasliktināšanos veicināja gan iekšējie faktori (grūtības nozarē, ražīguma mērķu nepietiekama un novēlota īstenošana, tirgus daļu zaudēšana), gan no SNCM neatkarīgi faktori (Korsikas galamērķu pievilcīguma samazināšanās, CFF veiktā tirgus daļu pārņemšana, valsts pieļautas pārvaldības kļūdas (67)), kā arī degvielas izmaksu palielināšanās. |
| --- | --- |

(73)

2002. gada rekapitalizācija un pārstrukturēšanas plāns nesniedza iecerētos rezultātus, un pēc 2004. gada SNCM ekonomiskais un finansiālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Šo pasliktināšanos veicināja gan iekšējie faktori (grūtības nozarē, ražīguma mērķu nepietiekama un novēlota īstenošana, tirgus daļu zaudēšana), gan no SNCM neatkarīgi faktori (Korsikas galamērķu pievilcīguma samazināšanās, CFF veiktā tirgus daļu pārņemšana, valsts pieļautas pārvaldības kļūdas (67)), kā arī degvielas izmaksu palielināšanās.

| (74) | Līdz ar to SNCM darbības rezultāti bija – 32,6 miljoni euro 2004. gadā un – 25,8 miljoni euro 2005. gadā. Tīrais rezultāts 2004. gadā bija – 29,7 miljoni euro un 2005. gadā: – 28,8 miljoni euro. |
| --- | --- |

(74)

Līdz ar to SNCM darbības rezultāti bija – 32,6 miljoni euro 2004. gadā un – 25,8 miljoni euro 2005. gadā. Tīrais rezultāts 2004. gadā bija – 29,7 miljoni euro un 2005. gadā: – 28,8 miljoni euro.

| (75) | SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās dēļ Francijas iestādes pārdeva vairāk aktīvu, nekā bija paredzēts 2002. gada pārstrukturēšanas plānā un noteikts 2003. gada lēmumā, kā arī sāka meklēt partnerus no privātā sektora.

  2. tabula


  To aktīvu saraksts, ko SNCM pārdeva pēc 2002. gada | Tīrie ieņēmumi | Datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas ieņēmumi 2002. gada paziņojumā (tūkstošos euro) | 25 165 | |
| Aliso
  (Asco vietā saskaņā ar Komisijas 2004. gada 8. septembra lēmumu) | (315) | 30.9.2004. |
| Napoléon | 6 396 | 6.5.2002. |
| Monte Rotondo | 591 | 31.7.2002. |
| Liberté | 10 088 | 27.1.2003. |
| Nekustamā īpašuma komplekss Schuman | 8 405 | 20.1.2003. |
| | | |
| Papildu pārdošana, ko Komisija noteica savā 2003. gada 9. jūlija lēmumā (tūkstošos euro) | 5 022 | |
| SCI Espace Schuman | 765,7 | 24.6.2003. |
| Southern Trader | 2 153 | 22.7.2003. |
| Someca | 1 423,9 | 30.4.2004. |
| Amadeus | 680 | 12.10.2004. |
| CCM | — | (68) |

(75)

SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās dēļ Francijas iestādes pārdeva vairāk aktīvu, nekā bija paredzēts 2002. gada pārstrukturēšanas plānā un noteikts 2003. gada lēmumā, kā arī sāka meklēt partnerus no privātā sektora.

2. tabula

To aktīvu saraksts, ko SNCM pārdeva pēc 2002. gada

Tīrie ieņēmumi

Datums

Pārdošanas ieņēmumi 2002. gada paziņojumā (tūkstošos euro)

25 165

Aliso

(Asco vietā saskaņā ar Komisijas 2004. gada 8. septembra lēmumu)

(315)

30.9.2004.

Napoléon

6 396

6.5.2002.

Monte Rotondo

591

31.7.2002.

Liberté

10 088

27.1.2003.

Nekustamā īpašuma komplekss Schuman

8 405

20.1.2003.

Papildu pārdošana, ko Komisija noteica savā 2003. gada 9. jūlija lēmumā (tūkstošos euro)

5 022

SCI Espace Schuman

765,7

24.6.2003.

Southern Trader

2 153

22.7.2003.

Someca

1 423,9

30.4.2004.

Amadeus

680

12.10.2004.

CCM

—

—

Papildu cesijas pēc 2003. gada jūlija lēmuma (tūkstošos euro)

12 600

Asco

7 100

24.5.2005.

Sud Cargos

4 300

15.9.2005.

SNCM nekustamā īpašuma dzīvokļu pārdošana

(kuros iepriekš dzīvoja SNCM personāls)

1 200

9.2003 līdz 2006

KOPĀ (tūkstošos euro)

42 385

2.3.2.2.   Par pasākumiem pēc 2002. gada rekapitalizācijas

| (76) | Privātā sektora partneru atlases process notika no 2005. gada 26. janvāra līdz 2005. gada septembra beigām. |
| --- | --- |

(76)

Privātā sektora partneru atlases process notika no 2005. gada 26. janvāra līdz 2005. gada septembra beigām.

| (77) | Francijas valdība 2005. gada 26. janvārī un 17. februārī paziņoja, ka tā sāks meklēt partneri no privātā sektora, kas iesaistītos SNCM kapitālā, lai nostiprinātu šīs sabiedrības finansiālo struktūru un tai palīdzētu veikt tās attīstībai nepieciešamās pārmaiņas. |
| --- | --- |

(77)

Francijas valdība 2005. gada 26. janvārī un 17. februārī paziņoja, ka tā sāks meklēt partneri no privātā sektora, kas iesaistītos SNCM kapitālā, lai nostiprinātu šīs sabiedrības finansiālo struktūru un tai palīdzētu veikt tās attīstībai nepieciešamās pārmaiņas.

| (78) | Agence des Participation de l’Etat (Valsts līdzdalības aģentūra – APE) izraudzīja neatkarīgu personu partneru meklēšanas procesa pārraudzībai, pilnvaroja konsultatīvu banku (HSBC) sazināties ar iespējamiem kapitāla pārņēmējiem. |
| --- | --- |

(78)

Agence des Participation de l’Etat (Valsts līdzdalības aģentūra – APE) izraudzīja neatkarīgu personu partneru meklēšanas procesa pārraudzībai, pilnvaroja konsultatīvu banku (HSBC) sazināties ar iespējamiem kapitāla pārņēmējiem.

| (79) | Šajā saistībā tika nodibināti kontakti ar 72 industriālajiem un finanšu ieguldītājiem, lai noteiktu finansiālos nosacījumus piedāvājumam ar mērķi sniegt atbalstu sabiedrības industriālā projekta īstenošanai, saglabāt darbavietas un nodrošināt sabiedriskā pakalpojuma pienācīgu sniegšanu. Divdesmit trīs no tiem pauda zināmu interesi, tika parakstīti piecpadsmit konfidencialitātes nolīgumi un nosūtīti piecpadsmit informācijas memorandi. Seši uzņēmumi iesniedza piedāvājumus pirmajā kārtā 2005. gada 5. aprīlī, un trīs piedāvājumi (Connex – tagad Veolia Transdev (VT), Caravelle un BCP) tika saņemti otrajā kārtā 2005. gada 17. jūnijā, turklāt tika izteikta interese arī attiecībā uz mazākuma līdzdalību (Comanav). Trešajā kārtā 2005. gada 28. jūlijā tika saņemti trīs piedāvājumi. |
| --- | --- |

(79)

Šajā saistībā tika nodibināti kontakti ar 72 industriālajiem un finanšu ieguldītājiem, lai noteiktu finansiālos nosacījumus piedāvājumam ar mērķi sniegt atbalstu sabiedrības industriālā projekta īstenošanai, saglabāt darbavietas un nodrošināt sabiedriskā pakalpojuma pienācīgu sniegšanu. Divdesmit trīs no tiem pauda zināmu interesi, tika parakstīti piecpadsmit konfidencialitātes nolīgumi un nosūtīti piecpadsmit informācijas memorandi. Seši uzņēmumi iesniedza piedāvājumus pirmajā kārtā 2005. gada 5. aprīlī, un trīs piedāvājumi (Connex – tagad Veolia Transdev (VT), Caravelle un BCP) tika saņemti otrajā kārtā 2005. gada 17. jūnijā, turklāt tika izteikta interese arī attiecībā uz mazākuma līdzdalību (Comanav). Trešajā kārtā 2005. gada 28. jūlijā tika saņemti trīs piedāvājumi.

| (80) | 2005. gada 14. septembrī visus uzņēmumus uzaicināja līdz 2005. gada 15. septembrim iesniegt galīgo neatsaucamo piedāvājumu. Tā kā Connex savu piedāvājumu bija atsaukusi, šajā datumā valsts saņēma divus neatsaucamus piedāvājumus par kapitāla ieguldīšanu un visa kapitāla pirkšanu no BCP un Caravelle grupas. |
| --- | --- |

(80)

2005. gada 14. septembrī visus uzņēmumus uzaicināja līdz 2005. gada 15. septembrim iesniegt galīgo neatsaucamo piedāvājumu. Tā kā Connex savu piedāvājumu bija atsaukusi, šajā datumā valsts saņēma divus neatsaucamus piedāvājumus par kapitāla ieguldīšanu un visa kapitāla pirkšanu no BCP un Caravelle grupas.

| (81) | Francija 2005. gada 27. septembrī publicēja presē paziņojumu, norādot, ka pēc abu piedāvājumu rūpīgas izskatīšanas tiek izraudzīts grupas BCP iesniegtais piedāvājums, jo, būdams visizdevīgākais no finansiālā viedokļa, tas arī vislabāk aizsargā uzņēmuma, sabiedriskā pakalpojuma un nodarbinātības intereses. BCP sākotnējā piedāvājumā tika piedāvāta negatīva cena 113 miljoni euro, un tas atbilda vismazākajam negatīvas cenas novērtējumam. |
| --- | --- |

(81)

Francija 2005. gada 27. septembrī publicēja presē paziņojumu, norādot, ka pēc abu piedāvājumu rūpīgas izskatīšanas tiek izraudzīts grupas BCP iesniegtais piedāvājums, jo, būdams visizdevīgākais no finansiālā viedokļa, tas arī vislabāk aizsargā uzņēmuma, sabiedriskā pakalpojuma un nodarbinātības intereses. BCP sākotnējā piedāvājumā tika piedāvāta negatīva cena 113 miljoni euro, un tas atbilda vismazākajam negatīvas cenas novērtējumam.

| (82) | Šajā potenciālo pircēju sākotnējā piedāvājumā bija nepārprotami paredzēta iespēja savu sākotnējo piedāvājumu koriģēt pēc tam, kad būs veikta revīzija. Francijas iestādes norādīja, ka sākotnējā negatīvā cena tika koriģēta uz augšu pēc revīzijas, kas notika 2005. gada 16. decembrī, tādu objektīvu apstākļu dēļ, kas ietekmēja normatīvo un ekonomisko kontekstu, kurā SNCM veic savu darbību, un kas iestājās pēc piedāvājuma iesniegšanas 2005. gada 15. septembrī. Tādējādi negatīvā cena tika pārskatīta un noteikta 200 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(82)

Šajā potenciālo pircēju sākotnējā piedāvājumā bija nepārprotami paredzēta iespēja savu sākotnējo piedāvājumu koriģēt pēc tam, kad būs veikta revīzija. Francijas iestādes norādīja, ka sākotnējā negatīvā cena tika koriģēta uz augšu pēc revīzijas, kas notika 2005. gada 16. decembrī, tādu objektīvu apstākļu dēļ, kas ietekmēja normatīvo un ekonomisko kontekstu, kurā SNCM veic savu darbību, un kas iestājās pēc piedāvājuma iesniegšanas 2005. gada 15. septembrī. Tādējādi negatīvā cena tika pārskatīta un noteikta 200 miljonu euro apmērā.

| (83) | Sarunās starp Francijas iestādēm un nākamajiem pircējiem, t. i., BCP apvienojumā ar Connex grupu, tagad Veolia Transdev, kas ir Veolia meitasuzņēmums, šo summu izdevās samazināt līdz 142,5 miljoniem euro, kam pieskaitīja daļu no izdevumiem, kuri attiecināmi uz SNCM pensionēto darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām (15,5 miljonus euro). |
| --- | --- |

(83)

Sarunās starp Francijas iestādēm un nākamajiem pircējiem, t. i., BCP apvienojumā ar Connex grupu, tagad Veolia Transdev, kas ir Veolia meitasuzņēmums, šo summu izdevās samazināt līdz 142,5 miljoniem euro, kam pieskaitīja daļu no izdevumiem, kuri attiecināmi uz SNCM pensionēto darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām (15,5 miljonus euro).

| (84) | Pēc atklāta, pārredzama un nediskriminējoša atlases procesa 2005. gada 13. oktobrī uzņēmumam ļoti grūtos finansiālajos apstākļos starp valsti, BCP un VT beidzot tika panākta vienošanās. VT tādējādi kļuva par SNCM industriālo operatoru (28 % līdzdalība), bet BCP ir galvenais akcionārs ar 38 % līdzdalību. Valsts, aizstāvot uzņēmuma darbiniekus, apņēmās saglabāt 25 % (69) līdzdalību uzņēmumā. BCP un VT izstrādāja sabiedrības SNCM uzņēmējdarbības plānu, ko 2006. gada 7. aprīlī nosūtīja Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(84)

Pēc atklāta, pārredzama un nediskriminējoša atlases procesa 2005. gada 13. oktobrī uzņēmumam ļoti grūtos finansiālajos apstākļos starp valsti, BCP un VT beidzot tika panākta vienošanās. VT tādējādi kļuva par SNCM industriālo operatoru (28 % līdzdalība), bet BCP ir galvenais akcionārs ar 38 % līdzdalību. Valsts, aizstāvot uzņēmuma darbiniekus, apņēmās saglabāt 25 % (69) līdzdalību uzņēmumā. BCP un VT izstrādāja sabiedrības SNCM uzņēmējdarbības plānu, ko 2006. gada 7. aprīlī nosūtīja Eiropas Komisijai.

a)   Saprašanās memoranda saturs

| (85) | Saprašanās memorandu, saskaņā ar kuru 75 % no SNCM kapitāla tika pārdoti privātajiem kapitāla pārņēmējiem, puses (BCP, VT un CGMF) parakstīja 2006. gada 16. maijā. |
| --- | --- |

(85)

Saprašanās memorandu, saskaņā ar kuru 75 % no SNCM kapitāla tika pārdoti privātajiem kapitāla pārņēmējiem, puses (BCP, VT un CGMF) parakstīja 2006. gada 16. maijā.

| (86) | Saprašanās memoranda II iedaļā ir paredzēts, ka CGMF uzņemas saistības apstiprināt, parakstīt un pilnībā atbrīvot SNCM kapitāla palielinājumu par kopējo summu 142,5 miljoni euro. |
| --- | --- |

(86)

Saprašanās memoranda II iedaļā ir paredzēts, ka CGMF uzņemas saistības apstiprināt, parakstīt un pilnībā atbrīvot SNCM kapitāla palielinājumu par kopējo summu 142,5 miljoni euro.

| (87) | Papildus kapitāla palielināšanai CGMF uzņemas saistības norēķinu konta avansa veidā nodot SNCM rīcībā summu 38,5 miljonu euro apmērā. Šis darījumu konta avanss, ko SNCM izmaksās pilnvarniekam (banka CIC), ir paredzēts finansēt to ex gratia izmaksu daļu, kas rastos papildus summām, kuras saskaņā ar tiesību aktu un līgumu noteikumiem jāmaksā gadījumā, ja kapitāla pārņēmēji īsteno darbinieku skaita samazināšanas plānu. Kompensācijas, kas jāmaksā papildus pabalstiem, kuri pienākas saskaņā ar tiesību aktu un līgumu noteikumiem, tiek izmaksātas individuāli un personīgi atbilstoši to algoto darbinieku skaitam, kuri aizgājuši no uzņēmuma un kuru darba līgums ir lauzts. |
| --- | --- |

(87)

Papildus kapitāla palielināšanai CGMF uzņemas saistības norēķinu konta avansa veidā nodot SNCM rīcībā summu 38,5 miljonu euro apmērā. Šis darījumu konta avanss, ko SNCM izmaksās pilnvarniekam (banka CIC), ir paredzēts finansēt to ex gratia izmaksu daļu, kas rastos papildus summām, kuras saskaņā ar tiesību aktu un līgumu noteikumiem jāmaksā gadījumā, ja kapitāla pārņēmēji īsteno darbinieku skaita samazināšanas plānu. Kompensācijas, kas jāmaksā papildus pabalstiem, kuri pienākas saskaņā ar tiesību aktu un līgumu noteikumiem, tiek izmaksātas individuāli un personīgi atbilstoši to algoto darbinieku skaitam, kuri aizgājuši no uzņēmuma un kuru darba līgums ir lauzts.

| (88) | Šis mehānisms ir paredzēts 2006. gada 16. maija pārdošanas līguma II.2. punktā, kurā ir noteikts, ka šis konts ir paredzēts, lai “finansētu to izmaksu daļu saistībā ar iespējamu brīvprātīgu aiziešanu no darba vai darba līgumu laušanu [...], kas rastos papildus jebkāda veida summām, kuras darba devējam jāmaksā saskaņā ar tiesību aktu un līguma noteikumiem”. Pilnvarnieka uzdevums ir “šos līdzekļus pakāpeniski atbrīvot atbilstoši tam, kā attiecīgie darbinieki, kurus nepārceļ citā darbā sabiedrībā SNCM, faktiski aiziet no sabiedrības, un sekvestrētās summas atlikumu atbrīvot pēc tam, kad beidzies tā pilnvarnieka uzdevums”. Šī konta darbība ir saprašanās memorandam pievienotā pilnvarniecības līguma priekšmets. Lai sekvestra kontu varētu aktivizēt, SNCM jāiesniedz CGMF priekšsēdētājam saraksts ar to darbinieku vārdiem un uzvārdiem, kuru darba līgums ir izbeigts un kuriem tiek pieprasīta sekvestra konta aktivizēšana, kopā ar ikmēneša neto izdevumu pārskatu, kurā detalizēti izklāstītas visas izmaksātās kompensācijas un izdevumi saistībā ar konkrētajiem darbiniekiem. Tajā pašā laikā SNCM informē pilnvarnieku par “papildu faktiskajām ikmēneša izmaksām” uz darbinieku, kas ir summa, kas maksājama papildus visu veidu summām, kas darba devējam jāmaksā saskaņā ar tiesību aktiem un līgumiem. Valsts īstenoto papildu ex gratia pasākumu kopējā summa nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt 38,5 miljonus euro, un gadījumā, ja šie papildu sociālie pasākumi nesasniedz šo robežu trīs gadu laikā pēc uzņēmuma pārdošanas, atlikums tiek atmaksāts valstij. |
| --- | --- |

(88)

Šis mehānisms ir paredzēts 2006. gada 16. maija pārdošanas līguma II.2. punktā, kurā ir noteikts, ka šis konts ir paredzēts, lai “finansētu to izmaksu daļu saistībā ar iespējamu brīvprātīgu aiziešanu no darba vai darba līgumu laušanu [...], kas rastos papildus jebkāda veida summām, kuras darba devējam jāmaksā saskaņā ar tiesību aktu un līguma noteikumiem”. Pilnvarnieka uzdevums ir “šos līdzekļus pakāpeniski atbrīvot atbilstoši tam, kā attiecīgie darbinieki, kurus nepārceļ citā darbā sabiedrībā SNCM, faktiski aiziet no sabiedrības, un sekvestrētās summas atlikumu atbrīvot pēc tam, kad beidzies tā pilnvarnieka uzdevums”. Šī konta darbība ir saprašanās memorandam pievienotā pilnvarniecības līguma priekšmets. Lai sekvestra kontu varētu aktivizēt, SNCM jāiesniedz CGMF priekšsēdētājam saraksts ar to darbinieku vārdiem un uzvārdiem, kuru darba līgums ir izbeigts un kuriem tiek pieprasīta sekvestra konta aktivizēšana, kopā ar ikmēneša neto izdevumu pārskatu, kurā detalizēti izklāstītas visas izmaksātās kompensācijas un izdevumi saistībā ar konkrētajiem darbiniekiem. Tajā pašā laikā SNCM informē pilnvarnieku par “papildu faktiskajām ikmēneša izmaksām” uz darbinieku, kas ir summa, kas maksājama papildus visu veidu summām, kas darba devējam jāmaksā saskaņā ar tiesību aktiem un līgumiem. Valsts īstenoto papildu ex gratia pasākumu kopējā summa nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt 38,5 miljonus euro, un gadījumā, ja šie papildu sociālie pasākumi nesasniedz šo robežu trīs gadu laikā pēc uzņēmuma pārdošanas, atlikums tiek atmaksāts valstij.

| (89) | Saprašanās memoranda III iedaļā ir paredzēts, ka pēc šīm darbībām CGMF privātajiem pārņēmējiem pārdod savas akcijas, kas atbilst 75 % no akcijām, kuras veido uzņēmuma pamatkapitālu un sekvestra kontu, kas paredzēts, lai finansētu to sociālā plāna daļu, kura pārsniedz tiesību aktos un līgumos noteiktās saistības. |
| --- | --- |

(89)

Saprašanās memoranda III iedaļā ir paredzēts, ka pēc šīm darbībām CGMF privātajiem pārņēmējiem pārdod savas akcijas, kas atbilst 75 % no akcijām, kuras veido uzņēmuma pamatkapitālu un sekvestra kontu, kas paredzēts, lai finansētu to sociālā plāna daļu, kura pārsniedz tiesību aktos un līgumos noteiktās saistības.

| (90) | Saprašanās memoranda III iedaļā ir arī paredzēta papildu kapitāla palielināšana 8,75 miljonu apmērā, ko veiktu BCP/VT un ko SNCM rīcībā nodod atkarībā no tai nepieciešamo naudas līdzekļu apjoma. Saprašanās memoranda III.2.7. punktā ir paredzēts, ka CGMF akciju vērtība jebkurā brīdī ir vienāda ar to sākotnējo nominālvērtību, kurai pieskaita [...] (60) % no tās atbrīvotās nominālvērtības, kas reizināta ar D/365, kur D ir dienu skaits pēc pārdošanas datuma, un atņemot visas saņemtās summas (piemēram, dividendes). Šo kārtību nepiemēro gadījumā, ja sabiedrībai veic tiesas sanāciju vai likvidāciju. |
| --- | --- |

(90)

Saprašanās memoranda III iedaļā ir arī paredzēta papildu kapitāla palielināšana 8,75 miljonu apmērā, ko veiktu BCP/VT un ko SNCM rīcībā nodod atkarībā no tai nepieciešamo naudas līdzekļu apjoma. Saprašanās memoranda III.2.7. punktā ir paredzēts, ka CGMF akciju vērtība jebkurā brīdī ir vienāda ar to sākotnējo nominālvērtību, kurai pieskaita [...] (60) % no tās atbrīvotās nominālvērtības, kas reizināta ar D/365, kur D ir dienu skaits pēc pārdošanas datuma, un atņemot visas saņemtās summas (piemēram, dividendes). Šo kārtību nepiemēro gadījumā, ja sabiedrībai veic tiesas sanāciju vai likvidāciju.

| (91) | Saprašanās memorandā (III.5. iedaļa) ir ietverta pirkšanas atcelšanas klauzula, kas paredz tiesības pārdot SNCM, ko pircēji var kopīgi piemērot gadījumā, ja iestājas kāds no minētajiem notikumiem un ja šo notikumu dēļ tiktu apdraudētas iespējas īstenot viņu uzņēmējdarbības plānu un atjaunot sabiedrības dzīvotspēju:






  — | sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līguma slēgšanas tiesību nepiešķiršana jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai uz Korsiku laikposmā no 2007. gada 1. janvāra vai to piešķiršana ar būtiski sliktākiem nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

(91)

Saprašanās memorandā (III.5. iedaļa) ir ietverta pirkšanas atcelšanas klauzula, kas paredz tiesības pārdot SNCM, ko pircēji var kopīgi piemērot gadījumā, ja iestājas kāds no minētajiem notikumiem un ja šo notikumu dēļ tiktu apdraudētas iespējas īstenot viņu uzņēmējdarbības plānu un atjaunot sabiedrības dzīvotspēju:

—

sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līguma slēgšanas tiesību nepiešķiršana jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai uz Korsiku laikposmā no 2007. gada 1. janvāra vai to piešķiršana ar būtiski sliktākiem nosacījumiem,

| — | jebkāds Eiropas Komisijas negatīvs lēmums vai EK Vispārējās tiesas vai Tiesas spriedums, piemēram, atteikums atļaut veikt darbību vai tādu nosacījumu noteikšana, kuri būtiski ietekmē sabiedrības vērtību sešu gadu laikā no brīža, kad pircēji iegādājušies sabiedrību. |
| --- | --- |

—

jebkāds Eiropas Komisijas negatīvs lēmums vai EK Vispārējās tiesas vai Tiesas spriedums, piemēram, atteikums atļaut veikt darbību vai tādu nosacījumu noteikšana, kuri būtiski ietekmē sabiedrības vērtību sešu gadu laikā no brīža, kad pircēji iegādājušies sabiedrību.

| (92) | Saprašanās memoranda VII iedaļā ir paredzēts, ka CGMF uzņemas daļu no SNCM sociālā nodrošinājuma saistībām attiecībā uz tās pensionētu darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām par summu, kas aprēķināta 15,5 miljonu euro apmērā, sākot no dienas, kad mainās uzņēmuma īpašnieki. |
| --- | --- |

(92)

Saprašanās memoranda VII iedaļā ir paredzēts, ka CGMF uzņemas daļu no SNCM sociālā nodrošinājuma saistībām attiecībā uz tās pensionētu darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrībām par summu, kas aprēķināta 15,5 miljonu euro apmērā, sākot no dienas, kad mainās uzņēmuma īpašnieki.

| (93) | Uzņēmuma vadības kārtība ir noteikta saprašanās memoranda IV iedaļā. Ir paredzēts, ka SNCM vadības kārtība tiks mainīta un ka to pārveidos par akciju sabiedrību ar direktoru padomi un uzraudzības padomi. Uzraudzības padomē sākumā būs 10 locekļi un vēlāk – 14. Sabiedrības priekšsēdētāja amatu uz pārejas laiku piešķirs valsts pārstāvim. Ja SNCM tiek deleģēta sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tad uzraudzības padomes priekšsēdētāju nomainīs ar BCP pārstāvi. Savukārt direktoru padomes uzdevums ir nodrošināt SNCM darbības pārvaldību. |
| --- | --- |

(93)

Uzņēmuma vadības kārtība ir noteikta saprašanās memoranda IV iedaļā. Ir paredzēts, ka SNCM vadības kārtība tiks mainīta un ka to pārveidos par akciju sabiedrību ar direktoru padomi un uzraudzības padomi. Uzraudzības padomē sākumā būs 10 locekļi un vēlāk – 14. Sabiedrības priekšsēdētāja amatu uz pārejas laiku piešķirs valsts pārstāvim. Ja SNCM tiek deleģēta sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tad uzraudzības padomes priekšsēdētāju nomainīs ar BCP pārstāvi. Savukārt direktoru padomes uzdevums ir nodrošināt SNCM darbības pārvaldību.

| (94) | 2006. gada 26. maijā Francijas valdība apstiprināja SNCM pārdošanu, kā arī iepriekš minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(94)

2006. gada 26. maijā Francijas valdība apstiprināja SNCM pārdošanu, kā arī iepriekš minētos pasākumus.

b)   Pasākumi

| (95) | Ievērojot iepriekš minēto, saprašanās memorandā ir ietverti trīs valsts pasākumu veidi, kuri pamato pārbaudi attiecībā uz Savienības valsts atbalsta režīma ievērošanu:






  — | SNCM kapitāla pārdošana 75 % apmērā par negatīvu cenu 158 miljoni euro (kapitāla ieguldījums 142,5 miljonu euro apmērā un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrību saistību segšana par summu 15,5 miljoni euro), |
| --- | --- | --- |

(95)

Ievērojot iepriekš minēto, saprašanās memorandā ir ietverti trīs valsts pasākumu veidi, kuri pamato pārbaudi attiecībā uz Savienības valsts atbalsta režīma ievērošanu:

—

SNCM kapitāla pārdošana 75 % apmērā par negatīvu cenu 158 miljoni euro (kapitāla ieguldījums 142,5 miljonu euro apmērā un savstarpējas apdrošināšanas sabiedrību saistību segšana par summu 15,5 miljoni euro),

| — | norēķinu konta avanss no CGMF par summu 38,5 miljoni euro, kas paredzēts no SNCM atlaistajiem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

norēķinu konta avanss no CGMF par summu 38,5 miljoni euro, kas paredzēts no SNCM atlaistajiem darbiniekiem,

| — | kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko CGMF parakstījusi kopīgi un vienlaikus ar 26,25 miljonu euro kapitāla ieguldījumu, ko veic VT un BCP, |
| --- | --- |

—

kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko CGMF parakstījusi kopīgi un vienlaikus ar 26,25 miljonu euro kapitāla ieguldījumu, ko veic VT un BCP,

| — | pārdošanas atcelšanas klauzula (70). |
| --- | --- |

—

pārdošanas atcelšanas klauzula (70).

2.4.   ŠĪ LĒMUMA PAMATS

| (96) | Šis galīgais lēmums attiecas uz pasākumiem, ko Francija kopš 2002. gada 18. februāra veikusi par labu sabiedrībai SNCM, proti:






  — | atlikums no sabiedrības CGMF 2002. gadā veiktā kapitāla ieguldījuma sabiedrībā SNCM par summu 76 miljoni euro, t. i., 15,81 miljons euro, |
| --- | --- | --- |

(96)

Šis galīgais lēmums attiecas uz pasākumiem, ko Francija kopš 2002. gada 18. februāra veikusi par labu sabiedrībai SNCM, proti:

—

atlikums no sabiedrības CGMF 2002. gadā veiktā kapitāla ieguldījuma sabiedrībā SNCM par summu 76 miljoni euro, t. i., 15,81 miljons euro,

| — | CGMF īstenotā SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, |
| --- | --- |

—

CGMF īstenotā SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā,

| — | norēķinu konta avanss no CGMF par summu 38,5 miljoni euro, kas paredzēts no SNCM atlaistajiem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

norēķinu konta avanss no CGMF par summu 38,5 miljoni euro, kas paredzēts no SNCM atlaistajiem darbiniekiem,

| — | kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko parakstījusi sabiedrība CGMF. |
| --- | --- |

—

kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko parakstījusi sabiedrība CGMF.

| (97) | Šis lēmums neattiecas uz kompensāciju par SNCM sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā no 1991.–2001. gadam, kas Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumā (71) tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(97)

Šis lēmums neattiecas uz kompensāciju par SNCM sabiedrisko pakalpojumu saistībām laikposmā no 1991.–2001. gadam, kas Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumā (71) tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (98) | Tāpat šis lēmums neattiecas uz to finansiālo kompensāciju pārbaudi, kuras SNCM saņēmusi vai kuras tai jāsaņem par sabiedriskā pakalpojuma saistībām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam un uz kurām attiecas atsevišķa procedūra (72). |
| --- | --- |

(98)

Tāpat šis lēmums neattiecas uz to finansiālo kompensāciju pārbaudi, kuras SNCM saņēmusi vai kuras tai jāsaņem par sabiedriskā pakalpojuma saistībām laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam un uz kurām attiecas atsevišķa procedūra (72).

| (99) | Turklāt jānorāda, ka 2012. gada 11. novembra spriedumam ir iesniegtas divas apelācijas Tiesā, ko iesniegušas SNCM un Francija – attiecīgi apvienotās lietas C-533/12 P un C-536/12 P. Šis lēmums ir pieņemts, lai izpildītu apelācijai iesniegto spriedumu, jo ar šo spriedumu tika anulēts 2008. gada 8. jūlija lēmums. Šajā situācijā, ja apelācijas pārbaudes rezultātā tiks daļēji vai pilnīgi anulēts 2012. gada 11. novembra spriedums un tiks atjaunotas konkrētas 2008. gada 8. jūlija lēmuma daļas, šis lēmums zaudēs spēku apelācijas sprieduma rezultātā, ciktāl šis lēmums attiecas uz atjaunotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt jānorāda, ka 2012. gada 11. novembra spriedumam ir iesniegtas divas apelācijas Tiesā, ko iesniegušas SNCM un Francija – attiecīgi apvienotās lietas C-533/12 P un C-536/12 P. Šis lēmums ir pieņemts, lai izpildītu apelācijai iesniegto spriedumu, jo ar šo spriedumu tika anulēts 2008. gada 8. jūlija lēmums. Šajā situācijā, ja apelācijas pārbaudes rezultātā tiks daļēji vai pilnīgi anulēts 2012. gada 11. novembra spriedums un tiks atjaunotas konkrētas 2008. gada 8. jūlija lēmuma daļas, šis lēmums zaudēs spēku apelācijas sprieduma rezultātā, ciktāl šis lēmums attiecas uz atjaunotajiem pasākumiem.

2.5.   PAMATOJUMS 2002. GADA OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI UN TĀS PAPLAŠINĀŠANAI 2006. GADĀ

2.5.1.   2002. gada oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšana

| (100) | Komisija 2002. gada 19. augusta lēmumā par procedūras uzsākšanu, atzīstot, ka SNCM ir uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu, pauda šaubas par to, vai paziņotais pasākums ir saderīgs ar kritērijiem, kuri izklāstīti tobrīd spēkā esošo 1999. gada pamatnostādņu 3.2.2. punktā. |
| --- | --- |

(100)

Komisija 2002. gada 19. augusta lēmumā par procedūras uzsākšanu, atzīstot, ka SNCM ir uzskatāma par grūtībās nonākušu uzņēmumu, pauda šaubas par to, vai paziņotais pasākums ir saderīgs ar kritērijiem, kuri izklāstīti tobrīd spēkā esošo 1999. gada pamatnostādņu 3.2.2. punktā.

| (101) | Komisija pauda zināmas šaubas par pārstrukturēšanas plānu, jo nebija veikta analīze par uzņēmuma zaudējumu cēloņiem. Konkrētāk, Komisija izvirzīja jautājumus attiecībā uz saikni starp zaudējumiem un sabiedriskā pakalpojuma saistībām, SNCM kuģu iegādes politikas ietekmi uz tās darbības rezultātiem un pasākumiem, kas paredzēti, lai uzlabotu uzņēmuma ražīgumu. |
| --- | --- |

(101)

Komisija pauda zināmas šaubas par pārstrukturēšanas plānu, jo nebija veikta analīze par uzņēmuma zaudējumu cēloņiem. Konkrētāk, Komisija izvirzīja jautājumus attiecībā uz saikni starp zaudējumiem un sabiedriskā pakalpojuma saistībām, SNCM kuģu iegādes politikas ietekmi uz tās darbības rezultātiem un pasākumiem, kas paredzēti, lai uzlabotu uzņēmuma ražīgumu.

| (102) | Komisija uzsvēra arī noteiktus pārstrukturēšanas plāna trūkumus, piemēram, to, ka nav konkrētu pasākumu starppatēriņa summu samazināšanai un nav nekādu norāžu par SNCM turpmāko tarifu politiku. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzsvēra arī noteiktus pārstrukturēšanas plāna trūkumus, piemēram, to, ka nav konkrētu pasākumu starppatēriņa summu samazināšanai un nav nekādu norāžu par SNCM turpmāko tarifu politiku.

| (103) | Komisija pauda šaubas arī par tās aprēķinu metodes atbilstību, ko Francijas iestādes bija izvēlējušās, lai noteiktu rekapitalizācijas summu, un par dažiem no pieņēmumiem, kas bija izraudzīti finansiālo modeļu veidošanai. |
| --- | --- |

(103)

Komisija pauda šaubas arī par tās aprēķinu metodes atbilstību, ko Francijas iestādes bija izvēlējušās, lai noteiktu rekapitalizācijas summu, un par dažiem no pieņēmumiem, kas bija izraudzīti finansiālo modeļu veidošanai.

2.5.2.   2006. gada oficiālās izmeklēšanas procedūras paplašināšana

| (104) | Ar savu 2006. gada 13. septembra lēmumu Komisija nolēma 2002. gada oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecināt arī uz pasākumiem, kas paredzēti saistībā ar SNCM pārdošanu privātajam sektoram. |
| --- | --- |

(104)

Ar savu 2006. gada 13. septembra lēmumu Komisija nolēma 2002. gada oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecināt arī uz pasākumiem, kas paredzēti saistībā ar SNCM pārdošanu privātajam sektoram.

| (105) | Tā kā šī summa tika kvalificēta kā saderīgs valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu, Komisija uzskatīja, ka šī summa jāizvērtē, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2004. gada pamatnostādnes) (73). Tā kā pārstrukturēšanas atbalsta summa būtu ievērojami zemāka nekā 2002. gadā paziņotā un 2003. gadā apstiprinātā summa, Komisija pauda šaubas par iespēju saglabāt visus kompensācijas pasākumus, kuri sabiedrībai SNCM bija noteikti ar 2003. gada lēmumu. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā šī summa tika kvalificēta kā saderīgs valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu, Komisija uzskatīja, ka šī summa jāizvērtē, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2004. gada pamatnostādnes) (73). Tā kā pārstrukturēšanas atbalsta summa būtu ievērojami zemāka nekā 2002. gadā paziņotā un 2003. gadā apstiprinātā summa, Komisija pauda šaubas par iespēju saglabāt visus kompensācijas pasākumus, kuri sabiedrībai SNCM bija noteikti ar 2003. gada lēmumu.

| (106) | Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir izpildīti 2003. gada lēmumā noteiktie nosacījumi, proti, cenu noteikšanas princips un noteikts skaits pārvadājumu uz Korsiku. |
| --- | --- |

(106)

Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir izpildīti 2003. gada lēmumā noteiktie nosacījumi, proti, cenu noteikšanas princips un noteikts skaits pārvadājumu uz Korsiku.

| (107) | Attiecībā uz SNCM negatīvo pārdošanas cenu Komisija pauda šaubas par to, vai tas, ka pirms SNCM pārdošanas valsts veica rekapitalizāciju, atbilst tirgus ekonomikas principu vadīta privātā ieguldītāja rīcībai. Konkrētāk, Komisija pauda šaubas par to, vai ir pareizi aprēķinātas likvidācijas izmaksas, kas valstij kā akcionāram būtu jāsedz SNCM likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz SNCM negatīvo pārdošanas cenu Komisija pauda šaubas par to, vai tas, ka pirms SNCM pārdošanas valsts veica rekapitalizāciju, atbilst tirgus ekonomikas principu vadīta privātā ieguldītāja rīcībai. Konkrētāk, Komisija pauda šaubas par to, vai ir pareizi aprēķinātas likvidācijas izmaksas, kas valstij kā akcionāram būtu jāsedz SNCM likvidācijas gadījumā.

| (108) | Komisija apšaubīja, vai ar 2004. gada pamatnostādnēm varētu attaisnot šos finanšu pasākumus. |
| --- | --- |

(108)

Komisija apšaubīja, vai ar 2004. gada pamatnostādnēm varētu attaisnot šos finanšu pasākumus.

| (109) | Tā arī pauda šaubas par otro rekapitalizāciju 8,75 miljonu euro apmērā, proti, par to, vai ir ievērots privāto un valsts ieguldījumu vienlaicīguma princips un parakstīšanas nosacījumu vienlīdzības princips judikatūras nozīmē. |
| --- | --- |

(109)

Tā arī pauda šaubas par otro rekapitalizāciju 8,75 miljonu euro apmērā, proti, par to, vai ir ievērots privāto un valsts ieguldījumu vienlaicīguma princips un parakstīšanas nosacījumu vienlīdzības princips judikatūras nozīmē.

| (110) | Visbeidzot, Komisija pauda šaubas attiecībā uz to, vai papildu sociālos pasākumus, paredzot atbalstu fiziskām personām 38,5 miljonu euro apmērā, varētu uzskatīt par netiešām priekšrocībām uzņēmumam. Tā arī uzsvēra risku, ka var rasties pretruna ar to, ka atlaišanas papildu pabalsti tiek segti kā daļa no riska, ko uzņēmies piesardzīgs ieguldītājs. |
| --- | --- |

(110)

Visbeidzot, Komisija pauda šaubas attiecībā uz to, vai papildu sociālos pasākumus, paredzot atbalstu fiziskām personām 38,5 miljonu euro apmērā, varētu uzskatīt par netiešām priekšrocībām uzņēmumam. Tā arī uzsvēra risku, ka var rasties pretruna ar to, ka atlaišanas papildu pabalsti tiek segti kā daļa no riska, ko uzņēmies piesardzīgs ieguldītājs.

III.   FRANCIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI PAR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

3.1.   PAR 2002. GADA REKAPITALIZĀCIJU

| (111) | 2002. gadā paziņoto pārstrukturēšanas plānu veidoja kapitāla ieguldījums 76 miljonu euro apmērā, no kuriem 53,48 miljoni euro bija sabiedriskā pakalpojuma kompensācija. Ņemot vērā akciju pārdošanu, ko veica SNCM
   (74), faktiski apmaksātā atbalsta summa veido 69 292 400 euro. Francijas iestādes uzskata, ka, ja 53,48 miljoni euro ir atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, tad atbalsta summa, kas uzskatāma par pārstrukturēšanas atbalstu 2002. gada paziņojumā, ir 15,81 miljons euro. |
| --- | --- |

(111)

2002. gadā paziņoto pārstrukturēšanas plānu veidoja kapitāla ieguldījums 76 miljonu euro apmērā, no kuriem 53,48 miljoni euro bija sabiedriskā pakalpojuma kompensācija. Ņemot vērā akciju pārdošanu, ko veica SNCM
   (74), faktiski apmaksātā atbalsta summa veido 69 292 400 euro. Francijas iestādes uzskata, ka, ja 53,48 miljoni euro ir atbalsts, kas saderīgs ar iekšējo tirgu, tad atbalsta summa, kas uzskatāma par pārstrukturēšanas atbalstu 2002. gada paziņojumā, ir 15,81 miljons euro.

3.2.   PAR PASĀKUMIEM PĒC 2002. GADA REKAPITALIZĀCIJAS

| (112) | Francija vispirms atgādina, ka 2004. un 2005. gada streiku dēļ, kā arī SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās dēļ valstij kā akcionāram 2005. gada janvārī nācās uzsākt privāto ieguldītāju atlases procedūru un veikt citus ārkārtas pasākumus (piemēram, kuģa Asco un kapitāla daļu sabiedrībā Sud Cargos pārdošana (75)). |
| --- | --- |

(112)

Francija vispirms atgādina, ka 2004. un 2005. gada streiku dēļ, kā arī SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās dēļ valstij kā akcionāram 2005. gada janvārī nācās uzsākt privāto ieguldītāju atlases procedūru un veikt citus ārkārtas pasākumus (piemēram, kuģa Asco un kapitāla daļu sabiedrībā Sud Cargos pārdošana (75)).

3.2.1.   Par SNCM negatīvo pārdošanas cenu

| (113) | Atbilstoši tābrīža Kopienas judikatūrai šajā jomā Francijas iestādes aicina Komisiju uzskatīt, ka SNCM negatīvā pārdošanas cena 158 miljonu euro apmērā neietver nekādu pasākumu, ko varētu kvalificēt kā atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo Francijas valsts esot rīkojusies kā tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs. |
| --- | --- |

(113)

Atbilstoši tābrīža Kopienas judikatūrai šajā jomā Francijas iestādes aicina Komisiju uzskatīt, ka SNCM negatīvā pārdošanas cena 158 miljonu euro apmērā neietver nekādu pasākumu, ko varētu kvalificēt kā atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo Francijas valsts esot rīkojusies kā tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs.

| (114) | Vispirms Francijas iestādes norāda, ka galīgā cena, proti, 158 miljoni euro, kas ir zemāka par negatīvo cenu, kuru pircēji sākotnēji prasīja pēc SNCM revīzijas pabeigšanas, ir rezultāts sarunām par kontroles nodošanu, par kuru rīkoja atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru, un tādēļ katrā ziņā ir uzskatāma par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(114)

Vispirms Francijas iestādes norāda, ka galīgā cena, proti, 158 miljoni euro, kas ir zemāka par negatīvo cenu, kuru pircēji sākotnēji prasīja pēc SNCM revīzijas pabeigšanas, ir rezultāts sarunām par kontroles nodošanu, par kuru rīkoja atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru, un tādēļ katrā ziņā ir uzskatāma par tirgus cenu.

| (115) | Francija uzskata, ka, tā kā SNCM privātā partnera meklēšana notika ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru un ka pēc šīs procedūras tika pieņemts vislabākais piedāvājums, pārdošanas cena katrā ziņā ir tirgus cena. |
| --- | --- |

(115)

Francija uzskata, ka, tā kā SNCM privātā partnera meklēšana notika ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru un ka pēc šīs procedūras tika pieņemts vislabākais piedāvājums, pārdošanas cena katrā ziņā ir tirgus cena.

| (116) | Pēc Francijas iestāžu domām pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā ir notikusi valstij visizdevīgākajos apstākļos atbilstoši Kopienas tābrīža judikatūrai un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei un tai nav nekādu atbalsta pazīmju. Francija uzskata, ka šī negatīvā cena ir zemāka par likvidācijas izmaksām, kas valstij būtu jāsedz uzņēmuma likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(116)

Pēc Francijas iestāžu domām pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā ir notikusi valstij visizdevīgākajos apstākļos atbilstoši Kopienas tābrīža judikatūrai un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei un tai nav nekādu atbalsta pazīmju. Francija uzskata, ka šī negatīvā cena ir zemāka par likvidācijas izmaksām, kas valstij būtu jāsedz uzņēmuma likvidācijas gadījumā.

| (117) | Francija uzskata, ka šāds secinājums jāizdara gan saskaņā ar pieeju, kas izriet no Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras (turpmāk tekstā “Gröditzer lietas judikatūra” (76)), gan saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir SNCM faktisko likvidācijas izmaksu analīze (ABX lēmums (77)). |
| --- | --- |

(117)

Francija uzskata, ka šāds secinājums jāizdara gan saskaņā ar pieeju, kas izriet no Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras (turpmāk tekstā “Gröditzer lietas judikatūra” (76)), gan saskaņā ar pieeju, kuras pamatā ir SNCM faktisko likvidācijas izmaksu analīze (ABX lēmums (77)).

| (118) | Attiecībā uz pirmo metodi, kuras pamatā ir Gröditzer lietas judikatūra, Francija apgalvo, ka šajā spriedumā ir apstiprināts vērtējums, ko Komisija paudusi savā 1999. gada 8. jūlija lēmumā, proti, ka “tikai aktīvu likvidācijas vērtība jāņem vērā kā likvidācijas izmaksas” (78). |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz pirmo metodi, kuras pamatā ir Gröditzer lietas judikatūra, Francija apgalvo, ka šajā spriedumā ir apstiprināts vērtējums, ko Komisija paudusi savā 1999. gada 8. jūlija lēmumā, proti, ka “tikai aktīvu likvidācijas vērtība jāņem vērā kā likvidācijas izmaksas” (78).

| (119) | Šajā saistībā CGMF
   (79) un Oddo-Hastings
   (80) ziņojumos aktīvu likvidācijas vērtība 2005. gada 30. septembrī tika lēsta vismaz 190,3 miljonu euro apmērā (81). |
| --- | --- |

(119)

Šajā saistībā CGMF
   (79) un Oddo-Hastings
   (80) ziņojumos aktīvu likvidācijas vērtība 2005. gada 30. septembrī tika lēsta vismaz 190,3 miljonu euro apmērā (81).

| (120) | Tādēļ, tā kā valsts kā sabiedrības akcionārs un īpašnieks par tās parādiem ir atbildīga tikai atbilstoši sabiedrības aktīvu likvidācijas vērtībai (Hytasa lietas judikatūra (82)), Francija norāda, ka sabiedrības aktīvu likvidācijas vērtība, kas novērtēta vismaz 190,3 miljonu euro apmērā, ir nepārprotami augstāka nekā negatīvā pārdošanas cena 158 miljoni euro. |
| --- | --- |

(120)

Tādēļ, tā kā valsts kā sabiedrības akcionārs un īpašnieks par tās parādiem ir atbildīga tikai atbilstoši sabiedrības aktīvu likvidācijas vērtībai (Hytasa lietas judikatūra (82)), Francija norāda, ka sabiedrības aktīvu likvidācijas vērtība, kas novērtēta vismaz 190,3 miljonu euro apmērā, ir nepārprotami augstāka nekā negatīvā pārdošanas cena 158 miljoni euro.

| (121) | Attiecībā uz otro metodi Francija norāda, ka tā izriet no Komisijas lēmuma par valsts atbalstu, ko Beļģija īstenoja par labu sabiedrībai ABX Logistics, kurā Komisija izskatīja negatīvu pārdošanas cenu, kurai tāpat kā šajā gadījumā bija tirgus cenas pazīmes, salīdzinot to ar izmaksām, kas valstij kā akcionāram būtu faktiski jāsedz, ja notiktu brīvprātīga likvidācija vai piespiedu likvidācija, kā to ir novērtējusi neatkarīga trešā persona. Pēc Francijas domām Komisija minētajā lēmumā ir atzinusi, ka var ņemt vērā noteiktas izmaksas, ko var radīt kreditoru celta prasība segt aktīvu nepietiekamību vai ko likvidācija var radīt pārējiem uzņēmumiem, kuri pieder grupai, kas likvidē savu meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz otro metodi Francija norāda, ka tā izriet no Komisijas lēmuma par valsts atbalstu, ko Beļģija īstenoja par labu sabiedrībai ABX Logistics, kurā Komisija izskatīja negatīvu pārdošanas cenu, kurai tāpat kā šajā gadījumā bija tirgus cenas pazīmes, salīdzinot to ar izmaksām, kas valstij kā akcionāram būtu faktiski jāsedz, ja notiktu brīvprātīga likvidācija vai piespiedu likvidācija, kā to ir novērtējusi neatkarīga trešā persona. Pēc Francijas domām Komisija minētajā lēmumā ir atzinusi, ka var ņemt vērā noteiktas izmaksas, ko var radīt kreditoru celta prasība segt aktīvu nepietiekamību vai ko likvidācija var radīt pārējiem uzņēmumiem, kuri pieder grupai, kas likvidē savu meitasuzņēmumu.

| (122) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem CGMF un Oddo-Hastings ziņojumiem, Francijas iestādes lēš, ka visas faktiskās izmaksas, kas kā akcionāram būtu jāsedz Francijas Republikai, 2005. gada 30. septembrī būtu no 312,1 līdz 361 miljonam euro šādi:






  — | [70–80] (60) miljoni euro saskaņā ar koplīgumā noteikto sociālo plānu, kas ietver visas ar darba līgumu laušanu saistītās izmaksas, par kuru segšanu saskaņā ar līgumu ir atbildīgs uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

(122)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem CGMF un Oddo-Hastings ziņojumiem, Francijas iestādes lēš, ka visas faktiskās izmaksas, kas kā akcionāram būtu jāsedz Francijas Republikai, 2005. gada 30. septembrī būtu no 312,1 līdz 361 miljonam euro šādi:

—

[70–80] (60) miljoni euro saskaņā ar koplīgumā noteikto sociālo plānu, kas ietver visas ar darba līgumu laušanu saistītās izmaksas, par kuru segšanu saskaņā ar līgumu ir atbildīgs uzņēmums,

| — | [30–40] (60) miljoni euro saskaņā ar sociālo plānu, kas nav paredzēts koplīgumā, kas ietver visas izmaksas, kas saistītas ar papildpasākumiem SNCM līgumos un tiesību aktos paredzētajām saistībām, atbrīvojot darbiniekus, un koplīgumā paredzētā sociālā plāna netiešās izmaksas, |
| --- | --- |

—

[30–40] (60) miljoni euro saskaņā ar sociālo plānu, kas nav paredzēts koplīgumā, kas ietver visas izmaksas, kas saistītas ar papildpasākumiem SNCM līgumos un tiesību aktos paredzētajām saistībām, atbrīvojot darbiniekus, un koplīgumā paredzētā sociālā plāna netiešās izmaksas,

| — | No [200–210] (60) miljoniem euro līdz [250–260] (60) miljoniem euro kā atlaišanas papildu pabalstu maksājumi, kurus valstij piespriestu maksāt tiesa, papildus kompensācijai, kas tiek izmaksāta saskaņā ar koplīgumā paredzēto sociālo plānu un sociālo plānu, kas nav paredzēts koplīgumā, saskaņā ar Ruānas Apelācijas tiesas 2005. gada 22. marta spriedumu Aspocomp Group Oyj lietā. |
| --- | --- |

—

No [200–210] (60) miljoniem euro līdz [250–260] (60) miljoniem euro kā atlaišanas papildu pabalstu maksājumi, kurus valstij piespriestu maksāt tiesa, papildus kompensācijai, kas tiek izmaksāta saskaņā ar koplīgumā paredzēto sociālo plānu un sociālo plānu, kas nav paredzēts koplīgumā, saskaņā ar Ruānas Apelācijas tiesas 2005. gada 22. marta spriedumu Aspocomp Group Oyj lietā.

| (123) | Ar šo metodi tiek ņemts vērā arī risks, ka Francijas valstij piespriestu segt aktīvu nepietiekamību, ja tiesa to uzskatītu par SNCM faktisko vadītāju. Francijas iestādes uzskata, ka risku, ka var tikt celta prasība segt aktīvu nepietiekamību, nevar ignorēt, jo īpaši ņemot vērā kādu precedentu vienā no Francijas Kasācijas tiesas spriedumiem. (83) Tādējādi vairākās vēstulēs Komisijai Francijas iestādes apgalvoja, ka iespēja, ka valsts tiesa piespriestu valstij segt tās vadītā uzņēmuma aktīvu nepietiekamību, ir vairāk nekā ticams scenārijs un ka tas jāņem vērā, aprēķinot SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(123)

Ar šo metodi tiek ņemts vērā arī risks, ka Francijas valstij piespriestu segt aktīvu nepietiekamību, ja tiesa to uzskatītu par SNCM faktisko vadītāju. Francijas iestādes uzskata, ka risku, ka var tikt celta prasība segt aktīvu nepietiekamību, nevar ignorēt, jo īpaši ņemot vērā kādu precedentu vienā no Francijas Kasācijas tiesas spriedumiem. (83) Tādējādi vairākās vēstulēs Komisijai Francijas iestādes apgalvoja, ka iespēja, ka valsts tiesa piespriestu valstij segt tās vadītā uzņēmuma aktīvu nepietiekamību, ir vairāk nekā ticams scenārijs un ka tas jāņem vērā, aprēķinot SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas.

| (124) | 2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM aktīvu atlikusī vērtība (190,3 miljoni euro) pēc prioritāro parādu samaksas bija 36,5 miljoni euro. Citas izmaksu sastāvdaļas, kas ņemtas vērā gadījumam, ja pret valsti celtu prasību segt aktīvu nepietiekamību, cita starpā ietver ekspluatācijas līgumu laušanas izmaksas, ar kuģu izpirkumnomas nosacījumu laušanu saistītās izmaksas un nenodrošināto parādu samaksu, un tā rezultātā aktīvu nepietiekamība būtu 134,4 miljonu euro apmērā. Francijas iestādes uzskata, ka valstij piespriestu segt 85–100 % no šīs summas. |
| --- | --- |

(124)

2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM aktīvu atlikusī vērtība (190,3 miljoni euro) pēc prioritāro parādu samaksas bija 36,5 miljoni euro. Citas izmaksu sastāvdaļas, kas ņemtas vērā gadījumam, ja pret valsti celtu prasību segt aktīvu nepietiekamību, cita starpā ietver ekspluatācijas līgumu laušanas izmaksas, ar kuģu izpirkumnomas nosacījumu laušanu saistītās izmaksas un nenodrošināto parādu samaksu, un tā rezultātā aktīvu nepietiekamība būtu 134,4 miljonu euro apmērā. Francijas iestādes uzskata, ka valstij piespriestu segt 85–100 % no šīs summas.

| (125) | Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā SNCM ir atkarīga no valsts, un saskaņā ar vēl vienu Francijas judikatūras piemēru (84) uzņēmuma likvidācijas dēļ tiesa varētu piespriest izmaksāt darbiniekiem kompensāciju. Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šo judikatūru ir vairāk nekā iespējams, ka papildu kompensācijas summu tiesa noteiktu, pamatojoties uz pabalstiem, kas izmaksāti saskaņā ar sociālo plānu, kurš iesniegts pirms likvidācijas. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā SNCM ir atkarīga no valsts, un saskaņā ar vēl vienu Francijas judikatūras piemēru (84) uzņēmuma likvidācijas dēļ tiesa varētu piespriest izmaksāt darbiniekiem kompensāciju. Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar šo judikatūru ir vairāk nekā iespējams, ka papildu kompensācijas summu tiesa noteiktu, pamatojoties uz pabalstiem, kas izmaksāti saskaņā ar sociālo plānu, kurš iesniegts pirms likvidācijas.

| (126) | Saskaņā ar šo pieeju analīze par faktiskajām izmaksām, kas valstij būtu jāsedz kā akcionāram, pierāda, ka izmaksas, ko valstij rada SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, ir zemākas nekā faktiskās izmaksas, kas tai būtu jāveic uzņēmuma piespiedu likvidācijas gadījumā. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar šo pieeju analīze par faktiskajām izmaksām, kas valstij būtu jāsedz kā akcionāram, pierāda, ka izmaksas, ko valstij rada SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, ir zemākas nekā faktiskās izmaksas, kas tai būtu jāveic uzņēmuma piespiedu likvidācijas gadījumā.

| (127) | Noslēgumā Francijas iestādes uzskata, ka šo summu nevar kvalificēt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(127)

Noslēgumā Francijas iestādes uzskata, ka šo summu nevar kvalificēt par valsts atbalstu.

3.2.2.   Par akcionāru kopīgo kapitāla ieguldījumu

| (128) | Francija uzskata, ka, iegūstot līdzdalību, tā ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs, jo, no vienas puses, tā kā mazākuma akcionārs ir rīkojusies vienlaikus ar BCP un VT un, no otras puses, tā par šo līdzdalību saņems fiksētu kapitāla atlīdzību [..] (60) % gadā, un tas valsti atbrīvo no riska attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna izpildi. Francija norāda, ka šāda peļņas norma privātam ieguldītājam ir ļoti izdevīga (85). Tā tomēr norāda, ka atlīdzība nepienāktos gadījumā, ja sabiedrībai SNCM veiktu tiesas sanāciju vai piespiedu likvidāciju vai ja pircēji izmantotu pārdošanas atcelšanas klauzulu. |
| --- | --- |

(128)

Francija uzskata, ka, iegūstot līdzdalību, tā ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs, jo, no vienas puses, tā kā mazākuma akcionārs ir rīkojusies vienlaikus ar BCP un VT un, no otras puses, tā par šo līdzdalību saņems fiksētu kapitāla atlīdzību [..] (60) % gadā, un tas valsti atbrīvo no riska attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna izpildi. Francija norāda, ka šāda peļņas norma privātam ieguldītājam ir ļoti izdevīga (85). Tā tomēr norāda, ka atlīdzība nepienāktos gadījumā, ja sabiedrībai SNCM veiktu tiesas sanāciju vai piespiedu likvidāciju vai ja pircēji izmantotu pārdošanas atcelšanas klauzulu.

3.2.3.   Par papildu sociālajiem pasākumiem (atbalsts indivīdiem)

| (129) | Francija, atsaucoties uz Komisijas lēmumu praksi, jo īpaši lietā SFP (Société française de production)
   (86), uzskata, ka šis finansējums ir atbalsts fiziskām personām un uzņēmumam nedod nekādu labumu. Tādēļ tas, ka no valsts līdzekļiem tiek veikti papildu sociālie pasākumi par labu no darba atlaistajām personām, ar šādiem pasākumiem neatbrīvojot darba devēju no tā parastajām izmaksām, pieder pie dalībvalstu sociālās politikas un nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(129)

Francija, atsaucoties uz Komisijas lēmumu praksi, jo īpaši lietā SFP (Société française de production)
   (86), uzskata, ka šis finansējums ir atbalsts fiziskām personām un uzņēmumam nedod nekādu labumu. Tādēļ tas, ka no valsts līdzekļiem tiek veikti papildu sociālie pasākumi par labu no darba atlaistajām personām, ar šādiem pasākumiem neatbrīvojot darba devēju no tā parastajām izmaksām, pieder pie dalībvalstu sociālās politikas un nav uzskatāms par valsts atbalstu.

3.2.4.   Par anulētajā 2003. gada lēmumā noteikto ierobežojumu atcelšanu

| (130) | Francijas iestādes norāda, ka, no vienas puses, laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam tika izpildīti un ievēroti visi 2003. gada lēmumā paredzētie nosacījumi. No otras puses, Francijas iestādes uzskata, ka šie pasākumi vairs nav nepieciešami konkurences kropļojumu novēršanai un ka to saglabāšana esot pretrunā proporcionalitātes principam, ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta summas ierobežojumu, kas tagad samazināta līdz 15,81 miljonam euro. Konkrētāk, Francijas iestādes uzskata, ka būtu jāatceļ nosacījumi, kas vēl varētu būt piemērojami, proti, tie, kas attiecas uz aizliegumu modernizēt SNCM floti, uz cenu noteikšanas principa ievērošanu tarifu jomā un uz noteikta pārvadājumu biežuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(130)

Francijas iestādes norāda, ka, no vienas puses, laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam tika izpildīti un ievēroti visi 2003. gada lēmumā paredzētie nosacījumi. No otras puses, Francijas iestādes uzskata, ka šie pasākumi vairs nav nepieciešami konkurences kropļojumu novēršanai un ka to saglabāšana esot pretrunā proporcionalitātes principam, ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta summas ierobežojumu, kas tagad samazināta līdz 15,81 miljonam euro. Konkrētāk, Francijas iestādes uzskata, ka būtu jāatceļ nosacījumi, kas vēl varētu būt piemērojami, proti, tie, kas attiecas uz aizliegumu modernizēt SNCM floti, uz cenu noteikšanas principa ievērošanu tarifu jomā un uz noteikta pārvadājumu biežuma saglabāšanu.

3.3.   SECINĀJUMS

| (131) | Ja Komisijai jaunie pasākumi tomēr būtu pilnībā vai daļēji jākvalificē kā valsts atbalsts, Francija vērstu Komisijas uzmanību uz to, ka jaunie pasākumi, nodrošinot SNCM dzīvotspējas atjaunošanu, ļauj saglabāt konkurenci attiecīgajos tirgos, jo īpaši transporta pakalpojumos uz Korsiku. Šis aspekts pēc Francijas domām ir viens no principiem, kas paredzēts pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu, kā šajā lietā atgādinājusi Komisija (tās anulētā lēmuma 283. punkts) un EK Vispārējā tiesa savā 2005. gada 15. jūnija spriedumā lietā T-349/03 (117. punkts). Konkrētāk, Vispārējā tiesa ir atgādinājusi, ka Komisija, īstenojot savu plašo rīcības brīvību, var uzskatīt, ka kāda uzņēmuma klātbūtne bija nepieciešama, lai nepieļautu, ka attiecīgajos tirgos parādās spēcīga oligopolistiska struktūra. |
| --- | --- |

(131)

Ja Komisijai jaunie pasākumi tomēr būtu pilnībā vai daļēji jākvalificē kā valsts atbalsts, Francija vērstu Komisijas uzmanību uz to, ka jaunie pasākumi, nodrošinot SNCM dzīvotspējas atjaunošanu, ļauj saglabāt konkurenci attiecīgajos tirgos, jo īpaši transporta pakalpojumos uz Korsiku. Šis aspekts pēc Francijas domām ir viens no principiem, kas paredzēts pamatnostādnēs par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu, kā šajā lietā atgādinājusi Komisija (tās anulētā lēmuma 283. punkts) un EK Vispārējā tiesa savā 2005. gada 15. jūnija spriedumā lietā T-349/03 (117. punkts). Konkrētāk, Vispārējā tiesa ir atgādinājusi, ka Komisija, īstenojot savu plašo rīcības brīvību, var uzskatīt, ka kāda uzņēmuma klātbūtne bija nepieciešama, lai nepieļautu, ka attiecīgajos tirgos parādās spēcīga oligopolistiska struktūra.

| (132) | Attiecībā uz iespējamiem kompensācijas pasākumiem, kas jānosaka attiecībā uz SNCM, Francija Komisijai ierosina ņemt vērā tirgus struktūru. Piemēram, SNCM iespēju samazināšana pastiprinātu jau tagad dominējošo CFF stāvokli Korsikas transporta pakalpojumu tirgū (87). |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz iespējamiem kompensācijas pasākumiem, kas jānosaka attiecībā uz SNCM, Francija Komisijai ierosina ņemt vērā tirgus struktūru. Piemēram, SNCM iespēju samazināšana pastiprinātu jau tagad dominējošo CFF stāvokli Korsikas transporta pakalpojumu tirgū (87).

| (133) | Pēc Francijas iestāžu domām atjauninātais pārstrukturēšanas plāns atbilst saderības kritērijiem, ko Komisija noteikusi savās 1999. un 2004. gada pamatnostādnēs. Francijas iestādes uzskata, ka visi pasākumi, kas izklāstīti saistībā ar SNCM privatizāciju, ļautu 2009. gada beigās atjaunot SNCM ilgtermiņa dzīvotspēju un ietver tikai to, kas nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(133)

Pēc Francijas iestāžu domām atjauninātais pārstrukturēšanas plāns atbilst saderības kritērijiem, ko Komisija noteikusi savās 1999. un 2004. gada pamatnostādnēs. Francijas iestādes uzskata, ka visi pasākumi, kas izklāstīti saistībā ar SNCM privatizāciju, ļautu 2009. gada beigās atjaunot SNCM ilgtermiņa dzīvotspēju un ietver tikai to, kas nepieciešams dzīvotspējas atjaunošanai.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

4.1.   PAR 2002. GADA LĒMUMU UZSĀKT OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

4.1.1.   Corsica Ferries (CFF) apsvērumi

| (134) | Apstrīdot, pirmkārt, to, ka SNCM būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē (88), CFF apšauba SNCM spēju kļūt par rentablu uzņēmumu līnijās, kuras netiek subsidētas. CFF turklāt konstatē, ka pretēji tam, kas teikts pārstrukturēšanas plānā (89), joprojām tiek sniegti transporta pakalpojumi no Livorno. |
| --- | --- |

(134)

Apstrīdot, pirmkārt, to, ka SNCM būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē (88), CFF apšauba SNCM spēju kļūt par rentablu uzņēmumu līnijās, kuras netiek subsidētas. CFF turklāt konstatē, ka pretēji tam, kas teikts pārstrukturēšanas plānā (89), joprojām tiek sniegti transporta pakalpojumi no Livorno.

| (135) | Attiecībā uz izmaksu samazināšanu CFF pauž nožēlu, ka tai nav pieejamas dažas pārstrukturēšanas plāna detaļas, par ko tās pārstāvji ir izteikuši zināmu kritiku (90). |
| --- | --- |

(135)

Attiecībā uz izmaksu samazināšanu CFF pauž nožēlu, ka tai nav pieejamas dažas pārstrukturēšanas plāna detaļas, par ko tās pārstāvji ir izteikuši zināmu kritiku (90).

| (136) | CFF uzskata, ka Francijas iestāžu aprēķins, kurā iegūta summa 76 miljoni euro, ir pilnīgi fiktīvs (91), bet Francijas iestāžu noteiktā parādsaistību attiecība pret pašu kapitālu, proti, 79 %, tam šķiet pārspīlēts (92). Attiecībā uz SNCM līdzdalību citu sabiedrību kapitālā, CFF norāda, ka daži no tās meitasuzņēmumiem nav noderīgi kuģniecības sabiedrības darbībām (93). |
| --- | --- |

(136)

CFF uzskata, ka Francijas iestāžu aprēķins, kurā iegūta summa 76 miljoni euro, ir pilnīgi fiktīvs (91), bet Francijas iestāžu noteiktā parādsaistību attiecība pret pašu kapitālu, proti, 79 %, tam šķiet pārspīlēts (92). Attiecībā uz SNCM līdzdalību citu sabiedrību kapitālā, CFF norāda, ka daži no tās meitasuzņēmumiem nav noderīgi kuģniecības sabiedrības darbībām (93).

| (137) | CFF secina, ka atbalsta projekta mērķis ir apiet regulu par kabotāžu un atņemt jebkādu jēgu konkursam, kas izsludināts par transporta pakalpojumiem no Marseļas uz Korsiku. CFF prasa nepieļaut, ka paredzētais atbalsts sabiedrībai SNCM ļautu īstenot agresīvāku komerciālo piedāvājumu. Tas ierosina, ka pārstrukturēšanas atbalstu varētu piešķirt tikai 2007. gadā un vienīgi tādā gadījumā, ja SNCM zaudētu nākamajā konkursā 2006. gadā – pēc CFF domām tikai šādā gadījumā minētā valsts kuģniecības sabiedrība patiešām nonāktu grūtībās. |
| --- | --- |

(137)

CFF secina, ka atbalsta projekta mērķis ir apiet regulu par kabotāžu un atņemt jebkādu jēgu konkursam, kas izsludināts par transporta pakalpojumiem no Marseļas uz Korsiku. CFF prasa nepieļaut, ka paredzētais atbalsts sabiedrībai SNCM ļautu īstenot agresīvāku komerciālo piedāvājumu. Tas ierosina, ka pārstrukturēšanas atbalstu varētu piešķirt tikai 2007. gadā un vienīgi tādā gadījumā, ja SNCM zaudētu nākamajā konkursā 2006. gadā – pēc CFF domām tikai šādā gadījumā minētā valsts kuģniecības sabiedrība patiešām nonāktu grūtībās.

4.1.2.   STIM apsvērumi

| (138) | STIM, galvenais CMN akcionārs, uzskata, ka SNCM līdzdalība sabiedrībā CMN ir jāanalizē kā tīri finansiāli aktīvi. Pēc STIM domām CMN un SNCM ir neatkarīgas sabiedrības, kas konkurē par pārējām līnijām, kuras nav no Marseļas, pat ja tās abas kopā noslēgušas sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līgumu. |
| --- | --- |

(138)

STIM, galvenais CMN akcionārs, uzskata, ka SNCM līdzdalība sabiedrībā CMN ir jāanalizē kā tīri finansiāli aktīvi. Pēc STIM domām CMN un SNCM ir neatkarīgas sabiedrības, kas konkurē par pārējām līnijām, kuras nav no Marseļas, pat ja tās abas kopā noslēgušas sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līgumu.

| (139) | Vēstulē teikts, ka STIM uzņemoties “atpirkt pilnībā vai daļēji, taču vēlams visu līdzdalību, kura sabiedrībai SNCM pieder sabiedrībā CMN” un kuras vērtību tā lēš no 15 līdz 17 miljonu euro apmērā, ja nosacījumos, kurus Komisija noteiktu savā galīgajā lēmumā, tā uzskatītu, ka “šāda pārdošana ir nepieciešama pārstrukturēšanas plāna līdzsvara nodrošināšanai”. |
| --- | --- |

(139)

Vēstulē teikts, ka STIM uzņemoties “atpirkt pilnībā vai daļēji, taču vēlams visu līdzdalību, kura sabiedrībai SNCM pieder sabiedrībā CMN” un kuras vērtību tā lēš no 15 līdz 17 miljonu euro apmērā, ja nosacījumos, kurus Komisija noteiktu savā galīgajā lēmumā, tā uzskatītu, ka “šāda pārdošana ir nepieciešama pārstrukturēšanas plāna līdzsvara nodrošināšanai”.

4.1.3.   Reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu komentāri

| (140) | Marseļas pilsētas mērs, Bušdironas Ģenerālpadomes priekšsēdētājs un Provansas–Alpu–Azūras Krasta Reģionālās padomes priekšsēdētājs uzsvēra sabiedrības SNCM ekonomisko nozīmi reģiona ekonomikā. |
| --- | --- |

(140)

Marseļas pilsētas mērs, Bušdironas Ģenerālpadomes priekšsēdētājs un Provansas–Alpu–Azūras Krasta Reģionālās padomes priekšsēdētājs uzsvēra sabiedrības SNCM ekonomisko nozīmi reģiona ekonomikā.

| (141) | Provansas–Alpu–Azūras Krasta Reģionālās padomes priekšsēdētājs piebilda, ka viņam šķiet, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai SNCM pārstrukturēšanas plāns nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(141)

Provansas–Alpu–Azūras Krasta Reģionālās padomes priekšsēdētājs piebilda, ka viņam šķiet, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai SNCM pārstrukturēšanas plāns nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju.

| (142) | Korsikas Asamblejas Izpildpadomes priekšsēdētājs atsūtīja minētās asamblejas 2002. gada 18. decembra sanāksmes protokolu, kurā Korsikas Asambleja sniegusi “pozitīvu atzinumu”SNCM pārstrukturēšanas projektam. |
| --- | --- |

(142)

Korsikas Asamblejas Izpildpadomes priekšsēdētājs atsūtīja minētās asamblejas 2002. gada 18. decembra sanāksmes protokolu, kurā Korsikas Asambleja sniegusi “pozitīvu atzinumu”SNCM pārstrukturēšanas projektam.

4.1.4.   Korsikas Transporta biroja komentāri

| (143) | Korsikas Transporta birojs norāda, ka, tā kā SNCM šobrīd ir vienīgā sabiedrība, kas spēj izpildīt līguma prasības attiecībā uz transporta plūsmu un pasažieriem, tās izzušana “nekavējoties izraisītu pakalpojumu skaita būtisku samazināšanos”. Tas atgādina arī SNCM lielo nozīmi Korsikas ekonomikā. |
| --- | --- |

(143)

Korsikas Transporta birojs norāda, ka, tā kā SNCM šobrīd ir vienīgā sabiedrība, kas spēj izpildīt līguma prasības attiecībā uz transporta plūsmu un pasažieriem, tās izzušana “nekavējoties izraisītu pakalpojumu skaita būtisku samazināšanos”. Tas atgādina arī SNCM lielo nozīmi Korsikas ekonomikā.

4.2.   PAR 2006. GADA LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS PAPILDU ATTIECINĀŠANU

4.2.1.   Corsica Ferries France (CFF) komentāri

| (144) | CFF uzsver attiecīgo finansiālo summu lielumu, to neproporcionalitāti, salīdzinot ar SNCM apgrozījumu, un to, ka šīs summas sabiedrībai SNCM tika izmaksātas, pirms Komisija pauda savu nostāju par atbalsta kvalificēšanu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(144)

CFF uzsver attiecīgo finansiālo summu lielumu, to neproporcionalitāti, salīdzinot ar SNCM apgrozījumu, un to, ka šīs summas sabiedrībai SNCM tika izmaksātas, pirms Komisija pauda savu nostāju par atbalsta kvalificēšanu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu.

| (145) | CFF vērš Komisijas uzmanību uz to, ka atbalstam, ko Francijas valsts sniedz SNCM, ir stratēģiska nozīme CFF attīstībai. Šie neatļautie pasākumi ļauj sabiedrībai SNCM īstenot ļoti agresīvu tarifu politiku līnijās, kurās CFF strādā jau 10 gadus un kurās pirmo reizi kopš tā ienākšanas tas zaudē tirgus daļas. |
| --- | --- |

(145)

CFF vērš Komisijas uzmanību uz to, ka atbalstam, ko Francijas valsts sniedz SNCM, ir stratēģiska nozīme CFF attīstībai. Šie neatļautie pasākumi ļauj sabiedrībai SNCM īstenot ļoti agresīvu tarifu politiku līnijās, kurās CFF strādā jau 10 gadus un kurās pirmo reizi kopš tā ienākšanas tas zaudē tirgus daļas.

| (146) | Attiecībā uz konkursa rīkošanu par sabiedrības pārdošanu, CFF uzskata, ka šis process nebija pilnībā pārredzams, jo izraudzītais uzņēmums, proti, BCP, vairs nenodarbojas ar SNCM darbības vadību, bet savu vietu ir nodevis grupai VT. Turklāt, tā kā finansiālie apstākļi ir mainījušies un kļuvuši daudz izdevīgāki pircējiem, CFF pauž šaubas par to, vai attiecībā pret ieguldītājiem ir ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips, kurš bija jāņem vērā visā šīs procedūras laikā. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz konkursa rīkošanu par sabiedrības pārdošanu, CFF uzskata, ka šis process nebija pilnībā pārredzams, jo izraudzītais uzņēmums, proti, BCP, vairs nenodarbojas ar SNCM darbības vadību, bet savu vietu ir nodevis grupai VT. Turklāt, tā kā finansiālie apstākļi ir mainījušies un kļuvuši daudz izdevīgāki pircējiem, CFF pauž šaubas par to, vai attiecībā pret ieguldītājiem ir ievērots vienlīdzīgas attieksmes princips, kurš bija jāņem vērā visā šīs procedūras laikā.

| (147) | Attiecībā uz negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā CFF pauž šaubas par to, vai konkrētajā gadījumā būtu ievērots nosacījums par piesardzīgu tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju. No vienas puses, CFF šaubās, vai var uzskatīt, ka valsts attiecīgo darījumu veica paralēli attiecīgo privātuzņēmumu būtiskai un vienlaicīgai rīcībai, turklāt salīdzināmos apstākļos, jo valsts attiecīgo sabiedrību rekapitalizēja pirms akcionāru veiktās kopīgās rekapitalizācijas un pirms jaunā pārstrukturēšanas plāna. Otrkārt, CFF uzskata, ka, ievērojot SNCM grūto finansiālo stāvokli, piesardzīgs ieguldītājs būtu iejaucies agrāk, lai nepieļautu sava ieguldījuma vērtības samazināšanos (94). |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā CFF pauž šaubas par to, vai konkrētajā gadījumā būtu ievērots nosacījums par piesardzīgu tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju. No vienas puses, CFF šaubās, vai var uzskatīt, ka valsts attiecīgo darījumu veica paralēli attiecīgo privātuzņēmumu būtiskai un vienlaicīgai rīcībai, turklāt salīdzināmos apstākļos, jo valsts attiecīgo sabiedrību rekapitalizēja pirms akcionāru veiktās kopīgās rekapitalizācijas un pirms jaunā pārstrukturēšanas plāna. Otrkārt, CFF uzskata, ka, ievērojot SNCM grūto finansiālo stāvokli, piesardzīgs ieguldītājs būtu iejaucies agrāk, lai nepieļautu sava ieguldījuma vērtības samazināšanos (94).

| (148) | CFF uzskata, ka atsaukšanās uz lietu “ABX Logistics” nav atbilstoša. Papildus tam, ka minētās lietas apstākļi nav piemērojami šai lietai, CFF uzsver, ka minētajā lietā bija būtisks ieguldījums no atbalsta saņēmēju puses, bet SNCM gadījumā tas tā nebija. Turklāt pēc CFF domām Komisijas 2006. gada lēmumā nebija ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar risku, ka saistībā ar attiecīgā uzņēmuma likvidāciju varētu tikt celtas prasības tiesā. Šajā saistībā CFF uzskata, ka valsts judikatūra, uz ko Francija atsaucas, lai attaisnotu izmaksas, kuras esot saistītas ar SNCM likvidāciju, šajā lietā nav piemērojama. Kā uzskata CFF, Kasācijas tiesa lietā Mines et produits chimiques de Salsignes nekādā veidā nenorāda uz valsts kā akcionāra tiešo atbildību tāda uzņēmuma likvidācijas gadījumā, kura akcionārs tā ir, bet drīzāk norāda uz iespēju prasību par algu un sociālā nodrošinājuma parādu samaksu vērst pret valsts iestādi ar rūpniecisku un komerciālu raksturu un to, ka šādas iestādes vadītāji nevar atbrīvoties no saviem pienākumiem, atsaucoties uz valsts iestāžu iejaukšanos. |
| --- | --- |

(148)

CFF uzskata, ka atsaukšanās uz lietu “ABX Logistics” nav atbilstoša. Papildus tam, ka minētās lietas apstākļi nav piemērojami šai lietai, CFF uzsver, ka minētajā lietā bija būtisks ieguldījums no atbalsta saņēmēju puses, bet SNCM gadījumā tas tā nebija. Turklāt pēc CFF domām Komisijas 2006. gada lēmumā nebija ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar risku, ka saistībā ar attiecīgā uzņēmuma likvidāciju varētu tikt celtas prasības tiesā. Šajā saistībā CFF uzskata, ka valsts judikatūra, uz ko Francija atsaucas, lai attaisnotu izmaksas, kuras esot saistītas ar SNCM likvidāciju, šajā lietā nav piemērojama. Kā uzskata CFF, Kasācijas tiesa lietā Mines et produits chimiques de Salsignes nekādā veidā nenorāda uz valsts kā akcionāra tiešo atbildību tāda uzņēmuma likvidācijas gadījumā, kura akcionārs tā ir, bet drīzāk norāda uz iespēju prasību par algu un sociālā nodrošinājuma parādu samaksu vērst pret valsts iestādi ar rūpniecisku un komerciālu raksturu un to, ka šādas iestādes vadītāji nevar atbrīvoties no saviem pienākumiem, atsaucoties uz valsts iestāžu iejaukšanos.

| (149) | Attiecībā uz to, vai šajā lietā ir piemērojama Ruānas Apelācijas tiesas judikatūra Aspocomp lietā, CFF norāda, ka minētajā lietā izskatītais gadījums, proti, kādam mātesuzņēmumam uzliktais pienākums samaksāt meitasuzņēmuma darbiniekiem sociālos pabalstus par “līguma neievērošanu”, ko apstiprinājis mātesuzņēmums, nav salīdzināms ar SNCM lietu. Tāpēc neesot nekāda skaidra riska, ka sabiedrībai CGMF vai valstij tiks piespriests samaksāt atlaišanas pabalstus piespiedu likvidācijas gadījumā. Turklāt CFF apšauba skaitļus, kas aplēsti attiecībā uz pārējām sociālajām izmaksām, jo pēc to ekspertu domām, kurus uzaicināja šo izmaksu noteikšanai, tās atšķiras. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz to, vai šajā lietā ir piemērojama Ruānas Apelācijas tiesas judikatūra Aspocomp lietā, CFF norāda, ka minētajā lietā izskatītais gadījums, proti, kādam mātesuzņēmumam uzliktais pienākums samaksāt meitasuzņēmuma darbiniekiem sociālos pabalstus par “līguma neievērošanu”, ko apstiprinājis mātesuzņēmums, nav salīdzināms ar SNCM lietu. Tāpēc neesot nekāda skaidra riska, ka sabiedrībai CGMF vai valstij tiks piespriests samaksāt atlaišanas pabalstus piespiedu likvidācijas gadījumā. Turklāt CFF apšauba skaitļus, kas aplēsti attiecībā uz pārējām sociālajām izmaksām, jo pēc to ekspertu domām, kurus uzaicināja šo izmaksu noteikšanai, tās atšķiras.

| (150) | CFF uzskata, ka šajā lietā piemērojot Kopienas judikatūru Gröditzer un Hytasa lietā, var tikai secināt, ka valsts nav rīkojusies kā privātais ieguldītājs, jo saskaņā ar minēto judikatūru valsts kapitāla ieguldījums bija saistīts ar to, ka tā pārdeva 75 % no savas līdzdalības sabiedrībā SNCM, attiecīgi samazinot peļņas iespējas. |
| --- | --- |

(150)

CFF uzskata, ka šajā lietā piemērojot Kopienas judikatūru Gröditzer un Hytasa lietā, var tikai secināt, ka valsts nav rīkojusies kā privātais ieguldītājs, jo saskaņā ar minēto judikatūru valsts kapitāla ieguldījums bija saistīts ar to, ka tā pārdeva 75 % no savas līdzdalības sabiedrībā SNCM, attiecīgi samazinot peļņas iespējas.

| (151) | Visbeidzot, CFF uzskata, ka likvidācijas izmaksu un rekapitalizācijas izmaksu salīdzinājumā būtu jāņem vērā aktīvu vērtība, kas abos gadījumos tiek nodota pircējam. CFF uzskata, ka pircējiem pārdoto aktīvu vērtība ir no 640 miljoniem euro līdz 755 miljoniem euro (95), ņemot vērā SNCM izmantotās flotes tirgus vērtību, ko CFF lēš 644–664 miljonu euro apmērā 2006. gada augustā. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot, CFF uzskata, ka likvidācijas izmaksu un rekapitalizācijas izmaksu salīdzinājumā būtu jāņem vērā aktīvu vērtība, kas abos gadījumos tiek nodota pircējam. CFF uzskata, ka pircējiem pārdoto aktīvu vērtība ir no 640 miljoniem euro līdz 755 miljoniem euro (95), ņemot vērā SNCM izmantotās flotes tirgus vērtību, ko CFF lēš 644–664 miljonu euro apmērā 2006. gada augustā.

| (152) | Attiecībā uz to, ka pēc 2002. gada rekapitalizācijas veiktie pasākumi būtu vērtējami kā pārstrukturēšanas atbalsts, CFF uzskata, ka pat tad, ja SNCM atbilda 2004. gada pamatnostādnēs paredzētajiem grūtībās nonākuša uzņēmuma nosacījumiem laikposmā pirms pirmās rekapitalizācijas par 142,5 miljoniem euro, šāda kvalifikācija kļūst ļoti apšaubāma attiecībā uz laikposmu, kas bija pirms otrās kapitāla palielināšanas par 8,75 miljoniem euro, jo uzņēmuma pašu kapitāls jau bija atjaunots. |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz to, ka pēc 2002. gada rekapitalizācijas veiktie pasākumi būtu vērtējami kā pārstrukturēšanas atbalsts, CFF uzskata, ka pat tad, ja SNCM atbilda 2004. gada pamatnostādnēs paredzētajiem grūtībās nonākuša uzņēmuma nosacījumiem laikposmā pirms pirmās rekapitalizācijas par 142,5 miljoniem euro, šāda kvalifikācija kļūst ļoti apšaubāma attiecībā uz laikposmu, kas bija pirms otrās kapitāla palielināšanas par 8,75 miljoniem euro, jo uzņēmuma pašu kapitāls jau bija atjaunots.

| (153) | Attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju CFF uzsver, ka SNCM pārdošana ir tikai daļēja un nav neatsaucama, ņemot vērā pārdošanas atcelšanas klauzulas, par ko pircēji panākuši vienošanos. Šie apstākļi liecina par lielu neskaidrību attiecībā uz pircēju vēlmi un spēju atjaunot SNCM dzīvotspēju un tādēļ rada noteiktu risku attiecībā uz uzņēmuma ilgtspējīgas dzīvotspējas perspektīvām. Turklāt CFF norāda, ka pretēji 2004. gada pamatnostādņu prasībām Francijas iestādes nav paredzējušas atteikties no darbībām, kuras būs strukturāli zaudējumus radošas arī pēc pārstrukturēšanas (96). CFF pauž skepsi arī attiecībā uz izmaksu samazināšanas plānu, neraugoties uz to, ka SNCM flote tika palielināta (97), un attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanas plānu, atceroties 2002. gada sociālā plāna neveiksmi. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspēju CFF uzsver, ka SNCM pārdošana ir tikai daļēja un nav neatsaucama, ņemot vērā pārdošanas atcelšanas klauzulas, par ko pircēji panākuši vienošanos. Šie apstākļi liecina par lielu neskaidrību attiecībā uz pircēju vēlmi un spēju atjaunot SNCM dzīvotspēju un tādēļ rada noteiktu risku attiecībā uz uzņēmuma ilgtspējīgas dzīvotspējas perspektīvām. Turklāt CFF norāda, ka pretēji 2004. gada pamatnostādņu prasībām Francijas iestādes nav paredzējušas atteikties no darbībām, kuras būs strukturāli zaudējumus radošas arī pēc pārstrukturēšanas (96). CFF pauž skepsi arī attiecībā uz izmaksu samazināšanas plānu, neraugoties uz to, ka SNCM flote tika palielināta (97), un attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanas plānu, atceroties 2002. gada sociālā plāna neveiksmi.

| (154) | CFF pauž šaubas attiecībā uz to, ka jaunais atbalsts ir tikai tik liels, cik nepieciešams, jo trūkst skaidrības par to, ko aptver sociālās izmaksas, un, no otras puses, par SNCM pilnsapulces 2006. gada 28. aprīļa protokolu, no kura izriet, ka daļa no šī atbalsta ir izmantota, lai segtu sabiedrības pamatdarbības zaudējumus 2006. un 2007. gadā. CFF arī uzskata, ka SNCM pircēji nesniedz būtisku ieguldījumu uzņēmuma pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(154)

CFF pauž šaubas attiecībā uz to, ka jaunais atbalsts ir tikai tik liels, cik nepieciešams, jo trūkst skaidrības par to, ko aptver sociālās izmaksas, un, no otras puses, par SNCM pilnsapulces 2006. gada 28. aprīļa protokolu, no kura izriet, ka daļa no šī atbalsta ir izmantota, lai segtu sabiedrības pamatdarbības zaudējumus 2006. un 2007. gadā. CFF arī uzskata, ka SNCM pircēji nesniedz būtisku ieguldījumu uzņēmuma pārstrukturēšanā.

| (155) | CFF uzskata, ka, lai nepieļautu nepienācīgus konkurences kropļojumus, ir nepieciešams atjaunot un precizēt kompensācijas pasākumus, kas sabiedrībai SNCM noteikti 2003. gadā, kā arī tos papildināt ar jauniem kompensācijas pasākumiem, kas paredzētu samazināt SNCM klātbūtni tirgū (98). CFF arī uzskata, ka nav ievērota daļa no pasākumiem, kas sabiedrībai SNCM tika noteikti ar 2003. gada lēmumu. SNCM ir iegādājusies jaunus kuģus, tādējādi pārkāpjot Komisijas 2003. gada lēmuma 2. pantu. Turklāt SNCM nav pārdevusi savu līdzdalību CCM, tādējādi pārkāpjot Komisijas lēmuma 3. pantu. Visbeidzot, SNCM kopš 2003. gada praktizē agresīvu tarifu politiku, nosakot cenas, kas ir zemākas par CFF cenām, tādējādi pārkāpjot minētā lēmuma 4. pantu (biļetes par identiskiem vai līdzīgiem pakalpojumiem ir līdz pat 30 % lētākas). |
| --- | --- |

(155)

CFF uzskata, ka, lai nepieļautu nepienācīgus konkurences kropļojumus, ir nepieciešams atjaunot un precizēt kompensācijas pasākumus, kas sabiedrībai SNCM noteikti 2003. gadā, kā arī tos papildināt ar jauniem kompensācijas pasākumiem, kas paredzētu samazināt SNCM klātbūtni tirgū (98). CFF arī uzskata, ka nav ievērota daļa no pasākumiem, kas sabiedrībai SNCM tika noteikti ar 2003. gada lēmumu. SNCM ir iegādājusies jaunus kuģus, tādējādi pārkāpjot Komisijas 2003. gada lēmuma 2. pantu. Turklāt SNCM nav pārdevusi savu līdzdalību CCM, tādējādi pārkāpjot Komisijas lēmuma 3. pantu. Visbeidzot, SNCM kopš 2003. gada praktizē agresīvu tarifu politiku, nosakot cenas, kas ir zemākas par CFF cenām, tādējādi pārkāpjot minētā lēmuma 4. pantu (biļetes par identiskiem vai līdzīgiem pakalpojumiem ir līdz pat 30 % lētākas).

| (156) | Par otro rekapitalizāciju 8,75 miljonu euro apmērā CFF uzskata, ka papildus tam, ka valsts un privātie ieguldījumi jāveic vienlaikus, privātajiem pasākumiem jābūt būtiskiem un tie jāveic līdzīgos apstākļos, lai tādējādi varētu apstiprināt arī valsts iejaukšanos. Šajā lietā abi šie nosacījumi nav izpildīti. Pirmkārt, pircēju līdzdalība, kas cieši saistīta ar pirmo kapitāla palielinājumu par 142,5 miljoniem euro, nav būtiska. Otrkārt, pārdošanas atcelšanas klauzulas dēļ un CGMF mazākuma līdzdalības paredzamās rentabilitātes dēļ pircēju pasākumi neesot veikti tādos pašos apstākļos kā valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(156)

Par otro rekapitalizāciju 8,75 miljonu euro apmērā CFF uzskata, ka papildus tam, ka valsts un privātie ieguldījumi jāveic vienlaikus, privātajiem pasākumiem jābūt būtiskiem un tie jāveic līdzīgos apstākļos, lai tādējādi varētu apstiprināt arī valsts iejaukšanos. Šajā lietā abi šie nosacījumi nav izpildīti. Pirmkārt, pircēju līdzdalība, kas cieši saistīta ar pirmo kapitāla palielinājumu par 142,5 miljoniem euro, nav būtiska. Otrkārt, pārdošanas atcelšanas klauzulas dēļ un CGMF mazākuma līdzdalības paredzamās rentabilitātes dēļ pircēju pasākumi neesot veikti tādos pašos apstākļos kā valsts iejaukšanās.

| (157) | Attiecībā uz sociālajiem pasākumiem 38,5 miljonu euro apmērā CFF apstrīd šīs summas kvalificēšanu par atbalstu fiziskām personām. Lai gan tā tiešām ir, ka šo summu tiešā veidā saņem SNCM darbinieki, CFF uzsver, ka šim pasākumam varēja būt netieša pozitīva ietekme uz SNCM, jo īpaši attiecībā uz nozares konfliktu nomierināšanu. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz sociālajiem pasākumiem 38,5 miljonu euro apmērā CFF apstrīd šīs summas kvalificēšanu par atbalstu fiziskām personām. Lai gan tā tiešām ir, ka šo summu tiešā veidā saņem SNCM darbinieki, CFF uzsver, ka šim pasākumam varēja būt netieša pozitīva ietekme uz SNCM, jo īpaši attiecībā uz nozares konfliktu nomierināšanu.

4.2.2.   STIM apsvērumi

4.2.2.1.   Par pasākumiem pēc 2002. gada rekapitalizācijas

| (158) | Attiecībā uz negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā STIM uzskata, ka tā nav tirgus cena, kas iegūta atklātā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, jo rekapitalizācija notika apstākļos, kas atšķīrās no tiem, kādos parasti būtu jāveic privāta ieguldītāja darbība. STIM uzskata, ka pārskatītie neto grāmatvedības aktīvi vissliktākajā gadījumā ļautu veikt likvidāciju, valstij neradot nekādas izmaksas vai pat likvidācijas rezultātā iegūstos noteiktu virsvērtību, ka pārdošanas cena ir niecīga, salīdzinot ar uzņēmuma vērtību (ko STIM lēš 350 miljonu euro apmērā), un ka atbalsts ir neproporcionāli liels, salīdzinot ar uzņēmuma vajadzībām. |
| --- | --- |

(158)

Attiecībā uz negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā STIM uzskata, ka tā nav tirgus cena, kas iegūta atklātā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, jo rekapitalizācija notika apstākļos, kas atšķīrās no tiem, kādos parasti būtu jāveic privāta ieguldītāja darbība. STIM uzskata, ka pārskatītie neto grāmatvedības aktīvi vissliktākajā gadījumā ļautu veikt likvidāciju, valstij neradot nekādas izmaksas vai pat likvidācijas rezultātā iegūstos noteiktu virsvērtību, ka pārdošanas cena ir niecīga, salīdzinot ar uzņēmuma vērtību (ko STIM lēš 350 miljonu euro apmērā), un ka atbalsts ir neproporcionāli liels, salīdzinot ar uzņēmuma vajadzībām.

| (159) | STIM vērš Komisijas uzmanību arī uz pārsteidzošo pārdošanas atcelšanas klauzulu, kas paredzēta saistībā ar uzņēmuma nodošanu privātajam sektoram. |
| --- | --- |

(159)

STIM vērš Komisijas uzmanību arī uz pārsteidzošo pārdošanas atcelšanas klauzulu, kas paredzēta saistībā ar uzņēmuma nodošanu privātajam sektoram.

| (160) | Visbeidzot, STIM apstrīd negatīvās pārdošanas cenas pamatojumu ar pieņēmumu, ka likvidācijas gadījumā rastos sociāli sarežģījumi, un uzskata, ka šāda iespēja ir maz ticama. |
| --- | --- |

(160)

Visbeidzot, STIM apstrīd negatīvās pārdošanas cenas pamatojumu ar pieņēmumu, ka likvidācijas gadījumā rastos sociāli sarežģījumi, un uzskata, ka šāda iespēja ir maz ticama.

| (161) | Attiecībā uz otro rekapitalizāciju par 8,75 miljoniem euro STIM uzskata, ka šis kapitāla ieguldījums neatbilst principam “tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs”, jo nav pietiekamu garantiju par peļņu no šāda ieguldījuma. STIM apstrīd argumentu, kura pamatā ir privātā un valsts ieguldījuma vienlaicīgums, kura dēļ šāds ieguldījums neesot valsts atbalsts. Šāds vienlaicīgums, ja tādu konstatē, ir tikai viena atsevišķa iezīme, kas pati par sevi nevar kalpot par kvalifikācijas kritēriju (99). Visbeidzot, STIM norāda, ka šis ieguldījums ir uzskatāms par garantiju, ko Francijas valdība pircējiem devusi attiecībā uz to, ka SNCM katrā ziņā ir saņēmusi sabiedrisko pakalpojumu deleģējumu transporta pakalpojumiem uz Korsiku. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz otro rekapitalizāciju par 8,75 miljoniem euro STIM uzskata, ka šis kapitāla ieguldījums neatbilst principam “tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs”, jo nav pietiekamu garantiju par peļņu no šāda ieguldījuma. STIM apstrīd argumentu, kura pamatā ir privātā un valsts ieguldījuma vienlaicīgums, kura dēļ šāds ieguldījums neesot valsts atbalsts. Šāds vienlaicīgums, ja tādu konstatē, ir tikai viena atsevišķa iezīme, kas pati par sevi nevar kalpot par kvalifikācijas kritēriju (99). Visbeidzot, STIM norāda, ka šis ieguldījums ir uzskatāms par garantiju, ko Francijas valdība pircējiem devusi attiecībā uz to, ka SNCM katrā ziņā ir saņēmusi sabiedrisko pakalpojumu deleģējumu transporta pakalpojumiem uz Korsiku.

| (162) | Attiecībā uz 38,5 miljonu euro lielo atbalstu fiziskām personām STIM uzskata, ka šī summa patiesībā ir paredzēta, lai sabiedrībai SNCM dotu līdzekļus, ar kuriem izpildīt dažus būtiskus aspektus, kuri paredzēti Komisijai iesniegtajā atveseļošanas plānā un kuri nav īstenoti, proti, darbinieku skaita samazināšana. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz 38,5 miljonu euro lielo atbalstu fiziskām personām STIM uzskata, ka šī summa patiesībā ir paredzēta, lai sabiedrībai SNCM dotu līdzekļus, ar kuriem izpildīt dažus būtiskus aspektus, kuri paredzēti Komisijai iesniegtajā atveseļošanas plānā un kuri nav īstenoti, proti, darbinieku skaita samazināšana.

4.2.2.2.   Par saderību ar 2004. gada pamatnostādnēm

| (163) | STIM uzskata, ka SNCM saņemtais atbalsts nav bijis tikai tik liels, cik nepieciešams. SNCM un pircēju ieguldījums pārstrukturēšanas plānā ir nepietiekams, ja ņem vērā 2004. gada pamatnostādnēs paredzētos nosacījumus, un nav pierādīts, ka SNCM situācija būtu bijusi tik ārkārtēja, ka attaisnotu mazāku ieguldījumu no pašas sabiedrības puses. STIM uzsver arī 2006. gadā piešķirtā atbalsta neproporcionālumu, jo tas sabiedrībai SNCM ļāva izveidot rezerves, ar kurām segt zaudējumus nākotnē. Visbeidzot, tas, ka SNCM nav paredzējusi pārdot aktīvus, kuri nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, ir pretrunā 2004. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(163)

STIM uzskata, ka SNCM saņemtais atbalsts nav bijis tikai tik liels, cik nepieciešams. SNCM un pircēju ieguldījums pārstrukturēšanas plānā ir nepietiekams, ja ņem vērā 2004. gada pamatnostādnēs paredzētos nosacījumus, un nav pierādīts, ka SNCM situācija būtu bijusi tik ārkārtēja, ka attaisnotu mazāku ieguldījumu no pašas sabiedrības puses. STIM uzsver arī 2006. gadā piešķirtā atbalsta neproporcionālumu, jo tas sabiedrībai SNCM ļāva izveidot rezerves, ar kurām segt zaudējumus nākotnē. Visbeidzot, tas, ka SNCM nav paredzējusi pārdot aktīvus, kuri nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, ir pretrunā 2004. gada pamatnostādnēs noteiktajām prasībām.

| (164) | STIM uzskata, ka izmaksātās summas tika izmaksātas, pārkāpjot 2004. gada pamatnostādnēs noteikto neatkārtošanas principu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”). Uzņēmuma finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un nozares konfliktus nevar analizēt kā neparedzamus ārkārtas apstākļus, kuros nevar vainot uzņēmumu, kam paredzēts atbalsts. |
| --- | --- |

(164)

STIM uzskata, ka izmaksātās summas tika izmaksātas, pārkāpjot 2004. gada pamatnostādnēs noteikto neatkārtošanas principu (princips “vienreiz un pēdējoreiz”). Uzņēmuma finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un nozares konfliktus nevar analizēt kā neparedzamus ārkārtas apstākļus, kuros nevar vainot uzņēmumu, kam paredzēts atbalsts.

| (165) | Līdz ar to STIM prasa papildu kompensācijas, kas atbilstu pusei no sniegtā atbalsta, t. i., 98,25 miljonus euro, un ko panāktu, pārdodot vēl vienu kuģi un SNCM tiešo un netiešo līdzdalību sabiedrībā CMN. Šajā saistībā STIM apstiprina, ka saskaņā ar 2004. gada pamatnostādnēm par pārstrukturēšanas atbalstu šai līdzdalībai nav stratēģiskas nozīmes, jo tā nav “nepieciešama uzņēmuma izdzīvošanai” un nav uzskatāma par neatsavināmiem aktīviem. |
| --- | --- |

(165)

Līdz ar to STIM prasa papildu kompensācijas, kas atbilstu pusei no sniegtā atbalsta, t. i., 98,25 miljonus euro, un ko panāktu, pārdodot vēl vienu kuģi un SNCM tiešo un netiešo līdzdalību sabiedrībā CMN. Šajā saistībā STIM apstiprina, ka saskaņā ar 2004. gada pamatnostādnēm par pārstrukturēšanas atbalstu šai līdzdalībai nav stratēģiskas nozīmes, jo tā nav “nepieciešama uzņēmuma izdzīvošanai” un nav uzskatāma par neatsavināmiem aktīviem.

| (166) | STIM uzsver arī to, ka starp SNCM un CMN nepastāv nekāda sinerģija, jo SNCM nav nekādas faktiskas ietekmes uz CMN pārvaldību un attīstību. Visbeidzot, STIM uzsver, ka akcionāru pakts starp abiem uzņēmumiem kopš 2006. gada 15. marta vairs nepastāv, jo šajā datumā CMN to denonsēja, kā konstatējusi Parīzes Apelācijas tiesa. |
| --- | --- |

(166)

STIM uzsver arī to, ka starp SNCM un CMN nepastāv nekāda sinerģija, jo SNCM nav nekādas faktiskas ietekmes uz CMN pārvaldību un attīstību. Visbeidzot, STIM uzsver, ka akcionāru pakts starp abiem uzņēmumiem kopš 2006. gada 15. marta vairs nepastāv, jo šajā datumā CMN to denonsēja, kā konstatējusi Parīzes Apelācijas tiesa.

4.2.3.   SNCM komentāri

| (167) | Komentāros, ko SNCM nosūtīja Komisijai, tā uzsvēra savu ekonomisko un konkurences stāvokli, pievienojot juridisku konsultāciju, kurā attiecībā uz likvidācijas procedūru tiek novērtēts risks, ka valsts iejaukšanos tiesa varētu kvalificēt kā attiecīgās sabiedrības faktisku pārvaldību laikposmā pirms privatizācijas. |
| --- | --- |

(167)

Komentāros, ko SNCM nosūtīja Komisijai, tā uzsvēra savu ekonomisko un konkurences stāvokli, pievienojot juridisku konsultāciju, kurā attiecībā uz likvidācijas procedūru tiek novērtēts risks, ka valsts iejaukšanos tiesa varētu kvalificēt kā attiecīgās sabiedrības faktisku pārvaldību laikposmā pirms privatizācijas.

| (168) | Juridiskais birojs Baker & McKenzie, kam SNCM lūdza konsultāciju, secina, ka, pamatojoties uz sabiedrības statūtiem, ko papildina tās vadības struktūru vēstules, paziņojumi un protokoli, valsts [...] (60) lēmumi (100) [...] (60) iestādes (101), [...] (60) sabiedrības vadības struktūras (102). Ziņojumā arī uzsvērts, ka [...] (60)
  SNCM
   (103). Visbeidzot, tajā pašā ziņojumā ir atsauce uz to, ka [...] (60)
  SNCM. |
| --- | --- |

(168)

Juridiskais birojs Baker & McKenzie, kam SNCM lūdza konsultāciju, secina, ka, pamatojoties uz sabiedrības statūtiem, ko papildina tās vadības struktūru vēstules, paziņojumi un protokoli, valsts [...] (60) lēmumi (100) [...] (60) iestādes (101), [...] (60) sabiedrības vadības struktūras (102). Ziņojumā arī uzsvērts, ka [...] (60)
  SNCM
   (103). Visbeidzot, tajā pašā ziņojumā ir atsauce uz to, ka [...] (60)
  SNCM.

| (169) | Pamatojoties uz šiem apstākļiem, SNCM eksperts secina, ka ir ļoti iespējams, ka Marseļas Komerclietu tiesa ņemtu vērā Francijas valsts faktiskā vadītāja statusu. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz šiem apstākļiem, SNCM eksperts secina, ka ir ļoti iespējams, ka Marseļas Komerclietu tiesa ņemtu vērā Francijas valsts faktiskā vadītāja statusu.

| (170) | Turklāt no faktiskajiem apstākļiem, jo īpaši tiem, kas konstatēti Revīzijas palātas ziņojumos, izriet, ka pārvaldības kļūdas, kurās vainojama Francijas valsts, SNCM faktiskais vadītājs, ir veicinājušas konstatēto SNCM aktīvu nepietiekamību. Ziņojumā cita starpā minētas šādas pārvaldības kļūdas: izvēle [...] (60) komerciāla. Kaitējums, kas radies valsts pieļauto pārvaldības kļūdu dēļ, ir vērtējams [...] (60) apmērā. |
| --- | --- |

(170)

Turklāt no faktiskajiem apstākļiem, jo īpaši tiem, kas konstatēti Revīzijas palātas ziņojumos, izriet, ka pārvaldības kļūdas, kurās vainojama Francijas valsts, SNCM faktiskais vadītājs, ir veicinājušas konstatēto SNCM aktīvu nepietiekamību. Ziņojumā cita starpā minētas šādas pārvaldības kļūdas: izvēle [...] (60) komerciāla. Kaitējums, kas radies valsts pieļauto pārvaldības kļūdu dēļ, ir vērtējams [...] (60) apmērā.

| (171) | Šādā kontekstā, kā uzskata SNCM eksperts, nav nekādu šaubu, ka Francijas valstij tiktu piespriests segt visu vai daļu no nepietiekamajiem aktīviem, apmierinot prasību par aktīva nepietiekamības segšanu, jo valsts bijusi ļoti cieši iesaistīta SNCM pārvaldībā, pieļāvusi acīm redzamas pārvaldības kļūdas un tai ir lieli finanšu resursi |
| --- | --- |

(171)

Šādā kontekstā, kā uzskata SNCM eksperts, nav nekādu šaubu, ka Francijas valstij tiktu piespriests segt visu vai daļu no nepietiekamajiem aktīviem, apmierinot prasību par aktīva nepietiekamības segšanu, jo valsts bijusi ļoti cieši iesaistīta SNCM pārvaldībā, pieļāvusi acīm redzamas pārvaldības kļūdas un tai ir lieli finanšu resursi

| (172) | Pamatojoties uz atbilstošo judikatūru, SNCM eksperts noslēgumā secina, ka gadījumā, ja SNCM tiktu likvidēta, pastāv ļoti liela iespēja, ka valstij piespriestu pilnībā segt visus SNCM algu un sociālā nodrošinājuma parādus. Šā iemesla dēļ valstij kā akcionāram būtu jāsedz konstatētā nepietiekamo aktīvu daļa 85–100 % apmērā (t. i., 316,6–385,7 miljoni euro). Tādēļ, nolemjot privatizēt SNCM un iepriekš palielinot sabiedrības pašu kapitālu par 158 miljoniem euro, valsts ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs. |
| --- | --- |

(172)

Pamatojoties uz atbilstošo judikatūru, SNCM eksperts noslēgumā secina, ka gadījumā, ja SNCM tiktu likvidēta, pastāv ļoti liela iespēja, ka valstij piespriestu pilnībā segt visus SNCM algu un sociālā nodrošinājuma parādus. Šā iemesla dēļ valstij kā akcionāram būtu jāsedz konstatētā nepietiekamo aktīvu daļa 85–100 % apmērā (t. i., 316,6–385,7 miljoni euro). Tādēļ, nolemjot privatizēt SNCM un iepriekš palielinot sabiedrības pašu kapitālu par 158 miljoniem euro, valsts ir rīkojusies kā piesardzīgs ieguldītājs.

V.   FRANCIJAS APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRIEM

5.1.   FRANCIJAS APSVĒRUMI PAR IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRIEM ATTIECĪBĀ UZ 2002. GADA LĒMUMU PAR OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

5.1.1.   Par CFE komentāriem

| (173) | Francijas iestādes norāda, ka daži no datiem, ko CFF minējis attiecībā uz SNCM piedāvājumu, nav pareizi. |
| --- | --- |

(173)

Francijas iestādes norāda, ka daži no datiem, ko CFF minējis attiecībā uz SNCM piedāvājumu, nav pareizi.

| (174) | Francijas valsts pretēji CFF apgalvojumiem uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns tika izstrādāts tā, lai ļautu sabiedrības SNCM dzīvotspēju atjaunot pēc iespējas ātrāk un izveidotu apstākļus tās vidēja termiņa un ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Francijas iestādes atgādina, ka liela daļa no izmaksu samazināšanas programmas jau bija īstenota. Ir samazināts jūras transportlīdzekļu skaits, un aktīvu pārdošanas programma tiek īstenota saskaņā ar industriālo projektu. Transporta pakalpojumi ir pārcelti citos virzienos, un rīcības plāns attiecībā uz starppatēriņa samazināšanu sniedz pirmos rezultātus. Visbeidzot, tiek pakāpeniski īstenota industriālā projekta nodarbinātības sadaļa. Turklāt sabiedrība SNCM 2001. gadā ir paredzējusi 21,3 miljonus euro, ko izmantos pārstrukturēšanas pasākumu un jo īpaši darbavietu saglabāšanas plāna finansēšanai. |
| --- | --- |

(174)

Francijas valsts pretēji CFF apgalvojumiem uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns tika izstrādāts tā, lai ļautu sabiedrības SNCM dzīvotspēju atjaunot pēc iespējas ātrāk un izveidotu apstākļus tās vidēja termiņa un ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Francijas iestādes atgādina, ka liela daļa no izmaksu samazināšanas programmas jau bija īstenota. Ir samazināts jūras transportlīdzekļu skaits, un aktīvu pārdošanas programma tiek īstenota saskaņā ar industriālo projektu. Transporta pakalpojumi ir pārcelti citos virzienos, un rīcības plāns attiecībā uz starppatēriņa samazināšanu sniedz pirmos rezultātus. Visbeidzot, tiek pakāpeniski īstenota industriālā projekta nodarbinātības sadaļa. Turklāt sabiedrība SNCM 2001. gadā ir paredzējusi 21,3 miljonus euro, ko izmantos pārstrukturēšanas pasākumu un jo īpaši darbavietu saglabāšanas plāna finansēšanai.

| (175) | Attiecībā uz atbalsta summas noteikšanu Francijas iestādes apstiprina, ka pašu kapitāla un parādsaistību attiecības koeficients, proti, 0,79, pietiekami labi raksturo lielākās daļas kuģniecības sabiedrību pašu līdzekļu bilanci, izņemot īpašus gadījumus. Francijas iestādes uzskata, ka koeficients 0,497, ko CFF par 2001. gadu minēja attiecībā uz CMN, ir nepareizs, jo tajā netiek ņemta vērā bilances likvīdo aktīvu pieejamība. Ja šo kļūdu izlabo, tad CMN koeficients ir 0,557. Kā norāda Francijas iestādes, šis līmenis sabiedrībai CMN jebkurā gadījumā ir nepietiekams, un par to liecina grūtības ar naudas līdzekļiem, kas tai radās 2002. gadā. Sabiedrībai CMN nācās no STIM aizņemties 8 miljonus euro, lai finansētu naudas līdzekļu trūkumu, ko tās bankas nesedza. |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz atbalsta summas noteikšanu Francijas iestādes apstiprina, ka pašu kapitāla un parādsaistību attiecības koeficients, proti, 0,79, pietiekami labi raksturo lielākās daļas kuģniecības sabiedrību pašu līdzekļu bilanci, izņemot īpašus gadījumus. Francijas iestādes uzskata, ka koeficients 0,497, ko CFF par 2001. gadu minēja attiecībā uz CMN, ir nepareizs, jo tajā netiek ņemta vērā bilances likvīdo aktīvu pieejamība. Ja šo kļūdu izlabo, tad CMN koeficients ir 0,557. Kā norāda Francijas iestādes, šis līmenis sabiedrībai CMN jebkurā gadījumā ir nepietiekams, un par to liecina grūtības ar naudas līdzekļiem, kas tai radās 2002. gadā. Sabiedrībai CMN nācās no STIM aizņemties 8 miljonus euro, lai finansētu naudas līdzekļu trūkumu, ko tās bankas nesedza.

5.1.2.   Par STIM komentāriem

| (176) | Francijas iestādes apgalvo, ka SNCM līdzdalību sabiedrības CMN kapitālā nevar analizēt kā tīri finansiālus aktīvus, kā, iespējams, apgalvo STIM. Francija aizstāv viedokli, ka SNCM līdzdalībai sabiedrībā CMN piemīt liela stratēģiskā nozīme. Šīs līdzdalības pārdošanai pēc Francijas domām nebūtu jēgas komerciālā ziņā, un tā būtu arī nopietna stratēģiska kļūda. |
| --- | --- |

(176)

Francijas iestādes apgalvo, ka SNCM līdzdalību sabiedrības CMN kapitālā nevar analizēt kā tīri finansiālus aktīvus, kā, iespējams, apgalvo STIM. Francija aizstāv viedokli, ka SNCM līdzdalībai sabiedrībā CMN piemīt liela stratēģiskā nozīme. Šīs līdzdalības pārdošanai pēc Francijas domām nebūtu jēgas komerciālā ziņā, un tā būtu arī nopietna stratēģiska kļūda.

5.1.3.   Par reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu komentāriem

| (177) | Lai gan Francija kopumā piekrīt Provansas–Alpu–Azūras Krasta reģiona priekšsēdētāja vēstulē paustajam, tā tomēr vēlas norādīt, ka pretēji tam, kas teikts minētās vēstules 2. punktā (104), piedāvājums attiecībā uz transporta pakalpojumiem starp kontinentālo Franciju un Korsiku nav uzskatāms par “neatbilstošu salīdzinājumā ar pieprasījumu” un ka SNCM tarifu politika atbilst tās saistībām nekļūt par tarifu kara cēloni un nebūt “cenu noteicējai”. |
| --- | --- |

(177)

Lai gan Francija kopumā piekrīt Provansas–Alpu–Azūras Krasta reģiona priekšsēdētāja vēstulē paustajam, tā tomēr vēlas norādīt, ka pretēji tam, kas teikts minētās vēstules 2. punktā (104), piedāvājums attiecībā uz transporta pakalpojumiem starp kontinentālo Franciju un Korsiku nav uzskatāms par “neatbilstošu salīdzinājumā ar pieprasījumu” un ka SNCM tarifu politika atbilst tās saistībām nekļūt par tarifu kara cēloni un nebūt “cenu noteicējai”.

5.2.   PAR IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRIEM SAISTĪBĀ AR 2006. GADA LĒMUMU

| (178) | Kopumā Francija norāda, ka daudzi STIM un CFF komentāri ir identiski komentāriem, ko šīs sabiedrības Komisijai jau izteica 2003. gadā. Konkrētāk, Francijas iestādes uzsver, ka CFF komentāri tika iesniegti EK Vispārējā tiesā saistībā ar prasību anulēt Komisijas 2003. gada 9. jūlija lēmumu un ka to lielāko daļu jau ir noraidījusi gan Komisija, gan Vispārējā tiesa |
| --- | --- |

(178)

Kopumā Francija norāda, ka daudzi STIM un CFF komentāri ir identiski komentāriem, ko šīs sabiedrības Komisijai jau izteica 2003. gadā. Konkrētāk, Francijas iestādes uzsver, ka CFF komentāri tika iesniegti EK Vispārējā tiesā saistībā ar prasību anulēt Komisijas 2003. gada 9. jūlija lēmumu un ka to lielāko daļu jau ir noraidījusi gan Komisija, gan Vispārējā tiesa

5.2.1.   Par pirmajā pārstrukturēšanas plānā un tā grozījumos paredzēto pasākumu priekšlaicīgu izpildi

| (179) | Uz vispārējo piezīmi par to, ka Francija priekšlaikus īstenojusi pasākumus, kas kvalificējami kā valsts atbalsts, Francijas iestādes atbild, ka minēto īstenošanu attaisno procedūras īpašais raksturs, t. i., tas, ka 2005. gadā tika anulēts Komisijas 2003. gada 9. jūlija lēmums, ar ko attiecīgie pasākumi tika atļauti, un tas nav saistīts ar Francijas iestāžu vēlmi nepildīt pienākumus, kas izriet no EK līguma. Turklāt Francija precizē, ka tā turpināja Komisiju informēt par lietas norisi un par dažādajiem pasākumiem, kas veikti kopš 2005. gada janvāra, saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas lojālas sadarbības principu. |
| --- | --- |

(179)

Uz vispārējo piezīmi par to, ka Francija priekšlaikus īstenojusi pasākumus, kas kvalificējami kā valsts atbalsts, Francijas iestādes atbild, ka minēto īstenošanu attaisno procedūras īpašais raksturs, t. i., tas, ka 2005. gadā tika anulēts Komisijas 2003. gada 9. jūlija lēmums, ar ko attiecīgie pasākumi tika atļauti, un tas nav saistīts ar Francijas iestāžu vēlmi nepildīt pienākumus, kas izriet no EK līguma. Turklāt Francija precizē, ka tā turpināja Komisiju informēt par lietas norisi un par dažādajiem pasākumiem, kas veikti kopš 2005. gada janvāra, saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas lojālas sadarbības principu.

| (180) | Attiecībā uz pēdējiem no minētajiem pasākumiem Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā neviens no tiem nav valsts atbalsts, EK līguma 88. panta 3. punkts tiem noteikti nebūs piemērojams un ka tādēļ neesot nekāda pienākuma apturēt to izpildi. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz pēdējiem no minētajiem pasākumiem Francijas iestādes uzskata, ka, tā kā neviens no tiem nav valsts atbalsts, EK līguma 88. panta 3. punkts tiem noteikti nebūs piemērojams un ka tādēļ neesot nekāda pienākuma apturēt to izpildi.

5.2.2.   Par pasākumiem pēc 2002. gada rekapitalizācijas

| (181) | Attiecībā uz pārdošanas procesu Francija precizē, ka tā jau no paša sākuma bija paredzējusi standarta atlases kritērijus, pamatojoties galvenokārt uz cenu, ko piedāvāja par SNCM vērtspapīriem, un, sekundāri, uz citiem parametriem (industriālais projekts, uzņēmuma projekts u. c.), starp kuriem bija arī summa, ko kandidāti gatavi ieguldīt sabiedrībā, lai veiktu rekapitalizāciju. Francija pilnīgi noteikti apstrīd ieinteresēto personu izvirzīto argumentu, ka pārdošanas process nebija pārredzams, un atgādina, ka šajā lietā valsts pat pārsniedza savus līgumiskos un normatīvos pienākumus, kas jau tāpat ir pietiekami stingri un saistoši un kas paredzēti gadījumos, kad tiek pārdota valsts līdzdalība uzņēmumos. Francija norāda, ka tas, kas notika pēc BCP piedāvājuma pārņemt 100 % sabiedrības SNCM vērtspapīru, norisinājās uzņēmumam ļoti grūtos finansiālajos apstākļos un ka VT iesaistīšanās BCP piedāvājumā neizmainīja darījuma komerciālos un finansiālos nosacījumus (izņemot kapitāla sadali). |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz pārdošanas procesu Francija precizē, ka tā jau no paša sākuma bija paredzējusi standarta atlases kritērijus, pamatojoties galvenokārt uz cenu, ko piedāvāja par SNCM vērtspapīriem, un, sekundāri, uz citiem parametriem (industriālais projekts, uzņēmuma projekts u. c.), starp kuriem bija arī summa, ko kandidāti gatavi ieguldīt sabiedrībā, lai veiktu rekapitalizāciju. Francija pilnīgi noteikti apstrīd ieinteresēto personu izvirzīto argumentu, ka pārdošanas process nebija pārredzams, un atgādina, ka šajā lietā valsts pat pārsniedza savus līgumiskos un normatīvos pienākumus, kas jau tāpat ir pietiekami stingri un saistoši un kas paredzēti gadījumos, kad tiek pārdota valsts līdzdalība uzņēmumos. Francija norāda, ka tas, kas notika pēc BCP piedāvājuma pārņemt 100 % sabiedrības SNCM vērtspapīru, norisinājās uzņēmumam ļoti grūtos finansiālajos apstākļos un ka VT iesaistīšanās BCP piedāvājumā neizmainīja darījuma komerciālos un finansiālos nosacījumus (izņemot kapitāla sadali).

| (182) | Attiecībā uz negatīvo cenu 158 miljonu euro apmērā Francijas iestādes atgādina, ka, ņemot vērā SNCM finansiālo stāvokli 2005. gada 30. septembrī, uzņēmums tika pārdots par tirgus cenu un ka pārdošana bija ekonomiski izdevīgāka nekā uzņēmuma likvidācija. Šajā saistībā Francijas iestādes precizē, ka privātā ieguldītāja principa piemērošanu tāda uzņēmuma pārdošanas gadījumā, kurš ir tuvu likvidācijai, nedrīkst uzskatīt par “valsts iejaukšanās rentabilitātes” meklējumiem, bet tas jāuzskata par cenšanos nepieļaut lielākus zaudējumus, ko akcionāram radītu likvidācija, kura būtu dārgāka. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz negatīvo cenu 158 miljonu euro apmērā Francijas iestādes atgādina, ka, ņemot vērā SNCM finansiālo stāvokli 2005. gada 30. septembrī, uzņēmums tika pārdots par tirgus cenu un ka pārdošana bija ekonomiski izdevīgāka nekā uzņēmuma likvidācija. Šajā saistībā Francijas iestādes precizē, ka privātā ieguldītāja principa piemērošanu tāda uzņēmuma pārdošanas gadījumā, kurš ir tuvu likvidācijai, nedrīkst uzskatīt par “valsts iejaukšanās rentabilitātes” meklējumiem, bet tas jāuzskata par cenšanos nepieļaut lielākus zaudējumus, ko akcionāram radītu likvidācija, kura būtu dārgāka.

| (183) | Attiecībā uz samaksāto cenu Francija apstrīd argumentu, ka SNCM tika pārdota par cenu, kas neatbilst tās reālajai vērtībai. Konkrētāk, tā atspēko STIM aplēsi, ka uzņēmuma vērtība varētu būt gandrīz 350 miljoni euro, jo tajā ņemtas vērā tikai tās bilances pozīcijas, kas, pamatojoties uz uzskaites pamatlīdzekļiem, vērtību palielinātu (pārmaksātā nodokļa amortizācija, kuģu atlikusī vērtība u. c.), neņemot vērā pasīvu pozīcijas, kas šo vērtību samazinātu. Šī aprēķina metode, kas ir tikai grāmatvedības metode, neatbilst kuģniecības uzņēmuma, piemēram, SNCM, ekonomiskajai realitātei, kuram ir noteiktas vērtības aktīvi, kas iekļauti tā bilancē, taču kuram ir arī ierobežota rentabilitāte un ievērojami pasīvi, kas nav iekļauti bilancē. |
| --- | --- |

(183)

Attiecībā uz samaksāto cenu Francija apstrīd argumentu, ka SNCM tika pārdota par cenu, kas neatbilst tās reālajai vērtībai. Konkrētāk, tā atspēko STIM aplēsi, ka uzņēmuma vērtība varētu būt gandrīz 350 miljoni euro, jo tajā ņemtas vērā tikai tās bilances pozīcijas, kas, pamatojoties uz uzskaites pamatlīdzekļiem, vērtību palielinātu (pārmaksātā nodokļa amortizācija, kuģu atlikusī vērtība u. c.), neņemot vērā pasīvu pozīcijas, kas šo vērtību samazinātu. Šī aprēķina metode, kas ir tikai grāmatvedības metode, neatbilst kuģniecības uzņēmuma, piemēram, SNCM, ekonomiskajai realitātei, kuram ir noteiktas vērtības aktīvi, kas iekļauti tā bilancē, taču kuram ir arī ierobežota rentabilitāte un ievērojami pasīvi, kas nav iekļauti bilancē.

| (184) | Francijas iestādes atspēko arī CFF argumentu, ka tās ir par zemu novērtējušas SNCM flotes tirgus vērtību, ko CFF lēš robežās no 406,5 miljoniem euro līdz 426,5 miljoniem euro. Francijas iestādes norāda, ka kuģi, kas ņemti vērā CFF veiktajā aprēķinā, neatbilst tiem, kas SNCM īpašumā bija 2005. gada 30. septembrī. Nepiemērojot kuģu tirgus vērtības samazinājumu, netiek ņemts vērā konteksts, kurā notiktu sabiedrības aktīvu iespējama piespiedu likvidācija, un, visbeidzot, datums, kas izraudzīts šīs tirgus vērtības aprēķināšanai, proti, 2006. gada augusts, nav SNCM iespējamās likvidācijas datums, kas būtu jāņem vērā, proti, 2005. gada 30. septembris. Turklāt Francija piebilst, ka tad, ja izmantotu CFF ierosināto aprēķinu, negatīvā cena būtu trīs reizes zemāka nekā aktīvu likvidācijas vērtība, ko nosaka Gröditzer lietas judikatūra, un tas būtu vēl izdevīgāk nekā scenāriji, ko Komisijai iesniegušas Francijas iestādes. |
| --- | --- |

(184)

Francijas iestādes atspēko arī CFF argumentu, ka tās ir par zemu novērtējušas SNCM flotes tirgus vērtību, ko CFF lēš robežās no 406,5 miljoniem euro līdz 426,5 miljoniem euro. Francijas iestādes norāda, ka kuģi, kas ņemti vērā CFF veiktajā aprēķinā, neatbilst tiem, kas SNCM īpašumā bija 2005. gada 30. septembrī. Nepiemērojot kuģu tirgus vērtības samazinājumu, netiek ņemts vērā konteksts, kurā notiktu sabiedrības aktīvu iespējama piespiedu likvidācija, un, visbeidzot, datums, kas izraudzīts šīs tirgus vērtības aprēķināšanai, proti, 2006. gada augusts, nav SNCM iespējamās likvidācijas datums, kas būtu jāņem vērā, proti, 2005. gada 30. septembris. Turklāt Francija piebilst, ka tad, ja izmantotu CFF ierosināto aprēķinu, negatīvā cena būtu trīs reizes zemāka nekā aktīvu likvidācijas vērtība, ko nosaka Gröditzer lietas judikatūra, un tas būtu vēl izdevīgāk nekā scenāriji, ko Komisijai iesniegušas Francijas iestādes.

| (185) | Attiecībā uz CFF izvirzīto argumentu, ar ko tiek apšaubīta Gröditzer lietas piemērojamība, atsaucoties uz apstākli, ka valsts kapitāla ieguldījums sabiedrībā SNCM bija saistīts ar to, ka tā pārdod 75 % no savas līdzdalības, attiecīgi samazinot peļņas iespējas, Francijas iestādes atgādina, ka pārdošanas negatīvā cena, proti, 158 miljoni euro, neatbilst visa SNCM kapitāla pārdošanai, kurai sekoja jauns valsts ieguldījums 25 % apmērā, kas sniedza peļņu [...] (60) % gadā. Francija uzskata, ka tas, ka tai piederēja 25 % no sabiedrības akcijām, tai nodrošināja peļņu no ieguldījuma, jo šai līdzdalība bija ļoti lielas peļņas garantijas. |
| --- | --- |

(185)

Attiecībā uz CFF izvirzīto argumentu, ar ko tiek apšaubīta Gröditzer lietas piemērojamība, atsaucoties uz apstākli, ka valsts kapitāla ieguldījums sabiedrībā SNCM bija saistīts ar to, ka tā pārdod 75 % no savas līdzdalības, attiecīgi samazinot peļņas iespējas, Francijas iestādes atgādina, ka pārdošanas negatīvā cena, proti, 158 miljoni euro, neatbilst visa SNCM kapitāla pārdošanai, kurai sekoja jauns valsts ieguldījums 25 % apmērā, kas sniedza peļņu [...] (60) % gadā. Francija uzskata, ka tas, ka tai piederēja 25 % no sabiedrības akcijām, tai nodrošināja peļņu no ieguldījuma, jo šai līdzdalība bija ļoti lielas peļņas garantijas.

| (186) | Francija apstrīd arī argumentu, ko CFF izvirzījis attiecībā uz to, ka šajā lietā nevar piemērot ABX lietas pieeju, kuras pamatā ir analīze par SNCM faktiskajām likvidācijas izmaksām un risks, ka valsti varētu atzīt par atbildīgu par uzņēmuma pasīviem, apmierinot prasību par aktīvu nepietiekamības segšanu, kas paredzēta Francijas maksātnespējas procedūrās un ko apstiprinājusi valsts judikatūra (Ruānas Apelācijas tiesas 2005. gada 22. marta spriedums). Lai gan Francijas iestādes uzskata, ka to kā SNCM vadītāju rīcību nevar kvalificēt kā “kļūdainu” saistībā ar šādu prasību, tās tomēr uzstāj, ka pastāv ļoti liels risks, ka valsts tiesa varētu valsti atzīt vainīgu par SNCM aktīvu nepietiekamību saskaņā ar elastīgajiem kritērijiem attiecībā uz pārvaldības kļūdas kvalifikāciju Komerckodeksa L-651-2. panta nozīmē un saskaņā ar iepriekš minēto judikatūru, kas būtu piemērojama šajā lietā. |
| --- | --- |

(186)

Francija apstrīd arī argumentu, ko CFF izvirzījis attiecībā uz to, ka šajā lietā nevar piemērot ABX lietas pieeju, kuras pamatā ir analīze par SNCM faktiskajām likvidācijas izmaksām un risks, ka valsti varētu atzīt par atbildīgu par uzņēmuma pasīviem, apmierinot prasību par aktīvu nepietiekamības segšanu, kas paredzēta Francijas maksātnespējas procedūrās un ko apstiprinājusi valsts judikatūra (Ruānas Apelācijas tiesas 2005. gada 22. marta spriedums). Lai gan Francijas iestādes uzskata, ka to kā SNCM vadītāju rīcību nevar kvalificēt kā “kļūdainu” saistībā ar šādu prasību, tās tomēr uzstāj, ka pastāv ļoti liels risks, ka valsts tiesa varētu valsti atzīt vainīgu par SNCM aktīvu nepietiekamību saskaņā ar elastīgajiem kritērijiem attiecībā uz pārvaldības kļūdas kvalifikāciju Komerckodeksa L-651-2. panta nozīmē un saskaņā ar iepriekš minēto judikatūru, kas būtu piemērojama šajā lietā.

| (187) | Attiecībā uz 8,75 miljonu euro rekapitalizāciju Francija norāda, ka pretēji CFF un STIM apgalvojumiem šis kapitāla ieguldījums nav uzskatāms par valsts atbalstu šī ieguldījuma vienlaicīguma dēļ un tā līdzīgo parakstīšanas apstākļu dēļ, kā arī tādēļ, ka valsts ar CGMF starpniecību ieguva atlīdzību, kas ir lielāka par vidējo. |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz 8,75 miljonu euro rekapitalizāciju Francija norāda, ka pretēji CFF un STIM apgalvojumiem šis kapitāla ieguldījums nav uzskatāms par valsts atbalstu šī ieguldījuma vienlaicīguma dēļ un tā līdzīgo parakstīšanas apstākļu dēļ, kā arī tādēļ, ka valsts ar CGMF starpniecību ieguva atlīdzību, kas ir lielāka par vidējo.

| (188) | Konkrētāk, Francijas iestādes precizē, ka atcelšanas klauzulu dēļ nevar apšaubīt ieguldītāju vienlīdzības principu, jo tās ir paredzētas tikai saistībā ar SNCM simtprocentīgo pārdošanu, nevis saistībā ar rekapitalizāciju par 35 miljoniem euro, kas tai sekoja. |
| --- | --- |

(188)

Konkrētāk, Francijas iestādes precizē, ka atcelšanas klauzulu dēļ nevar apšaubīt ieguldītāju vienlīdzības principu, jo tās ir paredzētas tikai saistībā ar SNCM simtprocentīgo pārdošanu, nevis saistībā ar rekapitalizāciju par 35 miljoniem euro, kas tai sekoja.

| (189) | Turklāt Francija atgādina, ka tās ieguldījums ir daudz mazāks nekā pircēju ieguldījums, jo ar pircēju veikto ieguldījumu (26,25 miljoni euro) ir jāsalīdzina tikai summa 8,75 miljonu euro apmērā. Pirmā rekapitalizācija par 142,5 miljoniem euro ir jāvērtē tikai kā daļa salīdzinājumā ar likvidācijas cenu. |
| --- | --- |

(189)

Turklāt Francija atgādina, ka tās ieguldījums ir daudz mazāks nekā pircēju ieguldījums, jo ar pircēju veikto ieguldījumu (26,25 miljoni euro) ir jāsalīdzina tikai summa 8,75 miljonu euro apmērā. Pirmā rekapitalizācija par 142,5 miljoniem euro ir jāvērtē tikai kā daļa salīdzinājumā ar likvidācijas cenu.

| (190) | Visbeidzot, Francija apstrīd STIM argumentu, ka šis ieguldījums ir garantija privātajiem ieguldītājiem, ka SNCM katrā ziņā saņems sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līgumu transporta pakalpojumiem uz Korsiku. Francijas iestādes norāda, ka šis kapitāla palielinājums ir pārdomāts un neatkarīgs no uzņēmuma darbības rezultātiem un ka sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma piešķiršana sabiedrībai SNCM neļautu uzlabot peļņu, kas paredzēta no šī ieguldījuma. |
| --- | --- |

(190)

Visbeidzot, Francija apstrīd STIM argumentu, ka šis ieguldījums ir garantija privātajiem ieguldītājiem, ka SNCM katrā ziņā saņems sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma līgumu transporta pakalpojumiem uz Korsiku. Francijas iestādes norāda, ka šis kapitāla palielinājums ir pārdomāts un neatkarīgs no uzņēmuma darbības rezultātiem un ka sabiedrisko pakalpojumu deleģējuma piešķiršana sabiedrībai SNCM neļautu uzlabot peļņu, kas paredzēta no šī ieguldījuma.

| (191) | Attiecībā uz sociālajiem pasākumiem 38,5 miljonu euro apmērā Francijas atkārto argumentu, ka šie pasākumi ir atbalsts fiziskām personām un to, ka tos sedz valsts, nevar uzskatīt par netiešu priekšrocību došanu uzņēmumam, jo šie pasākumi ir papildus tiesību aktos un līgumos paredzētajiem sabiedrības SNCM pienākumiem. Turklāt Francija norāda, ka šie pasākumi nepieļauj darbinieku aiziešanu, kas, neīstenojot pasākumus, būtu SNCM atbildība. |
| --- | --- |

(191)

Attiecībā uz sociālajiem pasākumiem 38,5 miljonu euro apmērā Francijas atkārto argumentu, ka šie pasākumi ir atbalsts fiziskām personām un to, ka tos sedz valsts, nevar uzskatīt par netiešu priekšrocību došanu uzņēmumam, jo šie pasākumi ir papildus tiesību aktos un līgumos paredzētajiem sabiedrības SNCM pienākumiem. Turklāt Francija norāda, ka šie pasākumi nepieļauj darbinieku aiziešanu, kas, neīstenojot pasākumus, būtu SNCM atbildība.

| (192) | Pretēji CFF izvirzītajam argumentam Francijas iestādes norāda, ka šī summa 38,5 miljonu euro apmērā nav uzskatāma par darbinieku skaita samazināšanas pasākumu, kas paredzēts 2003. gada sociālajā plānā, jo šie skaita samazināšanas pasākumi, lai gan novēloti, tomēr jau ir īstenoti. Tādējādi jaunais sociālais plāns papildina pirmos sociālos pasākumus, kas veikti 2003. gadā. |
| --- | --- |

(192)

Pretēji CFF izvirzītajam argumentam Francijas iestādes norāda, ka šī summa 38,5 miljonu euro apmērā nav uzskatāma par darbinieku skaita samazināšanas pasākumu, kas paredzēts 2003. gada sociālajā plānā, jo šie skaita samazināšanas pasākumi, lai gan novēloti, tomēr jau ir īstenoti. Tādējādi jaunais sociālais plāns papildina pirmos sociālos pasākumus, kas veikti 2003. gadā.

5.2.3.   Par saderību ar pamatnostādnēm

| (193) | Francija uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, atbalsta summa, kas jāvērtē, ir 15,81 miljons euro. |
| --- | --- |

(193)

Francija uzskata, ka, ņemot vērā iepriekš minēto, atbalsta summa, kas jāvērtē, ir 15,81 miljons euro.

| (194) | Pretēji CFF apgalvojumiem Francijas iestādes uzskata, ka, ņemot vērā 2004. gada pamatnostādņu 11. punktu, pirmā rekapitalizācija, kas sabiedrībai SNCM ļāva atjaunot tās pašu kapitālu, tai neatņem grūtībās nonākuša uzņēmuma statusu, jo šīs rekapitalizācijas mērķis bija saglabāt sabiedrības darbību. |
| --- | --- |

(194)

Pretēji CFF apgalvojumiem Francijas iestādes uzskata, ka, ņemot vērā 2004. gada pamatnostādņu 11. punktu, pirmā rekapitalizācija, kas sabiedrībai SNCM ļāva atjaunot tās pašu kapitālu, tai neatņem grūtībās nonākuša uzņēmuma statusu, jo šīs rekapitalizācijas mērķis bija saglabāt sabiedrības darbību.

| (195) | Francija atspēko CFF apgalvojumus, ka tai nebija jāveic jauni finansiāli ieguldījumi uzņēmumā, jo SNCM būtu varējusi izmantot bankas kredītu. Šajā saistībā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gada 24. augustā bankas atteica sabiedrībai SNCM piešķirt jaunus naudas līdzekļus un ka vienīgās paredzamās alternatīvas tādēļ bija uzņēmuma privatizācija vai likvidācija. |
| --- | --- |

(195)

Francija atspēko CFF apgalvojumus, ka tai nebija jāveic jauni finansiāli ieguldījumi uzņēmumā, jo SNCM būtu varējusi izmantot bankas kredītu. Šajā saistībā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gada 24. augustā bankas atteica sabiedrībai SNCM piešķirt jaunus naudas līdzekļus un ka vienīgās paredzamās alternatīvas tādēļ bija uzņēmuma privatizācija vai likvidācija.

| (196) | Francija apstrīd CFF un STIM izvirzītos argumentus attiecībā uz 2002. gada pārstrukturēšanas plāna neveiksmi, kurš, lai gan ar noteiktu kavēšanos, tika īstenots un ļāva sasniegt tā mērķus 2005. gadā. SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās no uzņēmuma neatkarīgu iemeslu dēļ vēlāk lika pagarināt 2002. gadā paziņoto plānu un veikt jaunus pasākumus. |
| --- | --- |

(196)

Francija apstrīd CFF un STIM izvirzītos argumentus attiecībā uz 2002. gada pārstrukturēšanas plāna neveiksmi, kurš, lai gan ar noteiktu kavēšanos, tika īstenots un ļāva sasniegt tā mērķus 2005. gadā. SNCM ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās no uzņēmuma neatkarīgu iemeslu dēļ vēlāk lika pagarināt 2002. gadā paziņoto plānu un veikt jaunus pasākumus.

| (197) | Francija uzskata, ka SNCM ir labas perspektīvas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu un ka pasākumi, ko paredzējuši jaunie akcionāri, proti, sociālā plāna īstenošana, maršrutu atjaunošana un dažu kuģu atjaunošana, ļaus atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju. Šajā saistībā Francija norāda, ka, ņemot vērā ienākumus, ko dod sabiedriskā pakalpojuma deleģēšana (apmēram [50–70] (60) % no SNCM apgrozījuma), un ievērojot lielās nemainīgās izmaksas un grūtības, kas saistītas ar to 6 kuģu pārdali, kurus izmanto maršrutā Marseļa–Korsika, sabiedriskā pakalpojuma deleģēšana ir uzņēmuma un tā dzīvotspējas stratēģijas svarīga sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(197)

Francija uzskata, ka SNCM ir labas perspektīvas attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu un ka pasākumi, ko paredzējuši jaunie akcionāri, proti, sociālā plāna īstenošana, maršrutu atjaunošana un dažu kuģu atjaunošana, ļaus atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju. Šajā saistībā Francija norāda, ka, ņemot vērā ienākumus, ko dod sabiedriskā pakalpojuma deleģēšana (apmēram [50–70] (60) % no SNCM apgrozījuma), un ievērojot lielās nemainīgās izmaksas un grūtības, kas saistītas ar to 6 kuģu pārdali, kurus izmanto maršrutā Marseļa–Korsika, sabiedriskā pakalpojuma deleģēšana ir uzņēmuma un tā dzīvotspējas stratēģijas svarīga sastāvdaļa.

| (198) | Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz minimumam, Francija uzskata, ka tā ir līdz minimumam ierobežojusi izmaksas, kas nepieciešamas pārstrukturēšanas īstenošanai. Šajā saistībā Francijas iestādes atgādina, ka arī pats uzņēmums ir sniedzis pietiekamu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no pašu līdzekļiem, pārdodot aktīvus par summu 30,2 miljoni euro, un to arī Komisija ir atzinusi savā 2003. gada lēmumā. Turklāt, ņemot vērā citus pārdošanas darījumus, ko SNCM veikusi par summu 12,2 miljoni euro, paša uzņēmuma veikto ieguldījumu var lēst 42,38 miljonu euro apmērā. Francija uzskata, ka šī summa ir ievērojami lielāka par pašu ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai apstiprinātu pārstrukturēšanas atbalstu, kas beigās lēšams 15,81 miljona euro apmērā, jo pārējie pasākumi neveido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz atbalsta ierobežošanu līdz minimumam, Francija uzskata, ka tā ir līdz minimumam ierobežojusi izmaksas, kas nepieciešamas pārstrukturēšanas īstenošanai. Šajā saistībā Francijas iestādes atgādina, ka arī pats uzņēmums ir sniedzis pietiekamu ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā no pašu līdzekļiem, pārdodot aktīvus par summu 30,2 miljoni euro, un to arī Komisija ir atzinusi savā 2003. gada lēmumā. Turklāt, ņemot vērā citus pārdošanas darījumus, ko SNCM veikusi par summu 12,2 miljoni euro, paša uzņēmuma veikto ieguldījumu var lēst 42,38 miljonu euro apmērā. Francija uzskata, ka šī summa ir ievērojami lielāka par pašu ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai apstiprinātu pārstrukturēšanas atbalstu, kas beigās lēšams 15,81 miljona euro apmērā, jo pārējie pasākumi neveido valsts atbalstu.

5.2.4.   Par Komisijas 2003. gada lēmumā paredzētajiem nosacījumiem un par iespējamiem jauniem kompensācijas pasākumiem

| (199) | Pretēji STIM un CFF apgalvojumiem Francijas iestādes apgalvo, ka ir izpildījušas visus 2003. gada lēmumā paredzētos nosacījumus, kuri tām bija jāievēro līdz 2006. gada beigām, jo īpaši attiecībā uz 11 kuģu flotes uzturēšanu un tādu tarifu piemērošanu, kas ir zemāki nekā konkurentu tarifi. |
| --- | --- |

(199)

Pretēji STIM un CFF apgalvojumiem Francijas iestādes apgalvo, ka ir izpildījušas visus 2003. gada lēmumā paredzētos nosacījumus, kuri tām bija jāievēro līdz 2006. gada beigām, jo īpaši attiecībā uz 11 kuģu flotes uzturēšanu un tādu tarifu piemērošanu, kas ir zemāki nekā konkurentu tarifi.

| (200) | Turklāt Francija uzskata, ka jaunajā galīgajā lēmumā sabiedrībai SNCM piemērojamo kompensācijas pasākumu līmenis ir jākoriģē, jo pārstrukturēšanas atbalsta summa tagad ir 15,81 miljons euro, nevis 69,3 miljoni euro. |
| --- | --- |

(200)

Turklāt Francija uzskata, ka jaunajā galīgajā lēmumā sabiedrībai SNCM piemērojamo kompensācijas pasākumu līmenis ir jākoriģē, jo pārstrukturēšanas atbalsta summa tagad ir 15,81 miljons euro, nevis 69,3 miljoni euro.

| (201) | Šajā saistībā Francija apstrīd STIM komentārus attiecībā uz iespēju, ka Komisija varētu sabiedrībai SNCM kā kompensācijas pasākumu noteikt tās līdzdalības sabiedrībā CMN pārdošanu. Francija apstrīd STIM argumentu, ka 2004. gada pamatnostādnēs, salīdzinot ar 1999. gada pamatnostādnēm, ir pārskatīta stratēģisko aktīvu definīcija. |
| --- | --- |

(201)

Šajā saistībā Francija apstrīd STIM komentārus attiecībā uz iespēju, ka Komisija varētu sabiedrībai SNCM kā kompensācijas pasākumu noteikt tās līdzdalības sabiedrībā CMN pārdošanu. Francija apstrīd STIM argumentu, ka 2004. gada pamatnostādnēs, salīdzinot ar 1999. gada pamatnostādnēm, ir pārskatīta stratēģisko aktīvu definīcija.

| (202) | Attiecībā uz CFF minētajiem pasākumiem ar mērķi samazināt SNCM klātbūtni tirgū Francijas iestādes atgādina – kā arī Komisija norādījusi savā 2003. gada lēmumā (87. apsvērums) –, ka attiecīgajos tirgos (no Francijas uz Korsiku un Magribas valstīm) nav pārāk lielas jaudas un ka to līniju pārveidošana, ar kurām tiek nodrošināti transporta pakalpojumi uz Korsiku, gan saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu deleģējumu, gan bez tā, apdraudētu uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz CFF minētajiem pasākumiem ar mērķi samazināt SNCM klātbūtni tirgū Francijas iestādes atgādina – kā arī Komisija norādījusi savā 2003. gada lēmumā (87. apsvērums) –, ka attiecīgajos tirgos (no Francijas uz Korsiku un Magribas valstīm) nav pārāk lielas jaudas un ka to līniju pārveidošana, ar kurām tiek nodrošināti transporta pakalpojumi uz Korsiku, gan saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu deleģējumu, gan bez tā, apdraudētu uzņēmuma dzīvotspēju.

| (203) | Attiecībā uz CFF izvirzīto argumentu, ka iepriekš aprakstīto pasākumu īstenošana par labu sabiedrībai SNCM rada nopietnu risku, ka no līnijām no kontinentālās Francijas uz Korsiku pazustu tās galvenais tirgus konkurents, proti, CFF, Francijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kura lielākā daļa pašlaik pieder CFF, tādas struktūras saglabāšana, kurā valda konkurence, ir atkarīga no atļaujas saņemšanas SNCM pārstrukturēšanas plānam un no šīs sabiedrības klātbūtnes attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(203)

Attiecībā uz CFF izvirzīto argumentu, ka iepriekš aprakstīto pasākumu īstenošana par labu sabiedrībai SNCM rada nopietnu risku, ka no līnijām no kontinentālās Francijas uz Korsiku pazustu tās galvenais tirgus konkurents, proti, CFF, Francijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kura lielākā daļa pašlaik pieder CFF, tādas struktūras saglabāšana, kurā valda konkurence, ir atkarīga no atļaujas saņemšanas SNCM pārstrukturēšanas plānam un no šīs sabiedrības klātbūtnes attiecīgajā tirgū.

VI.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

6.1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (204) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(204)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (205) | Lai kādu valsts pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir nepieciešams, lai būtu izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi: 1) attiecīgais pasākums rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības; 2) šīs priekšrocības finansē no valsts līdzekļiem; 3) šīs priekšrocības rada vai draud radīt konkurences izkropļojumu un, visbeidzot, 4) šīs priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm (105). |
| --- | --- |

(205)

Lai kādu valsts pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir nepieciešams, lai būtu izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi: 1) attiecīgais pasākums rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības; 2) šīs priekšrocības finansē no valsts līdzekļiem; 3) šīs priekšrocības rada vai draud radīt konkurences izkropļojumu un, visbeidzot, 4) šīs priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm (105).

| (206) | Komisija konstatē, ka SNCM ir saņēmusi valsts līdzekļus par kopējo summu 274,54 miljoni euro (106), kas piešķirta ar sabiedrības CGMF starpniecību, kura pilnībā pieder Francijas valstij. |
| --- | --- |

(206)

Komisija konstatē, ka SNCM ir saņēmusi valsts līdzekļus par kopējo summu 274,54 miljoni euro (106), kas piešķirta ar sabiedrības CGMF starpniecību, kura pilnībā pieder Francijas valstij.

| (207) | Tā kā SNCM savu darbību veic jūras pārvadājumu nozarē, kas ir atvērta Eiropas iekšējai konkurencei, šīs sabiedrības saņemtās potenciālās ekonomiskās priekšrocības var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(207)

Tā kā SNCM savu darbību veic jūras pārvadājumu nozarē, kas ir atvērta Eiropas iekšējai konkurencei, šīs sabiedrības saņemtās potenciālās ekonomiskās priekšrocības var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (208) | Tas, ka Regulu (EEK) Nr. 3577/92 līdz 1999. gada 1. janvārim nepiemēroja Vidusjūras salu kabotāžai, neļauj prima facie izslēgt iespēju, ka subsīdijas, kas saskaņā ar SPD tika maksātas par kabotāžas transporta pakalpojumiem ar Vidusjūras salām, nevarētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(208)

Tas, ka Regulu (EEK) Nr. 3577/92 līdz 1999. gada 1. janvārim nepiemēroja Vidusjūras salu kabotāžai, neļauj prima facie izslēgt iespēju, ka subsīdijas, kas saskaņā ar SPD tika maksātas par kabotāžas transporta pakalpojumiem ar Vidusjūras salām, nevarētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci.

| (209) | Jebkurā gadījumā, pat ja subsīdijas, kas bija piešķirtas par kabotāžas līniju transporta pakalpojumiem, varēja arī neiespaidot tirdzniecību un neradīt konkurences izkropļojumus pirms 1999. gada 1. janvāra, situācija pēc šī datuma ir mainījusies, jo saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3577/92 kabotāžas darbības tagad ir atvērtas visiem Eiropas Savienības operatoriem. Turklāt ir jāuzsver, ka SNCM nenodarbojas tikai ar kabotāžas pārvadājumiem vien, bet veic darbību arī starptautisko jūras pārvadājumu tirgū, kurš tika liberalizēts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4055/86 (107). |
| --- | --- |

(209)

Jebkurā gadījumā, pat ja subsīdijas, kas bija piešķirtas par kabotāžas līniju transporta pakalpojumiem, varēja arī neiespaidot tirdzniecību un neradīt konkurences izkropļojumus pirms 1999. gada 1. janvāra, situācija pēc šī datuma ir mainījusies, jo saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3577/92 kabotāžas darbības tagad ir atvērtas visiem Eiropas Savienības operatoriem. Turklāt ir jāuzsver, ka SNCM nenodarbojas tikai ar kabotāžas pārvadājumiem vien, bet veic darbību arī starptautisko jūras pārvadājumu tirgū, kurš tika liberalizēts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4055/86 (107).

| (210) | Tādēļ Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā LESD 107. panta 1. punkta trīs pēdējie kritēriji, kas minēti šā lēmuma 205. apsvērumā, ir izpildīti. Tādēļ tai attiecībā uz katru pasākumu saskaņā ar Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumu ir jāpārbauda selektīvas ekonomiskās priekšrocības esamība. |
| --- | --- |

(210)

Tādēļ Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā LESD 107. panta 1. punkta trīs pēdējie kritēriji, kas minēti šā lēmuma 205. apsvērumā, ir izpildīti. Tādēļ tai attiecībā uz katru pasākumu saskaņā ar Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumu ir jāpārbauda selektīvas ekonomiskās priekšrocības esamība.

6.1.1.   Atbilstošs laikposms novērtējuma vajadzībām

| (211) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (108) Komisijai pēc kāda no tās lēmumu anulēšanas tās jaunais vērtējums jāpamato tikai ar to informāciju, kas tai bijusi pieejama anulētā lēmuma pieņemšanas brīdī, šajā gadījumā – 2008. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(211)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (108) Komisijai pēc kāda no tās lēmumu anulēšanas tās jaunais vērtējums jāpamato tikai ar to informāciju, kas tai bijusi pieejama anulētā lēmuma pieņemšanas brīdī, šajā gadījumā – 2008. gada 8. jūlijā.

| (212) | Tādēļ notikumus pēc 2008. gada 8. jūlija nedrīkst ņemt vērā. Izmaiņas, kas varētu būt notikušas tirgū vai atbalsta saņēmēja situācijā, no analīzes ir jāizslēdz. Tāpat Komisija neaplūkos pārstrukturēšanas plāna īstenošanu pēc 2008. gada jūlija (109). |
| --- | --- |

(212)

Tādēļ notikumus pēc 2008. gada 8. jūlija nedrīkst ņemt vērā. Izmaiņas, kas varētu būt notikušas tirgū vai atbalsta saņēmēja situācijā, no analīzes ir jāizslēdz. Tāpat Komisija neaplūkos pārstrukturēšanas plāna īstenošanu pēc 2008. gada jūlija (109).

| (213) | Tieši tāpat Komisijai nav no jauna jāsāk šīs lietas izmeklēšana, nedz arī jāpapildina tā, izmantojot jaunu tehnisku zinātību (110). Tāda akta anulēšana, ar kuru noslēdz administratīvu procesu, kurā ir vairāki posmi, nenozīmē, ka tiek anulēts viss process. Ja, līdzīgi kā šajā lietā, neskatoties uz to, ka ir veikta izmeklēšana, kas ļāvusi veikt visaptverošu analīzi par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, Komisijas veiktā analīze ir nepilnīga, tādējādi padarot tās lēmumu spēkā neesošu, procesu, kas aizstāj šo lēmumu, var atsākt, izmantojot iepriekš veikto izmeklēšanas pasākumu jaunu analīzi (111). |
| --- | --- |

(213)

Tieši tāpat Komisijai nav no jauna jāsāk šīs lietas izmeklēšana, nedz arī jāpapildina tā, izmantojot jaunu tehnisku zinātību (110). Tāda akta anulēšana, ar kuru noslēdz administratīvu procesu, kurā ir vairāki posmi, nenozīmē, ka tiek anulēts viss process. Ja, līdzīgi kā šajā lietā, neskatoties uz to, ka ir veikta izmeklēšana, kas ļāvusi veikt visaptverošu analīzi par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, Komisijas veiktā analīze ir nepilnīga, tādējādi padarot tās lēmumu spēkā neesošu, procesu, kas aizstāj šo lēmumu, var atsākt, izmantojot iepriekš veikto izmeklēšanas pasākumu jaunu analīzi (111).

| (214) | Turklāt, tā kā Komisijas jaunās analīzes pamatā ir jābūt tikai tai informācijai, kas tai bija pieejama 2008. gada jūlijā, attiecībā uz informācijai, saistībā ar kuru Francijas iestādes un SNCM jau ir definējušas savu nostāju, nav nepieciešams ar tām konsultēties no jauna (112). Visbeidzot, publicējot Oficiālajā Vēstnesī lēmumu uzsākt procedūru, attiecīgajām trešām personām tika nodrošinātas tiesības iesniegt savus komentārus (113), un Regulā (EK) Nr. 659/1999 nav ietverts nosacījums, kas pieprasītu tām vēlreiz nodrošināt šādu iespēju, ja sākotnējais pārstrukturēšanas plāns izmeklēšanas procedūras laikā ir mainīts (114). |
| --- | --- |

(214)

Turklāt, tā kā Komisijas jaunās analīzes pamatā ir jābūt tikai tai informācijai, kas tai bija pieejama 2008. gada jūlijā, attiecībā uz informācijai, saistībā ar kuru Francijas iestādes un SNCM jau ir definējušas savu nostāju, nav nepieciešams ar tām konsultēties no jauna (112). Visbeidzot, publicējot Oficiālajā Vēstnesī lēmumu uzsākt procedūru, attiecīgajām trešām personām tika nodrošinātas tiesības iesniegt savus komentārus (113), un Regulā (EK) Nr. 659/1999 nav ietverts nosacījums, kas pieprasītu tām vēlreiz nodrošināt šādu iespēju, ja sākotnējais pārstrukturēšanas plāns izmeklēšanas procedūras laikā ir mainīts (114).

| (215) | Tādēļ šī lēmuma pamatā galvenokārt ir tikai tā informācija, kas bija pieejama 2008. gada 8. jūlijā. Tomēr kā alternatīvu Komisija parādīs, ka tā nemainītu savus secinājumus, ja tiktu ņemta vērā Francijas iestāžu 2013. gada 16. maija piezīme saistībā ar faktiem, kas minēti pirms 2008. gada 8. jūlija, un informācija, ko SNCM iesniedza 2013. gada 27. augustā. |
| --- | --- |

(215)

Tādēļ šī lēmuma pamatā galvenokārt ir tikai tā informācija, kas bija pieejama 2008. gada 8. jūlijā. Tomēr kā alternatīvu Komisija parādīs, ka tā nemainītu savus secinājumus, ja tiktu ņemta vērā Francijas iestāžu 2013. gada 16. maija piezīme saistībā ar faktiem, kas minēti pirms 2008. gada 8. jūlija, un informācija, ko SNCM iesniedza 2013. gada 27. augustā.

6.1.2.   SNCM pārdošana par negatīvu pārdošanas cenu 158 miljoni euro

| (216) | Konkrētajā gadījumā Komisijai ir jāpārbauda, vai kapitāla ieguldījumam 158 miljonu euro apmērā, ko valsts veica pirms SNCM pārdošanas privātajiem pircējiem, tas ir, uzņēmuma negatīvajai pārdošanas cenai par līdzvērtīgu summu, noteikti nepiemīt valsts atbalsta pazīmes. |
| --- | --- |

(216)

Konkrētajā gadījumā Komisijai ir jāpārbauda, vai kapitāla ieguldījumam 158 miljonu euro apmērā, ko valsts veica pirms SNCM pārdošanas privātajiem pircējiem, tas ir, uzņēmuma negatīvajai pārdošanas cenai par līdzvērtīgu summu, noteikti nepiemīt valsts atbalsta pazīmes.

| (217) | Publiska atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas atlases procedūra, kuras rezultātā valsts pārdod uzņēmumu pēc tam, kad tam iepriekš veikta rekapitalizācija (par summu, kas pārsniedz pārdošanas cenu), neļauj katrā ziņā izslēgt iespēju, ka pastāv valsts atbalsts, kas varētu vienlaikus dot labumu gan privatizētajam uzņēmumam, gan tā pircējam (115). |
| --- | --- |

(217)

Publiska atklātas, pārredzamas un nediskriminējošas atlases procedūra, kuras rezultātā valsts pārdod uzņēmumu pēc tam, kad tam iepriekš veikta rekapitalizācija (par summu, kas pārsniedz pārdošanas cenu), neļauj katrā ziņā izslēgt iespēju, ka pastāv valsts atbalsts, kas varētu vienlaikus dot labumu gan privatizētajam uzņēmumam, gan tā pircējam (115).

| (218) | Lai pārbaudītu, vai uzņēmumam ir ekonomiskas priekšrocības, ko radījis valsts veikts kapitāla ieguldījums, Komisija parasti piemēro principu “privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā” (turpmāk “privātā ieguldītāja princips”), ar nosacījumu, ka saņēmējs nav atbildīgs par cita veida valsts atbalsta atlīdzināšanu un ka ieguldījumam piemēro analīzi ar atsauci uz minēto principu. Privātā ieguldītāja princips ir princips, kas atbilstīgi LESD 345. pantam paredz vienlīdzīgu attieksmi pret publisko un privāto sektoru. Saskaņā ar šo principu kapitālu, ko valsts kāda uzņēmuma rīcībā tieši vai netieši nodevusi apstākļos, kas atbilst tirgus parastajiem apstākļiem, nevar kvalificēt par valsts atbalstu (116). |
| --- | --- |

(218)

Lai pārbaudītu, vai uzņēmumam ir ekonomiskas priekšrocības, ko radījis valsts veikts kapitāla ieguldījums, Komisija parasti piemēro principu “privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā” (turpmāk “privātā ieguldītāja princips”), ar nosacījumu, ka saņēmējs nav atbildīgs par cita veida valsts atbalsta atlīdzināšanu un ka ieguldījumam piemēro analīzi ar atsauci uz minēto principu. Privātā ieguldītāja princips ir princips, kas atbilstīgi LESD 345. pantam paredz vienlīdzīgu attieksmi pret publisko un privāto sektoru. Saskaņā ar šo principu kapitālu, ko valsts kāda uzņēmuma rīcībā tieši vai netieši nodevusi apstākļos, kas atbilst tirgus parastajiem apstākļiem, nevar kvalificēt par valsts atbalstu (116).

| (219) | Tālab Komisija var cita starpā izvērtēt, vai līdzekļu ieguldītājs ir rīkojies kā privātais ieguldītājs, kas īsteno strukturālu politiku – vispārēju vai nozares – un savā darbībā balstās uz ilgtermiņa perspektīvām vai peļņu no ieguldītā kapitāla. To, ka šādu pieeju var izmantot, vairākās lietās ir atzinušas Eiropas Savienības tiesas (117). |
| --- | --- |

(219)

Tālab Komisija var cita starpā izvērtēt, vai līdzekļu ieguldītājs ir rīkojies kā privātais ieguldītājs, kas īsteno strukturālu politiku – vispārēju vai nozares – un savā darbībā balstās uz ilgtermiņa perspektīvām vai peļņu no ieguldītā kapitāla. To, ka šādu pieeju var izmantot, vairākās lietās ir atzinušas Eiropas Savienības tiesas (117).

| (220) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru kapitāla ieguldījums, ko publisks ieguldītājs veicis, nepastāvot nekādām rentabilitātes perspektīvām, pat ilgtermiņā, ir uzskatāms par valsts atbalstu (118). |
| --- | --- |

(220)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru kapitāla ieguldījums, ko publisks ieguldītājs veicis, nepastāvot nekādām rentabilitātes perspektīvām, pat ilgtermiņā, ir uzskatāms par valsts atbalstu (118).

| (221) | Eiropas Savienības tiesas ir arī noteikušas, ka privāts ieguldītājs, kas īsteno strukturālu vispārēju vai nozares politiku un kas savā darbībā balstās uz ilgtermiņa rentabilitātes perspektīvām, nevarētu saprātīgi atļauties pēc gadiem ilgiem nepārtrauktiem zaudējumiem veikt kapitāla ieguldījumu, kas ekonomiskā ziņā ir ne vien dārgāks nekā aktīvu likvidācija, bet ir turklāt saistīts ar uzņēmuma pārdošanu, tādējādi noteikti zaudējot jebkādas peļņas gūšanas iespējas, pat ilgākā termiņā (119). |
| --- | --- |

(221)

Eiropas Savienības tiesas ir arī noteikušas, ka privāts ieguldītājs, kas īsteno strukturālu vispārēju vai nozares politiku un kas savā darbībā balstās uz ilgtermiņa rentabilitātes perspektīvām, nevarētu saprātīgi atļauties pēc gadiem ilgiem nepārtrauktiem zaudējumiem veikt kapitāla ieguldījumu, kas ekonomiskā ziņā ir ne vien dārgāks nekā aktīvu likvidācija, bet ir turklāt saistīts ar uzņēmuma pārdošanu, tādējādi noteikti zaudējot jebkādas peļņas gūšanas iespējas, pat ilgākā termiņā (119).

| (222) | Konkrētāk, spriedumā Gröditzer lietā Tiesa nosprieda, ka, lai noteiktu, vai uzņēmuma privatizācijai par negatīvu pārdošanas cenu piemīt valsts atbalsta pazīmes, “ir jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos privātais ieguldītājs, kura lielumu var salīdzināt ar to struktūru lielumu, kas pārvalda publisko sektoru, būtu veicis šāda apjoma kapitāla ieguldījumus saistībā ar minētā uzņēmuma pārdošanu vai arī būtu izvēlējies veikt tā likvidāciju” (120). |
| --- | --- |

(222)

Konkrētāk, spriedumā Gröditzer lietā Tiesa nosprieda, ka, lai noteiktu, vai uzņēmuma privatizācijai par negatīvu pārdošanas cenu piemīt valsts atbalsta pazīmes, “ir jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos privātais ieguldītājs, kura lielumu var salīdzināt ar to struktūru lielumu, kas pārvalda publisko sektoru, būtu veicis šāda apjoma kapitāla ieguldījumus saistībā ar minētā uzņēmuma pārdošanu vai arī būtu izvēlējies veikt tā likvidāciju” (120).

| (223) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai noteiktu, vai attiecīgajam pasākumam piemīt atbalsta raksturs, Komisijai ir “jāpārbauda, vai valsts izvēlētais risinājums absolūtā izteiksmē un salīdzinājumā ar jebkādu citu risinājumu, ieskaitot neiejaukšanos, ir tāds, kas rada vismazākās izmaksas, kas gadījumā, ja tā ir, ļautu konstatēt, ka valsts ir rīkojusies kā privātais ieguldītājs” (121). |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai noteiktu, vai attiecīgajam pasākumam piemīt atbalsta raksturs, Komisijai ir “jāpārbauda, vai valsts izvēlētais risinājums absolūtā izteiksmē un salīdzinājumā ar jebkādu citu risinājumu, ieskaitot neiejaukšanos, ir tāds, kas rada vismazākās izmaksas, kas gadījumā, ja tā ir, ļautu konstatēt, ka valsts ir rīkojusies kā privātais ieguldītājs” (121).

| (224) | Citiem vārdiem sakot, Komisijai jāpārbauda, ka lēmums veikt šādu lielāku kapitāla ieguldījumu patiesi ir ar mazākām izmaksām nekā likvidācija. |
| --- | --- |

(224)

Citiem vārdiem sakot, Komisijai jāpārbauda, ka lēmums veikt šādu lielāku kapitāla ieguldījumu patiesi ir ar mazākām izmaksām nekā likvidācija.

6.1.2.1.   Par likvidēšanas izmaksu novērtējumu

a)   Par atlaišanas papildu pabalstu ietekmes ņemšanu vērā

| (225) | Aprēķinot likvidācijas izmaksas, kas rastos akcionāram, Francijas iestādes uzskatīja, ka pašlaik lielas uzņēmumu grupas, kad tās slēdz ražotnes vai likvidē meitasuzņēmumus, nevar neņemt vērā sociālās sekas, ko šādi lēmumi var izraisīt. Līdz ar to tās parasti īsteno sociālos plānus, kuros var būt paredzēti pasākumi darbinieku saglabāšanai, atbalsts jaunas darbavietas meklēšanai, atlaišanas pabalsti un, iespējams, pat vietēji attīstības pasākumi, kuri pārsniedz to, kas noteikts tiesību aktos un koplīgumos. |
| --- | --- |

(225)

Aprēķinot likvidācijas izmaksas, kas rastos akcionāram, Francijas iestādes uzskatīja, ka pašlaik lielas uzņēmumu grupas, kad tās slēdz ražotnes vai likvidē meitasuzņēmumus, nevar neņemt vērā sociālās sekas, ko šādi lēmumi var izraisīt. Līdz ar to tās parasti īsteno sociālos plānus, kuros var būt paredzēti pasākumi darbinieku saglabāšanai, atbalsts jaunas darbavietas meklēšanai, atlaišanas pabalsti un, iespējams, pat vietēji attīstības pasākumi, kuri pārsniedz to, kas noteikts tiesību aktos un koplīgumos.

| (226) | Šajā saistībā Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar 2005. gada sociālo plānu, kura pamatā ir 2002. gada sociālais plāns, vērā ņemamais diapazons ir no [90 000–100 000] (60) līdz [120 000–130 000] euro uz vienu darbinieku, t. i., kopējā summa no [200–210] (60) miljoniem euro līdz [250–260] (60) miljoniem euro. Francijas iestādes norāda, ka, nosakot iepriekš minētā diapazona apakšējo robežu, ir ņemts vērā tas, ka par atskaites punktu izmantotā sociālā plāna izmaksas ir palielinātas atbilstoši to darbinieku lielajai proporcijai, kuri tuvojas pensijas vecumam un kuru aiziešana notiek sevišķi labvēlīgos apstākļos. Tāpat tiek ņemts vērā situācijas konteksts (uzņēmuma likvidēšana un darbinieku atbrīvošana lielā skaitā), kas nekādā veidā nav salīdzināma ar darbinieku skaita samazināšanu, kas ļauj uzņēmumam saglabāt darbību, kas ir atsauces sociālā plāna priekšnoteikums. |
| --- | --- |

(226)

Šajā saistībā Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar 2005. gada sociālo plānu, kura pamatā ir 2002. gada sociālais plāns, vērā ņemamais diapazons ir no [90 000–100 000] (60) līdz [120 000–130 000] euro uz vienu darbinieku, t. i., kopējā summa no [200–210] (60) miljoniem euro līdz [250–260] (60) miljoniem euro. Francijas iestādes norāda, ka, nosakot iepriekš minētā diapazona apakšējo robežu, ir ņemts vērā tas, ka par atskaites punktu izmantotā sociālā plāna izmaksas ir palielinātas atbilstoši to darbinieku lielajai proporcijai, kuri tuvojas pensijas vecumam un kuru aiziešana notiek sevišķi labvēlīgos apstākļos. Tāpat tiek ņemts vērā situācijas konteksts (uzņēmuma likvidēšana un darbinieku atbrīvošana lielā skaitā), kas nekādā veidā nav salīdzināma ar darbinieku skaita samazināšanu, kas ļauj uzņēmumam saglabāt darbību, kas ir atsauces sociālā plāna priekšnoteikums.

| (227) | Galu galā Francijas iestādes uzskata, ka, pat izmantojot analīzes shēmu, ko izveidojusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 15. septembra spriedumā, SNCM kontroles nodošana par negatīvu pārdošanas cenu 158 miljonu euro neveidoja valsts atbalsta elementus. Tās uzskata, ka Komisijai ir visa nepieciešamā informācija, lai reaģētu uz Tiesas kritiku. |
| --- | --- |

(227)

Galu galā Francijas iestādes uzskata, ka, pat izmantojot analīzes shēmu, ko izveidojusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 15. septembra spriedumā, SNCM kontroles nodošana par negatīvu pārdošanas cenu 158 miljonu euro neveidoja valsts atbalsta elementus. Tās uzskata, ka Komisijai ir visa nepieciešamā informācija, lai reaģētu uz Tiesas kritiku.

| (228) | Komisija šai analīzei nepiekrīt. |
| --- | --- |

(228)

Komisija šai analīzei nepiekrīt.

| (229) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas spriedumu (122) atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem atlaišanas papildu pabalstu izmaksāšana principā var būt tiesiska un lietderīga prakse, lai veicinātu pieklusinātu sociālo dialogu un saglabātu sabiedrības vai sabiedrību grupas tēlu. Saskaņā ar principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret privātajiem un publiskajiem ieguldītājiem, izvēli izmaksāt atlaišanas papildu pabalstus var izdarīt arī dalībvalstis, ja tiek likvidēts valsts uzņēmums, lai gan principā to saistības nevar pārsniegt tiesību aktos un līgumos stingri noteiktu minimumu. Tomēr Tiesa norāda, ka “[...] leģitīmu apsvērumu dēļ šo papildu izmaksu uzņemšanās nedrīkst pārsniegt vienīgi sociālo vai pat politisko mērķi, pretējā gadījumā rodas neatbilstība kritērijam par privāto ieguldītāju [...]. Nepastāvot pat ilgtermiņa ekonomiskam pamatam, tādu izmaksu uzņemšanās, kas pārsniedz stingri noteiktus likumiskus un līgumiskus pienākumus, tātad ir jāuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.” (123) |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas spriedumu (122) atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem atlaišanas papildu pabalstu izmaksāšana principā var būt tiesiska un lietderīga prakse, lai veicinātu pieklusinātu sociālo dialogu un saglabātu sabiedrības vai sabiedrību grupas tēlu. Saskaņā ar principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret privātajiem un publiskajiem ieguldītājiem, izvēli izmaksāt atlaišanas papildu pabalstus var izdarīt arī dalībvalstis, ja tiek likvidēts valsts uzņēmums, lai gan principā to saistības nevar pārsniegt tiesību aktos un līgumos stingri noteiktu minimumu. Tomēr Tiesa norāda, ka “[...] leģitīmu apsvērumu dēļ šo papildu izmaksu uzņemšanās nedrīkst pārsniegt vienīgi sociālo vai pat politisko mērķi, pretējā gadījumā rodas neatbilstība kritērijam par privāto ieguldītāju [...]. Nepastāvot pat ilgtermiņa ekonomiskam pamatam, tādu izmaksu uzņemšanās, kas pārsniedz stingri noteiktus likumiskus un līgumiskus pienākumus, tātad ir jāuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.” (123)

| (230) | Attiecībā uz argumentu, ko izvirzījušas Francijas iestādes, aizstāvot valsts zīmola tēlu, Tiesa uzskata, ka “[...] dalībvalsts kā globālā tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja tēla aizsardzību, nepastāvot īpašiem apstākļiem un bez īpaši pārliecinošas argumentācijas, nevar uzskatīt par pietiekamu pamatojumu, kas pierāda tādu papildu izmaksu kā atlaišanas papildu pabalstu uzņemšanās ekonomisko pamatu ilgtermiņā.” (124) Šajā lietā nav šādu īpašu apstākļu. |
| --- | --- |

(230)

Attiecībā uz argumentu, ko izvirzījušas Francijas iestādes, aizstāvot valsts zīmola tēlu, Tiesa uzskata, ka “[...] dalībvalsts kā globālā tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja tēla aizsardzību, nepastāvot īpašiem apstākļiem un bez īpaši pārliecinošas argumentācijas, nevar uzskatīt par pietiekamu pamatojumu, kas pierāda tādu papildu izmaksu kā atlaišanas papildu pabalstu uzņemšanās ekonomisko pamatu ilgtermiņā.” (124) Šajā lietā nav šādu īpašu apstākļu.

| (231) | Komisija norāda, ka pēc procedūras sākšanas Francijas iestādes nav varējušas definēt Francijas valsts ekonomiskās darbības, jo īpaši ģeogrāfiskā un nozares mērogā. Ir jāveic ilgtermiņa ekonomiskā pamata novērtējums attiecībā uz konkrēto pasākumu, lai gan Francijas iestādes galu galā 2013. gada 16. maija vēstulē ir norādījušas, ka valsts darbības būtu jāsalīdzina ar dažādu kontrolakciju sabiedrības darbībām, cenšoties maksimāli palielināt savu peļņu un aizsargāt globāla uzņēmuma tēlu, jo īpaši saistībā ar tās darbinieku pārvaldību. |
| --- | --- |

(231)

Komisija norāda, ka pēc procedūras sākšanas Francijas iestādes nav varējušas definēt Francijas valsts ekonomiskās darbības, jo īpaši ģeogrāfiskā un nozares mērogā. Ir jāveic ilgtermiņa ekonomiskā pamata novērtējums attiecībā uz konkrēto pasākumu, lai gan Francijas iestādes galu galā 2013. gada 16. maija vēstulē ir norādījušas, ka valsts darbības būtu jāsalīdzina ar dažādu kontrolakciju sabiedrības darbībām, cenšoties maksimāli palielināt savu peļņu un aizsargāt globāla uzņēmuma tēlu, jo īpaši saistībā ar tās darbinieku pārvaldību.

| (232) | Attiecībā uz CGMF tēlu Komisija norāda, ka jūras pārvadājumu nozarē tai nav citu aktīvu kā vien SNCM. Līdz ar to šo argumentu nevar piemērot. |
| --- | --- |

(232)

Attiecībā uz CGMF tēlu Komisija norāda, ka jūras pārvadājumu nozarē tai nav citu aktīvu kā vien SNCM. Līdz ar to šo argumentu nevar piemērot.

| (233) | Attiecībā uz valsts kā akcionāra tēlu Francijas iestādes norādīja, ka pastāvēja liels sociālo nemieru izcelšanās risks valsts kontrolētajos uzņēmumos, kas varētu ietekmēt ne tikai tos uzņēmumus, kas atradās SNCM darbības tuvā apkārtnē, bet visās nozarēs, un jo īpaši transporta nozarē. Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav spējušas parādīt, ka pastāvēja reāls risks, ka nelabvēlīgā ietekme skartu visus publiskā sektora uzņēmumus, un ka tās arī nespēja parādīt, ka papildu kompensācijas izmaksa palīdzēja novērst iespējamus streikus. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka valsts apgalvojums, ka papildu kompensācijas izmaksas tika veiktas vienīgi uz sociāla pamata, nav pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību. |
| --- | --- |

(233)

Attiecībā uz valsts kā akcionāra tēlu Francijas iestādes norādīja, ka pastāvēja liels sociālo nemieru izcelšanās risks valsts kontrolētajos uzņēmumos, kas varētu ietekmēt ne tikai tos uzņēmumus, kas atradās SNCM darbības tuvā apkārtnē, bet visās nozarēs, un jo īpaši transporta nozarē. Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav spējušas parādīt, ka pastāvēja reāls risks, ka nelabvēlīgā ietekme skartu visus publiskā sektora uzņēmumus, un ka tās arī nespēja parādīt, ka papildu kompensācijas izmaksa palīdzēja novērst iespējamus streikus. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka valsts apgalvojums, ka papildu kompensācijas izmaksas tika veiktas vienīgi uz sociāla pamata, nav pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību.

| (234) | Turklāt Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav sniegušas pietiekami objektīvus un pārbaudāmus datus, kas parādītu, ka atlaišanas papildu pabalstu izmaksu veikšana līdzīgos apstākļos ir vispārpieņemta prakse starp privātajiem uzņēmējiem. Komisija norāda, ka vienkārša atsauce uz ierobežotu skaitu sociālo plānu nav pietiekama, lai parādītu pietiekamas vispārpieņemtas prakses esamību gadījumos, kas salīdzināmi ar šo, ka Francijas iestāžu minētās atbrīvošanas no darba shēmas attiecas uz pārstrukturēšanas, nevis uz likvidēšanas plāniem un ka lielai daļai šo nozaru acīm redzami nav nekā kopīga ar transporta infrastruktūru (piem., kosmētikas nozare (Yves Saint-Laurent Haute couture), lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozare (Danone) un elektronikas nozare (Hewlett Packard)). Turklāt Francijas iestāžu sagatavotajā tabulā ar sociālo plānu sarakstu, kas ietverts 2013. gada 16. maija vēstulē, sīki izklāstīti seši plāni, kuru īstenošana sākta pēc SNCM privatizācijas, un tādēļ tos nevar ņemt par pamatu, aplūkojot atlaišanas papildu pabalstus. |
| --- | --- |

(234)

Turklāt Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav sniegušas pietiekami objektīvus un pārbaudāmus datus, kas parādītu, ka atlaišanas papildu pabalstu izmaksu veikšana līdzīgos apstākļos ir vispārpieņemta prakse starp privātajiem uzņēmējiem. Komisija norāda, ka vienkārša atsauce uz ierobežotu skaitu sociālo plānu nav pietiekama, lai parādītu pietiekamas vispārpieņemtas prakses esamību gadījumos, kas salīdzināmi ar šo, ka Francijas iestāžu minētās atbrīvošanas no darba shēmas attiecas uz pārstrukturēšanas, nevis uz likvidēšanas plāniem un ka lielai daļai šo nozaru acīm redzami nav nekā kopīga ar transporta infrastruktūru (piem., kosmētikas nozare (Yves Saint-Laurent Haute couture), lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozare (Danone) un elektronikas nozare (Hewlett Packard)). Turklāt Francijas iestāžu sagatavotajā tabulā ar sociālo plānu sarakstu, kas ietverts 2013. gada 16. maija vēstulē, sīki izklāstīti seši plāni, kuru īstenošana sākta pēc SNCM privatizācijas, un tādēļ tos nevar ņemt par pamatu, aplūkojot atlaišanas papildu pabalstus.

| (235) | SNCM2013. gada 27. augustā iesniedza jaunu sarakstu ar pieciem sociālajiem plāniem. Komisija uzskata, ka šis saraksts nepierāda, ka atlaišanas papildu pabalsti līdzīgos apstākļos ir vispārpieņemta prakse starp privātajiem uzņēmējiem. Komisija norāda, ka no šiem pieciem aplūkotajiem plāniem divi attiecas uz SNCM, viens no kuriem ir šī lēmuma priekšmets. Tādēļ šos divus plānus nevar izmantot, lai izdarītu objektīvu salīdzinājumu divu iemeslu dēļ: pirmkārt, SNCM iepriekšējā prakse šajā jomā nav pietiekams pamats, lai attaisnotu to, ka tā ir vispārpieņemta prakse, un otrkārt, 2002. gada sociālais plāns attiecas uz periodu, kad SNCM joprojām atradās valsts kontrolē, bet Vispārējās tiesas izmantotais salīdzināšanas kritērijs bija privāts uzņēmums, kas darbojas tajā pašā jomā. Komisija norāda, ka Marseļas ostas sociālo plānu nevar izmantot kā tādu, ņemot vērā, ka 2004. gadā osta atradās valsts, nevis privātā īpašumā. Turklāt attiecībā uz beidzamajiem diviem minētajiem sociālajiem plāniem, t. i., Air Lib un Eurostar, Komisija norāda, ka tie ir pārstrukturēšanas, nevis likvidācijas plāni. Visbeidzot Komisija norāda, ka vidējā papildu kompensācija šajos divos plānos ir vairāk nekā par 50 % mazāka nekā vidējā papildu kompensācija, ko izmaksāja SNCM. |
| --- | --- |

(235)

SNCM2013. gada 27. augustā iesniedza jaunu sarakstu ar pieciem sociālajiem plāniem. Komisija uzskata, ka šis saraksts nepierāda, ka atlaišanas papildu pabalsti līdzīgos apstākļos ir vispārpieņemta prakse starp privātajiem uzņēmējiem. Komisija norāda, ka no šiem pieciem aplūkotajiem plāniem divi attiecas uz SNCM, viens no kuriem ir šī lēmuma priekšmets. Tādēļ šos divus plānus nevar izmantot, lai izdarītu objektīvu salīdzinājumu divu iemeslu dēļ: pirmkārt, SNCM iepriekšējā prakse šajā jomā nav pietiekams pamats, lai attaisnotu to, ka tā ir vispārpieņemta prakse, un otrkārt, 2002. gada sociālais plāns attiecas uz periodu, kad SNCM joprojām atradās valsts kontrolē, bet Vispārējās tiesas izmantotais salīdzināšanas kritērijs bija privāts uzņēmums, kas darbojas tajā pašā jomā. Komisija norāda, ka Marseļas ostas sociālo plānu nevar izmantot kā tādu, ņemot vērā, ka 2004. gadā osta atradās valsts, nevis privātā īpašumā. Turklāt attiecībā uz beidzamajiem diviem minētajiem sociālajiem plāniem, t. i., Air Lib un Eurostar, Komisija norāda, ka tie ir pārstrukturēšanas, nevis likvidācijas plāni. Visbeidzot Komisija norāda, ka vidējā papildu kompensācija šajos divos plānos ir vairāk nekā par 50 % mazāka nekā vidējā papildu kompensācija, ko izmaksāja SNCM.

| (236) | Visbeidzot Komisija atzīst, ka Francijas iestādes nav norādījušas, ka Francijas valsts rīcību motivēja saprātīga iespēja iegūt netiešu materiālo peļņu, kaut vai ilgtermiņā, izvairoties palielināt sociālo nemieru uzņēmumā, ņemot vērā, ka tas parādītos saistībā ar uzņēmuma likvidēšanu. Nav pietiekamu pierādījumu, kas pamatotu hipotēzi, ka citu valsts uzņēmumu darbiniekiem ir izmaksāti lielāki pabalsti. Šim viedoklim vēl lielāku ticamību piešķir fakts, ka saskaņā ar Francijas iestāžu hipotēzi pat no globāla ieguldītāja viedokļa ļoti lielu atlaišanas pabalstu piešķiršana darbiniekiem uzņēmumam var sarežģīt jebkādu nākotnē veicamu pārstrukturēšanu citos šim ieguldītājam piederošos uzņēmumos. Turklāt Francijas iestādes nav uzskaitījušas būtiskās potenciālās sociālās izmaksas, kuras tās citē kā pamatojumu atlaišanas papildu pabalstu piešķiršanai. |
| --- | --- |

(236)

Visbeidzot Komisija atzīst, ka Francijas iestādes nav norādījušas, ka Francijas valsts rīcību motivēja saprātīga iespēja iegūt netiešu materiālo peļņu, kaut vai ilgtermiņā, izvairoties palielināt sociālo nemieru uzņēmumā, ņemot vērā, ka tas parādītos saistībā ar uzņēmuma likvidēšanu. Nav pietiekamu pierādījumu, kas pamatotu hipotēzi, ka citu valsts uzņēmumu darbiniekiem ir izmaksāti lielāki pabalsti. Šim viedoklim vēl lielāku ticamību piešķir fakts, ka saskaņā ar Francijas iestāžu hipotēzi pat no globāla ieguldītāja viedokļa ļoti lielu atlaišanas pabalstu piešķiršana darbiniekiem uzņēmumam var sarežģīt jebkādu nākotnē veicamu pārstrukturēšanu citos šim ieguldītājam piederošos uzņēmumos. Turklāt Francijas iestādes nav uzskaitījušas būtiskās potenciālās sociālās izmaksas, kuras tās citē kā pamatojumu atlaišanas papildu pabalstu piešķiršanai.

| (237) | Francijas iestādes ir apgalvojušas arī to, ka likvidācijas process būtu garāks un potenciāli riskantāks valstij kā akcionāram nekā SNCM pārdošana par negatīvu cenu. Komisija norāda, ka Francijas iestādes nav sniegušas pierādījumu šāda riska esamībai un nav paskaidrojušas, kādēļ likvidācijas procesa garumu būtu ņēmis vērā privātais akcionārs. Frucona Kosice lietai (125), uz kuru atsaucas Francijas iestādes, nav nekāda sakara ar šo lietu, jo tā attiecas uz privāta kreditora pārbaudi. Likvidācijas procesa ilgums ir svarīgs, analizējot, vai valsts kā Frucona Kosice kreditors maksimāli izmantoja savu parādu atgūšanu, pieņemot tūlītēju daļēju atmaksu, vai būtu bijis labāk nogaidīt uzņēmuma likvidēšanas rezultātu. Šīs lietas apstākļi ir atšķirīgi, jo valsts ir akcionārs sabiedrībā SNCM, nevis privāts kreditors. Ņemot to vērā SNCM likvidācijas gadījumā ar sabiedrības aktīviem nepietiktu, lai segtu sabiedrības saistības, un valsts nespētu atgūt savu ieguldījumu. Līdz ar to likvidācijas procesa garumam šajā lietā nav nozīmes. |
| --- | --- |

(237)

Francijas iestādes ir apgalvojušas arī to, ka likvidācijas process būtu garāks un potenciāli riskantāks valstij kā akcionāram nekā SNCM pārdošana par negatīvu cenu. Komisija norāda, ka Francijas iestādes nav sniegušas pierādījumu šāda riska esamībai un nav paskaidrojušas, kādēļ likvidācijas procesa garumu būtu ņēmis vērā privātais akcionārs. Frucona Kosice lietai (125), uz kuru atsaucas Francijas iestādes, nav nekāda sakara ar šo lietu, jo tā attiecas uz privāta kreditora pārbaudi. Likvidācijas procesa ilgums ir svarīgs, analizējot, vai valsts kā Frucona Kosice kreditors maksimāli izmantoja savu parādu atgūšanu, pieņemot tūlītēju daļēju atmaksu, vai būtu bijis labāk nogaidīt uzņēmuma likvidēšanas rezultātu. Šīs lietas apstākļi ir atšķirīgi, jo valsts ir akcionārs sabiedrībā SNCM, nevis privāts kreditors. Ņemot to vērā SNCM likvidācijas gadījumā ar sabiedrības aktīviem nepietiktu, lai segtu sabiedrības saistības, un valsts nespētu atgūt savu ieguldījumu. Līdz ar to likvidācijas procesa garumam šajā lietā nav nozīmes.

| (238) | Francijas iestādēm tādējādi nav izdevies attaisnot to, ka tās ir atbalstījušas izmaksas, kas radušās, valstij rīkojoties kā privātajam ieguldītājam un izmaksājot papildu pabalstus likvidācijas kontekstā. |
| --- | --- |

(238)

Francijas iestādēm tādējādi nav izdevies attaisnot to, ka tās ir atbalstījušas izmaksas, kas radušās, valstij rīkojoties kā privātajam ieguldītājam un izmaksājot papildu pabalstus likvidācijas kontekstā.

| (239) | Šajā analīzes stadijā Komisijai ir jānosaka SNCM likvidācijas vērtība, neņemot vērā atlaišanas papildu pabalstus. |
| --- | --- |

(239)

Šajā analīzes stadijā Komisijai ir jānosaka SNCM likvidācijas vērtība, neņemot vērā atlaišanas papildu pabalstus.

b)   Par SNCM likvidācijas vērtību

| (240) | Ar pārskatīto neto aktīvu metodi aktīvu nepietiekamība tiek konstatēta tad, ja reālo aktīvu ekonomiskā vērtība (kas parasti ir augstāka par neto bilances vērtību) nesedz reālo parādu ekonomisko vērtību. |
| --- | --- |

(240)

Ar pārskatīto neto aktīvu metodi aktīvu nepietiekamība tiek konstatēta tad, ja reālo aktīvu ekonomiskā vērtība (kas parasti ir augstāka par neto bilances vērtību) nesedz reālo parādu ekonomisko vērtību.

| (241) | Lai šajā lietā konstatētu aktīvu nepietiekamību, Komisija ar sava eksperta (126) palīdzību pārliecinājās – kā norādīts turpmāk –, ka 2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM aktīvu vērtība nebija pietiekama, lai apmierinātu priviliģēto kreditoru un nepriviliģēto kreditoru prasības. |
| --- | --- |

(241)

Lai šajā lietā konstatētu aktīvu nepietiekamību, Komisija ar sava eksperta (126) palīdzību pārliecinājās – kā norādīts turpmāk –, ka 2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM aktīvu vērtība nebija pietiekama, lai apmierinātu priviliģēto kreditoru un nepriviliģēto kreditoru prasības.

| (242) | Komisija uzskata, ka neto aktīvu novērtēšana ir metode, ko parasti izmanto sabiedrību novērtēšanai jūras transporta nozarē. Tā arī uzskata, ka šī metode ir sevišķi piemērota SNCM situācijai, jo tās neapejamajam akcionāram vienīgā alternatīva pārdošanai ir iesniegt pieteikumu par sabiedrības likvidāciju. |
| --- | --- |

(242)

Komisija uzskata, ka neto aktīvu novērtēšana ir metode, ko parasti izmanto sabiedrību novērtēšanai jūras transporta nozarē. Tā arī uzskata, ka šī metode ir sevišķi piemērota SNCM situācijai, jo tās neapejamajam akcionāram vienīgā alternatīva pārdošanai ir iesniegt pieteikumu par sabiedrības likvidāciju.

| (243) | Attiecībā uz citām vērtēšanas metodēm, jo īpaši attiecībā uz “pamatdarbības brīvās naudas plūsmas pašreizējo vērtību”, Komisija uzskata, ka, tā kā, izmantojot šo metodi, tiek pieņemts, ka uzņēmums turpina darboties, tas neatbilst SNCM gadījumam, ja to paredzēts likvidēt, tāpēc šī metode šajā gadījumā nav piemērojama. |
| --- | --- |

(243)

Attiecībā uz citām vērtēšanas metodēm, jo īpaši attiecībā uz “pamatdarbības brīvās naudas plūsmas pašreizējo vērtību”, Komisija uzskata, ka, tā kā, izmantojot šo metodi, tiek pieņemts, ka uzņēmums turpina darboties, tas neatbilst SNCM gadījumam, ja to paredzēts likvidēt, tāpēc šī metode šajā gadījumā nav piemērojama.

| (244) | Komisija par sabiedrības SNCM novērtēšanas atskaites datumu izvēlas 2005. gada 30. septembri, jo, ievērojot to, ka lēmums izraudzīties sabiedrību BCP tika pieņemts 2005. gada 27. septembrī, tas ir datums, kurā tika faktiski izdarīta izvēle starp pārņemšanas piedāvājuma pieņemšanu un sabiedrības likvidāciju. |
| --- | --- |

(244)

Komisija par sabiedrības SNCM novērtēšanas atskaites datumu izvēlas 2005. gada 30. septembri, jo, ievērojot to, ka lēmums izraudzīties sabiedrību BCP tika pieņemts 2005. gada 27. septembrī, tas ir datums, kurā tika faktiski izdarīta izvēle starp pārņemšanas piedāvājuma pieņemšanu un sabiedrības likvidāciju.

i)   Par SNCM aktīvu vērtību

| (245) | Komisija norāda, ka SNCM akcionārs sadarbībā ar biroju Ernst & Young2005. gada 30. septembrī veica uzņēmuma likvidācijas izmaksu aprēķinu (iepriekš minētais CGMF ziņojums), ko salīdzināja ar ekspertu ziņojumu, kuru sagatavoja Oddo Corporate Finance un juridiskais birojs Paul Hastings. Komisija norāda, ka iepriekš minētajā Oddo-Hastings ziņojumā sabiedrības SNCM aktīvu vērtība tika novērtēta 190,3 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(245)

Komisija norāda, ka SNCM akcionārs sadarbībā ar biroju Ernst & Young2005. gada 30. septembrī veica uzņēmuma likvidācijas izmaksu aprēķinu (iepriekš minētais CGMF ziņojums), ko salīdzināja ar ekspertu ziņojumu, kuru sagatavoja Oddo Corporate Finance un juridiskais birojs Paul Hastings. Komisija norāda, ka iepriekš minētajā Oddo-Hastings ziņojumā sabiedrības SNCM aktīvu vērtība tika novērtēta 190,3 miljonu euro apmērā.

| (246) | Attiecībā uz tās flotes vērtību, kas piederēja pašai sabiedrībai (127), SNCM kuģu bruto tirgus vērtību specializēts BRS brokeris 2005. gada 30. septembrī novērtēja 224 miljonu euro apmērā, Oddo ziņojumā SNCM flote tika novērtēta par 150,7 miljoniem euro, no šīs summas atņemot vērtības samazinājumu (128), brokeru komisijas (129) un rezervi neparedzētiem gadījumiem (130).

  3. tabula



  SNCM aktīvu novērtēšanas scenāriji 2005. gada 30. septembrī | Aktīvu vērtība
  Oddo ziņojums

  miljonos euro | Aktīvu vērtība
  Komisijas eksperts
  miljonos euro |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemateriālie pamatlīdzekļi | — | — |
| Materiālie pamatlīdzekļi | | |
| Pašai sabiedrībai piederošā flote | 150,7 | 151,7 |
| Ēkas

   (131) | 11,2 | 11,2 |
| Ieguldījumi

   (132) | 32,7 | 38,3 |
| Pamatlīdzekļi | 194,6 | 201,2 |
| Krājumi | — | — |
| Avansa maksājumi un priekšapmaksas | — | — |
| Debitoru saistības | 0,8 | 0,8 |
| Citi parādi

   (133) | 9,4 | 9,4 |
| Neto naudas līdzekļi | –14,5 | — |
| Izlīdzināšanas konti | — | — |
| Citi aktīvi | –4,3 | 10,20 |
| Aktīvi kopā | 190,3 | 211,4 |
| Avoti: | Oddo-Hastings ziņojums, Komisijas eksperta ziņojums |

(246)

Attiecībā uz tās flotes vērtību, kas piederēja pašai sabiedrībai (127), SNCM kuģu bruto tirgus vērtību specializēts BRS brokeris 2005. gada 30. septembrī novērtēja 224 miljonu euro apmērā, Oddo ziņojumā SNCM flote tika novērtēta par 150,7 miljoniem euro, no šīs summas atņemot vērtības samazinājumu (128), brokeru komisijas (129) un rezervi neparedzētiem gadījumiem (130).

3. tabula

SNCM aktīvu novērtēšanas scenāriji 2005. gada 30. septembrī

Aktīvu vērtība

Oddo ziņojums

miljonos euro

Aktīvu vērtība

Komisijas eksperts

miljonos euro

Nemateriālie pamatlīdzekļi

—

—

Materiālie pamatlīdzekļi

Pašai sabiedrībai piederošā flote

150,7

151,7

Ēkas

   (131)

11,2

11,2

Ieguldījumi

   (132)

32,7

38,3

Pamatlīdzekļi

194,6

201,2

Krājumi

—

—

Avansa maksājumi un priekšapmaksas

—

—

Debitoru saistības

0,8

0,8

Citi parādi

   (133)

9,4

9,4

Neto naudas līdzekļi

–14,5

—

Izlīdzināšanas konti

—

—

Citi aktīvi

–4,3

10,20

Aktīvi kopā

190,3

211,4

Avoti:

Oddo-Hastings ziņojums, Komisijas eksperta ziņojums

| (247) | Analizējot šo tabulu, Komisijas konstatē, ka kuģu flote ir uzņēmuma aktīvu novērtēšanas galvenā sastāvdaļa. Šajā saistībā Komisijas eksperts pēc salīdzinošas analīzes, ko tas veica tad, kad tas bija iespējams, secināja, ka vērtības samazinājums, kas piemērots kuģu tirgus vērtībai, un rezerve neparedzētiem gadījumiem ir loģiski. Tādējādi tas secināja, ka nav pamata noraidīt Francijas valdības iesniegto flotes vērtības novērtējumu. |
| --- | --- |

(247)

Analizējot šo tabulu, Komisijas konstatē, ka kuģu flote ir uzņēmuma aktīvu novērtēšanas galvenā sastāvdaļa. Šajā saistībā Komisijas eksperts pēc salīdzinošas analīzes, ko tas veica tad, kad tas bija iespējams, secināja, ka vērtības samazinājums, kas piemērots kuģu tirgus vērtībai, un rezerve neparedzētiem gadījumiem ir loģiski. Tādējādi tas secināja, ka nav pamata noraidīt Francijas valdības iesniegto flotes vērtības novērtējumu.

| (248) | Attiecībā uz vērtības samazinājumu Komisija uzskata, ka tā līmenis atbilst vērtības samazinājumiem, kas novēroti, pārdodot kuģus piespiedu likvidācijas gadījumā. Kā norādījis Komisijas eksperts, Régie des Transports Maritimes (Beļģijas nacionālā sabiedrība, kas apkalpo līniju Ostende-Remsgita), piemēram, divus automobiļu prāmjus 1997. gadā pārdeva ar vērtības samazinājumiem, ko lēš no 35–45 % apmērā. Samērā nesen sabiedrība Festival Cruises pārdeva trīs kruīza kuģus ar vidējo vērtības samazinājumu 20 % apmērā. Tātad vērtības samazinājumi, kas novēroti līdzīgos gadījumos, atbilst vērtības samazinājumiem, ko Francijas iestādes piemērojušas šajā lietā. |
| --- | --- |

(248)

Attiecībā uz vērtības samazinājumu Komisija uzskata, ka tā līmenis atbilst vērtības samazinājumiem, kas novēroti, pārdodot kuģus piespiedu likvidācijas gadījumā. Kā norādījis Komisijas eksperts, Régie des Transports Maritimes (Beļģijas nacionālā sabiedrība, kas apkalpo līniju Ostende-Remsgita), piemēram, divus automobiļu prāmjus 1997. gadā pārdeva ar vērtības samazinājumiem, ko lēš no 35–45 % apmērā. Samērā nesen sabiedrība Festival Cruises pārdeva trīs kruīza kuģus ar vidējo vērtības samazinājumu 20 % apmērā. Tātad vērtības samazinājumi, kas novēroti līdzīgos gadījumos, atbilst vērtības samazinājumiem, ko Francijas iestādes piemērojušas šajā lietā.

| (249) | Tā kā attiecībā uz rezervi neparedzētiem gadījumiem tirgū nav noticis neviens pielīdzināms gadījums, Komisija uzskata, ka argumenti, kas pamato rezervi neparedzētiem gadījumiem, atbilst tādu specializētu kuģu šaurajam tirgum, kuri pielāgoti ļoti specifiskai darbībai. |
| --- | --- |

(249)

Tā kā attiecībā uz rezervi neparedzētiem gadījumiem tirgū nav noticis neviens pielīdzināms gadījums, Komisija uzskata, ka argumenti, kas pamato rezervi neparedzētiem gadījumiem, atbilst tādu specializētu kuģu šaurajam tirgum, kuri pielāgoti ļoti specifiskai darbībai.

| (250) | Turklāt Komisija piebilst, ka tās neatkarīgais eksperts ir paaugstinājis finanšu pamatlīdzekļu novērtējumu, jo īpaši SNCM līdzdalību sabiedrībā CMN (no 21,8 miljoniem euro uz 28 miljoniem euro). Šajā saistībā, ņemot vērā Stef-TFE izteikto piedāvājumu šo līdzdalību atpirkt par 35,2 miljoniem euro, kas Komisijai iesniegts saistībā ar šo izmeklēšanu, Komisija uzskata, ka SNCM līdzdalības sabiedrībā CMN novērtējums par 28 miljoniem euro sabiedrības likvidācijas kontekstā ir pamatots. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt Komisija piebilst, ka tās neatkarīgais eksperts ir paaugstinājis finanšu pamatlīdzekļu novērtējumu, jo īpaši SNCM līdzdalību sabiedrībā CMN (no 21,8 miljoniem euro uz 28 miljoniem euro). Šajā saistībā, ņemot vērā Stef-TFE izteikto piedāvājumu šo līdzdalību atpirkt par 35,2 miljoniem euro, kas Komisijai iesniegts saistībā ar šo izmeklēšanu, Komisija uzskata, ka SNCM līdzdalības sabiedrībā CMN novērtējums par 28 miljoniem euro sabiedrības likvidācijas kontekstā ir pamatots.

| (251) | Attiecībā uz pārējo aktīvu novērtējumu Komisijas ekspertam nebija nekādu īpašu iebildumu. Tas tomēr nav apstiprinājis posteni “neto naudas līdzekļi”, jo tajā ir iztrūkums. Komisija uzskata, ka šis postenis būtu jāpārklasificē par SNCM pasīviem. |
| --- | --- |

(251)

Attiecībā uz pārējo aktīvu novērtējumu Komisijas ekspertam nebija nekādu īpašu iebildumu. Tas tomēr nav apstiprinājis posteni “neto naudas līdzekļi”, jo tajā ir iztrūkums. Komisija uzskata, ka šis postenis būtu jāpārklasificē par SNCM pasīviem.

| (252) | Ņemot vērā dažādās korekcijas, Komisija sabiedrības SNCM aktīvu vērtību 2005. gada 30. septembrī novērtē 211,4 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(252)

Ņemot vērā dažādās korekcijas, Komisija sabiedrības SNCM aktīvu vērtību 2005. gada 30. septembrī novērtē 211,4 miljonu euro apmērā.

ii)   Par SNCM pasīvu vērtēšanu

| (253) | Komisija konstatē, ka Francijas iestādes summu, kas pienākas priviliģētajiem kreditoriem, lēš 153,8 miljonu euro apmērā, bet summu, kas pienākas nepriviliģētajiem kreditoriem (neskaitot atlaišanas papildu atbalstus), – 170,9 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(253)

Komisija konstatē, ka Francijas iestādes summu, kas pienākas priviliģētajiem kreditoriem, lēš 153,8 miljonu euro apmērā, bet summu, kas pienākas nepriviliģētajiem kreditoriem (neskaitot atlaišanas papildu atbalstus), – 170,9 miljonu euro apmērā.

| (254) | Attiecībā uz sociālo maksājumu saistībām Francijas iestādes koplīgumā noteiktā sociālā plāna izmaksas lēš [70–80] (60) miljonu euro apmērā. Izmaksas, kas saistītas ar minēto plānu, ir noteiktas individuāli, ņemot vērā līguma veidu (beztermiņa vai fiksēta termiņa), piemērojamos statūtus un koplīgumus (kuģu personāls, biroja darbinieki un kuģa virsnieki), darba stāža ilgumu, katra darbinieka klasifikāciju un atalgojumu. Šī summa ietvēra uzteikuma pabalstus (20–30 miljoni euro), apmaksāta atvaļinājuma pabalstus pēc uzteikuma (0–10 miljoni euro), līgumos paredzētos atlaišanas pabalstus (30–40 miljoni euro) un Delalande iemaksu (0–10 miljoni euro) (134). |
| --- | --- |

(254)

Attiecībā uz sociālo maksājumu saistībām Francijas iestādes koplīgumā noteiktā sociālā plāna izmaksas lēš [70–80] (60) miljonu euro apmērā. Izmaksas, kas saistītas ar minēto plānu, ir noteiktas individuāli, ņemot vērā līguma veidu (beztermiņa vai fiksēta termiņa), piemērojamos statūtus un koplīgumus (kuģu personāls, biroja darbinieki un kuģa virsnieki), darba stāža ilgumu, katra darbinieka klasifikāciju un atalgojumu. Šī summa ietvēra uzteikuma pabalstus (20–30 miljoni euro), apmaksāta atvaļinājuma pabalstus pēc uzteikuma (0–10 miljoni euro), līgumos paredzētos atlaišanas pabalstus (30–40 miljoni euro) un Delalande iemaksu (0–10 miljoni euro) (134).

| (255) | Sociālā plāna, kas nav paredzēts koplīgumā, izmaksas Francijas iestādes lēš [30–40] (60) miljonu euro apmērā. Šajā plānā ir apkopoti visi papildpasākumi, kas saistīti ar SNCM līgumos un tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem darbinieku atlaišanas gadījumā (135), un visas netiešās izmaksas, kas saistītas ar koplīgumā ietverto sociālo plānu (136). |
| --- | --- |

(255)

Sociālā plāna, kas nav paredzēts koplīgumā, izmaksas Francijas iestādes lēš [30–40] (60) miljonu euro apmērā. Šajā plānā ir apkopoti visi papildpasākumi, kas saistīti ar SNCM līgumos un tiesību aktos paredzētajiem pienākumiem darbinieku atlaišanas gadījumā (135), un visas netiešās izmaksas, kas saistītas ar koplīgumā ietverto sociālo plānu (136).

| (256) | Izmaksas, kas saistītas ar galveno ekspluatācijas līgumu laušanu, galvenokārt attiecas uz to, ka tiek izmantots bankas galvojums par summu 7,4 miljoni euro, kas sniegts, lai garantētu to, ka sabiedrība SNCM pienācīgi izpilda savas sabiedriskā pakalpojuma saistības, kuram jāpieskaita minētajā līgumā paredzētā soda nauda, kas vienāda ar 2 % no finansiālās pamatkompensācijas 63 miljonu euro apmērā par 2005. gadu, t. i., apmēram 1,2 miljoni euro gadījumā, ja deleģējuma saņēmējs nepilda savas saistības. |
| --- | --- |

(256)

Izmaksas, kas saistītas ar galveno ekspluatācijas līgumu laušanu, galvenokārt attiecas uz to, ka tiek izmantots bankas galvojums par summu 7,4 miljoni euro, kas sniegts, lai garantētu to, ka sabiedrība SNCM pienācīgi izpilda savas sabiedriskā pakalpojuma saistības, kuram jāpieskaita minētajā līgumā paredzētā soda nauda, kas vienāda ar 2 % no finansiālās pamatkompensācijas 63 miljonu euro apmērā par 2005. gadu, t. i., apmēram 1,2 miljoni euro gadījumā, ja deleģējuma saņēmējs nepilda savas saistības.

| (257) | Attiecībā uz neto pasīviem, kas saistīti ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu (137), Francijas iestādes uzsver, ka, pamatojoties uz noteiktiem pieņēmumiem (138), tīros ieņēmumus no pārdošanas BRS specializētais brokeris 2005. gada 30. septembrī ir novērtējis 144,8 miljonu euro apmērā, atņemot vērtības samazinājumu, brokeru komisijas maksu un vedmaksas finansiālās izmaksas. Tā kā nodokļu un bankas parādi kopā sasniedz 193,5 miljonus euro, par kuģiem, uz kuriem attiecas izpirkumnoma, paliek bankas parādu atlikums, kas vēl jāatmaksā, 48,7 miljonu euro apmērā.

  4. tabula



  SNCM pasīvu novērtēšanas scenāriji 2005. gada 30. septembrī | Pasīvu vērtība
  Oddo ziņojums

  miljonos euro | Pasīvu vērtība
  Komisijas eksperts
  miljonos euro |
| --- | --- | --- | --- |
| Augstākās prioritātes parādi, tostarp: | | |
| Sociālie un nodokļu parādi | [20–30]* | [20–30]* |
| Finansiālie parādi, kas nodrošināti ar aktīviem

   (139) | 15,9 | 15,9 |
| Koplīgumā paredzētā sociālā plāna izmaksas | [70–80]* | [70–80]* |
| Pensionēto darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrību izmaksas

   (140) | 10,2 | 10,2 |
| Likvidācijas procesa izmaksas | 4,7 | 4,7 |
| Starpposma pamatdarbības zaudējumi

   (141) | 26,5 | 26,5 |
| Maksājumi galvenajiem kreditoriem | 153,8 | 153,8 |
| Nenodrošinātie parādi

   (142) | 69,7 | 84,2 |
| Koplīgumā neparedzētā sociālā plāna izmaksas | [30–40]* | [30–40]* |
| Izmaksas saistībā ar galveno ekspluatācijas līgumu laušanu | [10–20]* | [10–20]* |
| Papildu izmaksas saistībā ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu | 48,7 | 48,7 |
| Maksājumi nenodrošinātajiem kreditoriem | 170,9 | 181,1 |
| Avoti: | Oddo-Hastings ziņojums, Komisijas eksperta ziņojums |

(257)

Attiecībā uz neto pasīviem, kas saistīti ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu (137), Francijas iestādes uzsver, ka, pamatojoties uz noteiktiem pieņēmumiem (138), tīros ieņēmumus no pārdošanas BRS specializētais brokeris 2005. gada 30. septembrī ir novērtējis 144,8 miljonu euro apmērā, atņemot vērtības samazinājumu, brokeru komisijas maksu un vedmaksas finansiālās izmaksas. Tā kā nodokļu un bankas parādi kopā sasniedz 193,5 miljonus euro, par kuģiem, uz kuriem attiecas izpirkumnoma, paliek bankas parādu atlikums, kas vēl jāatmaksā, 48,7 miljonu euro apmērā.

4. tabula

SNCM pasīvu novērtēšanas scenāriji 2005. gada 30. septembrī

Pasīvu vērtība

Oddo ziņojums

miljonos euro

Pasīvu vērtība

Komisijas eksperts

miljonos euro

Augstākās prioritātes parādi, tostarp:

Sociālie un nodokļu parādi

[20–30]*

[20–30]*

Finansiālie parādi, kas nodrošināti ar aktīviem

   (139)

15,9

15,9

Koplīgumā paredzētā sociālā plāna izmaksas

[70–80]*

[70–80]*

Pensionēto darbinieku savstarpējas apdrošināšanas sabiedrību izmaksas

   (140)

10,2

10,2

Likvidācijas procesa izmaksas

4,7

4,7

Starpposma pamatdarbības zaudējumi

   (141)

26,5

26,5

Maksājumi galvenajiem kreditoriem

153,8

153,8

Nenodrošinātie parādi

   (142)

69,7

84,2

Koplīgumā neparedzētā sociālā plāna izmaksas

[30–40]*

[30–40]*

Izmaksas saistībā ar galveno ekspluatācijas līgumu laušanu

[10–20]*

[10–20]*

Papildu izmaksas saistībā ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu

48,7

48,7

Maksājumi nenodrošinātajiem kreditoriem

170,9

181,1

Avoti:

Oddo-Hastings ziņojums, Komisijas eksperta ziņojums

| (258) | Komisija norāda, ka sociālās saistības ir sabiedrības SNCM saistību galvenā sastāvdaļa. Attiecībā uz priekšrocības sociālajām saistībām, t. i., sociālā plāna izmaksām, Komisijas eksperts pārbaudīja visu plāna sastāvdaļu aprēķināšanas formulas, pamatojoties uz dažādiem apsekojumiem, un nekonstatēja ne anomālijas, ne kļūdas. Ņemot vērā šo pārbaudi, Komisija uzskata, ka summa [70–80] (60) miljonu euro apmērā, ko Francijas iestādes minējušas saistībā ar koplīgumā paredzēto sociālo plānu, ir pamatota. |
| --- | --- |

(258)

Komisija norāda, ka sociālās saistības ir sabiedrības SNCM saistību galvenā sastāvdaļa. Attiecībā uz priekšrocības sociālajām saistībām, t. i., sociālā plāna izmaksām, Komisijas eksperts pārbaudīja visu plāna sastāvdaļu aprēķināšanas formulas, pamatojoties uz dažādiem apsekojumiem, un nekonstatēja ne anomālijas, ne kļūdas. Ņemot vērā šo pārbaudi, Komisija uzskata, ka summa [70–80] (60) miljonu euro apmērā, ko Francijas iestādes minējušas saistībā ar koplīgumā paredzēto sociālo plānu, ir pamatota.

| (259) | Attiecībā uz starpposma pamatdarbības zaudējumiem Komisija uzskata, ka šis ir pārdomāts novērtējums, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus, jo īpaši Francijas Komerckodeksa L.622-10. pantu un 1985. gada 27. decembra Dekrēta Nr. 85-1388 119-2. pantu, saskaņā ar kuru kompetentā komerclietu tiesa varētu sabiedrībai SNCM uzlikt pienākumu turpināt darbību divus mēnešus, ko pēc attiecīgās valsts ministrijas pieprasījuma var pagarināt tās sabiedriskā pakalpojuma saistību dēļ. |
| --- | --- |

(259)

Attiecībā uz starpposma pamatdarbības zaudējumiem Komisija uzskata, ka šis ir pārdomāts novērtējums, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus, jo īpaši Francijas Komerckodeksa L.622-10. pantu un 1985. gada 27. decembra Dekrēta Nr. 85-1388 119-2. pantu, saskaņā ar kuru kompetentā komerclietu tiesa varētu sabiedrībai SNCM uzlikt pienākumu turpināt darbību divus mēnešus, ko pēc attiecīgās valsts ministrijas pieprasījuma var pagarināt tās sabiedriskā pakalpojuma saistību dēļ.

| (260) | Attiecībā uz nenodrošinātajiem parādiem Komisijas eksperts nav izteicis nekādus īpašus iebildumus. Tomēr tas palielināja sākotnējo summu 14,5 miljonu apmērā pozīcijā “neto naudas līdzekļi” uz 69,7 miljoniem euro. Komisija uzskata, ka šī koriģētā summa atbilst izmaiņām, kas veiktas SNCM aktīvu novērtējumā. |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz nenodrošinātajiem parādiem Komisijas eksperts nav izteicis nekādus īpašus iebildumus. Tomēr tas palielināja sākotnējo summu 14,5 miljonu apmērā pozīcijā “neto naudas līdzekļi” uz 69,7 miljoniem euro. Komisija uzskata, ka šī koriģētā summa atbilst izmaiņām, kas veiktas SNCM aktīvu novērtējumā.

| (261) | Attiecībā uz koplīgumā neparedzētā sociālā plāna izmaksām (un neskaitot atlaišanas papildu pabalstus) Komisijas eksperts uzskata, ka tiesā celto prasību aprēķins jāmaina uz [0–5] (60) miljoniem euro Francijas iestāžu ierosināto [0–10] (60) miljonu euro vietā. Attiecībā uz šo punktu, lai gan Komisija ir pārliecināta, ka arodbiedrību organizācijas pieprasīs fiksēta termiņa līgumu pārklasificēšanu par beztermiņa līgumiem (143), tā tomēr uzskata, ka šī aprēķina pamatā jābūt tikai tiem darbiniekiem, kuriem ir fiksēta termiņa līgumi un kuriem šis risks gandrīz noteikti pastāv (ir aptuveni 150 šādu līgumu). Ņemot vērā bruto mēneša algu [2 000–2 500] (60) euro apmērā un 9 mēnešalgu pabalstu par [100–120] (60) pirmajiem fiksēta termiņa līgumiem un 6 mēnešu algu par [50–70] (60) turpmākajiem, kopējā summa ir [0–10] (60) miljoni euro. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz koplīgumā neparedzētā sociālā plāna izmaksām (un neskaitot atlaišanas papildu pabalstus) Komisijas eksperts uzskata, ka tiesā celto prasību aprēķins jāmaina uz [0–5] (60) miljoniem euro Francijas iestāžu ierosināto [0–10] (60) miljonu euro vietā. Attiecībā uz šo punktu, lai gan Komisija ir pārliecināta, ka arodbiedrību organizācijas pieprasīs fiksēta termiņa līgumu pārklasificēšanu par beztermiņa līgumiem (143), tā tomēr uzskata, ka šī aprēķina pamatā jābūt tikai tiem darbiniekiem, kuriem ir fiksēta termiņa līgumi un kuriem šis risks gandrīz noteikti pastāv (ir aptuveni 150 šādu līgumu). Ņemot vērā bruto mēneša algu [2 000–2 500] (60) euro apmērā un 9 mēnešalgu pabalstu par [100–120] (60) pirmajiem fiksēta termiņa līgumiem un 6 mēnešu algu par [50–70] (60) turpmākajiem, kopējā summa ir [0–10] (60) miljoni euro.

| (262) | Attiecībā uz neto pasīviem, kas saistīti ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu, Komisija uzskata, ka aprēķina pamatā esošie pieņēmumi ir pamatoti jo īpaši tādēļ, ka EIG pārlieku ievēro līgumiskās formalitātes un tas ierobežo iespējas aizstāt sabiedrību SNCM ar trešām personām un nodokļu atvieglojumu piemērošanu saistot ar to, ka kuģi kuģo zem Francijas karoga. Turklāt, nav pamata piemērot rezervi neparedzētiem gadījumiem attiecībā uz kuģiem, kuri tiek ekspluatēti saskaņā izpirkumnomu, jo šos kuģus pārdod EIG kreditējošās bankas. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka ir pamatoti, ka par laikposmu no 2005. gada 30. septembra līdz kuģu faktiskajai pārdošanai tiek ņemtas pārnešanas finansiālās izmaksas. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz neto pasīviem, kas saistīti ar izpirkumnomā esošo kuģu pārdošanu, Komisija uzskata, ka aprēķina pamatā esošie pieņēmumi ir pamatoti jo īpaši tādēļ, ka EIG pārlieku ievēro līgumiskās formalitātes un tas ierobežo iespējas aizstāt sabiedrību SNCM ar trešām personām un nodokļu atvieglojumu piemērošanu saistot ar to, ka kuģi kuģo zem Francijas karoga. Turklāt, nav pamata piemērot rezervi neparedzētiem gadījumiem attiecībā uz kuģiem, kuri tiek ekspluatēti saskaņā izpirkumnomu, jo šos kuģus pārdod EIG kreditējošās bankas. Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka ir pamatoti, ka par laikposmu no 2005. gada 30. septembra līdz kuģu faktiskajai pārdošanai tiek ņemtas pārnešanas finansiālās izmaksas.

| (263) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēš, ka 2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM prioritāro parādu saistības sasniedza 153,8 miljonus euro un sabiedrības SNCM neprioritāro parādu saistības – 181,1 miljonu euro. |
| --- | --- |

(263)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēš, ka 2005. gada 30. septembrī sabiedrības SNCM prioritāro parādu saistības sasniedza 153,8 miljonus euro un sabiedrības SNCM neprioritāro parādu saistības – 181,1 miljonu euro.

iii)   Par aktīvu nepietiekamības konstatēšanu

| (264) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēš, ka 2005. gada 30. septembrīSNCM aktīvu vērtība (t. i., 211,4 miljoni euro) nebija pietiekama, lai apmierinātu priviliģēto kreditoru prasības (153,8 miljoni euro) un nepriviliģēto kreditoru prasības (181,1 miljons euro), t. i., kopā 334,9 miljonus euro. Līdz ar to aktīvu nepietiekamība ir aptuveni 123,5 miljoni euro apmērā. |
| --- | --- |

(264)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija lēš, ka 2005. gada 30. septembrīSNCM aktīvu vērtība (t. i., 211,4 miljoni euro) nebija pietiekama, lai apmierinātu priviliģēto kreditoru prasības (153,8 miljoni euro) un nepriviliģēto kreditoru prasības (181,1 miljons euro), t. i., kopā 334,9 miljonus euro. Līdz ar to aktīvu nepietiekamība ir aptuveni 123,5 miljoni euro apmērā.

c)   Par prasības segt aktīvu nepietiekamību ņemšanu vērā

| (265) | Komisija pārbaudīja arī Francijas iestāžu apgalvojumu, ka valstij kā vairākuma akcionāram uzņēmuma likvidācijas gadījumā (skatīt turpmāk) varētu prasīt segt aktīvu nepietiekamību. Viena no ieinteresētajām personām (CFF) apstrīdēja nacionālās judikatūras piemērošanu, uz kuru atsaucās Francijas iestādes šajā konkrētajā lietā. CFF norāda, ka attiecībā uz Ruānas Apelācijas tiesas judikatūru Aspocom Group Oyj lietā tiesa piesprieda Somijas mātesuzņēmumam maksāt kompensāciju likvidētā Francijas meitasuzņēmuma darbiniekiem, jo šī kompensācija bija paredzēta sociālajā plānā, kuru mātesuzņēmums bija apstiprinājis uzņēmuma līmeņa līgumā. Beigās tā netika izmaksāta. |
| --- | --- |

(265)

Komisija pārbaudīja arī Francijas iestāžu apgalvojumu, ka valstij kā vairākuma akcionāram uzņēmuma likvidācijas gadījumā (skatīt turpmāk) varētu prasīt segt aktīvu nepietiekamību. Viena no ieinteresētajām personām (CFF) apstrīdēja nacionālās judikatūras piemērošanu, uz kuru atsaucās Francijas iestādes šajā konkrētajā lietā. CFF norāda, ka attiecībā uz Ruānas Apelācijas tiesas judikatūru Aspocom Group Oyj lietā tiesa piesprieda Somijas mātesuzņēmumam maksāt kompensāciju likvidētā Francijas meitasuzņēmuma darbiniekiem, jo šī kompensācija bija paredzēta sociālajā plānā, kuru mātesuzņēmums bija apstiprinājis uzņēmuma līmeņa līgumā. Beigās tā netika izmaksāta.

| (266) | Francijas iestādes uzskata, ka faktiskās izmaksas, kas valstij būtu jāuzņemas kā akcionāram ar CGMF starpniecību, 2005. gada 30. septembrī sasniedz 312,1–361 miljonu euro. Šajā aplēsē ņemts vērā risks, ka valstij varētu piespriest segt aktīvu nepietiekamību, ja tiesa lemtu, ka tā ir bijusi SNCM faktiskais vadītājs, un risks, ka valstij varētu piespriest maksāt atlaistajiem darbiniekiem atlaišanas papildu pabalstus. Francijas iestādes uzskata, ka šie riski ir jāņem vērā, aprēķinot sabiedrības SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(266)

Francijas iestādes uzskata, ka faktiskās izmaksas, kas valstij būtu jāuzņemas kā akcionāram ar CGMF starpniecību, 2005. gada 30. septembrī sasniedz 312,1–361 miljonu euro. Šajā aplēsē ņemts vērā risks, ka valstij varētu piespriest segt aktīvu nepietiekamību, ja tiesa lemtu, ka tā ir bijusi SNCM faktiskais vadītājs, un risks, ka valstij varētu piespriest maksāt atlaistajiem darbiniekiem atlaišanas papildu pabalstus. Francijas iestādes uzskata, ka šie riski ir jāņem vērā, aprēķinot sabiedrības SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas.

| (267) | Šeit jautājums ir aplēstās kopējās izmaksas, ko Francijai kā akcionāram, visticamāk, būtu bijis jāsedz SNCM piespiedu likvidācijas gadījumā, lai noteiktu, vai, ņemot vērā risku, ka tiesa varētu piespriest tai segt šos zaudējumus, un ņemot vērā attiecīgās summas, labi informēts privātais ieguldītājs būtu devis priekšroku pārdot savu meitasuzņēmumu tieši par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, nevis uzņemties šādu risku. |
| --- | --- |

(267)

Šeit jautājums ir aplēstās kopējās izmaksas, ko Francijai kā akcionāram, visticamāk, būtu bijis jāsedz SNCM piespiedu likvidācijas gadījumā, lai noteiktu, vai, ņemot vērā risku, ka tiesa varētu piespriest tai segt šos zaudējumus, un ņemot vērā attiecīgās summas, labi informēts privātais ieguldītājs būtu devis priekšroku pārdot savu meitasuzņēmumu tieši par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, nevis uzņemties šādu risku.

| (268) | Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem tādas sabiedrības pilnvarotajam likvidatoram, kurai piemēro piespiedu likvidāciju, ir iespēja ierosināt prasību par sabiedrības bijušo vadītāju atbildību, ko dēvē par “prasību segt pasīvus” (segt aktīvu nepietiekamību) un ko piemēro gadījumā, ja tiek izbeigts uzņēmuma atveseļošanas vai sanācijas plāns, kā arī piespiedu likvidācijas gadījumā (144). |
| --- | --- |

(268)

Saskaņā ar Francijas tiesību aktiem tādas sabiedrības pilnvarotajam likvidatoram, kurai piemēro piespiedu likvidāciju, ir iespēja ierosināt prasību par sabiedrības bijušo vadītāju atbildību, ko dēvē par “prasību segt pasīvus” (segt aktīvu nepietiekamību) un ko piemēro gadījumā, ja tiek izbeigts uzņēmuma atveseļošanas vai sanācijas plāns, kā arī piespiedu likvidācijas gadījumā (144).

| (269) | Tiesības pret maksātnespējīgas sabiedrības vadītājiem celt prasību par pasīvu segšanu pamato nepieciešamība atjaunot sabiedrības kapitālu, kas ir viens no uzdevumiem, kurš uzticēts pilnvarotajam likvidatoram. |
| --- | --- |

(269)

Tiesības pret maksātnespējīgas sabiedrības vadītājiem celt prasību par pasīvu segšanu pamato nepieciešamība atjaunot sabiedrības kapitālu, kas ir viens no uzdevumiem, kurš uzticēts pilnvarotajam likvidatoram.

| (270) | Vairākās vēstulēs Komisijai Francijas iestādes apgalvoja, ka iespēja, ka valsts tiesa piespriestu valstij segt tās vadītā uzņēmuma pasīvus, ir vairāk nekā ticams scenārijs un ka tas jāņem vērā, aprēķinot SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(270)

Vairākās vēstulēs Komisijai Francijas iestādes apgalvoja, ka iespēja, ka valsts tiesa piespriestu valstij segt tās vadītā uzņēmuma pasīvus, ir vairāk nekā ticams scenārijs un ka tas jāņem vērā, aprēķinot SNCM iespējamās likvidācijas faktiskās izmaksas.

| (271) | Ar 2008. gada 28. februāra vēstuli SNCM iesniedza ekspertu Baker & McKenzie ziņojumu, kurā novērtētas juridiskās sekas, ko radītu pret Francijas valsti celta prasība segt aktīvu nepietiekamību. Šajā ziņojumā tika secināts, ka ir ļoti iespējams, ka komerclietu tiesa, kurā šo lietu iesniegtu, uzskatītu valsti par atbildīgu attiecībā uz šo prasību un piespriestu tai segt visus sabiedrības SNCM sociālos parādus. |
| --- | --- |

(271)

Ar 2008. gada 28. februāra vēstuli SNCM iesniedza ekspertu Baker & McKenzie ziņojumu, kurā novērtētas juridiskās sekas, ko radītu pret Francijas valsti celta prasība segt aktīvu nepietiekamību. Šajā ziņojumā tika secināts, ka ir ļoti iespējams, ka komerclietu tiesa, kurā šo lietu iesniegtu, uzskatītu valsti par atbildīgu attiecībā uz šo prasību un piespriestu tai segt visus sabiedrības SNCM sociālos parādus.

| (272) | Atbilstošie tiesību akti paredz, ka likvidējamās sabiedrības sociālos parādus var likt segt sabiedrības likumiskajiem vai faktiskajiem vadītājiem, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi. |
| --- | --- |

(272)

Atbilstošie tiesību akti paredz, ka likvidējamās sabiedrības sociālos parādus var likt segt sabiedrības likumiskajiem vai faktiskajiem vadītājiem, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi.

i)   Valsts atzīšana par likumisko vai faktisko vadītāju uzņēmumam, kuram veic piespiedu likvidāciju

| (273) | Sabiedrības SNCM iesniegtais Baker & McKenzie ziņojums sniedz Komisijai analīzi, no kuras tā secina, ka [...] (60). Būtībā minētā ekspertu ziņojuma mērķis atbilstoši attiecīgajai judikatūrai (145) ir parādīt, ka valsts ir atkārtoti apņēmusies [...] (60). Konkrēti, saskaņā ar ziņojumu valsts pieņēma [...] (60) lēmumus. Turklāt norādīts, ka sabiedrības pārvaldes institūcijas [...] (60) ... Visbeidzot, valsts [...] (60). |
| --- | --- |

(273)

Sabiedrības SNCM iesniegtais Baker & McKenzie ziņojums sniedz Komisijai analīzi, no kuras tā secina, ka [...] (60). Būtībā minētā ekspertu ziņojuma mērķis atbilstoši attiecīgajai judikatūrai (145) ir parādīt, ka valsts ir atkārtoti apņēmusies [...] (60). Konkrēti, saskaņā ar ziņojumu valsts pieņēma [...] (60) lēmumus. Turklāt norādīts, ka sabiedrības pārvaldes institūcijas [...] (60) ... Visbeidzot, valsts [...] (60).

| (274) | Komisija norāda, ka Francijas iestādes savā 2008. gada 28. marta vēstulē nav norādījušas nekādas atkāpes [...] (60). Francijas iestādes 2006. gada 20. novembra vēstulē norāda, ka tiesa [...] (60) uzņēmumu. |
| --- | --- |

(274)

Komisija norāda, ka Francijas iestādes savā 2008. gada 28. marta vēstulē nav norādījušas nekādas atkāpes [...] (60). Francijas iestādes 2006. gada 20. novembra vēstulē norāda, ka tiesa [...] (60) uzņēmumu.

| (275) | Tomēr Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu 2006. gada 20. novembra paziņojums, kas izteikts saistībā ar valsts atbalsta procedūru, nevar pats par sevi būt pietiekams, lai juridiski pamatoti noteiktu, vai tiesa valsts iestādes būtu uzskatījusi par faktiskajām uzņēmuma vadītājām, kas gūst labumu no aplūkotajiem pasākumiem, vai jo vairāk šāda pieņēmuma iespējamības pakāpi. |
| --- | --- |

(275)

Tomēr Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu 2006. gada 20. novembra paziņojums, kas izteikts saistībā ar valsts atbalsta procedūru, nevar pats par sevi būt pietiekams, lai juridiski pamatoti noteiktu, vai tiesa valsts iestādes būtu uzskatījusi par faktiskajām uzņēmuma vadītājām, kas gūst labumu no aplūkotajiem pasākumiem, vai jo vairāk šāda pieņēmuma iespējamības pakāpi.

| (276) | Jo īpaši attiecībā uz aplūkojamo lēmumu nebūt nav noteikts, ka galīgais lēmums, ko pieņēmusi valsts, ievērojami atšķirtos no prakses, kādu valsts izmanto vadībai savos mātesuzņēmumos. Arī Baker & McKenzie ziņojumā uzsvērts, ka attiecībā uz valsts intervences apjomu valstij piederošo mātesuzņēmumu vadībā pastāv pretrunas, kas atkārtojas, un kopumā tiek minēta [...] (60) nozīmīgā loma. |
| --- | --- |

(276)

Jo īpaši attiecībā uz aplūkojamo lēmumu nebūt nav noteikts, ka galīgais lēmums, ko pieņēmusi valsts, ievērojami atšķirtos no prakses, kādu valsts izmanto vadībai savos mātesuzņēmumos. Arī Baker & McKenzie ziņojumā uzsvērts, ka attiecībā uz valsts intervences apjomu valstij piederošo mātesuzņēmumu vadībā pastāv pretrunas, kas atkārtojas, un kopumā tiek minēta [...] (60) nozīmīgā loma.

| (277) | Francijas un SNCM minētie valsts judikatūras piemēri nav tieši piemērojami šajos konkrētajos apstākļos. Minētās galvenās lietas attiecas uz vietējām pārvaldes iestādēm, un BRGM2001. gada 6. februāra spriedums ir saistīts ar valsts rūpniecisku komercuzņēmumu. |
| --- | --- |

(277)

Francijas un SNCM minētie valsts judikatūras piemēri nav tieši piemērojami šajos konkrētajos apstākļos. Minētās galvenās lietas attiecas uz vietējām pārvaldes iestādēm, un BRGM2001. gada 6. februāra spriedums ir saistīts ar valsts rūpniecisku komercuzņēmumu.

| (278) | Katrā ziņā nebūt nav teikts, ka valsts, rīkojoties kā valsts iestāde, tiktu uzskatīta par faktisko vadītāju. |
| --- | --- |

(278)

Katrā ziņā nebūt nav teikts, ka valsts, rīkojoties kā valsts iestāde, tiktu uzskatīta par faktisko vadītāju.

ii)   Vienas vai vairāku vadības kļūdu pastāvēšana, ko pieļāvusi Francijas valsts – tā uzņēmuma faktiskais vadītājs, kuram veic piespiedu likvidāciju

| (279) | Konkrētajā gadījumā Komisija norāda, ka SNCM ekspertu ziņojumā, pamatojoties uz neizsmeļošu faktisko apstākļu sarakstu, ir minēti vairāki apstākļi, kas liecina, ka valsts, [...] (60), ir pieļāvusi vadības kļūdas. |
| --- | --- |

(279)

Konkrētajā gadījumā Komisija norāda, ka SNCM ekspertu ziņojumā, pamatojoties uz neizsmeļošu faktisko apstākļu sarakstu, ir minēti vairāki apstākļi, kas liecina, ka valsts, [...] (60), ir pieļāvusi vadības kļūdas.

| (280) | Konkrētāk, tajā ir norādīts, ka Francijas valsts ir pieļāvusi kļūdas saistībā ar ieguldījumiem, kas saistīti ar [...] (60)
  SNCM. Valsts esot pieļāvusi arī daudzas pārvaldības kļūdas saistībā ar [...] (60) jaudu SNCM. |
| --- | --- |

(280)

Konkrētāk, tajā ir norādīts, ka Francijas valsts ir pieļāvusi kļūdas saistībā ar ieguldījumiem, kas saistīti ar [...] (60)
  SNCM. Valsts esot pieļāvusi arī daudzas pārvaldības kļūdas saistībā ar [...] (60) jaudu SNCM.

| (281) | Savā 2007. gada 30. aprīļa vēstulē Francijas iestādes norādīja, ka pastāv ļoti liela iespēja, ka valsts tiktu saukta pie atbildības, ņemot vērā kritērijus pārvaldības kļūdas kvalificēšanai Komerckodeksa L.651-2. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(281)

Savā 2007. gada 30. aprīļa vēstulē Francijas iestādes norādīja, ka pastāv ļoti liela iespēja, ka valsts tiktu saukta pie atbildības, ņemot vērā kritērijus pārvaldības kļūdas kvalificēšanai Komerckodeksa L.651-2. panta nozīmē.

| (282) | Arī šajā gadījumā Komisija uzskata, ka 2007. gada 30. aprīļa paziņojums, kas izteikts saistībā ar procedūru valsts atbalsta jomā, nevar pats par sevi būt pietiekams, lai juridiski pamatoti noteiktu, vai tiesa valsts iestādes būtu uzskatījusi par vainīgām iespējamo kļūdu pieļaušanā, vai jo vairāk šāda pieņēmuma iespējamības pakāpi. Vēl jo vairāk tas ir tādēļ, ka Francijas iestādes noliedz to, ka pastāv pārvaldības kļūdas, kuras tomēr varētu būt par iemeslu, lai tiktu ierosināta prasība segt aktīvu nepietiekamību. |
| --- | --- |

(282)

Arī šajā gadījumā Komisija uzskata, ka 2007. gada 30. aprīļa paziņojums, kas izteikts saistībā ar procedūru valsts atbalsta jomā, nevar pats par sevi būt pietiekams, lai juridiski pamatoti noteiktu, vai tiesa valsts iestādes būtu uzskatījusi par vainīgām iespējamo kļūdu pieļaušanā, vai jo vairāk šāda pieņēmuma iespējamības pakāpi. Vēl jo vairāk tas ir tādēļ, ka Francijas iestādes noliedz to, ka pastāv pārvaldības kļūdas, kuras tomēr varētu būt par iemeslu, lai tiktu ierosināta prasība segt aktīvu nepietiekamību.

| (283) | Turklāt SNCM tieši tāpat kā Francijas iestādes lielā mērā paļaujas uz ļoti veciem pārvaldības lēmumiem. Tādējādi Baker & McKenzie ziņojuma pamatā ir [...] (60), kas veikts līdz 2000. gadam. Tajā ietverta atsauce uz Revīzijas palātas ziņojumiem par 1993.–1999. finanšu gadu. Iespējams, ka galvenās pārvaldības kļūdas ir pieļautas ap 20. gadsimta 90. gadu vidu. Kad SNCM kreditori pagarināja kredītu, tie tika informēti par šīm pārvaldības darbībām. Tādējādi tie vismaz netieši pieņēma risku, kas saistīts ar šāda veida pārvaldību. Nekas neliecina, ka šādā situācijā valstij loģiski varētu rasties saistības segt aktīvu nepietiekamību. |
| --- | --- |

(283)

Turklāt SNCM tieši tāpat kā Francijas iestādes lielā mērā paļaujas uz ļoti veciem pārvaldības lēmumiem. Tādējādi Baker & McKenzie ziņojuma pamatā ir [...] (60), kas veikts līdz 2000. gadam. Tajā ietverta atsauce uz Revīzijas palātas ziņojumiem par 1993.–1999. finanšu gadu. Iespējams, ka galvenās pārvaldības kļūdas ir pieļautas ap 20. gadsimta 90. gadu vidu. Kad SNCM kreditori pagarināja kredītu, tie tika informēti par šīm pārvaldības darbībām. Tādējādi tie vismaz netieši pieņēma risku, kas saistīts ar šāda veida pārvaldību. Nekas neliecina, ka šādā situācijā valstij loģiski varētu rasties saistības segt aktīvu nepietiekamību.

| (284) | Turklāt visas šīs varbūtējās pārvaldības kļūdas var izskaidrot ar politisku izvēli, ko izdarīja valsts iestādes, un nav nekā, kas norādītu, ka šīs politiskās izvēles varētu klasificēt kā pārvaldības kļūdas judikatūras nozīmē, liekot segt aktīvu nepietiekamību. |
| --- | --- |

(284)

Turklāt visas šīs varbūtējās pārvaldības kļūdas var izskaidrot ar politisku izvēli, ko izdarīja valsts iestādes, un nav nekā, kas norādītu, ka šīs politiskās izvēles varētu klasificēt kā pārvaldības kļūdas judikatūras nozīmē, liekot segt aktīvu nepietiekamību.

| (285) | Visbeidzot, Baker & McKenzie ziņojumam trūkst ticamības, jo īpaši vietā, kur tiek apgalvots, ka SNCM situācija bija saistāma ar ārējās saziņas kļūdām, ko pieļāva valsts saistībā ar šo situāciju. Viss, kas izriet no šī ziņojuma, ir, ka valsts minējusi situāciju, kas bija jau publiski zināma. Līdz ar to valsts rīcībai nebija nekā kopīga ar pārvaldības kļūdu. |
| --- | --- |

(285)

Visbeidzot, Baker & McKenzie ziņojumam trūkst ticamības, jo īpaši vietā, kur tiek apgalvots, ka SNCM situācija bija saistāma ar ārējās saziņas kļūdām, ko pieļāva valsts saistībā ar šo situāciju. Viss, kas izriet no šī ziņojuma, ir, ka valsts minējusi situāciju, kas bija jau publiski zināma. Līdz ar to valsts rīcībai nebija nekā kopīga ar pārvaldības kļūdu.

iii)   Aktīvu nepietiekamības konstatējums

| (286) | Šajā gadījumā Komisija norāda, ka Oddo-Hastings ziņojumā tiek konstatēta aktīvu nepietiekamība 134,4 miljonu euro apmērā uz 2005. gada 30. septembri, kas aprēķināta kā starpība starp SNCM aktīvu vērtību (190,3 miljoni euro) un uzņēmuma pasīvu vērtību (prioritārie un neprioritārie parādi, kas novērtēti attiecīgi 153,8 miljonu euro un 170,9 miljonu euro apmērā). |
| --- | --- |

(286)

Šajā gadījumā Komisija norāda, ka Oddo-Hastings ziņojumā tiek konstatēta aktīvu nepietiekamība 134,4 miljonu euro apmērā uz 2005. gada 30. septembri, kas aprēķināta kā starpība starp SNCM aktīvu vērtību (190,3 miljoni euro) un uzņēmuma pasīvu vērtību (prioritārie un neprioritārie parādi, kas novērtēti attiecīgi 153,8 miljonu euro un 170,9 miljonu euro apmērā).

| (287) | Iepriekš Komisija lēsa SNCM aktīvu nepietiekamību 123,5 miljonu euro apmērā uz 2005. gada 30. septembri (skatīt 264. apsvērumu). |
| --- | --- |

(287)

Iepriekš Komisija lēsa SNCM aktīvu nepietiekamību 123,5 miljonu euro apmērā uz 2005. gada 30. septembri (skatīt 264. apsvērumu).

iv)   Cēloņsakarība starp pārvaldības kļūdām un konstatēto aktīvu nepietiekamību

| (288) | Francijas iestādes norāda, ka juridiskas personas vadītāju, pamatojoties uz Komerckodeksa L.624-3. pantu, var atzīt par atbildīgu pat tad, ja pieļautā pārvaldības kļūda ir tikai viens no aktīvu nepietiekamības cēloņiem, un viņam var piespriest segt visus sociālos parādus vai to daļu, pat ja viņa pieļautā kļūda ir bijusi cēlonis tikai vienai šo parādu daļai (146). Francijas iestādes lēš, ka Francijas valstij būtu jāsedz 85–100 % no konstatētās aktīvu nepietiekamības, t. i., summa no 114,3 līdz 134,4 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(288)

Francijas iestādes norāda, ka juridiskas personas vadītāju, pamatojoties uz Komerckodeksa L.624-3. pantu, var atzīt par atbildīgu pat tad, ja pieļautā pārvaldības kļūda ir tikai viens no aktīvu nepietiekamības cēloņiem, un viņam var piespriest segt visus sociālos parādus vai to daļu, pat ja viņa pieļautā kļūda ir bijusi cēlonis tikai vienai šo parādu daļai (146). Francijas iestādes lēš, ka Francijas valstij būtu jāsedz 85–100 % no konstatētās aktīvu nepietiekamības, t. i., summa no 114,3 līdz 134,4 miljoniem euro.

| (289) | Šai analīzei nav laba pamata. Ciktāl varbūtējo pārvaldības kļūdu pamatā ir lēmumi, kas pieņemti 20. gadsimta 90. gadu vidū un kas tūlītēji radīja SNCM papildu izdevumus, ir ļoti grūti saistīt šo problēmu ar aktīvu nepietiekamību 2005. gadā, jo īpaši tādēļ, ka laikposmā starp šiem diviem datumiem bija ļoti daudz notikumu. |
| --- | --- |

(289)

Šai analīzei nav laba pamata. Ciktāl varbūtējo pārvaldības kļūdu pamatā ir lēmumi, kas pieņemti 20. gadsimta 90. gadu vidū un kas tūlītēji radīja SNCM papildu izdevumus, ir ļoti grūti saistīt šo problēmu ar aktīvu nepietiekamību 2005. gadā, jo īpaši tādēļ, ka laikposmā starp šiem diviem datumiem bija ļoti daudz notikumu.

| (290) | Turklāt, ja šķiet, ka nepastāv automātiska saikne starp piešķirtās kompensācijas summu aktīvu nepietiekamības segšanai un palielināto pasīvu summu, kuras iemesls ir pārvaldības kļūda (ja tas būtu jānosaka), tas arī nozīmē, ka tiesa varētu piespriest vadītājam maksāt daudz mazāku summu nekā konstatētā aktīvu nepietiekamība (147). |
| --- | --- |

(290)

Turklāt, ja šķiet, ka nepastāv automātiska saikne starp piešķirtās kompensācijas summu aktīvu nepietiekamības segšanai un palielināto pasīvu summu, kuras iemesls ir pārvaldības kļūda (ja tas būtu jānosaka), tas arī nozīmē, ka tiesa varētu piespriest vadītājam maksāt daudz mazāku summu nekā konstatētā aktīvu nepietiekamība (147).

| (291) | Pretēji tam, kam šķietami tic Francijas iestādes (un SNCM), nekas nenorāda, ka tiesa, kas skatītu šo jautājumu, varētu uzskatīt, ka šeit minētie lēmumi ir pietiekami nopietns pamats, lai uzliktu valsts iestādēm slogu, kas ir saistīts ar lielāko daļu no nepietiekamajiem aktīviem. Saskaņā ar izmeklēšanas gaitā izteiktajiem apgalvojumiem, lēmumi aizsardzības nolūkos tika pieņemti politiskā kontekstā (turklāt vairākumā gadījumu pirms desmit gadiem) vai – nesenāku lēmumu pieņemšanas gadījumā – lai aiztaupītu darbiniekiem pienākumu panākt lielāku darba ražīgumu vai cenšoties uzlabot attiecības nozarē. |
| --- | --- |

(291)

Pretēji tam, kam šķietami tic Francijas iestādes (un SNCM), nekas nenorāda, ka tiesa, kas skatītu šo jautājumu, varētu uzskatīt, ka šeit minētie lēmumi ir pietiekami nopietns pamats, lai uzliktu valsts iestādēm slogu, kas ir saistīts ar lielāko daļu no nepietiekamajiem aktīviem. Saskaņā ar izmeklēšanas gaitā izteiktajiem apgalvojumiem, lēmumi aizsardzības nolūkos tika pieņemti politiskā kontekstā (turklāt vairākumā gadījumu pirms desmit gadiem) vai – nesenāku lēmumu pieņemšanas gadījumā – lai aiztaupītu darbiniekiem pienākumu panākt lielāku darba ražīgumu vai cenšoties uzlabot attiecības nozarē.

v)   Iespējamā atlaišanas papildu pabalstu maksāšana SNCM obligātas likvidācijas gadījumā

| (292) | Papildus aktīvu nepietiekamībai Francijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā šajā jomā pastāvošo judikatūru (148), tiesa katrā ziņā nolemtu piespriest Francijas valdībai segt atlaišanas papildu pabalstus (no [200–210] līdz [250–260] (60) miljoniem euro). Francijas iestādes uzskata, ka faktiskās izmaksas, kas Francijas valstij būtu jāsedz kā akcionāram, būtu robežās no 212,1 miljona euro līdz 361 miljonam euro. |
| --- | --- |

(292)

Papildus aktīvu nepietiekamībai Francijas iestādes norāda, ka, ņemot vērā šajā jomā pastāvošo judikatūru (148), tiesa katrā ziņā nolemtu piespriest Francijas valdībai segt atlaišanas papildu pabalstus (no [200–210] līdz [250–260] (60) miljoniem euro). Francijas iestādes uzskata, ka faktiskās izmaksas, kas Francijas valstij būtu jāsedz kā akcionāram, būtu robežās no 212,1 miljona euro līdz 361 miljonam euro.

| (293) | Francijas iestādes norāda, ka nesenos spriedumos Francijas tiesas likumiskajam vai faktiskajam vadītājam ir piespriedušas papildus aktīvu nepietiekamībai segt arī atlaišanas papildu pabalstus, kas aprēķināti saskaņā ar sociālo plānu, kuru attiecīgais uzņēmums izstrādājis pirms likvidācijas uzsākšanas. |
| --- | --- |

(293)

Francijas iestādes norāda, ka nesenos spriedumos Francijas tiesas likumiskajam vai faktiskajam vadītājam ir piespriedušas papildus aktīvu nepietiekamībai segt arī atlaišanas papildu pabalstus, kas aprēķināti saskaņā ar sociālo plānu, kuru attiecīgais uzņēmums izstrādājis pirms likvidācijas uzsākšanas.

| (294) | Francijas iestādes norāda, ka lietā Aspocomp Francijas sabiedrība Aspocomp SAS, kas bija Somijas sabiedrības Aspocomp Group Oyj meitasuzņēmums par 99 %, 2002. gada 18. janvārī bija parakstījis uzņēmuma līmeņa vienošanos, kurā bija noteikti sociālā plāna atlaišanas nosacījumi attiecībā uz 210 algotajiem darbiniekiem no kopējā 550 darbinieku skaita. Šajā vienošanās dokumentā bija aprakstīta kompensējošo un papildu pabalstu summa, kā arī atbalsts brīvprātīgas aiziešanas gadījumā. Taču pēc grupas stratēģijas maiņas mātesuzņēmums Aspocomp Group Oyj2002. gada 21. februārī nolēma savu meitasuzņēmumu Aspocomp SAS vairs nefinansēt, un šā iemesla dēļ tika iesniegts pieteikums par meitasuzņēmuma brīvprātīgu likvidēšanu. Šā lēmuma dēļ meitasuzņēmums faktiski nespēja pildīt saistības, ko paredzēja uzņēmuma vienošanās, un tam nācās atlaist arī visus pārējos darbiniekus. |
| --- | --- |

(294)

Francijas iestādes norāda, ka lietā Aspocomp Francijas sabiedrība Aspocomp SAS, kas bija Somijas sabiedrības Aspocomp Group Oyj meitasuzņēmums par 99 %, 2002. gada 18. janvārī bija parakstījis uzņēmuma līmeņa vienošanos, kurā bija noteikti sociālā plāna atlaišanas nosacījumi attiecībā uz 210 algotajiem darbiniekiem no kopējā 550 darbinieku skaita. Šajā vienošanās dokumentā bija aprakstīta kompensējošo un papildu pabalstu summa, kā arī atbalsts brīvprātīgas aiziešanas gadījumā. Taču pēc grupas stratēģijas maiņas mātesuzņēmums Aspocomp Group Oyj2002. gada 21. februārī nolēma savu meitasuzņēmumu Aspocomp SAS vairs nefinansēt, un šā iemesla dēļ tika iesniegts pieteikums par meitasuzņēmuma brīvprātīgu likvidēšanu. Šā lēmuma dēļ meitasuzņēmums faktiski nespēja pildīt saistības, ko paredzēja uzņēmuma vienošanās, un tam nācās atlaist arī visus pārējos darbiniekus.

| (295) | Šajos apstākļos Ruānas Apelācijas tiesa apstiprināja Evrē Darba tiesas spriedumu, kā arī piesprieda sabiedrībai Aspocomp Group Oyj, kas par 99 % kontrolēja sava meitasuzņēmuma pārvaldību, samaksāt: i) darbiniekiem, uz kuriem attiecās uzņēmuma vienošanās, visus kompensējošos un papildu atbalstus, ko paredz tikai šī uzņēmuma vienošanās, kā arī kompensāciju par atlaišanu bez reāla un nopietna iemesla, un ii) darbiniekiem, kas tika atlaisti saistībā ar Aspocomp brīvprātīgas likvidēšanas pieteikšanu, līdzvērtīgus pabalstus, ņemot vērā to, ka, nepildot savas saistības, mātesuzņēmums bija pieļāvis negodīgu rīcību un nosodāmu bezatbildību. |
| --- | --- |

(295)

Šajos apstākļos Ruānas Apelācijas tiesa apstiprināja Evrē Darba tiesas spriedumu, kā arī piesprieda sabiedrībai Aspocomp Group Oyj, kas par 99 % kontrolēja sava meitasuzņēmuma pārvaldību, samaksāt: i) darbiniekiem, uz kuriem attiecās uzņēmuma vienošanās, visus kompensējošos un papildu atbalstus, ko paredz tikai šī uzņēmuma vienošanās, kā arī kompensāciju par atlaišanu bez reāla un nopietna iemesla, un ii) darbiniekiem, kas tika atlaisti saistībā ar Aspocomp brīvprātīgas likvidēšanas pieteikšanu, līdzvērtīgus pabalstus, ņemot vērā to, ka, nepildot savas saistības, mātesuzņēmums bija pieļāvis negodīgu rīcību un nosodāmu bezatbildību.

| (296) | Lai gan savā teorijā Francija atsaucās arī uz Kasācijas tiesas Komerclietu palātas 2005. gada 19. aprīļa spriedumu (149), Komisija šajā spriedumā nesaskata nevienu izšķirīgu elementu, kas attiektos uz pašreizējo strīdu. Vienīgais Kasācijas tiesas nozīmīgais apsvērums ir, ka apelācijas tiesa nesaskatīja pienācīgu pamatojumu likumā, lai atrisinātu nesaskaņas par uzņēmuma piederību starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu. Komisija norāda, ka nevienā gadījumā ar Aspocomp lietu saistītie fakti nav salīdzināmi ar pārbaudāmās lietas faktiem. Šajā lietā nebija tā, ka CGMF nepildītu saistības izmaksāt atlaišanas papildu atbalstus. |
| --- | --- |

(296)

Lai gan savā teorijā Francija atsaucās arī uz Kasācijas tiesas Komerclietu palātas 2005. gada 19. aprīļa spriedumu (149), Komisija šajā spriedumā nesaskata nevienu izšķirīgu elementu, kas attiektos uz pašreizējo strīdu. Vienīgais Kasācijas tiesas nozīmīgais apsvērums ir, ka apelācijas tiesa nesaskatīja pienācīgu pamatojumu likumā, lai atrisinātu nesaskaņas par uzņēmuma piederību starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu. Komisija norāda, ka nevienā gadījumā ar Aspocomp lietu saistītie fakti nav salīdzināmi ar pārbaudāmās lietas faktiem. Šajā lietā nebija tā, ka CGMF nepildītu saistības izmaksāt atlaišanas papildu atbalstus.

| (297) | Jāatzīmē, ka gan SNCM, gan Francijas iestādes šķiet veltām nozīmi tam, ka sociālais plāns [...] (60). Ir ļoti apšaubāmi, ka [...] (60) var uzskatīt par tādu pārvaldības kļūdu, lai radītu saistības valstij pret darbiniekiem [...] (60). Pat mazticamajā situācijā, ja [...] (60) valstij būtu saistības pret darbiniekiem un tas radītu tiem tiesības saņemt valsts maksātu kompensāciju (150), šādu tiesību piešķiršana pati par sevi veidotu priekšrocību, kas piešķirta SNCM, un līdz ar to valsts atbalstu tādu pašu iemeslu dēļ, kā iepriekš izklāstītie attiecībā uz atbalstu fiziskām personām ar kopsummu 38,5 miljoni euro, jo šis pasākums zināmā mērā varēja uzlabot ražošanas attiecības uzņēmumā. |
| --- | --- |

(297)

Jāatzīmē, ka gan SNCM, gan Francijas iestādes šķiet veltām nozīmi tam, ka sociālais plāns [...] (60). Ir ļoti apšaubāmi, ka [...] (60) var uzskatīt par tādu pārvaldības kļūdu, lai radītu saistības valstij pret darbiniekiem [...] (60). Pat mazticamajā situācijā, ja [...] (60) valstij būtu saistības pret darbiniekiem un tas radītu tiem tiesības saņemt valsts maksātu kompensāciju (150), šādu tiesību piešķiršana pati par sevi veidotu priekšrocību, kas piešķirta SNCM, un līdz ar to valsts atbalstu tādu pašu iemeslu dēļ, kā iepriekš izklāstītie attiecībā uz atbalstu fiziskām personām ar kopsummu 38,5 miljoni euro, jo šis pasākums zināmā mērā varēja uzlabot ražošanas attiecības uzņēmumā.

vi)   Secinājums par aktīvu nepietiekamības segšanai īstenotās rīcības ņemšanu vērā

| (298) | Nav juridiski pamatoti un ar pietiekamu varbūtības pakāpi noteikts, ka tiesa Francijas iestādēm nolemtu piespriest maksāt par nepietiekamajiem aktīviem, un vēl jo mazāk tas, ka šī nauda, kas būtu jāmaksā, pārsniegtu negatīvo cenu, par kādu SNCM tika “pārdota”. |
| --- | --- |

(298)

Nav juridiski pamatoti un ar pietiekamu varbūtības pakāpi noteikts, ka tiesa Francijas iestādēm nolemtu piespriest maksāt par nepietiekamajiem aktīviem, un vēl jo mazāk tas, ka šī nauda, kas būtu jāmaksā, pārsniegtu negatīvo cenu, par kādu SNCM tika “pārdota”.

| (299) | Jāņem vērā arī tas, ka valsts darbības, pieņemot, ka tā patiesi ir vainīga pie pārvaldības kļūdām, tika vērstas uz nacionālās rūpniecības un pakalpojumu nozares, tostarp SNCM un tās darbinieku, aizsardzību, proti, izvairoties uzspiest situāciju, kas izraisītu sociālos nemierus. Būtībā, pat ja valsts iestādes, tostarp valsti, var noteiktos apstākļos uzskatīt par faktiskajiem uzņēmuma vadītājiem, nekas neliecina, ka pasākumu aktīvu nepietiekamības segšanai varētu izmantot, lai gūtu ieskatu valsts politikas lēmumos, īpaši šādos apstākļos. Tas ir tālu no Aspocomp lietas apstākļiem, kura nekādā veidā neattiecās uz šādiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(299)

Jāņem vērā arī tas, ka valsts darbības, pieņemot, ka tā patiesi ir vainīga pie pārvaldības kļūdām, tika vērstas uz nacionālās rūpniecības un pakalpojumu nozares, tostarp SNCM un tās darbinieku, aizsardzību, proti, izvairoties uzspiest situāciju, kas izraisītu sociālos nemierus. Būtībā, pat ja valsts iestādes, tostarp valsti, var noteiktos apstākļos uzskatīt par faktiskajiem uzņēmuma vadītājiem, nekas neliecina, ka pasākumu aktīvu nepietiekamības segšanai varētu izmantot, lai gūtu ieskatu valsts politikas lēmumos, īpaši šādos apstākļos. Tas ir tālu no Aspocomp lietas apstākļiem, kura nekādā veidā neattiecās uz šādiem jautājumiem.

| (300) | Katrā ziņā Komisija uzskata, ka Francijas iestādes tagad nevar izmantot agrāk izdarītas politiskas izvēles, lai attaisnotu valsts intervenci, kas paredzēta, lai vērstu par labu agrāk izdarīto izvēļu sekas. Gluži pretēji, abi intervences gadījumi, t. i., gan agrākā, gan nesenākā publiskā intervence, ir jāuzskata par kumulatīvu konkurences kropļojumu. Atzīt valsts saistības segt aktīvu nepietiekamību būtu tas pats, kas ļaut valstij atzīt uzņēmuma pārvaldības kļūdas, lai varētu veikt finansiālu ieguldījumu, ko nekvalificētu kā valsts atbalstu, tādējādi izraisot jaunu konkurences kropļojumu. Valsts efektīvi “izmantotu” pašas pieļautās pārvaldības kļūdas kā pamatojumu papildu finanšu līdzekļu piešķiršanai pretēji vispārējam principam “neviens nevar apgalvot pats savu nekrietnību” (nemo auditur propriam turpitudinem allegans) (151). |
| --- | --- |

(300)

Katrā ziņā Komisija uzskata, ka Francijas iestādes tagad nevar izmantot agrāk izdarītas politiskas izvēles, lai attaisnotu valsts intervenci, kas paredzēta, lai vērstu par labu agrāk izdarīto izvēļu sekas. Gluži pretēji, abi intervences gadījumi, t. i., gan agrākā, gan nesenākā publiskā intervence, ir jāuzskata par kumulatīvu konkurences kropļojumu. Atzīt valsts saistības segt aktīvu nepietiekamību būtu tas pats, kas ļaut valstij atzīt uzņēmuma pārvaldības kļūdas, lai varētu veikt finansiālu ieguldījumu, ko nekvalificētu kā valsts atbalstu, tādējādi izraisot jaunu konkurences kropļojumu. Valsts efektīvi “izmantotu” pašas pieļautās pārvaldības kļūdas kā pamatojumu papildu finanšu līdzekļu piešķiršanai pretēji vispārējam principam “neviens nevar apgalvot pats savu nekrietnību” (nemo auditur propriam turpitudinem allegans) (151).

| (301) | Būtu pilnīgi aplami attēlot valsti vienlaikus kā svēto un grēcinieku, t. i., kā “sliktu vadītāju” (pieņemot, ka tas tiek pierādīts), kas iestājas, lai glābtu uzņēmumu, ko tā ir slikti vadījusi. Pārvaldības kļūdu pieļaušana nav normāla tirgus ekonomikas principu vadīta piesardzīga ieguldītāja rīcība. Līdz ar to glābšanas mehānisms šādu kļūdu labošanai arī nav normāla rīcība. |
| --- | --- |

(301)

Būtu pilnīgi aplami attēlot valsti vienlaikus kā svēto un grēcinieku, t. i., kā “sliktu vadītāju” (pieņemot, ka tas tiek pierādīts), kas iestājas, lai glābtu uzņēmumu, ko tā ir slikti vadījusi. Pārvaldības kļūdu pieļaušana nav normāla tirgus ekonomikas principu vadīta piesardzīga ieguldītāja rīcība. Līdz ar to glābšanas mehānisms šādu kļūdu labošanai arī nav normāla rīcība.

| (302) | Pieņemot Francijas iestāžu un SNCM izvirzīto teoriju, tiktu radīti apstākļi, lai valsts varētu piešķirt garantijas uzņēmumiem, kas apzināti “pieļāvuši pārvaldības kļūdas”. Tas nav pieņemams attiecībā uz valsts atbalsta disciplīnu. |
| --- | --- |

(302)

Pieņemot Francijas iestāžu un SNCM izvirzīto teoriju, tiktu radīti apstākļi, lai valsts varētu piešķirt garantijas uzņēmumiem, kas apzināti “pieļāvuši pārvaldības kļūdas”. Tas nav pieņemams attiecībā uz valsts atbalsta disciplīnu.

| (303) | Šajā gadījumā rīcība, kas radītu valstij saistības atbilstoši teorijai, ko izklāsta SNCM un Francijas iestādes, faktiski attiektos tikai uz valsts kā valsts iestādes, nevis akcionāra rīcību. Pieņemot, ka piesardzīgs privātais ieguldītājs nebūtu pieņēmis lēmumu, balstoties uz šādiem politiskiem un publiskiem apsvērumiem, risks, ka, pamatojoties uz šādiem lēmumiem, būtu jāsedz aktīvu nepietiekamība, neiztur “tirgus ekonomikas principu vadīta piesardzīga privātā ieguldītāja” testu (152). |
| --- | --- |

(303)

Šajā gadījumā rīcība, kas radītu valstij saistības atbilstoši teorijai, ko izklāsta SNCM un Francijas iestādes, faktiski attiektos tikai uz valsts kā valsts iestādes, nevis akcionāra rīcību. Pieņemot, ka piesardzīgs privātais ieguldītājs nebūtu pieņēmis lēmumu, balstoties uz šādiem politiskiem un publiskiem apsvērumiem, risks, ka, pamatojoties uz šādiem lēmumiem, būtu jāsedz aktīvu nepietiekamība, neiztur “tirgus ekonomikas principu vadīta piesardzīga privātā ieguldītāja” testu (152).

| (304) | Francijas iestādes norāda, ka savā 2005. gada 7. decembraABX lēmumā Komisija vēlējās ņemt vērā to, ka “atsevišķos īpašos gadījumos dažu valstu tiesību aktos ir paredzēta iespēja trešām personām vērsties pret likvidētā uzņēmuma akcionāriem, it īpaši tad, ja šie akcionāri var tikt uzskatīti par tādiem, kas [izlaists tekstā] un/vai pieļāvuši kļūdas uzņēmuma pārvaldībā.” (153) |
| --- | --- |

(304)

Francijas iestādes norāda, ka savā 2005. gada 7. decembraABX lēmumā Komisija vēlējās ņemt vērā to, ka “atsevišķos īpašos gadījumos dažu valstu tiesību aktos ir paredzēta iespēja trešām personām vērsties pret likvidētā uzņēmuma akcionāriem, it īpaši tad, ja šie akcionāri var tikt uzskatīti par tādiem, kas [izlaists tekstā] un/vai pieļāvuši kļūdas uzņēmuma pārvaldībā.” (153)

| (305) | Tomēr Komisija uzsver, ka atbalsta koncepcija ir jāvērtē objektīvi, un norāda, ka lēmums uzsākt procedūru tajā pašā lietā noteica, ka “pat tajā mazticamajā gadījumā, ja visi šie nosacījumi, ko prasa valsts tiesību akti, lai paredzētu to atbildību [...] būtu izpildīti, tas joprojām neizslēgtu valsts atbalsta klātbūtni pasākumos, kuros guvējs ir meitasuzņēmums.” (154) |
| --- | --- |

(305)

Tomēr Komisija uzsver, ka atbalsta koncepcija ir jāvērtē objektīvi, un norāda, ka lēmums uzsākt procedūru tajā pašā lietā noteica, ka “pat tajā mazticamajā gadījumā, ja visi šie nosacījumi, ko prasa valsts tiesību akti, lai paredzētu to atbildību [...] būtu izpildīti, tas joprojām neizslēgtu valsts atbalsta klātbūtni pasākumos, kuros guvējs ir meitasuzņēmums.” (154)

| (306) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav pienācīgi kliedējušas tās šaubas par apgalvojumu, ka diezgan noteikti SNCM akcionārs bija pakļauts riskam, ka to sauks pie atbildības. |
| --- | --- |

(306)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav pienācīgi kliedējušas tās šaubas par apgalvojumu, ka diezgan noteikti SNCM akcionārs bija pakļauts riskam, ka to sauks pie atbildības.

| (307) | Šajā situācijā un tā kā Komisija ir atteikusies ņemt vērā atlaišanas papildu maksājumus (skatīt 225. un turpmākos apsvērumus), tā secina, ka SNCM likvidācija nebūtu valstij izmaksājusi neko. Komisija uzskata, ka valstij kā akcionāram nevar piespriest uzņemties likvidācijas izmaksas, jo akcionāru pakļaušana riskam ir saistīta ar to kapitāla ieguldījumu uzņēmumā. |
| --- | --- |

(307)

Šajā situācijā un tā kā Komisija ir atteikusies ņemt vērā atlaišanas papildu maksājumus (skatīt 225. un turpmākos apsvērumus), tā secina, ka SNCM likvidācija nebūtu valstij izmaksājusi neko. Komisija uzskata, ka valstij kā akcionāram nevar piespriest uzņemties likvidācijas izmaksas, jo akcionāru pakļaušana riskam ir saistīta ar to kapitāla ieguldījumu uzņēmumā.

6.1.2.2.   Secinājums

| (308) | Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs būtu devis priekšroku risinājumam ar mazākām izmaksām, t. i., SNCM likvidēšanai. Tādēļ tā secina, ka negatīvā cena 158 miljonu apmērā veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(308)

Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs būtu devis priekšroku risinājumam ar mazākām izmaksām, t. i., SNCM likvidēšanai. Tādēļ tā secina, ka negatīvā cena 158 miljonu apmērā veido valsts atbalstu.

6.1.3.   CGMF veiktais kapitāla ieguldījums 8,75 miljonu euro apmērā

| (309) | Apsvērumos pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu Francijas iestādes norāda, ka valsts veiktā rekapitalizācija 8,75 miljonu euro apmērā notika vienlaikus ar privāto ieguldītāju veikto kapitāla iepludināšanu un ka valsts bija mazākuma akcionārs, bet lielāko daļu līdzekļu nodrošināja tirgus. Turklāt tās uzskata, ka valsts ieguldījuma rentabilitātes likme, t. i., [...] (60) gadā, veido pietiekamu ilgtermiņa rentabilitāti kapitālam, ko ieguldījis privātais ieguldītājs. Savā 2013. gada 16. maija paziņojumā tās arī norāda, ka risks, kas saistīts ar atcelšanas klauzulu, tiek kompensēts ar pārpirkšanas iespēju, kas pieejama privātajam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(309)

Apsvērumos pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu Francijas iestādes norāda, ka valsts veiktā rekapitalizācija 8,75 miljonu euro apmērā notika vienlaikus ar privāto ieguldītāju veikto kapitāla iepludināšanu un ka valsts bija mazākuma akcionārs, bet lielāko daļu līdzekļu nodrošināja tirgus. Turklāt tās uzskata, ka valsts ieguldījuma rentabilitātes likme, t. i., [...] (60) gadā, veido pietiekamu ilgtermiņa rentabilitāti kapitālam, ko ieguldījis privātais ieguldītājs. Savā 2013. gada 16. maija paziņojumā tās arī norāda, ka risks, kas saistīts ar atcelšanas klauzulu, tiek kompensēts ar pārpirkšanas iespēju, kas pieejama privātajam ieguldītājam.

| (310) | Valsts ieguldījums tagad ir jāsalīdzina ar privāto ieguldītāju ieguldījumu, t. i., 26,25 miljoniem euro. Valsts ieguldījumu veido 158 miljoni euro (skatīt 6.1.2. iedaļu), kam pieskaita papildu 38,5 miljonus euro individuālā atbalsta un 15,81 miljonu euro, kas izmaksāts saskaņā ar 2002. gada plānu (skatīt 6.1.4. un 6.1.5. iedaļu). |
| --- | --- |

(310)

Valsts ieguldījums tagad ir jāsalīdzina ar privāto ieguldītāju ieguldījumu, t. i., 26,25 miljoniem euro. Valsts ieguldījumu veido 158 miljoni euro (skatīt 6.1.2. iedaļu), kam pieskaita papildu 38,5 miljonus euro individuālā atbalsta un 15,81 miljonu euro, kas izmaksāts saskaņā ar 2002. gada plānu (skatīt 6.1.4. un 6.1.5. iedaļu).

| (311) | Visi 2006. gada pasākumi ir izklāstīti saprašanās memorandā, kurā katra puse (CGMF, BCP un VT) ir piekritusi veikt 158 miljonu euro ieguldījumu, 38,5 miljonu euro norēķinu konta avansu un 8,75 miljonu euro kapitāla palielinājumu. Šie trīs pasākumi veido vienu darbību, kas paredzēta SNCM privatizācijai. Kā Vispārējā tiesa pati secinājusi 2012. gada 11. septembra sprieduma 125. punktā, “proti, šis kapitāla ieguldījums [8,75 miljoni euro] iekļaujas vispārējā pārdošanas protokolā, kas pieņemts neparasto sarunu rezultātā, kur [kapitāla] pārņēmēju ieguldījumi ir pretizpildījums par smagām saistībām, ko dažādos veidos uzņēmusies Francijas valsts”. Trīs aplūkojamie pasākumi tādēļ uzskatāmi par paketi, un, lai noteiktu intervences nozīmību, šī valsts veiktā kapitāla iepludināšana SNCM ir jāsalīdzina ar privāto ieguldītāju ieguldījumu. |
| --- | --- |

(311)

Visi 2006. gada pasākumi ir izklāstīti saprašanās memorandā, kurā katra puse (CGMF, BCP un VT) ir piekritusi veikt 158 miljonu euro ieguldījumu, 38,5 miljonu euro norēķinu konta avansu un 8,75 miljonu euro kapitāla palielinājumu. Šie trīs pasākumi veido vienu darbību, kas paredzēta SNCM privatizācijai. Kā Vispārējā tiesa pati secinājusi 2012. gada 11. septembra sprieduma 125. punktā, “proti, šis kapitāla ieguldījums [8,75 miljoni euro] iekļaujas vispārējā pārdošanas protokolā, kas pieņemts neparasto sarunu rezultātā, kur [kapitāla] pārņēmēju ieguldījumi ir pretizpildījums par smagām saistībām, ko dažādos veidos uzņēmusies Francijas valsts”. Trīs aplūkojamie pasākumi tādēļ uzskatāmi par paketi, un, lai noteiktu intervences nozīmību, šī valsts veiktā kapitāla iepludināšana SNCM ir jāsalīdzina ar privāto ieguldītāju ieguldījumu.

| (312) | Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija secina, ka privātā akcionāra ieguldījums, t. i., 10,6 % no kopējā, nav uzskatāms par ievērojamu. |
| --- | --- |

(312)

Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija secina, ka privātā akcionāra ieguldījums, t. i., 10,6 % no kopējā, nav uzskatāms par ievērojamu.

| (313) | Kā jau norādīts 311. apsvērumā, trīs aplūkojamie pasākumi veido vienu privatizācijas darbību. Tādēļ Komisija uzskata, ka publiskā un privātā kapitāla ieguldījums ir uzskatāmi par vienlaicīgiem. |
| --- | --- |

(313)

Kā jau norādīts 311. apsvērumā, trīs aplūkojamie pasākumi veido vienu privatizācijas darbību. Tādēļ Komisija uzskata, ka publiskā un privātā kapitāla ieguldījums ir uzskatāmi par vienlaicīgiem.

| (314) | Attiecībā uz līdzīgos apstākļos veiktu ieguldījumu kritēriju Komisija norāda, ka, pirmkārt, ieinteresētās personas CCF un STIM ir apšaubījušas privātās intervences nozīmību un jo īpaši to, vai pastāv līdzīgi apstākļi publiskajam un privātajam ieguldījumam, ņemot vērā atcelšanas klauzulu. |
| --- | --- |

(314)

Attiecībā uz līdzīgos apstākļos veiktu ieguldījumu kritēriju Komisija norāda, ka, pirmkārt, ieinteresētās personas CCF un STIM ir apšaubījušas privātās intervences nozīmību un jo īpaši to, vai pastāv līdzīgi apstākļi publiskajam un privātajam ieguldījumam, ņemot vērā atcelšanas klauzulu.

| (315) | Komisija uzskata, ka šī kapitāla palielinājuma apstākļi atsevišķi norāda, ka risks, ko uzņemas privātais un publiskais ieguldītājs, nav vienāds. Atcelšanas klauzulas esamība un ar to saistītie nosacījumi ir pietiekami, lai parādītu, ka attiecīgais rezultāts privātajiem un publiskajiem ieguldītājam saistībā ar risku nav vienāds, ja tiek izpildīti klauzulas nosacījumi. Saskaņā ar saprašanās memorandu privātajiem ieguldītājiem ir iespēja atsaukt vienošanos un atgūt savu ieguldījumu, ja Komisija, Vispārējā tiesa vai Tiesa pieņem negatīvu lēmumu vai netiek atjaunota sabiedrisko pakalpojumu deleģēšana. Atcelšanas klauzulas pēdējā daļa vēl jo vairāk sagādā valstij grūtības attiecībā uz SNCM pamatdarbību. SNCM ir vēsturiskais operators, kas nodrošina savienojumu starp Korsiku un kontinentālo Franciju. Vienkārši runājot, atbilstīgi sabiedriskā pakalpojuma deleģējumam divas trešdaļas tās darbības notiek starp Marseļu un Korsiku. Tādējādi ar šo atcelšanas klauzulu privātie ieguldītāji attiecībā uz lielāko daļu SNCM darbību ir aizsargāti pret komercrisku. Būtībā risku uzņemas valsts viena pati. |
| --- | --- |

(315)

Komisija uzskata, ka šī kapitāla palielinājuma apstākļi atsevišķi norāda, ka risks, ko uzņemas privātais un publiskais ieguldītājs, nav vienāds. Atcelšanas klauzulas esamība un ar to saistītie nosacījumi ir pietiekami, lai parādītu, ka attiecīgais rezultāts privātajiem un publiskajiem ieguldītājam saistībā ar risku nav vienāds, ja tiek izpildīti klauzulas nosacījumi. Saskaņā ar saprašanās memorandu privātajiem ieguldītājiem ir iespēja atsaukt vienošanos un atgūt savu ieguldījumu, ja Komisija, Vispārējā tiesa vai Tiesa pieņem negatīvu lēmumu vai netiek atjaunota sabiedrisko pakalpojumu deleģēšana. Atcelšanas klauzulas pēdējā daļa vēl jo vairāk sagādā valstij grūtības attiecībā uz SNCM pamatdarbību. SNCM ir vēsturiskais operators, kas nodrošina savienojumu starp Korsiku un kontinentālo Franciju. Vienkārši runājot, atbilstīgi sabiedriskā pakalpojuma deleģējumam divas trešdaļas tās darbības notiek starp Marseļu un Korsiku. Tādējādi ar šo atcelšanas klauzulu privātie ieguldītāji attiecībā uz lielāko daļu SNCM darbību ir aizsargāti pret komercrisku. Būtībā risku uzņemas valsts viena pati.

| (316) | Pieprasot īstenot iepriekšminēto atcelšanas klauzulu, rastos saistības atlīdzināt visus SNCM pircēju veiktos kapitāla ieguldījumus par labu šiem privātajiem ieguldītājiem. Tādējādi CGMF īpašumā atkal būtu 100 % SNCM kapitāla, un tas būtu laikā, kad ievērojami ir palielinājies likvidācijas risks un līdz ar to ievērojamas daļas publiskā ieguldījuma zaudēšanas risks. |
| --- | --- |

(316)

Pieprasot īstenot iepriekšminēto atcelšanas klauzulu, rastos saistības atlīdzināt visus SNCM pircēju veiktos kapitāla ieguldījumus par labu šiem privātajiem ieguldītājiem. Tādējādi CGMF īpašumā atkal būtu 100 % SNCM kapitāla, un tas būtu laikā, kad ievērojami ir palielinājies likvidācijas risks un līdz ar to ievērojamas daļas publiskā ieguldījuma zaudēšanas risks.

| (317) | Attiecībā uz iegādes solījumu, ko izteikuši privātie akcionāri, SNCM pārņemšanas vai likvidācijas gadījumā CGMF to nevar pieprasīt. Tas apstiprina faktu, ka grūtību gadījumā šo iespēju nevar izmantot un risku uzņemas galvenokārt CGMF un līdz ar to – valsts. Tādējādi Komisija uzskata, ka šo solījumu veikt iegādi nevar uzskatīt par pretpasākumu pirkšanas atcelšanas klauzulai. |
| --- | --- |

(317)

Attiecībā uz iegādes solījumu, ko izteikuši privātie akcionāri, SNCM pārņemšanas vai likvidācijas gadījumā CGMF to nevar pieprasīt. Tas apstiprina faktu, ka grūtību gadījumā šo iespēju nevar izmantot un risku uzņemas galvenokārt CGMF un līdz ar to – valsts. Tādējādi Komisija uzskata, ka šo solījumu veikt iegādi nevar uzskatīt par pretpasākumu pirkšanas atcelšanas klauzulai.

| (318) | Turklāt Komisija nevar pieņemt Francijas iestāžu argumentu, ka saprašanās memorandā ir ietvertas vairākas garantijas, lai aizsargātu valsts ieguldījumu. Saistības, ko piemēro pircējiem, nerada tiem papildu riskus un ierobežojumus, kuru rezultātā tie nonāktu situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā atrodas CGMF. Tās ir paredzētas tikai un vienīgi, lai nodrošinātu, ka laikposmā, kurā privātie pircēji var izmantot atcelšanas klauzulu, tie neveiktu nekādas juridiskas izmaiņas SNCM un veiktu tikai tās darbības, kas nepieciešamas, lai īstenotu uzņēmējdarbības plānu un sociālo plānu. |
| --- | --- |

(318)

Turklāt Komisija nevar pieņemt Francijas iestāžu argumentu, ka saprašanās memorandā ir ietvertas vairākas garantijas, lai aizsargātu valsts ieguldījumu. Saistības, ko piemēro pircējiem, nerada tiem papildu riskus un ierobežojumus, kuru rezultātā tie nonāktu situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā atrodas CGMF. Tās ir paredzētas tikai un vienīgi, lai nodrošinātu, ka laikposmā, kurā privātie pircēji var izmantot atcelšanas klauzulu, tie neveiktu nekādas juridiskas izmaiņas SNCM un veiktu tikai tās darbības, kas nepieciešamas, lai īstenotu uzņēmējdarbības plānu un sociālo plānu.

| (319) | Turklāt, kā uzsvērusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 11. septembra spriedumā, paredzamā atlīdzība pati par sevi nav pietiekama, lai secinātu, ka valsts veikusi ieguldījumu atbilstīgi tirgus nosacījumiem, ņemot vērā to, ka riski nav vienlīdzīgi sadalīti starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(319)

Turklāt, kā uzsvērusi Vispārējā tiesa savā 2012. gada 11. septembra spriedumā, paredzamā atlīdzība pati par sevi nav pietiekama, lai secinātu, ka valsts veikusi ieguldījumu atbilstīgi tirgus nosacījumiem, ņemot vērā to, ka riski nav vienlīdzīgi sadalīti starp publiskajiem un privātajiem ieguldītājiem.

| (320) | Pat ja netiek izpildīts nosacījums par “ieguldījumiem, kas veikti ar vienādiem nosacījumiem”, pasākums joprojām var būt atbilstīgs tirgus ekonomikas principu vadīta privātā ieguldītāja principam. Šādos gadījumos ir jāparāda, ka valsts ir rīkojusies tādā pašā veidā kā piesardzīgs privātais ieguldītājs līdzīgā situācijā, piemēram, veicot ieguldījuma rentabilitātes ex ante analīzi. Tomēr Francijas iestādes nav sniegušas pierādījumu par šādu ex ante analīzi. Tās savos komentāros tikai ex post ir norādījušas, ka privātajam ieguldītājam fiksētā atlīdzības likme [...] (60) % būtu piemērota, salīdzinot to ar vērtspapīram pielīdzināmām valsts kases izdotām obligācijām (Obligation Assimilable du Trésor – OAT), kuru atlīdzības likme tajā laikā bija no 3,72 līdz 3,95 %. Tomēr tās neiesniedza analīzi, kas rādītu, ka 10 % likme būtu privātajam ieguldītājam pieņemama, ņemot vērā riskus, ko uzņemas valsts, piem., riskus, kas saistīti ar atcelšanas klauzulu, un riskus, kas saistīti ar situāciju uzņēmumā. |
| --- | --- |

(320)

Pat ja netiek izpildīts nosacījums par “ieguldījumiem, kas veikti ar vienādiem nosacījumiem”, pasākums joprojām var būt atbilstīgs tirgus ekonomikas principu vadīta privātā ieguldītāja principam. Šādos gadījumos ir jāparāda, ka valsts ir rīkojusies tādā pašā veidā kā piesardzīgs privātais ieguldītājs līdzīgā situācijā, piemēram, veicot ieguldījuma rentabilitātes ex ante analīzi. Tomēr Francijas iestādes nav sniegušas pierādījumu par šādu ex ante analīzi. Tās savos komentāros tikai ex post ir norādījušas, ka privātajam ieguldītājam fiksētā atlīdzības likme [...] (60) % būtu piemērota, salīdzinot to ar vērtspapīram pielīdzināmām valsts kases izdotām obligācijām (Obligation Assimilable du Trésor – OAT), kuru atlīdzības likme tajā laikā bija no 3,72 līdz 3,95 %. Tomēr tās neiesniedza analīzi, kas rādītu, ka 10 % likme būtu privātajam ieguldītājam pieņemama, ņemot vērā riskus, ko uzņemas valsts, piem., riskus, kas saistīti ar atcelšanas klauzulu, un riskus, kas saistīti ar situāciju uzņēmumā.

| (321) | Bez tam [...] (60) % likme attiecas tikai uz kapitāla ieguldījumu 8,75 miljonu euro apmērā, bet analīzē būtu bijis jāņem vērā kopējais valsts ieguldījums, kas apstiprināts saprašanās memorandā Ņemot vērā, ka ar negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā vai norēķinu konta avansu 38,5 miljonu euro apmērā nesaistās atlīdzība, atlīdzības likmei valsts kopējam ieguldījumam sabiedrībā SNCM privatizācijas brīdī 2006. gadā būtu bijis jābūt ievērojami mazākai nekā atlīdzības likme, ko piemēro OAT. Ņemot vērā šos riskus, tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs tādu likmi nebūtu pieņēmis. |
| --- | --- |

(321)

Bez tam [...] (60) % likme attiecas tikai uz kapitāla ieguldījumu 8,75 miljonu euro apmērā, bet analīzē būtu bijis jāņem vērā kopējais valsts ieguldījums, kas apstiprināts saprašanās memorandā Ņemot vērā, ka ar negatīvo pārdošanas cenu 158 miljonu euro apmērā vai norēķinu konta avansu 38,5 miljonu euro apmērā nesaistās atlīdzība, atlīdzības likmei valsts kopējam ieguldījumam sabiedrībā SNCM privatizācijas brīdī 2006. gadā būtu bijis jābūt ievērojami mazākai nekā atlīdzības likme, ko piemēro OAT. Ņemot vērā šos riskus, tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs tādu likmi nebūtu pieņēmis.

| (322) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka judikatūrā noteiktie kritēriji, kas ļauj jau no paša sākuma izslēgt, ka attiecīgais pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, nav izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts kapitāla ieguldījums 8,75 miljonu apmērā rada sabiedrībai SNCM ekonomisku priekšrocību, ciktāl šis ieguldījums ir veikts paralēli privātā kapitāla ieguldījumam apstākļos, kas nav salīdzināmi Savienības judikatūras nozīmē. Līdz ar to aplūkotie pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(322)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka judikatūrā noteiktie kritēriji, kas ļauj jau no paša sākuma izslēgt, ka attiecīgais pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, nav izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts kapitāla ieguldījums 8,75 miljonu apmērā rada sabiedrībai SNCM ekonomisku priekšrocību, ciktāl šis ieguldījums ir veikts paralēli privātā kapitāla ieguldījumam apstākļos, kas nav salīdzināmi Savienības judikatūras nozīmē. Līdz ar to aplūkotie pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.4.   Pasākumi attiecībā uz atbalstu fiziskām personām (38,5 miljoni euro)

| (323) | Francijas iestādes uzskata, ka šis finansējums veido valsts atbalstu fiziskām personām, uzņēmums no tā labumu negūst un tādēļ tas nav valsts atbalsts. Ieinteresētās personas, proti, CCF un STIM, apstrīd šī pasākuma kvalificēšanu par atbalstu fiziskām personām, jo tās uzskata, ka pasākums rada netiešu pozitīvu ietekmi sabiedrībai SNCM. |
| --- | --- |

(323)

Francijas iestādes uzskata, ka šis finansējums veido valsts atbalstu fiziskām personām, uzņēmums no tā labumu negūst un tādēļ tas nav valsts atbalsts. Ieinteresētās personas, proti, CCF un STIM, apstrīd šī pasākuma kvalificēšanu par atbalstu fiziskām personām, jo tās uzskata, ka pasākums rada netiešu pozitīvu ietekmi sabiedrībai SNCM.

| (324) | Komisija uzskata, ka tas, ka tiešie fiziskām personām sniegtā atbalsta saņēmēji ir darbinieki, nav pietiekami, lai parādītu, ka tas nav atbalsts viņu darba devēja labā. Vispārējā tiesa secinājusi, ka: “ar to, ka fiziskām personām paredzētā atbalsta tiešie saņēmēji ir darbinieki, nepietiek, lai pierādītu atbalsta par labu to darba devējam neesamību” (155). |
| --- | --- |

(324)

Komisija uzskata, ka tas, ka tiešie fiziskām personām sniegtā atbalsta saņēmēji ir darbinieki, nav pietiekami, lai parādītu, ka tas nav atbalsts viņu darba devēja labā. Vispārējā tiesa secinājusi, ka: “ar to, ka fiziskām personām paredzētā atbalsta tiešie saņēmēji ir darbinieki, nepietiek, lai pierādītu atbalsta par labu to darba devējam neesamību” (155).

| (325) | Tāpat Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra sprieduma 138. punktā ir norādījusi, ka “lai izvērtētu, vai šis atbalsts fiziskām personām ir uzskatāms par atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē, tātad ir jānoskaidro, vai SNCM gūst netiešu ekonomisku priekšrocību, kas ļauj tai izvairīties no izmaksām, kuras parastā kārtībā būtu jāmaksā no pašu finanšu resursiem, un tātad traucē tirgus spēkiem radīt to normālas sekas.” |
| --- | --- |

(325)

Tāpat Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra sprieduma 138. punktā ir norādījusi, ka “lai izvērtētu, vai šis atbalsts fiziskām personām ir uzskatāms par atbalstu EKL 87. panta 1. punkta izpratnē, tātad ir jānoskaidro, vai SNCM gūst netiešu ekonomisku priekšrocību, kas ļauj tai izvairīties no izmaksām, kuras parastā kārtībā būtu jāmaksā no pašu finanšu resursiem, un tātad traucē tirgus spēkiem radīt to normālas sekas.”

| (326) | Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar saprašanās memorandu šis pasākums ir valsts saistības pret privātajiem partneriem, lai finansētu “to izmaksu daļu saistībā ar iespējamu brīvprātīgu aiziešanu no darba vai darba līgumu laušanu (jebkāda veida), kas rastos papildus jebkāda veida summām, kuras darba devējam jāmaksā [...]” Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra sprieduma 145. punktā norāda, ka tas, ka atbalsts fiziskām personām ir pārdošanas līguma sastāvdaļa, tiecas norādīt uz to, ka tas rada priekšrocību. Attiecīgās personas to izmantoja, jo no tā varēja gūt konkrētu labumu. |
| --- | --- |

(326)

Turklāt Komisija norāda, ka saskaņā ar saprašanās memorandu šis pasākums ir valsts saistības pret privātajiem partneriem, lai finansētu “to izmaksu daļu saistībā ar iespējamu brīvprātīgu aiziešanu no darba vai darba līgumu laušanu (jebkāda veida), kas rastos papildus jebkāda veida summām, kuras darba devējam jāmaksā [...]” Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra sprieduma 145. punktā norāda, ka tas, ka atbalsts fiziskām personām ir pārdošanas līguma sastāvdaļa, tiecas norādīt uz to, ka tas rada priekšrocību. Attiecīgās personas to izmantoja, jo no tā varēja gūt konkrētu labumu.

| (327) | Tādēļ šis atbalsts saistāms ar atbildību par ekonomisku priekšrocību radīšanu sabiedrībai SNCM, atbrīvojot to no pienākuma uzņemties visas izmaksas, kas saistītas ar iespējamo dažu darbinieku aiziešanu nākotnē. Ja uzņēmumu no šādām izmaksām atbrīvo valsts, tas noteikti iegūst priekšrocību. Komisija uzsver, ka šie papildu sociālie pasākumi ir paredzēti, lai veicinātu darbavietu skaita samazināšanas plānu īstenošanu, kas nepieciešams, lai sasniegtu uzņēmuma mērķus, un ka tie nav likumā noteikta prasība. Šajā gadījumā streiku biežums sabiedrībā SNCM rāda, ka sociālā plāna īstenošana uzņēmumā garantē streiku un citu līdzīgu protesta akciju izcelšanās samazinājumu. Ir pilnīgi neapšaubāmi, ka šie papildu sociālie pasākumi rada priekšrocību sabiedrībai SNCM. |
| --- | --- |

(327)

Tādēļ šis atbalsts saistāms ar atbildību par ekonomisku priekšrocību radīšanu sabiedrībai SNCM, atbrīvojot to no pienākuma uzņemties visas izmaksas, kas saistītas ar iespējamo dažu darbinieku aiziešanu nākotnē. Ja uzņēmumu no šādām izmaksām atbrīvo valsts, tas noteikti iegūst priekšrocību. Komisija uzsver, ka šie papildu sociālie pasākumi ir paredzēti, lai veicinātu darbavietu skaita samazināšanas plānu īstenošanu, kas nepieciešams, lai sasniegtu uzņēmuma mērķus, un ka tie nav likumā noteikta prasība. Šajā gadījumā streiku biežums sabiedrībā SNCM rāda, ka sociālā plāna īstenošana uzņēmumā garantē streiku un citu līdzīgu protesta akciju izcelšanās samazinājumu. Ir pilnīgi neapšaubāmi, ka šie papildu sociālie pasākumi rada priekšrocību sabiedrībai SNCM.

| (328) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(328)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šis pasākums atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.1.5.   Atlikums 15,81 miljona euro apmērā, kas 2002. gadā piešķirts kā pārstrukturēšanas atbalsts

| (329) | 2006. gada pasākumi ievērojami palielina pārstrukturēšanas atbalstu 69,29 miljonus euro apmērā, kas tika aplūkots 2002. gada plāna kontekstā, un to var uzskatīt par pārstrukturēšanas plāna un tā izmaksu grozījumiem. Kad tika paredzēta privatizācija, pārstrukturēšanas plāns joprojām tapa. Tomēr paredzēto dzīvotspējas atjaunošanas mērķi SNCM nav sasniegusi. Vispārējā tiesa uzsvēra, ka “šajā ziņā ir jānorāda, ka 2006. gada lēmums ir nepārprotams attiecībā uz to, ka, pastāvot pārstrukturēšanas atbalsta elementiem 2006. gada plānā, šie elementi [...] ir jāanalizē kopā ar 2002. gada plāna pārstrukturēšanas atbalstu” (156). Vispārējā tiesa uzsver, ka šī analīze tika veikta “uz stabila pamata”. Summu 69,29 miljoni euro veido 2002. gadā piešķirtie 66 miljoni euro kā pārstrukturēšanas plāna pirmā daļa un 3,29 miljoni euro 2005. gadā piešķirtais kā otrā daļa. |
| --- | --- |

(329)

2006. gada pasākumi ievērojami palielina pārstrukturēšanas atbalstu 69,29 miljonus euro apmērā, kas tika aplūkots 2002. gada plāna kontekstā, un to var uzskatīt par pārstrukturēšanas plāna un tā izmaksu grozījumiem. Kad tika paredzēta privatizācija, pārstrukturēšanas plāns joprojām tapa. Tomēr paredzēto dzīvotspējas atjaunošanas mērķi SNCM nav sasniegusi. Vispārējā tiesa uzsvēra, ka “šajā ziņā ir jānorāda, ka 2006. gada lēmums ir nepārprotams attiecībā uz to, ka, pastāvot pārstrukturēšanas atbalsta elementiem 2006. gada plānā, šie elementi [...] ir jāanalizē kopā ar 2002. gada plāna pārstrukturēšanas atbalstu” (156). Vispārējā tiesa uzsver, ka šī analīze tika veikta “uz stabila pamata”. Summu 69,29 miljoni euro veido 2002. gadā piešķirtie 66 miljoni euro kā pārstrukturēšanas plāna pirmā daļa un 3,29 miljoni euro 2005. gadā piešķirtais kā otrā daļa.

| (330) | No šīs 2002. gada pārstrukturēšanas plāna ietvarā piešķirtās summas 53,4 miljoni euro būtībā attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanu. Tā kā Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra spriedumā apstiprināja šī atbalsta likumību, Komisijai kopīgi jāpārbauda pārstrukturēšanas atbalsta saderība, t. i., 15,81 miljons euro, kas tika piešķirts 2002. gada pārstrukturēšanas darbību laikā, un visu 2006. gada pasākumu saderība ņemot vērā 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(330)

No šīs 2002. gada pārstrukturēšanas plāna ietvarā piešķirtās summas 53,4 miljoni euro būtībā attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanu. Tā kā Vispārējā tiesa 2012. gada 11. septembra spriedumā apstiprināja šī atbalsta likumību, Komisijai kopīgi jāpārbauda pārstrukturēšanas atbalsta saderība, t. i., 15,81 miljons euro, kas tika piešķirts 2002. gada pārstrukturēšanas darbību laikā, un visu 2006. gada pasākumu saderība ņemot vērā 2004. gada pamatnostādnes.

6.2.   2002. UN 2006. GADĀ IZMAKSĀTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTA SADERĪBAS AR IEKŠĒJO TIRGU PĀRBAUDE

6.2.1.   Apsveramās pamatnostādnes

| (331) | Komisija norāda, ka 2002. gada pārstrukturēšanas plāns tika izskatīts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. Tāpat tā norāda, ka jaunie 2006. gada pasākumi, kuros atpakaļejoši ir iekļauts 2002. gada plāns, stājoties spēkā jaunajām 2004. gada pamatnostādnēm, tika īstenoti, pirms Komisija bija tos apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(331)

Komisija norāda, ka 2002. gada pārstrukturēšanas plāns tika izskatīts atbilstīgi 1999. gada pamatnostādnēm. Tāpat tā norāda, ka jaunie 2006. gada pasākumi, kuros atpakaļejoši ir iekļauts 2002. gada plāns, stājoties spēkā jaunajām 2004. gada pamatnostādnēm, tika īstenoti, pirms Komisija bija tos apstiprinājusi.

| (332) | Saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas tika pieņemti attiecībā uz 2004. gada pamatnostādnēm (157), tieši šīs pamatnostādnes tiek piemērotas atbalstam, ciktāl tas ir nelikumīgs atbalsts, daļa no kura tika piešķirta pēc to stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(332)

Saskaņā ar pārejas noteikumiem, kas tika pieņemti attiecībā uz 2004. gada pamatnostādnēm (157), tieši šīs pamatnostādnes tiek piemērotas atbalstam, ciktāl tas ir nelikumīgs atbalsts, daļa no kura tika piešķirta pēc to stāšanās spēkā.

| (333) | Līdz ar to, tā kā 2006. gada pasākumi veido valsts atbalstu, tie ir jāuzskata par 2002. gadā sākto pārstrukturēšanas darbību neatņemamu sastāvdaļu un jāanalizē kopsakarā ar tām. Tādēļ visa šī atbalsta saderība tiks analizēta atbilstoši 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(333)

Līdz ar to, tā kā 2006. gada pasākumi veido valsts atbalstu, tie ir jāuzskata par 2002. gadā sākto pārstrukturēšanas darbību neatņemamu sastāvdaļu un jāanalizē kopsakarā ar tām. Tādēļ visa šī atbalsta saderība tiks analizēta atbilstoši 2004. gada pamatnostādnēm.

6.2.2.   “Grūtībās nonācis uzņēmums”

| (334) | Lai uzņēmumam varētu sniegt pārstrukturēšanas atbalstu, jābūt iespējamam to kvalificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(334)

Lai uzņēmumam varētu sniegt pārstrukturēšanas atbalstu, jābūt iespējamam to kvalificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē.

| (335) | Konkrētajā gadījumā Komisija atgādina, ka šī kritērija izpilde tika apstiprināta gan Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmumā par grūtības nonākuša uzņēmuma glābšanas atbalstu sabiedrībai SNCM
   (158), gan 2002. gada 19. augusta lēmumā, ar kuru tika uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra par rekapitalizācijas projektu, pamatojoties uz SNCM gada pārskatu par 2001. gadu. |
| --- | --- |

(335)

Konkrētajā gadījumā Komisija atgādina, ka šī kritērija izpilde tika apstiprināta gan Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmumā par grūtības nonākuša uzņēmuma glābšanas atbalstu sabiedrībai SNCM
   (158), gan 2002. gada 19. augusta lēmumā, ar kuru tika uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra par rekapitalizācijas projektu, pamatojoties uz SNCM gada pārskatu par 2001. gadu.

| (336) | Attiecībā uz šo lēmumu Komisija pārbaudīja, vai SNCM atbilst šim nosacījumam, pamatojoties uz uzņēmuma gada pārskatu par 2002. gadu. Pašu kapitāls (bez reglamentētajiem maksājumiem) (159) 2002. gadā joprojām bija negatīvs: –26,5 miljoni euro 2002. gadā salīdzinājumā ar –30,7 miljoniem euro 2001. gadā. Šādu līmeni izskaidro tas, ka ir zudusi vairāk nekā puse no uzņēmuma pamatkapitāla, kurš vairāk nekā ceturto daļu zaudēja 12 mēnešu laikā pēc paziņojuma, tādējādi izpildot pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā minēto nosacījumu. |
| --- | --- |

(336)

Attiecībā uz šo lēmumu Komisija pārbaudīja, vai SNCM atbilst šim nosacījumam, pamatojoties uz uzņēmuma gada pārskatu par 2002. gadu. Pašu kapitāls (bez reglamentētajiem maksājumiem) (159) 2002. gadā joprojām bija negatīvs: –26,5 miljoni euro 2002. gadā salīdzinājumā ar –30,7 miljoniem euro 2001. gadā. Šādu līmeni izskaidro tas, ka ir zudusi vairāk nekā puse no uzņēmuma pamatkapitāla, kurš vairāk nekā ceturto daļu zaudēja 12 mēnešu laikā pēc paziņojuma, tādējādi izpildot pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā minēto nosacījumu.

| (337) | Papildus pamatkapitāla novērtēšanai Komisija cita starpā konstatē, ka:






  — | 2001. un 2002. gadā kārtējie rezultāti pirms nodokļiem izmainījās no – 5,1 miljona euro 2001. gadā uz – 5,8 miljoniem euro 2002. gadā un 2002. gadā ciestos neto zaudējumus bija iespējams mazināt tikai ar noteiktu kuģu pārdošanu, |
| --- | --- | --- |

(337)

Papildus pamatkapitāla novērtēšanai Komisija cita starpā konstatē, ka:

—

2001. un 2002. gadā kārtējie rezultāti pirms nodokļiem izmainījās no – 5,1 miljona euro 2001. gadā uz – 5,8 miljoniem euro 2002. gadā un 2002. gadā ciestos neto zaudējumus bija iespējams mazināt tikai ar noteiktu kuģu pārdošanu,

| — | sabiedrības SNCM naudas plūsma, kas 2001. gada beigās bija 39,2 miljoni euro, 2002. gada beigās samazinājās līdz 35,7 miljoniem euro, |
| --- | --- |

—

sabiedrības SNCM naudas plūsma, kas 2001. gada beigās bija 39,2 miljoni euro, 2002. gada beigās samazinājās līdz 35,7 miljoniem euro,

| — | neto finansiālie parādi, neskaitot izpirkumnomu, laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam palielinājās no 135,8 miljoniem euro līdz 144,8 miljoniem euro, |
| --- | --- |

—

neto finansiālie parādi, neskaitot izpirkumnomu, laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam palielinājās no 135,8 miljoniem euro līdz 144,8 miljoniem euro,

| — | finansiālās izmaksas (procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas) no 7,0 miljoniem euro 2000. gadā pieauga līdz 9,503 miljoniem euro 2002. gadā. |
| --- | --- |

—

finansiālās izmaksas (procentu maksājumi un tamlīdzīgas izmaksas) no 7,0 miljoniem euro 2000. gadā pieauga līdz 9,503 miljoniem euro 2002. gadā.

| (338) | Turklāt Francijas iestādes Komisijai arī apstiprināja, ka tās parādu dēļ bankas atsakās turpmāk aizdot naudu sabiedrībai, neraugoties uz to, ka sabiedrība SNCM piedāvāja kā nodrošinājumu savus pēdējos kuģus, kas ir brīvi no hipotēkas vai citiem tamlīdzīgiem apgrūtinājumiem. |
| --- | --- |

(338)

Turklāt Francijas iestādes Komisijai arī apstiprināja, ka tās parādu dēļ bankas atsakās turpmāk aizdot naudu sabiedrībai, neraugoties uz to, ka sabiedrība SNCM piedāvāja kā nodrošinājumu savus pēdējos kuģus, kas ir brīvi no hipotēkas vai citiem tamlīdzīgiem apgrūtinājumiem.

| (339) | Sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanas līgums šo analīzi nekādā veidā nemaina. Lai gan līgums saistībā ar pārstrukturēšanas plāna sekmīgu īstenošanu neapšaubāmi ļāva SNCM sasniegt pozitīvus pamatdarbības rezultātus, tas tomēr nemaina to, ka tās akūtais pašu kapitāla trūkums, pieaugošie parādi un pārstrukturēšanas plānā paredzēto darbības pasākumu izmaksas pēc kāda laika varētu likt pārtraukt sabiedrības darbību. |
| --- | --- |

(339)

Sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanas līgums šo analīzi nekādā veidā nemaina. Lai gan līgums saistībā ar pārstrukturēšanas plāna sekmīgu īstenošanu neapšaubāmi ļāva SNCM sasniegt pozitīvus pamatdarbības rezultātus, tas tomēr nemaina to, ka tās akūtais pašu kapitāla trūkums, pieaugošie parādi un pārstrukturēšanas plānā paredzēto darbības pasākumu izmaksas pēc kāda laika varētu likt pārtraukt sabiedrības darbību.

| (340) | Tā kā pārstrukturēšanas periods aptver laikposmu no 2002.–2006. gadam, ir jāpārbauda, vai SNCM izpildīja minētos nosacījumus šajā laikposmā un jo īpaši laikā, kad tika pieņemts lēmums iepludināt jaunus valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(340)

Tā kā pārstrukturēšanas periods aptver laikposmu no 2002.–2006. gadam, ir jāpārbauda, vai SNCM izpildīja minētos nosacījumus šajā laikposmā un jo īpaši laikā, kad tika pieņemts lēmums iepludināt jaunus valsts līdzekļus.

| (341) | 2003. gada lēmumā ir minēts, ka SNCM ir izpildījusi šo kritēriju 2001. un 2002. finanšu gadā. (160) |
| --- | --- |

(341)

2003. gada lēmumā ir minēts, ka SNCM ir izpildījusi šo kritēriju 2001. un 2002. finanšu gadā. (160)

| (342) | Tagad jāpārliecinās, vai SNCM turpināja rīkoties atbilstoši šim nosacījumam 2003.–2005. finanšu gadā, t. i., beidzamajos finanšu gados pirms jauno pasākumu īstenošanas 2006. gadā saistībā ar SNCM privatizāciju. |
| --- | --- |

(342)

Tagad jāpārliecinās, vai SNCM turpināja rīkoties atbilstoši šim nosacījumam 2003.–2005. finanšu gadā, t. i., beidzamajos finanšu gados pirms jauno pasākumu īstenošanas 2006. gadā saistībā ar SNCM privatizāciju.

| (343) | Kā jau norādīts 73. un turpmākajos apsvērumos, SNCM situācija ievērojami pasliktinājās 2004. un 2005. gadā. Sabiedrības peļņa pirms nodokļiem 2004. gadā bija – 32,6 miljoni euro, bet 2005. gadā: – 25,8 miljoni euro. Tīrā peļņa bija – 29,7 miljoni euro 2004. gadā un – 28,8 miljoni euro 2005. gadā. Pašu kapitāls 2005. gadā (– 1,7 miljoni euro) samazinājās par 25,5 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2004. gadu. Šis samazinājums nozīmēja, ka vairāk nekā puse sabiedrības akciju kapitāla tika izslēgta un vairāk nekā ceturtā daļa no šī kapitāla bija zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos, tādējādi ir izpildīti kritēriji, kas noteikti 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(343)

Kā jau norādīts 73. un turpmākajos apsvērumos, SNCM situācija ievērojami pasliktinājās 2004. un 2005. gadā. Sabiedrības peļņa pirms nodokļiem 2004. gadā bija – 32,6 miljoni euro, bet 2005. gadā: – 25,8 miljoni euro. Tīrā peļņa bija – 29,7 miljoni euro 2004. gadā un – 28,8 miljoni euro 2005. gadā. Pašu kapitāls 2005. gadā (– 1,7 miljoni euro) samazinājās par 25,5 miljoniem euro salīdzinājumā ar 2004. gadu. Šis samazinājums nozīmēja, ka vairāk nekā puse sabiedrības akciju kapitāla tika izslēgta un vairāk nekā ceturtā daļa no šī kapitāla bija zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos, tādējādi ir izpildīti kritēriji, kas noteikti 2004. gada pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunktā.

| (344) | Tādējādi Komisija uzskata, ka SNCM var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 2004. gada pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(344)

Tādējādi Komisija uzskata, ka SNCM var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 2004. gada pamatnostādņu nozīmē.

6.2.2.1.   Pašu ieguldījums

| (345) | Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu “atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Šajā novērtējumā ņem vērā katru iepriekš piešķirtu glābšanas atbalstu. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp, to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. Šis ieguldījums apliecina ticību uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Šim ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē sagaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas, un tam jābūt iespējami augstam”. |
| --- | --- |

(345)

Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu “atbalsta apjoms un intensitāte jāierobežo līdz stingram pārstrukturēšanas izmaksu minimumam, kas vajadzīgas, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Šajā novērtējumā ņem vērā katru iepriekš piešķirtu glābšanas atbalstu. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp, to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. Šis ieguldījums apliecina ticību uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Šim ieguldījumam jābūt reālam, t. i., faktiskam, neņemot vērā visus nākotnē sagaidāmus ienākumus, piemēram, naudas plūsmas, un tam jābūt iespējami augstam”.

| (346) | Pamatnostādņu 44. punktā norādīts, ka “Komisija parasti uzskata par pienācīgiem šādus ieguldījumus pārstrukturēšanā: vismaz 25 % attiecībā uz maziem uzņēmumiem, vismaz 40 % attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem un vismaz 50 % attiecībā uz lieliem uzņēmumiem. Ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās, kas dalībvalstij jāpierāda, Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam.” |
| --- | --- |

(346)

Pamatnostādņu 44. punktā norādīts, ka “Komisija parasti uzskata par pienācīgiem šādus ieguldījumus pārstrukturēšanā: vismaz 25 % attiecībā uz maziem uzņēmumiem, vismaz 40 % attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem un vismaz 50 % attiecībā uz lieliem uzņēmumiem. Ārkārtas apstākļos un īpašās grūtībās, kas dalībvalstij jāpierāda, Komisija var piekrist mazākam ieguldījumam.”

| (347) | Savukārt pamatnostādņu 7. punktā precizēts, ka “no jauna un vēl skaidrāk jāapstiprina princips, ka [atbalsta saņēmēja ievērojamajam ieguldījumam pārstrukturēšanā] jābūt reālam un ārpus atbalsta. Saņēmēja ieguldījumam ir divi mērķi: no vienas puses, tas parāda, ka tirgus (īpašnieki, kreditori) tic tam, ka pieņemamā laika posmā iespējams atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju. No otras puses, tas nodrošina, ka pārstrukturēšanas atbalsts nepārsniedz to minimumu, kas vajadzīgs uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai, vienlaikus ierobežojot konkurences kropļošanu [...]” |
| --- | --- |

(347)

Savukārt pamatnostādņu 7. punktā precizēts, ka “no jauna un vēl skaidrāk jāapstiprina princips, ka [atbalsta saņēmēja ievērojamajam ieguldījumam pārstrukturēšanā] jābūt reālam un ārpus atbalsta. Saņēmēja ieguldījumam ir divi mērķi: no vienas puses, tas parāda, ka tirgus (īpašnieki, kreditori) tic tam, ka pieņemamā laika posmā iespējams atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju. No otras puses, tas nodrošina, ka pārstrukturēšanas atbalsts nepārsniedz to minimumu, kas vajadzīgs uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai, vienlaikus ierobežojot konkurences kropļošanu [...]”

| (348) | Judikatūrā arī uzsvērts, ka paša ieguldījumam jāapliecina ticība uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai (161). Komisija uzsver, ka šī prasība ir īpaši būtiska attiecībā uz SNCM, ņemot vērā tās situāciju kopš 2002. gada. Komisija norāda, ka 2002. gada sākotnējie pārstrukturēšanas pasākumi nedeva vēlamos rezultātus. Daži no tiem vai nu netika izpildīti, vai netika sasniegti (skatīt 351. apsvērumu). Tā kā SNCM nespēja pilnībā īstenot šos sākotnējos pārstrukturēšanas pasākumus, sākot no 2004. gada tās ekonomiskais un finanšu stāvoklis turpināja pasliktināties (skatīt 73.–75. apsvērumu). |
| --- | --- |

(348)

Judikatūrā arī uzsvērts, ka paša ieguldījumam jāapliecina ticība uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai (161). Komisija uzsver, ka šī prasība ir īpaši būtiska attiecībā uz SNCM, ņemot vērā tās situāciju kopš 2002. gada. Komisija norāda, ka 2002. gada sākotnējie pārstrukturēšanas pasākumi nedeva vēlamos rezultātus. Daži no tiem vai nu netika izpildīti, vai netika sasniegti (skatīt 351. apsvērumu). Tā kā SNCM nespēja pilnībā īstenot šos sākotnējos pārstrukturēšanas pasākumus, sākot no 2004. gada tās ekonomiskais un finanšu stāvoklis turpināja pasliktināties (skatīt 73.–75. apsvērumu).

| (349) | Pārstrukturēšanas izmaksas 2002. gadā sasniedza 46 miljonus euro. Attiecībā uz 2006. gada pasākumiem Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas atbilst atbalsta summai (162), t. i., 202,55 miljoni euro, kuriem pieskaita privāto partneru kapitāla ieguldījumu 26,25 miljoni euro, kopsummā veidojot 274,8 miljonus euro. Pašu ieguldījumu veido 42,385 miljoni euro no neto aktīvu pārdošanas un 26,25 miljoni euro kapitāla palielinājums, ko īstenoja privātie partneri, kopsummā veidojot ieguldījumu 68,635 miljonu euro apmērā. Līdz ar to, ņemot vērā 2006. gada jaunos pasākumus, pašu ieguldījums veidoja 25 %, bet pamatnostādnēs norādīts, ka tam jābūt vismaz 50 %. Komisija norāda, ka Francijas iestādes neatsaucās uz ārkārtas apstākļiem un īpašām grūtībām, kad Komisija drīkst apstiprināt zemāku pašu ieguldījumu. Katrā ziņā Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā nepastāvēja ārkārtas apstākļi, kuru rezultātā 2004. gada pamatnostādnēs pieprasītais pašu ieguldījuma līmenis noteikti tiktu samazināts. |
| --- | --- |

(349)

Pārstrukturēšanas izmaksas 2002. gadā sasniedza 46 miljonus euro. Attiecībā uz 2006. gada pasākumiem Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas atbilst atbalsta summai (162), t. i., 202,55 miljoni euro, kuriem pieskaita privāto partneru kapitāla ieguldījumu 26,25 miljoni euro, kopsummā veidojot 274,8 miljonus euro. Pašu ieguldījumu veido 42,385 miljoni euro no neto aktīvu pārdošanas un 26,25 miljoni euro kapitāla palielinājums, ko īstenoja privātie partneri, kopsummā veidojot ieguldījumu 68,635 miljonu euro apmērā. Līdz ar to, ņemot vērā 2006. gada jaunos pasākumus, pašu ieguldījums veidoja 25 %, bet pamatnostādnēs norādīts, ka tam jābūt vismaz 50 %. Komisija norāda, ka Francijas iestādes neatsaucās uz ārkārtas apstākļiem un īpašām grūtībām, kad Komisija drīkst apstiprināt zemāku pašu ieguldījumu. Katrā ziņā Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā nepastāvēja ārkārtas apstākļi, kuru rezultātā 2004. gada pamatnostādnēs pieprasītais pašu ieguldījuma līmenis noteikti tiktu samazināts.

| (350) | Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar pamatnostādņu nosacījumiem SNCM pašu ieguldījums pārstrukturēšanas centienos joprojām ir nepietiekams. |
| --- | --- |

(350)

Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar pamatnostādņu nosacījumiem SNCM pašu ieguldījums pārstrukturēšanas centienos joprojām ir nepietiekams.

6.2.2.2.   Atgriešanās pie ilgtermiņa dzīvotspējas

| (351) | Komisija savā lēmumā uzsākt procedūru izteica šaubas par SNCM ilgtermiņa dzīvotspēju, jo īpaši ņemot vērā šādus apstākļus:






  — | SNCM neplānoja pārtraukt visas darbības, kas radīja sabiedrībai zaudējumus, |
| --- | --- | --- |

(351)

Komisija savā lēmumā uzsākt procedūru izteica šaubas par SNCM ilgtermiņa dzīvotspēju, jo īpaši ņemot vērā šādus apstākļus:

—

SNCM neplānoja pārtraukt visas darbības, kas radīja sabiedrībai zaudējumus,

| — | pārstrukturēšanas plāna izdošanās bija cieši saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanas piešķiršanu līnijā no Marseļas uz Korsiku laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas plāna izdošanās bija cieši saistīta ar sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanas piešķiršanu līnijā no Marseļas uz Korsiku laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim,

| — | 2002. gada plānā paredzētā kuģu apkalpes locekļu skaita samazināšana netika īstenota un netika sasniegts 10 % ražīguma palielinājums, |
| --- | --- |

—

2002. gada plānā paredzētā kuģu apkalpes locekļu skaita samazināšana netika īstenota un netika sasniegts 10 % ražīguma palielinājums,

| — | 2006. gada plānā paredzētā 400 pilna laika ekvivalenta darbavietu samazināšana un pasākumi ražīguma veicināšanai nebija pienācīgi, jo nebija izpildīts jau 2002. gada plāns. |
| --- | --- |

—

2006. gada plānā paredzētā 400 pilna laika ekvivalenta darbavietu samazināšana un pasākumi ražīguma veicināšanai nebija pienācīgi, jo nebija izpildīts jau 2002. gada plāns.

| (352) | Francijas iestādes atbildēja, ka akcionāru maiņa un privatizācijas plānā noteikto trīs pasākumu īstenošana ļautu SNCM attīstīt tās darbību uz laba pamata un ka tās atsevišķās darbības, kas rada zaudējumus, nav nelabojamas. |
| --- | --- |

(352)

Francijas iestādes atbildēja, ka akcionāru maiņa un privatizācijas plānā noteikto trīs pasākumu īstenošana ļautu SNCM attīstīt tās darbību uz laba pamata un ka tās atsevišķās darbības, kas rada zaudējumus, nav nelabojamas.

| (353) | Komisija norāda, ka 2002. gada pārstrukturēšanas plānā noteiktos pasākumus nevarēja izpildīt un tā rezultātā uzņēmuma darbības rezultāti 2004. un 2005. gadā ievērojami pasliktinājās. 2006. gadā 20 miljonu euro palielinājums sabiedrības apgrozījumā un 9 miljonu euro palielinājums sabiedrisko pakalpojumu kompensācijā nebija pietiekams, lai atjaunotu peļņu no sabiedrības pamatdarbības, jo tika paaugstinātas degvielas cenas un darbības izmaksas bija daudz augstākas nekā paredzēts. Komisijas eksperts norādīja, ka pircēju uzņēmējdarbības plāna īstenošanu nopietni kavēja vairāki notikumi (163), un secināja, ka summētie zaudējumi, visticamāk, būs daudz lielāki nekā tika paredzēts iepriekš attiecībā uz 2007. gadu. |
| --- | --- |

(353)

Komisija norāda, ka 2002. gada pārstrukturēšanas plānā noteiktos pasākumus nevarēja izpildīt un tā rezultātā uzņēmuma darbības rezultāti 2004. un 2005. gadā ievērojami pasliktinājās. 2006. gadā 20 miljonu euro palielinājums sabiedrības apgrozījumā un 9 miljonu euro palielinājums sabiedrisko pakalpojumu kompensācijā nebija pietiekams, lai atjaunotu peļņu no sabiedrības pamatdarbības, jo tika paaugstinātas degvielas cenas un darbības izmaksas bija daudz augstākas nekā paredzēts. Komisijas eksperts norādīja, ka pircēju uzņēmējdarbības plāna īstenošanu nopietni kavēja vairāki notikumi (163), un secināja, ka summētie zaudējumi, visticamāk, būs daudz lielāki nekā tika paredzēts iepriekš attiecībā uz 2007. gadu.

| (354) | Tādējādi Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu atbildes nav kliedējušas visas tās šaubas. Dzīvotspējas atjaunošanas saistīšana ar sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un ar privatizācijas plānā (kas nav apstiprināts kā likumisks un saderīgs ar iekšējo tirgu) izklāstīto trīs pasākumu izpildi, šķiet riskanta. Lai uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanas ilgtermiņa plāns būtu ticams, tā pamatā būtu jābūt vismaz reāli izpildāmiem pieņēmumiem. Tomēr šajā gadījumā plāna izpilde ir atkarīga gandrīz vai tikai no divu hipotētisku notikumu piepildīšanās, pār kuriem SNCM nav nekādas ietekmes. Turklāt, ņemot vērā SNCM esošo finanšu stāvokli, Komisijai ir šaubas par tās spēju finansēt dažu sabiedrības prāmju nepieciešamos atjaunošanas darbus. Savukārt Francijas iestādes šo atjaunošanu norāda kā faktoru, kas ļautu tām sasniegt atjaunotās dzīvotspējas mērķus. |
| --- | --- |

(354)

Tādējādi Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu atbildes nav kliedējušas visas tās šaubas. Dzīvotspējas atjaunošanas saistīšana ar sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un ar privatizācijas plānā (kas nav apstiprināts kā likumisks un saderīgs ar iekšējo tirgu) izklāstīto trīs pasākumu izpildi, šķiet riskanta. Lai uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanas ilgtermiņa plāns būtu ticams, tā pamatā būtu jābūt vismaz reāli izpildāmiem pieņēmumiem. Tomēr šajā gadījumā plāna izpilde ir atkarīga gandrīz vai tikai no divu hipotētisku notikumu piepildīšanās, pār kuriem SNCM nav nekādas ietekmes. Turklāt, ņemot vērā SNCM esošo finanšu stāvokli, Komisijai ir šaubas par tās spēju finansēt dažu sabiedrības prāmju nepieciešamos atjaunošanas darbus. Savukārt Francijas iestādes šo atjaunošanu norāda kā faktoru, kas ļautu tām sasniegt atjaunotās dzīvotspējas mērķus.

| (355) | Tādēļ Komisija uzskata, ka nav izpildīti pamatnostādnēs noteiktie ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(355)

Tādēļ Komisija uzskata, ka nav izpildīti pamatnostādnēs noteiktie ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas nosacījumi.

6.2.2.3.   Pārmērīgu konkurences kropļojumu novēršana (kompensācijas pasākumi)

| (356) | Anulētajā 2008. gada lēmumā ir minēti četri kompensācijas pasākumi:






  — | meitasuzņēmuma Corsica Marittima (82 000 pasažieru 2000. gadā) slēgšana, kas nodrošināja savienojumus starp Itāliju un Korsiku, un tātad grupas SNCM aiziešana no tirgus, kas saistīts ar transporta pakalpojumiem šajā līnijā, |
| --- | --- | --- |

(356)

Anulētajā 2008. gada lēmumā ir minēti četri kompensācijas pasākumi:

—

meitasuzņēmuma Corsica Marittima (82 000 pasažieru 2000. gadā) slēgšana, kas nodrošināja savienojumus starp Itāliju un Korsiku, un tātad grupas SNCM aiziešana no tirgus, kas saistīts ar transporta pakalpojumiem šajā līnijā,

| — | gandrīz pilnīga sabiedrības SNCM aiziešana no savienojumiem starp Tulonu un Korsiku – tirgus, kas 2002. gadā nodrošināja ne mazāk kā 460 000 pasažieru, |
| --- | --- |

—

gandrīz pilnīga sabiedrības SNCM aiziešana no savienojumiem starp Tulonu un Korsiku – tirgus, kas 2002. gadā nodrošināja ne mazāk kā 460 000 pasažieru,

| — | piedāvāto vietu kopējā skaita samazināšana un sabiedrības SNCM katru gadu veikto pārvadājumu skaita samazināšana no 2003. gada, jo īpaši transporta pakalpojumos starp Nicu un Korsiku, |
| --- | --- |

—

piedāvāto vietu kopējā skaita samazināšana un sabiedrības SNCM katru gadu veikto pārvadājumu skaita samazināšana no 2003. gada, jo īpaši transporta pakalpojumos starp Nicu un Korsiku,

| — | četru kuģu pārdošana. |
| --- | --- |

—

četru kuģu pārdošana.

| (357) | Komisija vēlētos norādīt, ka šos pasākumus Francijas iestādes ierosināja saistībā ar 15,81 miljona euro atbalstu, t. i., 2002. gadā piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(357)

Komisija vēlētos norādīt, ka šos pasākumus Francijas iestādes ierosināja saistībā ar 15,81 miljona euro atbalstu, t. i., 2002. gadā piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu.

| (358) | Pēc 2008. gada lēmuma anulēšanas ar 2012. gada 11. septembra spriedumu kopējā atbalsta summa šobrīd veido 210 miljonus euro. Komisija uzskata, ka tās šaubas nav kliedētas turpmāk minēto iemeslu. |
| --- | --- |

(358)

Pēc 2008. gada lēmuma anulēšanas ar 2012. gada 11. septembra spriedumu kopējā atbalsta summa šobrīd veido 210 miljonus euro. Komisija uzskata, ka tās šaubas nav kliedētas turpmāk minēto iemeslu.

| (359) | Attiecībā uz četru kuģu pārdošanu kā daļu no pārstrukturēšanas pasākumiem 2002. gadā Komisija norāda, ka šo pārdošanu daļēji kompensēja Danielle Casanova piegāde 2002. gada jūnijā, un jauktā tipa kuģu Paglia Orba un Pascal Paoli piegāde 2003. gadā. |
| --- | --- |

(359)

Attiecībā uz četru kuģu pārdošanu kā daļu no pārstrukturēšanas pasākumiem 2002. gadā Komisija norāda, ka šo pārdošanu daļēji kompensēja Danielle Casanova piegāde 2002. gada jūnijā, un jauktā tipa kuģu Paglia Orba un Pascal Paoli piegāde 2003. gadā.

| (360) | Attiecībā uz Corsica Marittima slēgšanu pamatnostādņu 40. punktā cita starpā noteikts, ka “zaudējumus radošu darbību daļēja norakstīšana un slēgšana, kas jebkurā gadījumā būtu nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu nolūkā izvērtēt kompensācijas pasākumus”. Līdz ar to Corsica Marittima slēgšanu, kas ir radījusi zaudējumus jau no tās sākuma brīža 1990. gadā, var uzskatīt nevis par kompensācijas pasākumu, bet gan par pasākumu, kas palīdzētu atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(360)

Attiecībā uz Corsica Marittima slēgšanu pamatnostādņu 40. punktā cita starpā noteikts, ka “zaudējumus radošu darbību daļēja norakstīšana un slēgšana, kas jebkurā gadījumā būtu nepieciešama dzīvotspējas atjaunošanai, netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus klātbūtnes samazināšanu nolūkā izvērtēt kompensācijas pasākumus”. Līdz ar to Corsica Marittima slēgšanu, kas ir radījusi zaudējumus jau no tās sākuma brīža 1990. gadā, var uzskatīt nevis par kompensācijas pasākumu, bet gan par pasākumu, kas palīdzētu atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (361) | Tas pats apsvērums attiecas uz līniju no Korsikas uz Nicu. Komisija norāda, ka SNCM pieder mazs tirgus segments, savukārt Corsica Ferries pieder 70 % no tirgus (164). Stephens ziņojumā norādīts, ka pastāv liels pieprasījums pēc pakalpojumiem no Nicas, jo īpaši vasaras periodā. Tāpat pastāv pieprasījums pēc šī pakalpojuma ārpus vasaras sezonas. Tomēr līnija laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam radīja neto zaudējumus. Līdz ar to šo pasākumu var uzskatīt nevis par kompensācijas pasākumu, bet gan par pasākumu, kas palīdzētu atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(361)

Tas pats apsvērums attiecas uz līniju no Korsikas uz Nicu. Komisija norāda, ka SNCM pieder mazs tirgus segments, savukārt Corsica Ferries pieder 70 % no tirgus (164). Stephens ziņojumā norādīts, ka pastāv liels pieprasījums pēc pakalpojumiem no Nicas, jo īpaši vasaras periodā. Tāpat pastāv pieprasījums pēc šī pakalpojuma ārpus vasaras sezonas. Tomēr līnija laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam radīja neto zaudējumus. Līdz ar to šo pasākumu var uzskatīt nevis par kompensācijas pasākumu, bet gan par pasākumu, kas palīdzētu atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (362) | Komisija arī norāda, ka ir ievērojami palielinājušies pasažieru pārvadājumi starp Korsiku un Tulonas ostu – no mazāk nekā 200 000 pasažieriem gadā 1999. gadā līdz gandrīz 1 miljonam pasažieru 2007. gadā (165). Līdz ar to gandrīz pilnīgu SNCM aiziešanu no šīs līnijas varētu uzskatīt par kompensācijas pasākumu. Tomēr Komisija norāda, ka līnija starp Tulonu un Korsiku ir vismazāk nozīmīgā sabiedrībai SNCM attiecībā uz pārvadāto pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

(362)

Komisija arī norāda, ka ir ievērojami palielinājušies pasažieru pārvadājumi starp Korsiku un Tulonas ostu – no mazāk nekā 200 000 pasažieriem gadā 1999. gadā līdz gandrīz 1 miljonam pasažieru 2007. gadā (165). Līdz ar to gandrīz pilnīgu SNCM aiziešanu no šīs līnijas varētu uzskatīt par kompensācijas pasākumu. Tomēr Komisija norāda, ka līnija starp Tulonu un Korsiku ir vismazāk nozīmīgā sabiedrībai SNCM attiecībā uz pārvadāto pasažieru skaitu.

| (363) | Komisija uzskata, ka, pat ja šis pasākums būtu jākvalificē kā kompensācijas pasākums, tas arī nebūtu pietiekams. Pamatnostādņu 40. punktā noteikts, ka “pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei [...]” Kā jau norādīts 341. un 342. apsvērumā, Komisija norāda, ka šos pasākumus Francijas iestādes bija ierosinājušas saistībā ar 15,81 miljona euro summu atbalstā, un tā bija summa, kas atbilst 2002. gadā piešķirtajam pārstrukturēšanas atbalstam. Tā kā šobrīd kopējā atbalsta summa ir 218 miljoni euro, Komisija uzskata, ka ierosinātie pasākumi ir nepietiekami salīdzinājumā ar piešķirtā atbalsta radīto konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(363)

Komisija uzskata, ka, pat ja šis pasākums būtu jākvalificē kā kompensācijas pasākums, tas arī nebūtu pietiekams. Pamatnostādņu 40. punktā noteikts, ka “pasākumiem jābūt proporcionāliem atbalsta kropļojošajai ietekmei [...]” Kā jau norādīts 341. un 342. apsvērumā, Komisija norāda, ka šos pasākumus Francijas iestādes bija ierosinājušas saistībā ar 15,81 miljona euro summu atbalstā, un tā bija summa, kas atbilst 2002. gadā piešķirtajam pārstrukturēšanas atbalstam. Tā kā šobrīd kopējā atbalsta summa ir 218 miljoni euro, Komisija uzskata, ka ierosinātie pasākumi ir nepietiekami salīdzinājumā ar piešķirtā atbalsta radīto konkurences kropļojumu.

| (364) | Līdz ar to Komisija secina, ka tās šaubas par šo pasākumu kvalificēšanu par kompensācijas pasākumiem vai pasākumiem, kas nepieciešami dzīvotspējas atjaunošanai, nav kliedētas. Katrā ziņā ierosinātie pasākumi joprojām nav pietiekami. |
| --- | --- |

(364)

Līdz ar to Komisija secina, ka tās šaubas par šo pasākumu kvalificēšanu par kompensācijas pasākumiem vai pasākumiem, kas nepieciešami dzīvotspējas atjaunošanai, nav kliedētas. Katrā ziņā ierosinātie pasākumi joprojām nav pietiekami.

| (365) | Francijas iestādes ir uzsvērušas, ka pastāv risks, ka CFF ieņems monopolstāvokli, ja SNCM būs jāpazūd. Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav pietiekami parādījušas šī riska būtību un svarīgumu. Pasažieru un kravu pārvadājumi no kontinentālās Francijas uz Korsiku ir atvērts un konkurētspējīgs tirgus visiem operatoriem, kas darbojas Vidusjūrā. Šim tirgum arī raksturīgs ir tas, ka nepastāv iekļūšanas šķēršļi. Katrā ziņā Corsica Ferries stāvoklis nav tāds, lai attaisnotu to, ka apšaubītie pasākumi kropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(365)

Francijas iestādes ir uzsvērušas, ka pastāv risks, ka CFF ieņems monopolstāvokli, ja SNCM būs jāpazūd. Komisija uzskata, ka Francijas iestādes nav pietiekami parādījušas šī riska būtību un svarīgumu. Pasažieru un kravu pārvadājumi no kontinentālās Francijas uz Korsiku ir atvērts un konkurētspējīgs tirgus visiem operatoriem, kas darbojas Vidusjūrā. Šim tirgum arī raksturīgs ir tas, ka nepastāv iekļūšanas šķēršļi. Katrā ziņā Corsica Ferries stāvoklis nav tāds, lai attaisnotu to, ka apšaubītie pasākumi kropļo konkurenci.

| (366) | Tādējādi Komisija secina, ka ierosinātie pasākumi neatbilst pamatnostādņu 38.–42. punktā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(366)

Tādējādi Komisija secina, ka ierosinātie pasākumi neatbilst pamatnostādņu 38.–42. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

VII.   SECINĀJUMS

7.1.   FRANCIJAS IESTĀŽU 2002. GADĀ PAZIŅOTĀ KAPITĀLA IEGULDĪJUMA UN FRANCIJAS IESTĀŽU 2006. GADĀ ĪSTENOTO TRĪS JAUNO PASĀKUMU NESADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU UN TO ATGŪŠANA

| (367) | Kapitāla ieguldījums 15,81 miljona euro apmērā, par ko Francijas iestādes paziņoja 2002. gadā, un trīs jaunie pasākumi, ko Francijas iestādes īstenoja 2006. gadā, t. i., 100 % SNCM līdzdalības pārdošana par negatīvu cenu 158 miljoni euro, kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko parakstījis CGMF, un naudas līdzekļu avanss 38,5 miljonu euro apmērā SNCM darbinieku labā, veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(367)

Kapitāla ieguldījums 15,81 miljona euro apmērā, par ko Francijas iestādes paziņoja 2002. gadā, un trīs jaunie pasākumi, ko Francijas iestādes īstenoja 2006. gadā, t. i., 100 % SNCM līdzdalības pārdošana par negatīvu cenu 158 miljoni euro, kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko parakstījis CGMF, un naudas līdzekļu avanss 38,5 miljonu euro apmērā SNCM darbinieku labā, veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (368) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu viss nelikumīgais atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ir jāatgūst no tā saņēmēja. |
| --- | --- |

(368)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu viss nelikumīgais atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, ir jāatgūst no tā saņēmēja.

| (369) | Attiecībā uz šo atgūšanu Francijas iestādēm ir jāpieskaita atgūstamajam atbalstam arī atgūstamie procenti, kas jāaprēķina no datuma, kurā attiecīgo atbalstu nodeva uzņēmuma rīcībā, līdz pat atbalsta faktiskai atgūšanai (166) – saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (167). |
| --- | --- |

(369)

Attiecībā uz šo atgūšanu Francijas iestādēm ir jāpieskaita atgūstamajam atbalstam arī atgūstamie procenti, kas jāaprēķina no datuma, kurā attiecīgo atbalstu nodeva uzņēmuma rīcībā, līdz pat atbalsta faktiskai atgūšanai (166) – saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (167).

7.2.   GLĀBŠANAS ATBALSTA NESADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU UN ATGŪŠANA

| (370) | Ja paziņotie pārstrukturēšanas atbalsta pasākumi neatbilst pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem, ir jāizdara secinājumi par šo nesaderību attiecībā uz glābšanas atbalstu, ko Francijas iestādes piešķīrušas SNCM un kas ir Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmuma pamatā, un jāierosina tā atgūšana. |
| --- | --- |

(370)

Ja paziņotie pārstrukturēšanas atbalsta pasākumi neatbilst pamatnostādnēs paredzētajiem saderības nosacījumiem, ir jāizdara secinājumi par šo nesaderību attiecībā uz glābšanas atbalstu, ko Francijas iestādes piešķīrušas SNCM un kas ir Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmuma pamatā, un jāierosina tā atgūšana.

| (371) | 2002. gada 19. novembrī Francijas iestādes Komisijai iesniedza kopiju naudas līdzekļu avansa līgumiem starp SNCM un CGMF, kā arī pierādījumus par to, ka sabiedrība CGMF izmaksājusi avansu sabiedrībai SNCM ar diviem pārskaitījumiem – 2002. gada 13. maijā un 14. jūnijā, |
| --- | --- |

(371)

2002. gada 19. novembrī Francijas iestādes Komisijai iesniedza kopiju naudas līdzekļu avansa līgumiem starp SNCM un CGMF, kā arī pierādījumus par to, ka sabiedrība CGMF izmaksājusi avansu sabiedrībai SNCM ar diviem pārskaitījumiem – 2002. gada 13. maijā un 14. jūnijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kapitāla ieguldījums 15,81 miljona euro apmērā un trīs jaunie pasākumi, ko Francijas iestādes īstenoja 2006. gadā, t. i., 75 % SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu euro apmērā, kapitāla palielināšana par 8,75 miljoniem euro, ko parakstījusi sabiedrība CGMF, un naudas līdzekļu avanss 38,5 miljonu euro apmērā SNCM darbinieku labā, ko īstenoja Francija SNCM vajadzībām, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, atbilst valsts atbalstam, kas ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Francijai jāatgūst no saņēmēja atbalsts, kas minēts 1. pantā.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus no dienas, kad tās tika nodotas saņēmēja rīcībā, līdz faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina, procentu likmi piemērojot gan pamatsummai, gan procentiem, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (168), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšanai jābūt tūlītējai un faktiskai.

2.   Francija nodrošina, lai šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Francija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīks to pasākumu apraksts, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīks to pasākumu apraksts, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumenti, kas parāda, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas parāda, ka saņēmējam ir dots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Francija pastāvīgi informē Komisiju par šī lēmuma īstenošanai paveikto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju gan par jau veiktajiem, gan plānotajiem pasākumiem, lai panāktu šī lēmuma izpildi. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 20. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EK līguma 87. un 88. pants no 2009. gada 1. decembra ir kļuvuši par attiecīgi 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Abu pantu noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauce uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos jāsaprot kā atsauce attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, terminu “Kopiena” aizstājot ar terminu “Savienība”, terminu “kopējais tirgus” aizstājot ar terminu “iekšējais tirgus” un terminu “Pirmās instances tiesa” aizstājot ar terminu “Vispārējā tiesa”. Šajā lēmumā tiek izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  OV C 303, 13.12.2006., 53. lpp.

2

(3)  Reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/61846.

3

(4)  CGMF ir finanšu pārvaldītājsabiedrība, kuras kapitāls pilnībā pieder Francijas valstij un kuru Francijas valsts izmanto visiem jūras pārvadājumu, kuģu aprīkošanas un fraktēšanas darījumiem Vidusjūrā.

4

CGMF

(5)  OV C 148, 25.6.2003., 7. lpp.

5

(6)  OV C 308, 11.12.2002., 29. lpp.

6

(7)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.). Tā kā Francijas iestādes 2002. gada 11. septembrī bija lūgušas labot dažas faktu kļūdas, kas ieviesušās 2002. gada 19. augusta lēmumā, Komisija 2002. gada 27. novembrī pieņēma lēmumu, ar ko grozīja 2002. gada 19. augusta lēmumu (publicēts OV C 308, 11.12.2002., 29. lpp.). Ieinteresētās personas tika aicinātas no šī datuma iesniegt savus apsvērumus par atbalsta projektu.

7

(8)  Francijas iestādes 2002. gada 11. septembrī lūdza pagarināt termiņu apsvērumu iesniegšanai par 2002. gada 19. augusta lēmumu, un Komisija to pagarināja līdz 2002. gada 17. septembrim.

8

(9)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru SG(2002) A/10050.

9

(10)  Reģistrēti 2003. gada 15. janvārī ar atsauces numuru DG TREN A/10962.

10

(11)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru SG(2003) A/1691.

11

(12)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN/A/21531.

12

(13)  Reģistrēta ar atsauces numuru SG(2003) A/1546.

13

(14)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

14

(15)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN/A/21701.

15

(16)  Komisijas 2003. gada 9. jūlija Lēmums 2004/166/EK par atbalstu, ko Francija plāno piešķirt Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) pārstrukturēšanai (OV L 61, 27.2.2004., 13. lpp.).

16

Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée

SNCM

(17)  Komisijas 2004. gada 8. septembra Lēmums 2005/36/EK, ar ko groza Lēmumu 2004/166/EK par atbalstu, ko Francija plāno piešķirt Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) pārstrukturēšanai (OV L 19, 21.1.2005., 70. lpp.).

17

Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM

(18)  OV C 16, 21.1.2006., 20. lpp.

18

(19)  Skatīt Vispārējās tiesas 2005. gada 15. jūnija spriedumu lietā T-349/03 Corsica Ferries France SAS pret Komisiju [2005], Krājums, II-2197. lpp.

19

Corsica Ferries France SAS

(20)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/27546.

20

(21)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/30842.

21

(22)  Papildu informācija tika nosūtīta ar 2005. gada 30. novembra vēstuli (SG(2005) A/10782), 2005. gada 14. decembra vēstuli (SG(2005) A/11122) un 2005. gada 30. decembra vēstuli (TREN A/10016).

22

(23)  Reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/16904.

23

(24)  Reģistrēti ar atsauces numuru TREN A/19105.

24

(25)  Lieta C-280/00, Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā Altmark Trans GmbH pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003], Recueil, 7747. lpp.

25

Altmark Trans GmbH

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Recueil

(26)  Veolia Transport bija uzņēmumam Veolia Environnement pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tas ar nosaukumu Connex sniedza pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus publisko pašvaldības iestāžu vārdā (sabiedriskais transports aglomerācijā, starppilsētu un reģionālais sabiedriskais transports) un šajā saistībā pārvaldīja ceļu un dzelzceļu tīklus un – mazākā mērā – jūras pārvadājumu pakalpojumus.

26

Veolia Transport

Veolia Environnement

Connex

(27)  OV C 103, 29.4.2006., 28. lpp.

27

(28)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

28

(29)  OV C 148, 24.6.2006., 42. lpp.

29

(30)  Dokumenti reģistrēti ar atsauces numuru TREN A/25295.

30

(31)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/24111.

31

(32)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

32

(33)  Dokuments reģistrēts ar atsauces numuru TREN A/37907.

33

(34)  Grupa STEF-TFE šādu lūgumu iesniedza 2007. gada 28. decembrī (A/20313), bet Corsica Ferries – 2006. gada 27. decembrī (A/20056).

34

STEF-TFE

Corsica Ferries

(35)  2007. gada 4. janvāra vēstule (D 2007 300067) grupai STEF-TFE un tā paša datuma vēstule (D 2007 300068) grupai Corsica Ferries.

35

STEF-TFE

Corsica Ferries

(36)  2007. gada 11. janvārī, 16. janvārī un 9. februārī, kas attiecīgi reģistrēti ar atsauces numuriem TREN/A/21142, A/21669 un A/23798.

36

(37)  2007. gada 13. februārī, reģistrēti ar atsauces numuriem TREN/A/24473 un TREN/A/23981.

37

(38)  Komisija reģistrēja ar numuru TREN/A/30979. Francijas iestādes lūdza un saņēma divus termiņa pagarinājumus par vienu mēnesi un savus komentārus iesniedza ar 2007. gada 15. marta vēstuli un 2007. gada 19. aprīļa vēstuli, kas reģistrētas ar atsauces numuriem TREN/A/27002 un A/29928.

38

(39)  Skatīt Vispārējās tiesas 2012. gada 11. septembra spriedumu lietā T-565/08 Corsica Ferries France SAS pret Eiropas Komisiju, vēl nav izziņots (turpmāk – 2012. gada 11. septembra spriedums).

39

Corsica Ferries France SAS

(40)  Skatīt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-301/01 Alitalia pret Komisiju [2008], Krājums, II-1753. lpp., jo īpaši tā 137. un 146. punktu.

40

Alitalia

(41)  Skatīt arī Vispārējās tiesas 2012. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-124/10 P Komisija pret EDF, nav vēl paziņots, 83.–85. un 104.–105. punktu, saistībā ar informāciju, kas jāņem vērā, nosakot, vai valsts ir rīkojusies kā piesardzīgs tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs.

41

EDF

(42)  Sabiedrībai SNCM nepastarpināti pieder mazākuma kapitāls 45 % apmērā sabiedrībā CMN un netiešā veidā mazākuma kapitāls 24,1 % apmērā ar Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) starpniecību. Faktiskā kontrole kopš 1992. gada ir uzticēta grupai STEF-TFE ar tās līdzdalību 49 % apmērā sabiedrībā Compagnie Méridionale de Participations (CMP). Sabiedrības SNCM un CMN attiecībā uz SPD bija partneri laikposmā no 2001. līdz 2006. gadam un kopīgi ieguva jauno sabiedriskā pakalpojuma deleģēšanas līgumu laikposmam no 2007. līdz 2012./2013. gadam.

42

SNCM

CMN

Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie

CGTH

STEF-TFE

Compagnie Méridionale de Participations (CMP

SNCM

CMN

(43)  CGTH ir kontrolakciju sabiedrība, kas pilnībā pieder SNCM.

43

CGTH

SNCM

(44)  Aliso Voyage ir SNCM izplatīšanas kanāls. To veido 17 aģentūras, kas izvietotas pa visu Franciju, un šī sabiedrība nodarbojas ar jūras pārvadājumu biļešu tirdzniecību, no kuras 49,9 % veido SNCM biļešu tirdzniecība.

44

Aliso Voyage

SNCM

SNCM

(45)  2003. gada lēmuma pieņemšanas laikā sabiedrībai SNCM vienādās daļās ar pārvadājumu grupu Delmas piederēja kapitāls Francijas jūras preču pārvadājumu kuģniecības sabiedrībā Sud-Cargos, kura specializējās transporta pakalpojumu nodrošināšanā uz Maroku. Šīs kapitāla daļas tika pārdotas 2005. gada beigās par summu 3,3 miljonu euro apmērā, kā izriet no 2005. gada ieguldījumu plāna, ko Francijas iestādes nosūtīja 2006. gada 28. martā.

45

SNCM

Delmas

Sud-Cargos

(46)  Sabiedrībai SNCM pieder 100 % šīs sabiedrības kapitāla, kura nodarbojas ar SNCM kuģu apgādi.

46

SNCM

SNCM

(47)  Kopīga nosaukuma sabiedrība Ferrytour, kuras kapitāls pilnībā pieder SNCM, nodarbojas ar jūras ceļojumu rīkošanu. Tā piedāvā jūras ceļojumus uz Korsiku, Sardīniju un Tunisiju, kā arī lidojumus uz daudziem galapunktiem. Papildus tā piedāvā arī nelielus kruīzus un pakalpojumus darījumu tūrismam.

47

Ferrytour

SNCM

(48)  Meitasuzņēmums Comptoirs du Sud, ko izveidoja 1996. gadā un kas pilnībā pieder SNCM, pārvalda visus veikalus uz kuģiem.

48

Comptoirs du Sud

SNCM

(49)  Skatīt 16. zemsvītras piezīmi.

49

(50)  Napoléon Bonaparte (ietilpība: 2 150 pasažieri un 708 automobiļi, jauda: 43 MW, ātrums: 23,8 mezgli), grezns liela izmēra automobiļu prāmis; jaunais Danielle Casanova, piegādāts 2002. gada maijā (ietilpība: 2 204 pasažieri un 700 automobiļi, jauda: 37,8 MW, ātrums: 23,8 mezgli), arī grezns liela izmēra automobiļu prāmis; Ile de Beauté (ietilpība: 1 554 pasažieri un 520 automobiļi, jauda: 37,8 MW, ātrums: 21,5 mezgli), nodots ekspluatācijā 1979. gadā un atjaunots 1989./1990. gadā; Méditerranée (ietilpība: 2 254 pasažieri un 800 automobiļi, jauda: 35,8 MW, ātrums: 24 mezgli) un Corse (ietilpība: 2 150 pasažieri un 600 automobiļi, jauda: 27,56 MW, ātrums: 23,5 mezgli).

50

Napoléon Bonaparte

Danielle Casanova

Ile de Beauté

Méditerranée

Corse

(51)  Paglia Orba (ietilpība: 500 pasažieri, 2 000 lineāri metri kravas un 120 automobiļi, jauda: 19,7 MW, ātrums: 19 mezgli); Monte d’Oro (ietilpība: 508 pasažieri, 1 615 metri kravas un 130 automobiļi, jauda: 14,8 MW, ātrums: 19,5 mezgli); Monte Cinto (ietilpība: 111 pasažieri, 1 200 metri kravas, jauda: 8,8 MW, ātrums: 18 mezgli); kopš 2003. gada maija Pascal Paoli (ietilpība: 594 pasažieri, 2300 metri kravas un 130 automobiļi, jauda 37,8 MW, ātrums: 23 mezgli).

51

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cinto

Pascal Paoli

(52)  Ātrgaitas kuģis Liamone (ietilpība: 1 116 pasažieri un 250 automobiļi, jauda: 65 MW, ātrums: 42 mezgli), kas apkalpo maršrutus arī uz Tulonu.

52

Liamone

(53)  Visi ir iznomāti, izņemot Danielle Casanova, Pascal Paoli un Liamone.

53

Danielle Casanova, Pascal Paoli

Liamone.

(54)  Padomes 1992. gada 7. decembra Regula (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

54

(55)  OV S 2001/10 – 007-005.

55

(56)  Licencēšanas iestāde, kas piešķir sabiedriskā pakalpojuma saistības kopš 1991. gada saskaņā ar Francijas 1991. gada 13. maija likumu Nr. 91-428.

56

(57)  OV 2006/S 100-107350.

57

(58)  Valsts atbalsts N 781/2001, kas atļauts ar Komisijas 2002. gada 2. jūlija Lēmumu (OV C 186, 6.8.2002., 3. lpp.).

58

(59)  Valsts atbalsts N 13/2007, kas atļauts ar Komisijas 2007. gada 24. aprīļa lēmumu, kas publicēts Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports_2007.htm

59

(60)  Konfidenciāla informācija.

60

(61)  Vadītājs jūras pārvadājuma laikā pavada visu transportlīdzekļu sastāvu. Dažos gadījumos transportlīdzekli uz kuģa izbraukšanas ostā novieto viens vadītājs, bet gala ostā no kuģa nobrauc cits. Šādus gadījumus uzskaita kā pavadītos pārvadājumus, pretēji Ro-Ro pārvadājumiem, kad piekabi pārvadā bez vilcējtransportlīdzekļa.

61

(62)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

62

(63)  Šo summu veidoja: 20,4 miljoni euro attiecībā uz pašu pārstrukturēšanas plānu, 1,8 miljoni euro – pārdodamo kuģu ekspluatācijas pārtraukšanas izdevumiem, 14,8 miljoni euro – Liamone nolietojumam un 9 miljoni euro – darbības paplašināšanai Magribas virzienā.

63

Liamone

(64)  Plānu 2001. gada 17. decembrī pieņēma SNCM valde.

64

SNCM

(65)  Darbinieku skaita samazināšana notiek ar aiziešanu pēc paša vēlēšanās vai priekšlaicīgu aiziešanu, pamatojoties uz vecuma kritērijiem (darbības priekšlaicīga izbeigšana) un mobilitātes atvaļinājumiem, kā arī neaizstājot darba līgumus uz ierobežotu laiku. Tomēr šī samazināšana sabiedrībai SNCM atbilst izmaksām apmēram 20,4 miljonu euro apmērā.

65

SNCM

(66)  Piemēram, satiksme, iekšējā kopprodukta paredzamais pieaugums (1,5 %), aizņēmumu likmes (5,5 %), finanšu produktu ienesīguma līmeņi (4,5 %) un īstermiņa parādu likmes (5 %).

66

(67)  Skatīt turpmāk.

67

(68)  SNCM neatrada pircēju savām akcijām uzņēmumā CCM.

68

SNCM

CCM

(69)  SNCM iekšējais process attiecībā uz rekapitalizācijas un privatizācijas darbību īstenošanu oficiāli sākās 2006. gada 12. aprīlī un beidzās 2006. gada 31. maijā. Jāuzsver, ka 2007. gada 27. novembrī algoto darbinieku līdzdalība kapitālā vēl nebija īstenota.

69

SNCM

(70)  Šī klauzula, kura ir būtiska, tiks analizēta kapitāla palielināšanas pārbaudē.

70

(71)  Lieta T 565/08 Corsica Ferries France SAS pret Eiropas Komisiju, vēl nav izziņots.

71

Corsica Ferries France SAS

(72)  Lēmums C(2013) 1926 final, 2013. gada 2. maijs.

72

final

(73)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

73

(74)  Skatīt 2. tabulu.

74

(75)  2002. gadā Francijas iestādes apgalvoja, ka SNCM līdzdalībai sabiedrībā Sud-Cargos ir stratēģiska nozīme. Izmaiņas preču pārvadāšanā (konteineru pārvadājumu pieaugums par sliktu Ro-Ro pārvadājumiem), tas, ka sabiedrību Delmas, otru Sud-Cargos akcionāru, atpirka CMA CGM, un Sud-Cargos ekonomiskās grūtības – visi šie faktori izskaidro to, ka šo līdzdalību vairs neuzskatīja par stratēģisku un ka 2005. gadā SNCM to varēja pārdot.

75

SNCM

Sud-Cargos

Delmas

Sud-Cargos

CMA CGM

Sud-Cargos

SNCM

(76)  Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedums lietā C-334/99, Vācijas Federatīvā Republika pret Komisiju [2003], Recueil, I-1139. lpp.).

76

Recueil

(77)  Komisijas 2005. gada 7. decembra lēmums par valsts atbalstu, ko piešķir Beļģija, atbalstot ABX Logistics Nr. C 53/2003 (ex NN 62/2003) (OV L 383, 28.12.2006., 21. lpp.).

77

ABX Logistics

ex

(78)  Komisijas 1999. gada 8. jūlija lēmums par valsts atbalstu, ko Vācija sniegusi sabiedrībai Gröditzer Stahlwerke GmbH un tās meitasuzņēmumam Walzwrk Burg GmbH (OV L 292, 13.11.1999., 27. lpp.).

78

Gröditzer Stahlwerke GmbH

Walzwrk Burg GmbH

(79)  Ziņojumu Komisijai nosūtīja 2006. gada martā, un to sagatavoja CGMF ar Ernst & Young, sabiedrības SNCM likumīgā revidenta, palīdzību (turpmāk – CGMF ziņojums).

79

CGMF

Ernst & Young

SNCM

CGMF

(80)  Ziņojumu, ko 2006. gada 29. martā sagatavoja Oddo Corporate Finance un Paul Hastings birojs (Oddo-Hastings ziņojums), Komisijai nosūtīja 2006. gada 7. aprīlī. Tajā pēc Valsts līdzdalības aģentūras (APE) pieprasījuma tiek kritiski analizēts CGMF ziņojums un ir izmantota tādu likvidācijas izmaksu pieeja, kas tiek uzskatītas par pieņemamām no Kopienas viedokļa.

80

Oddo Corporate Finance

Paul Hastings

Oddo-Hastings

APE

CGMF

(81)  Ņemot vērā materiālos (161,9 miljoni euro) un finansiālos (32,7 miljoni euro) pamatlīdzekļus, debitoru saistības (0,8 miljoni euro), citus parādus (9,4 miljoni euro) un naudas līdzekļu deficītu – 14,5 miljoni euro. Francija precizēja, ka saskaņā ar reālistiskākām aplēsēm, ņemot vērā vēlākus finanšu datus, šī vērtība pieaugot līdz 330 miljoniem euro.

81

(82)  Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija pret Komisiju [1994], Recueil, 4103. lpp.

82

Recueil

(83)  Kasācijas tiesas 2001. gada 6. februāra spriedums Nr. 98-15129. Šī lieta attiecas uz kādu valsts iestādi, BRGM (Bureau de Recherches Géologiques et Minières – Ģeoloģisko un kalnrūpniecības pētījumu birojs), kurai piesprieda samaksāt visus tās meitasuzņēmuma Mines de Salsignes trūkstošos aktīvus, tādēļ ka faktiskais vadītājs, BRGM, neraugoties uz to, ka zināja par darbības pasliktināšanās apstākļiem, un par spīti daudzajiem brīdinājumiem, rīkojās nepareizi, ļaujot šai darbībai turpināties.

83

BRGM

Bureau de Recherches Géologiques et Minières

Mines de Salsignes

BRGM

(84)  Lieta Aspocomp Group Oyj; Ruānas Apelācijas tiesas 2005. gada 22. marta spriedums.

84

Aspocomp Group Oyj

(85)  Salīdzinājumam peļņas norma Francijas Valsts kases obligācijām (Obligation Assimilable du Trésor – OAT) ar termiņu 30 gadi, 10 gadi, 5 gadi un 2 gadi 2006. gada 31. oktobrī bija attiecīgi 3,95 %, 3,82 %, 3,75 % un 3,72 %.

85

Obligation Assimilable du Trésor

OAT

(86)  Komisijas 2002. gada 17. jūlija lēmums Société Française de Production, C(2002) 2593 galīgā redakcija (OV C 71, 25.3.2003., 3. lpp.).

86

Société Française de Production

(87)  Saskaņā ar neatkarīgu tirgus pētījumu, ko Francija iesniedza šajā saistībā, sabiedrībai CFF [...] pašlaik pieder gandrīz 60 % no pasažieru tirgus, bet SNCM tirgus daļa ir izmainījusies no 82 % 2000. gadā uz 33 % 2005. gadā, un tā ir piedzīvojusi lielu izaugsmi kravas pārvadājumu tirgū, kur SNCM joprojām ir galvenais pārvadātājs, pateicoties līdzdalībai sabiedrībā CMN.

87

CFF

SNCM

SNCM

CMN

(88)  CFF atgādina, ka sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līgums šai sabiedrībai nodrošina valsts subsīdijas, kuru vidējais lielums ir 64,3 miljoni euro gadā jeb kopā 321,5 miljoni euro piecu gadu laikā. Tā uzskata, ka sabiedriskā pakalpojuma deleģējuma līguma 5. pants sabiedrībai SNCM garantē naudas plūsmu 72,8 miljonu euro apmērā. Turklāt Corsica Ferries uzsver, ka no 40,6 miljonu euro lielajiem zaudējumiem, ko SNCM reģistrēja 2001. gadā, 15 miljonus euro radīja ātrgaitas kuģa Liamone vērtības samazināšanās.

88

CFF

SNCM

Corsica Ferries

SNCM

Liamone

(89)  Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija norādīts, ka pārstrukturēšanas plānā cita starpā bija paredzēta “līnijas Bastja–Livorno ar atsevišķiem kuģiem slēgšana”.

89

(90)  CFF izteiktā kritika attiecas uz šādiem punktiem: nav reālas darbinieku skaita samazināšanas, pārstrukturēšanas vajadzībām netiek pārdotas SNCM kapitāla daļas citos uzņēmumos, netiek ņemtas vērā papildu vērtības uz kuģiem.

90

CFF

SNCM

(91)  Summa 76 miljoni euro, kā norāda CFF, atbilstot 500 miljoniem Francijas franku (FRF), kas sabiedrībai būtu jāzaudē no teritoriālās vienotības dotācijām jaunajā laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam.

91

CFF

(92)  Salīdzinot ar koeficientiem, ko tas pats konstatējis desmit citu kuģniecības sabiedrību izlasei. Šie koeficienti bija no 23,69 % (Moby Lines) līdz 49,7 % sabiedrībai CMN un 55,09 % (Grimaldi).

92

Moby Lines

CMN

Grimaldi

(93)  CFF norāda uz 50 % līdzdalību kuģniecības sabiedrībā Sud-Cargos, 13 % līdzdalību sabiedrībā Amadeus, kas specializējas gaisa pārvadājumu rezervēšanas sistēmās, līdzdalību sabiedrībā CMN un sabiedrības CGTH nekustamajā īpašumā.

93

CFF

Sud-Cargos

Amadeus

CMN

CGTH

(94)  Šajā saistībā CFF atgādina, ka 2005. gada otrajā pusē Marseļas Komerclietu tiesā tika uzsākta steidzamības procedūra un ka bija paredzams, ka saistībā ar brīvprātīgo likvidāciju 2005. gada rudenī tiks iesniegta bilance par 2005. gadā ciestajiem zaudējumiem, ko lēsa 30 miljonu euro apmērā.

94

CFF

(95)  Šajā saistībā CFF uzskata, ka SNCM aktīvu novērtējumā, kas tika veikts Oddo-Hastings un CGMF ziņojumos, bija jāņem vērā kuģu reālā vērtība, ko SNCM norādīja, iesniedzot piedāvājumu saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanu.

95

CFF

SNCM

Oddo-Hastings

CGMF

SNCM

(96)  Pēc CFF domām Francija uzstāj uz to, ka ir svarīgi saglabāt visus transporta pakalpojumus no Nicas, ka flote jāsaglabā pašreizējā līmenī un ka SNCM līdzdalībai grupā CMN it kā esot stratēģisks raksturs.

96

CFF

SNCM

CMN

(97)  No 2007. gada 1. janvāra pēc kuģa Superfast X saņemšanas.

97

Superfast X

(98)  CFF ierosina jaudas, ko piedāvā katrā no tirgiem, kuros pastāv konkurence (Nica, Tunisija un Alžīrija), ierobežot līdz 2005. gada līmenim, atturēties no jebkādu jaunu līniju atvēršanas un pārveidot par jauktu kravu pārvadājumiem pakalpojumus Marseļas–Korsikas līnijā, lai samazinātu izmaksas.

98

CFF

(99)  Tiesas 2003. gada 8. maija spriedums apvienotajās lietās C-328/99 un 399/00, Itālija un SIM 2 Multimedia SpA pret Komisiju [2003], Recueil, I-4035. lpp.

99

SIM 2 Multimedia SpA

Recueil

(100)  No apstākļiem, kas minēti šajā ziņojumā, cita starpā izriet, ka SNCM vadības valde [...] () savas pirmā pilnvarojuma tiesības.

100

SNCM

(101)  Par pamatu izmantojot Revīzijas palātas ziņojumu, šajā ziņojumā, piemēram, minēts, ka valsts nolēma [...] () varēja to apspriest.

(102)  No apstākļiem, kas minēti šajā ziņojumā, cita starpā izriet, ka valsts [...] () industriālu projektu.

(103)  Valsts, piemēram, [...] ()
  SNCM direktorus.

)
  SNCM

(104)  Savā 2003. gada 9. janvāra vēstulē Provansas-Alpu-Azūras Krasta Reģionālā padome pieminēja tirgus pētījumu, kurš Komisijai tika nosūtīts saistībā ar paziņojumu un kura kopija acīmredzot bija tās rīcībā, uzsverot šādu konstatējumu: “Piedāvājums [transporta pakalpojumos starp Korsiku un kontinentālo Franciju] ir neatbilstošs salīdzinājumā ar pieprasījumu. Kuģu noslodze pasažieru ziņā svārstās no vidēji 20 % ziemā līdz 50 % vasarā.”

104

(105)  Skatīt, piemēram, Tiesas 2006. gada 10. janvāra spriedumu lietā Ministero dell’Economia e delle Finanze pret Cassa di Risparmio di Firenze [2006], Krājums, I-289. lpp., 129.punkts.

105

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze

(106)  Šī summa atbilst papildu kapitāla ieguldījumam 15,81 miljona euro apmērā, kas tika paziņots 2002. gadā, un SPD summai, t. i., 53,48 miljonu euro, un trīs jaunajiem pasākumiem, ko īstenoja Francijas iestādes 2006. gadā, proti, 100 % SNCM pārdošana par negatīvu cenu 158 miljonu apmērā, kapitāla palielinājums 8,75 miljonu apmērā, ko parakstījusi sabiedrība CGMF, un norēķinu konta avanss 38,5 miljonu euro apmērā SNCM darbinieku labā.

106

SNCM

CGMF

SNCM

(107)  Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

107

(108)  Alitalia pret Komisiju, skatīt 40. zemsvītras piezīmi iepriekš.

108

Alitalia

Komisiju

(109)  Alitalia pret Komisiju, minēts iepriekš, 137. punkts.

109

Alitalia

Komisiju

(110)  Alitalia pret Komisiju, minēts iepriekš, 144. un 159. punkts.

110

Alitalia

Komisiju

(111)  Alitalia pret Komisiju, minēts iepriekš, 99.–101. un 142. punkts.

111

Alitalia

Komisiju

(112)  Alitalia pret Komisiju, minēts iepriekš, 174. punkts.

112

Alitalia

Komisiju

(113)  Skatīt 29. zemsvītras piezīmi.

113

(114)  Skatīt 110. zemsvītras piezīmi.

114

(115)  Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedums lietā C-334/99, Komisija pret Vāciju [2003], Recueil, I-1139. lpp., 142. punkts.

115

Recueil

(116)  Komisijas paziņojums dalībvalstīm: EK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošana valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp., 11. punkts). Šis paziņojums attiecas uz ražošanas nozari, taču to var tādā pašā veidā piemērot arī citām ekonomikas nozarēm.

116

(117)  Skatīt jo īpaši Vispārējās tiesas 2003. gada 6. marta spriedumu apvienotajās lietās T-228/99 un T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale pret Komisiju [2003], Recueil, II-435. lpp.

117

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Recueil

(118)  Vispārējās tiesas 1999. gada 21. janvāra priedums apvienotajās lietās T-129/95, T-2/96 un T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH un Lech-Stahlwerke GmbH pret Eiropas Kopienu Komisiju [1999], Recueil, II-17. lpp., 116. punkts.

118

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH

Lech-Stahlwerke GmbH

Recueil

(119)  Skatīt 80. zemsvītras piezīmi.

119

(120)  Skatīt 113. zemsvītras piezīmi.

120

(121)  Komisijas 1997. gada 30. jūlija Lēmums 98/204/EK, ar kuru ar konkrētiem nosacījumiem apstiprina atbalstu, ko Francija piešķīrusi grupai GAN (OV L 78, 16.3.1998., 1. lpp.).

121

GAN

(122)  Spriedums lietā Corsica Ferries France SAS pret Komisiju, citēts 39. zemsvītras piezīmē, 81.–83. punkts.

122

Corsica Ferries France SAS

(123)  Minētā sprieduma 84. punkts.

123

(124)  Minētā sprieduma 85. punkts.

124

(125)  Lieta C-73/11 P, Frucona Kosice pret Eiropas Komisiju.

125

Frucona Kosice

(126)  Pēc kādas konkursa procedūras Komisija pilnvaroja neatkarīgu ekspertu Moore Stephens, Chartered Accountants, kura galīgais ziņojums tika sniegts 2008. gada 25. janvārī.

126

Moore Stephens

Chartered Accountants

(127)  Floti veido šādi septiņi kuģi: Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro, un Monte Cino.

127

Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro

Monte Cino

(128)  Šo samazinājumu par 52,2 miljoniem euro (jeb vidēji 25–30 % no bruto tirgus vērtības) cita starpā pamato SNCM kuģu specifiskums (tie ir pielāgoti līnijām, ko apkalpo uzņēmums), kuģu stāvoklis un apstāklis, ka pārdošanai tirgū tiek izlikta visa flote (proti, pārdevēja stāvokļa vājums). BRS veiktā novērtējuma pamatā ir pieņēmums, ka parastos tirdzniecības apstākļos tiek pārdoti moderni kuģi, kas ir labi uzturēti un labā darbā kārtībā.

128

SNCM

BRS

(129)  Ko lēš 4,6 miljonu euro apmērā.

129

(130)  Rezervi neparedzētiem gadījumiem pamato iespējamība, ka pilnvarotie likvidatori varētu būt spiesti ļoti ātri veikt kuģu pārdošanu, un tirgus pārsātināšanas sekas tā ierobežotās absorbcijas spējas dēļ.

130

(131)  Attiecībā uz ēkām (tostarp SNCM reģistrētais birojs) Francijas iestādes precizē, ka noteiktās likvidācijas vērtības pamatā ir nekustamā īpašuma eksperta 2003. gada novembra novērtējums, kas koriģēts par +20 %, lai ņemtu vērā inflāciju.

131

(132)  Finanšu pamatlīdzekļi galvenokārt attiecas uz SNCM akcijām sabiedrībās Sudcargos, Aliso, CGTH, CMN un Ferrytour.

132

SNCM

Sudcargos

Aliso

CGTH

CMN

Ferrytour

(133)  Šis postenis galvenokārt attiecas uz valsts kredītiem, tostarp uz kompensāciju par sabiedriskā pakalpojuma saistībām 2005. gada septembrī un darba devēja sociālo izmaksu atlīdzināšanu, ko sabiedrība Assedic veica par 2004. finanšu gadu.

133

Assedic

(134)  Tas ir pienākums, kas noteikts Darba kodeksa L.321-13. pantā un kas paredz, ka darba devējiem ir jāmaksā noteikts pabalsts gadījumā, ja tiek atlaists darbinieks, kas sasniedzis vismaz 50 gadu vecumu.

134

(135)  Darbavietu radīšanas pasākumu izmaksas ([0–10] (*) miljoni euro), pārkvalificēšanas līgumu izmaksas ([10–20](*) miljoni euro), pārkvalificēšanas atbalsta un palīdzības centra jeb tā saucamā “mobilitātes” centra izmaksas ([0–10] (*) miljoni euro).

135

(136)  To SNCM līgumisko darbinieku atlaišanas izmaksas, kuri norīkoti darbā saistītās sabiedrībās, un likvidēto meitasuzņēmumu darbinieku atlaišanas izmaksas ([0–5] (*) miljoni euro), un izmaksas, kas saistītas ar prasībām tiesā par darba līgumu laušanu un ar darba līgumu pārklasificēšanas prasībām ([0–10] miljoni euro).

136

SNCM

(137)  2005. gada 30. septembrīSNCM ekspluatēja trīs kuģus, uz kuriem attiecas izpirkumnoma: ātrgaitas kuģis Liamone (pieder GIE Véronique Bail), Danielle Casanova (GIE Joliette Bail) un Pascal Paoli (GIE Castellane Bail).

137

SNCM

Liamone

GIE Véronique Bail

Danielle Casanova

GIE Joliette Bail

Pascal Paoli

GIE Castellane Bail

(138)  Pieņēmumi, kas ir šā novērtējuma pamatā, ir šādi: SNCM savus izpirkumnomas līgumus izbeidz 2005. gada 30. septembrī, un tas nozīmē, ka kuģi tiek atdoti to attiecīgajiem īpašniekiem (GIE) un netiek maksāta nekāda nomas maksa, pirkuma tiesības nevar izmantot, GIE kreditējošās bankas kuģus cedē 2005. gada 30. septembrī; tīrie ieņēmumi no kuģu pārdošanas pirmkārt tiek izmantoti banku un nodokļu parādu atmaksāšanai.

138

SNCM

GIE

GIE

(139)  Ar kuģiem Napoléon Bonaparte un Paglia Orba ir garantēta to aizņēmumu summa, kuri izmantoti šo kuģu finansēšanai.

139

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

(140)  Šis postenis ir saistīts ar praksi, saskaņā ar kuru SNCM uzņemas saistības segt daļu no papildu izmaksām par labu saviem pensionētajiem darbiniekiem.

140

SNCM

(141)  Līdz likvidācijas pabeigšanai. Starpposma zaudējumu pamatā ir pieņēmums, ka algas tiek maksātas tikai vienu mēnesi. Tie ietver arī izmaksas, kas saistītas ar sabiedrības īpašumā esošo kuģu ekspluatācijas izbeigšanu un kas nav atskaitītas no aktīvu vērtības. Šīs izmaksas atbilst izmaksām, kas saistītas ar kuģu turēšanu piestātnē, gaidot to pārdošanu.

141

(142)  Nenodrošinātie parādi ir iedalīti šādi: summas, kas paredzētas dažādu risku un izmaksu segšanai (3,3 miljoni euro), saistītie parādi/līdzdalība (0,1 miljons euro), tirdzniecības piegādātāji (28,6 miljoni euro), vispārējā pārstāvība (23 miljoni euro), grupas un asociēto sabiedrību parādi (7,8 miljoni euro), pasīvu izlīdzināšanas konts (6,9 miljoni euro).

142

(143)  Ņemot vērā to, ka SNCM ļoti plaši izmantoja pagarināmus fiksēta termiņa līgumus.

143

SNCM

(144)  1985. gada 25. janvāra Likums Nr. 85-98 par uzņēmumu sanāciju un piespiedu likvidāciju, kas kodificēts Komerckodeksa L620-1. un turpmākajos pantos; 2005. gada 26. jūlija Likums Nr. 2005-845 par uzņēmumu glābšanu, sanāciju un likvidāciju, kodificēts Komerckodeksa 620-1.–670-8. pantā.

144

(145)  Francijas judikatūrā noteikts, ka uzņēmuma faktiskajam vadītājam ir bijis jāveic regulāras pozitīvas pārvaldības darbības.

145

(146)  Kasācijas tiesas 1993. gada 30. novembra spriedums, Nr. 91-20.554, Bull. civ. IV, Nr. 440, 319. lpp.

146

(147)  Skatīt Baker & McKenzie ziņojuma 46.–48. lapu.

147

Baker & McKenzie

(148)  Cita starpā skatīt divus spriedumus, ko Ruānas Apelācijas tiesa pieņēma 2005. gada 22. martā, – spriedumu Nr. RG 04/02549, Aspocomp Group Oyj, un spriedumu Nr. RG 01/02667-04/02675.

148

Aspocomp Group Oyj

(149)  Kasācijas tiesas Komerclietu palātas 2005. gada 19. aprīļa spriedums Métaleurop lietā.

149

Métaleurop

(150)  Vai ka tā būtu uzņēmusies, piemēram, nodrošināt kompensāciju gadījumā, ja nākotnē tiktu zaudētas darbavietas.

150

(151)  Lēmums 98/204/EK, 3.3. punkts.

151

(152)  Skatīt, piemēram, Tiesas 2003. gada 28. janvāra spriedumu lietā C-334/99 Vācija pret Komisiju (‘Gröditzer’) [2003], Recueil, I-1139. lpp., 133.–141. punkts, un Vispārējās tiesas 2012. gada 28. februāra lēmumu apvienotajās lietās T-268/08 un T-281/08 Land Burgenland et al pret Komisiju, vēl nav izziņots, 152.–159. punkts.

152

röditzer

Recueil

Land Burgenland et al

(153)  Lēmuma 208. apsvērums.

153

(154)  OV C 142, 11.6.2005., 2. lpp., 63. apsvērums.

154

(155)  2012. gada 11. septembra sprieduma 137. punkts.

155

(156)  2012. gada 11. septembra sprieduma 150. punkts.

156

(157)  2004. gada pamatnostādņu 102.–104. punkts.

157

(158)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

158

(159)  Reglamentētie maksājumi ir izmaksas, ko grāmatvedības uzskaitē iekļauj saskaņā ar Francijas nodokļu noteikumiem.

159

(160)  209.–297. punkts.

160

(161)  Skatīt Vispārējās tiesas 2010. gada 7. decembra spriedumu lietā T-11/07 Frucona Košica pret Komisiju, vēl nav izziņots, 244. un 245. punkts.

161

Frucona Košica

(162)  2006. gada pasākumi bija paredzēti SNCM privatizācijas veikšanai.

162

SNCM

(163)  Skatīt Stephens ziņojumu, pētījums par SNCM kuģniecības uzņēmuma pārstrukturēšanu, 85. lpp., 3. punkts: Sabiedrisko pakalpojumu deleģēšanas īstenošana 2007. gada jūlijā tā paša gada janvāra vietā; vairāki strīdi ar CFF.

163

Stephens

SNCM

CFF

(164)  Skatīt Stephens ziņojumu, pētījums par SNCM kuģniecības uzņēmuma pārstrukturēšanu, 96. lpp.

164

Stephens

SNCM

(165)  Skatīt Francijas Konkurences iestādes (Autorité de la Concurrence) 2012. gada 17. februāra atzinumu Nr. 12-A-05, 124. un 125. punktu.

165

Autorité de la Concurrence

(166)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu.

166

(167)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

167

(168)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

168

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR SAŅEMTĀ, ATGŪSTAMĀ UN ATGŪTĀ ATBALSTA SUMMĀM

| Saņēmējs | Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (1) | Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

  (Pamatsumma) | Jau atmaksātā atbalsta kopsumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūstamie procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Saņēmējs

Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (1)

Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

(Pamatsumma)

Jau atmaksātā atbalsta kopsumma (1)

Pamatsumma

Atgūstamie procenti

---

(1)  Miljonos nacionālajā valūtā.

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/51

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 11. februāris)

par pasākumu SA.35388 (13/C) (ex 13/NN un ex 12/N) – Polija – Gdynia-Kosakowo lidostas izveide

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 759)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/883/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Polija 2012. gada 7. septembra vēstulē juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ paziņoja Komisijai par plāniem finansēt militārā lidlauka, kas atrodas netālu no Gdiņas Polijas ziemeļos, pārveidošanu par civilās aviācijas lidostu. Pasākums tika reģistrēts kā valsts atbalsta lieta ar numuru SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

Polija 2012. gada 7. septembra vēstulē juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ paziņoja Komisijai par plāniem finansēt militārā lidlauka, kas atrodas netālu no Gdiņas Polijas ziemeļos, pārveidošanu par civilās aviācijas lidostu. Pasākums tika reģistrēts kā valsts atbalsta lieta ar numuru SA.35388.

| (2) | Komisija 2012. gada 7. novembra un 2013. gada 6. februāra vēstulēs lūdza sniegt papildu informāciju par paziņoto pasākumu. Polija 2012. gada 7. decembrī un 2013. gada 15. martā iesniedza papildu informāciju. Komisijas un Polijas pārstāvju tikšanās notika 2013. gada 17. aprīlī. Šajā sanāksmē Polija apstiprināja, ka paziņotais finansējums jau ir neatgriezeniski piešķirts. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 7. novembra un 2013. gada 6. februāra vēstulēs lūdza sniegt papildu informāciju par paziņoto pasākumu. Polija 2012. gada 7. decembrī un 2013. gada 15. martā iesniedza papildu informāciju. Komisijas un Polijas pārstāvju tikšanās notika 2013. gada 17. aprīlī. Šajā sanāksmē Polija apstiprināja, ka paziņotais finansējums jau ir neatgriezeniski piešķirts.

| (3) | Komisija 2013. gada 15. maija vēstulē informēja Poliju, ka tā nosūtīs lietu uz nepaziņoto lietu reģistru (NN lieta), jo lielākā daļa no Komisijai paziņotā finansējuma jau ir neatgriezeniski piešķirta. Polija 2013. gada 16. maija vēstulē iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2013. gada 15. maija vēstulē informēja Poliju, ka tā nosūtīs lietu uz nepaziņoto lietu reģistru (NN lieta), jo lielākā daļa no Komisijai paziņotā finansējuma jau ir neatgriezeniski piešķirta. Polija 2013. gada 16. maija vēstulē iesniedza papildu informāciju.

| (4) | Komisija 2013. gada 10. jūlija vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz finansējumu, ko Gdiņas pilsēta (turpmāk “Gdiņa”) un Kosakovas pašvaldība (turpmāk “Kosakova”) piešķīrusi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (turpmāk “SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta””). Polija 2013. gada 6. augustā iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 10. jūlija vēstulē informēja Poliju par savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) (2) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) attiecībā uz finansējumu, ko Gdiņas pilsēta (turpmāk “Gdiņa”) un Kosakovas pašvaldība (turpmāk “Kosakova”) piešķīrusi Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (turpmāk “SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta””). Polija 2013. gada 6. augustā iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu viena mēneša laikā pēc publicēšanas datuma. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu viena mēneša laikā pēc publicēšanas datuma.

| (6) | Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes. Polija par to tika informēta 2013. gada 9. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes. Polija par to tika informēta 2013. gada 9. oktobra vēstulē.

| (7) | Komisija 2013. gada 30. oktobra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Polija sniedza papildu informāciju 2013. gada 4. novembra un 2013. gada 15. novembra vēstulēs. Komisijas un Polijas pārstāvju tikšanās notika 2013. gada 26. novembrī. Polija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. decembra un 2014. gada 2. janvāra vēstulēs. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2013. gada 30. oktobra vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Polija sniedza papildu informāciju 2013. gada 4. novembra un 2013. gada 15. novembra vēstulēs. Komisijas un Polijas pārstāvju tikšanās notika 2013. gada 26. novembrī. Polija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. decembra un 2014. gada 2. janvāra vēstulēs.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS UN PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

2.1.   IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

| (8) | Lieta attiecas uz jaunas civilās aviācijas lidostas finansēšanu Pomožes vojevodistē (województwo pomorskie) uz robežas starp Gdiņas pilsētu un Kosakovas pašvaldību 25 km attālumā no Gdaņskas lidostas (4). Jaunā lidosta pieder SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” (turpmāk arī “lidostas pārvaldnieks” vai “Gdiņas lidosta”), un tā to pārvaldīs. Lidostas pārvaldnieks pilnībā pieder Gdiņas un Kosakovas pašvaldībām. |
| --- | --- |

(8)

Lieta attiecas uz jaunas civilās aviācijas lidostas finansēšanu Pomožes vojevodistē (województwo pomorskie) uz robežas starp Gdiņas pilsētu un Kosakovas pašvaldību 25 km attālumā no Gdaņskas lidostas (4). Jaunā lidosta pieder SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” (turpmāk arī “lidostas pārvaldnieks” vai “Gdiņas lidosta”), un tā to pārvaldīs. Lidostas pārvaldnieks pilnībā pieder Gdiņas un Kosakovas pašvaldībām.

| (9) | Ieguldījumu projekta mērķis ir izveidot otru lidostu Pomožē, izmantojot tās militārā lidlauka infrastruktūru, kas atrodas Kosakovā (5). Jaunā lidosta galvenokārt apkalpotu vispārējas nozīmes aviācijas satiksmi (piemēram, privātas reaktīvās lidmašīnas, planierus / vieglos sporta gaisa kuģus), zemo cenu pārvadātājus (turpmāk “LCC”) un līgumreisus. Paziņojuma laikā bija gaidāms, ka lidosta sāks darboties 2014. gada sākumā. PricewaterhouseCoopers (turpmāk “PWC”) 2012. gada ziņojumā attiecībā uz pasažieru satiksmi pirmo darbības gadu laikā tika sniegtas šādas prognozes: aptuveni [...] 2014. gadā, [...] 2017. gadā, [...] 2020. gadā un aptuveni [...] 2028. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Ieguldījumu projekta mērķis ir izveidot otru lidostu Pomožē, izmantojot tās militārā lidlauka infrastruktūru, kas atrodas Kosakovā (5). Jaunā lidosta galvenokārt apkalpotu vispārējas nozīmes aviācijas satiksmi (piemēram, privātas reaktīvās lidmašīnas, planierus / vieglos sporta gaisa kuģus), zemo cenu pārvadātājus (turpmāk “LCC”) un līgumreisus. Paziņojuma laikā bija gaidāms, ka lidosta sāks darboties 2014. gada sākumā. PricewaterhouseCoopers (turpmāk “PWC”) 2012. gada ziņojumā attiecībā uz pasažieru satiksmi pirmo darbības gadu laikā tika sniegtas šādas prognozes: aptuveni [...] 2014. gadā, [...] 2017. gadā, [...] 2020. gadā un aptuveni [...] 2028. gadā.

| (10) | Projekta aizsākums meklējams 2005. gada aprīlī, kad dažādas reģionālās iestādes, Valsts aizsardzības ministrija un Gdaņskas lidostas pārstāvji (6) parakstīja nodomu vēstuli par jaunas lidostas izveidi Pomožē, izmantojot militārā lidlauka infrastruktūru Kosakovā. Gdiņas un Kosakovas vietējās iestādes 2007. gada jūlijā nodibināja uzņēmumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”. Gdiņa, un Kosakova 2009. gada decembrī saņēma Transporta ministrijas piekrišanu, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” turpmāk būs atbildīga par jauno lidostu. Tādējādi Polijas valdība saskaņā ar 2010. gada 9. septembra nolīgumu nodeva nomā 254 hektārus lielo militāro lidlauku Kosakovai uz 30 gadiem; tad Kosakova iznomāja zemi SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” uz to pašu periodu. |
| --- | --- |

(10)

Projekta aizsākums meklējams 2005. gada aprīlī, kad dažādas reģionālās iestādes, Valsts aizsardzības ministrija un Gdaņskas lidostas pārstāvji (6) parakstīja nodomu vēstuli par jaunas lidostas izveidi Pomožē, izmantojot militārā lidlauka infrastruktūru Kosakovā. Gdiņas un Kosakovas vietējās iestādes 2007. gada jūlijā nodibināja uzņēmumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”. Gdiņa, un Kosakova 2009. gada decembrī saņēma Transporta ministrijas piekrišanu, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” turpmāk būs atbildīga par jauno lidostu. Tādējādi Polijas valdība saskaņā ar 2010. gada 9. septembra nolīgumu nodeva nomā 254 hektārus lielo militāro lidlauku Kosakovai uz 30 gadiem; tad Kosakova iznomāja zemi SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” uz to pašu periodu.

Ieguldījumu projekts

| (11) | Tā kā sākotnēji esošais Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) lidlauks tika izmantots tikai militārām vajadzībām, jaunās lidostas pārvaldnieks varēs izmantot esošo infrastruktūru (piemēram, 2 500 metru garu skrejceļu, manevrēšanas ceļus, peronu, navigācijas iekārtas u. c.). Kopējās ieguldījumu izmaksas pārveides projektā tiek lēstas PLN 164, 9 miljonu apmērā (EUR 41,2 miljoni (7)) nominālā izteiksmē un PLN 148,4 miljonu apmērā (EUR 37,1 miljons) reālā izteiksmē. Nākamajā tabulā sniegts lidostas pakāpeniskas attīstības pārskats, kurš sadalīts četros posmos. Polija uzskata, ka kopējās ieguldījumu izmaksas ietver arī ieguldījumus, kas attiecas uz valsts politikas kompetencē esošu uzdevumu veikšanu (8), kas kopā (par visiem četriem posmiem) veido aptuveni PLN [...] miljonus (EUR [...] miljoni).

  1. tabula


  Kopējās nominālās ieguldījumu izmaksas Gdynia-Kosakowo lidostā 2007.–2030. gadā









  Ieguldījumu projekts |
| --- | --- |
| | Izmaksas PLN | Izmaksas EUR |
| I posms. 2007.-2011. gads | [...] | [...] |
| Sagatavošanas darbi (piemēram, teritorijas tīrīšana, vecu ēku un koku aizvākšana) un priekšizpēte, plānošana | | |
| II posms. 2012.-2013. gads | [...] | [...] |
| — | Terminālis (jāpabeidz 2013. gada jūnijā un sākotnēji tiks izmantots vispārējās gaisa satiksmes vajadzībām) |

(11)

Tā kā sākotnēji esošais Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) lidlauks tika izmantots tikai militārām vajadzībām, jaunās lidostas pārvaldnieks varēs izmantot esošo infrastruktūru (piemēram, 2 500 metru garu skrejceļu, manevrēšanas ceļus, peronu, navigācijas iekārtas u. c.). Kopējās ieguldījumu izmaksas pārveides projektā tiek lēstas PLN 164, 9 miljonu apmērā (EUR 41,2 miljoni (7)) nominālā izteiksmē un PLN 148,4 miljonu apmērā (EUR 37,1 miljons) reālā izteiksmē. Nākamajā tabulā sniegts lidostas pakāpeniskas attīstības pārskats, kurš sadalīts četros posmos. Polija uzskata, ka kopējās ieguldījumu izmaksas ietver arī ieguldījumus, kas attiecas uz valsts politikas kompetencē esošu uzdevumu veikšanu (8), kas kopā (par visiem četriem posmiem) veido aptuveni PLN [...] miljonus (EUR [...] miljoni).

1. tabula

Kopējās nominālās ieguldījumu izmaksas Gdynia-Kosakowo lidostā 2007.–2030. gadā

Ieguldījumu projekts

Izmaksas PLN

Izmaksas EUR

I posms. 2007.-2011. gads

[...]

[...]

Sagatavošanas darbi (piemēram, teritorijas tīrīšana, vecu ēku un koku aizvākšana) un priekšizpēte, plānošana

II posms. 2012.-2013. gads

[...]

[...]

—

Terminālis (jāpabeidz 2013. gada jūnijā un sākotnēji tiks izmantots vispārējās gaisa satiksmes vajadzībām)

| — | Ēka lidostas administrācijai un ugunsdzēsēju brigādei |
| --- | --- |

—

Ēka lidostas administrācijai un ugunsdzēsēju brigādei

| — | Perona atjaunošana, |
| --- | --- |

—

Perona atjaunošana,

| — | Enerģētikas infrastruktūra, navigācijas apgaismojums un lidostas žogs |
| --- | --- |

—

Enerģētikas infrastruktūra, navigācijas apgaismojums un lidostas žogs

| — | Lidostas ekspluatācijas un drošības iekārtas |
| --- | --- |

—

Lidostas ekspluatācijas un drošības iekārtas

| — | Navigācijas iekārtu pielāgošana |
| --- | --- |

—

Navigācijas iekārtu pielāgošana

| — | Piebraucamie ceļi, degvielas uzpildes stacija un autostāvvieta |
| --- | --- |

—

Piebraucamie ceļi, degvielas uzpildes stacija un autostāvvieta

III posms. 2014.-2019. gads

[...]

[...]

| — | Lielāku lidaparātu apkalpošanai nepieciešamie ieguldījumi (piemēram, Boeing 737 vai Airbus A320), piemēram, manevrēšanas ceļa pagarināšana, perona un lidostas iekārtas |
| --- | --- |

—

Lielāku lidaparātu apkalpošanai nepieciešamie ieguldījumi (piemēram, Boeing 737 vai Airbus A320), piemēram, manevrēšanas ceļa pagarināšana, perona un lidostas iekārtas

| — | Citi ar pasažieru pakalpojumiem saistīti ieguldījumi (piemēram, autostāvvietas paplašināšana) |
| --- | --- |

—

Citi ar pasažieru pakalpojumiem saistīti ieguldījumi (piemēram, autostāvvietas paplašināšana)

IV posms. 2020.-2030. gads

[...]

[...]

| — | Termināļa paplašināšana |
| --- | --- |

—

Termināļa paplašināšana

| — | Lidostas administrācijas un uzgunsdzēsēju brigādes ēkas paplašināšana |
| --- | --- |

—

Lidostas administrācijas un uzgunsdzēsēju brigādes ēkas paplašināšana

| — | Peronu, manevrēšanas ceļu un automobiļu stāvvietu paplašināšana |
| --- | --- |

—

Peronu, manevrēšanas ceļu un automobiļu stāvvietu paplašināšana

Kopējās ieguldījumu izmaksas

164,90

41,02

| Avots: | Polijas sniegtā informācija. |
| --- | --- |

Avots:

Polijas sniegtā informācija.

Ieguldījumu projekta finansēšana

| (12) | Ieguldījumu projekts tiek finansēts no publiskā sektora akcionāru (t. i., Gdiņa un Kosakova) iepludinātā kapitāla. Ar kapitāla ieplūdi paredzēts segt gan ieguldījumu izmaksas, gan lidostas pamatdarbības izmaksas tās darbības sākotnējā posmā (t. i., periodā līdz 2019. gada beigām). Publiskā sektora akcionāri sagaida, ka lidostas pārvaldnieks sāks pelnīt un varēs finansēt savu darbību no ieņēmumiem 2020. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Ieguldījumu projekts tiek finansēts no publiskā sektora akcionāru (t. i., Gdiņa un Kosakova) iepludinātā kapitāla. Ar kapitāla ieplūdi paredzēts segt gan ieguldījumu izmaksas, gan lidostas pamatdarbības izmaksas tās darbības sākotnējā posmā (t. i., periodā līdz 2019. gada beigām). Publiskā sektora akcionāri sagaida, ka lidostas pārvaldnieks sāks pelnīt un varēs finansēt savu darbību no ieņēmumiem 2020. gadā.

| (13) | Pirms projekts tika paziņots Komisijai (t. i., pirms 2012. gada 7. septembra) publiskā sektora akcionāri Gdiņas lidostā vienojās ieguldīt kopumā aptuveni PLN 207,48 miljonus (9) (aptuveni EUR 51,87 miljoni), lai īstenotu ieguldījumu projektu un segtu lidostas zaudējumus tās darbības pirmajos gados. Gdiņa ieguldītu PLN 142,48 miljonus (aptuveni EUR 35,62 miljoni) materiāla ieguldījuma veidā 2007.–2019. gadā. Kosakova nodrošināja materiālu ieguldījumu PLN 0,1 miljona apmērā (EUR 25 000), kad uzņēmums tika dibināts. Kosakova 2011.–2040. gadā veiktu arī nemateriālu ieguldījumu PLN 64,9 miljonu apmērā (aptuveni EUR 16,2 miljoni), pārvēršot lidostas akcijās daļu no gada īres maksas, kas Gdiņas lidostai jāmaksā saskaņā ar nomas līgumu (skatīt 2. tabulu).

  2. tabula


  Ieguldījumu projekta finansēšana, palielinot kapitālu | PLN miljoni | EUR miljoni |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirms 2012. gada 18. jūnija |
| Gdiņas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā | 60,73 | 15,18 |
| Kosakovas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā | 0,10 | 0,03 |
| Kosakovas veiktā parāda pārvēršana akciju kapitālā | 3,98 | 1,00 |
| Kopējie ieguldījumi pirms 2012. gada 18. jūnija | 64,81 | 16,20 |
| Paredzēts pēc 2012. gada 18. jūnija |
| Gdiņas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā: | 81,75 | 20,44 |
| no kurām: | | |
| 2013. gadā | 29,90 | 7,48 |
| 2014. gadā | [...] | [...] |
| 2015. gadā | [...] | [...] |
| 2016. gadā | [...] | [...] |
| 2017. gadā | [...] | [...] |
| 2018. gadā | [...] | [...] |
| 2019. gadā | [...] | [...] |
| Kosakovas veiktā parāda pārvēršana akciju kapitālā: | 60,92 | 15,23 |
| no kuras: | | |
| 2013.-2039. gadā (27*PLN [...]) | [...] | [...] |
| 2040. gadā | [...] | [...] |
| Pēc 2012. gada18. jūnija paredzētie kopējie ieguldījumi | 142,67 | 35,67 |
| SIA “Gdiņas-Kosakovaslidosta” paredzētais kopējais kapitāls | 207,48 | 51,87 |
| Avots: | pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju. |

(13)

Pirms projekts tika paziņots Komisijai (t. i., pirms 2012. gada 7. septembra) publiskā sektora akcionāri Gdiņas lidostā vienojās ieguldīt kopumā aptuveni PLN 207,48 miljonus (9) (aptuveni EUR 51,87 miljoni), lai īstenotu ieguldījumu projektu un segtu lidostas zaudējumus tās darbības pirmajos gados. Gdiņa ieguldītu PLN 142,48 miljonus (aptuveni EUR 35,62 miljoni) materiāla ieguldījuma veidā 2007.–2019. gadā. Kosakova nodrošināja materiālu ieguldījumu PLN 0,1 miljona apmērā (EUR 25 000), kad uzņēmums tika dibināts. Kosakova 2011.–2040. gadā veiktu arī nemateriālu ieguldījumu PLN 64,9 miljonu apmērā (aptuveni EUR 16,2 miljoni), pārvēršot lidostas akcijās daļu no gada īres maksas, kas Gdiņas lidostai jāmaksā saskaņā ar nomas līgumu (skatīt 2. tabulu).

2. tabula

Ieguldījumu projekta finansēšana, palielinot kapitālu

PLN miljoni

EUR miljoni

Pirms 2012. gada 18. jūnija

Gdiņas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā

60,73

15,18

Kosakovas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā

0,10

0,03

Kosakovas veiktā parāda pārvēršana akciju kapitālā

3,98

1,00

Kopējie ieguldījumi pirms 2012. gada 18. jūnija

64,81

16,20

Paredzēts pēc 2012. gada 18. jūnija

Gdiņas veiktā kapitāla iepludināšana skaidras naudas veidā:

81,75

20,44

no kurām:

2013. gadā

29,90

7,48

2014. gadā

[...]

[...]

2015. gadā

[...]

[...]

2016. gadā

[...]

[...]

2017. gadā

[...]

[...]

2018. gadā

[...]

[...]

2019. gadā

[...]

[...]

Kosakovas veiktā parāda pārvēršana akciju kapitālā:

60,92

15,23

no kuras:

2013.-2039. gadā (27*PLN [...])

[...]

[...]

2040. gadā

[...]

[...]

Pēc 2012. gada18. jūnija paredzētie kopējie ieguldījumi

142,67

35,67

SIA “Gdiņas-Kosakovaslidosta” paredzētais kopējais kapitāls

207,48

51,87

Avots:

pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju.

2.2.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS UN SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS

| (14) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika izvirzīti šādi jautājumi:






  — | pirmkārt, vai publiska finansējuma piešķiršana investīciju projektam atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “MEIP”), jo īpaši, ņemot vērā i) MEIP piemērošanu termiņā, MEIP piemērošanas metodiku un to, ii) vai Polijas iestāžu veiktās MEIP analīzes, kuras rezultātā tika iegūta pozitīva neto pašreizējā vērtība (turpmāk “NPV”) (10), pamatā ir reālistiski un ticami pieņēmumi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika izvirzīti šādi jautājumi:

—

pirmkārt, vai publiska finansējuma piešķiršana investīciju projektam atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (turpmāk “MEIP”), jo īpaši, ņemot vērā i) MEIP piemērošanu termiņā, MEIP piemērošanas metodiku un to, ii) vai Polijas iestāžu veiktās MEIP analīzes, kuras rezultātā tika iegūta pozitīva neto pašreizējā vērtība (turpmāk “NPV”) (10), pamatā ir reālistiski un ticami pieņēmumi,

| — | otrkārt, vai darbības un ieguldījumu atbalstu Gdiņas lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

—

otrkārt, vai darbības un ieguldījumu atbalstu Gdiņas lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

MEIP piemērošana

| (15) | Attiecībā uz pirmo jautājumu Komisija pauda šaubas, vai MEIP pētījums, kas veikts 2012. gadā, t. i., pēc publiskā sektora akcionāru pieņemtā negrozāmā lēmuma finansēt lidostas pārveidi, var tikt izmantots, lai novērtētu valsts atbalsta esamību. Tāpēc Komisija apšaubīja, vai būtu piemērots alternatīvais scenārijs, saskaņā ar kuru ieguldīšana būtu pabeigta 2012. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz pirmo jautājumu Komisija pauda šaubas, vai MEIP pētījums, kas veikts 2012. gadā, t. i., pēc publiskā sektora akcionāru pieņemtā negrozāmā lēmuma finansēt lidostas pārveidi, var tikt izmantots, lai novērtētu valsts atbalsta esamību. Tāpēc Komisija apšaubīja, vai būtu piemērots alternatīvais scenārijs, saskaņā ar kuru ieguldīšana būtu pabeigta 2012. gadā.

| (16) | Ņemot vērā, ka Gdiņas lidosta rīkosies saskaņā ar tādu pašu uzņēmējdarbības modeli (pievēršot galveno uzmanību LCC, līgumreisiem un vispārējas nozīmes aviācijai) kā Gdaņskas lidostā, kurā joprojām ir neizmantota jauda un turpmākas paplašināšanās plāni un kas atrodas tikai 25 km attālumā, Komisija pauda šaubas, vai ieņēmumu prognozes Gdiņas lidostai ir balstītas uz reālistiskiem pieņēmumiem, it sevišķi attiecībā uz lidostu maksām un gaidāmo pasažieru plūsmas līmeni. Jo īpaši Komisija norādīja, ka Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānā paredzēta lielāka pasažieru maksa, nekā tiek piemērota Gdaņskas lidostā un citās līdzīgās reģionālās lidostās Polijā pēc atlaižu/rabatu atskaitīšanas. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā, ka Gdiņas lidosta rīkosies saskaņā ar tādu pašu uzņēmējdarbības modeli (pievēršot galveno uzmanību LCC, līgumreisiem un vispārējas nozīmes aviācijai) kā Gdaņskas lidostā, kurā joprojām ir neizmantota jauda un turpmākas paplašināšanās plāni un kas atrodas tikai 25 km attālumā, Komisija pauda šaubas, vai ieņēmumu prognozes Gdiņas lidostai ir balstītas uz reālistiskiem pieņēmumiem, it sevišķi attiecībā uz lidostu maksām un gaidāmo pasažieru plūsmas līmeni. Jo īpaši Komisija norādīja, ka Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānā paredzēta lielāka pasažieru maksa, nekā tiek piemērota Gdaņskas lidostā un citās līdzīgās reģionālās lidostās Polijā pēc atlaižu/rabatu atskaitīšanas.

| (17) | Komisija pauda šaubas arī par to, vai uzņēmējdarbības plānā ņemti vērā visi plānotie stimuli (piemēram, tirgvedības atbalsts, rabati vai jebkuri citi ar maršruta pilnveidošanu saistītie stimuli u. c.), kuri Gdiņas lidostai, tās akcionāriem vai citām reģionālām iestādēm būtu tieši jāpiešķir aviokompānijām, lai tās mudinātu veidot jaunus maršrutus no lidostas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pauda šaubas arī par to, vai uzņēmējdarbības plānā ņemti vērā visi plānotie stimuli (piemēram, tirgvedības atbalsts, rabati vai jebkuri citi ar maršruta pilnveidošanu saistītie stimuli u. c.), kuri Gdiņas lidostai, tās akcionāriem vai citām reģionālām iestādēm būtu tieši jāpiešķir aviokompānijām, lai tās mudinātu veidot jaunus maršrutus no lidostas.

| (18) | Tā kā uzņēmuma vispārējās izaugsmes temps nav lielāks kā ekonomikas izaugsmes temps, kurā tas darbojas (t. i., IKP izaugsmes ziņā), Komisija pauda šaubas, vai apgrozījuma izaugsmes temps [...] apmērā, ko izmanto, lai aprēķinātu galīgo vērtību, ir piemērots (11). Šīs šaubas tieši ietekmē ieguldījumu projekta rentabilitātes novērtējumu, jo jaunās lidostas pašu kapitāla vērtība kļūst pozitīva tikai no 2040. gada, ņemot vērā projekta galīgo vērtību (kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā ir negatīva). |
| --- | --- |

(18)

Tā kā uzņēmuma vispārējās izaugsmes temps nav lielāks kā ekonomikas izaugsmes temps, kurā tas darbojas (t. i., IKP izaugsmes ziņā), Komisija pauda šaubas, vai apgrozījuma izaugsmes temps [...] apmērā, ko izmanto, lai aprēķinātu galīgo vērtību, ir piemērots (11). Šīs šaubas tieši ietekmē ieguldījumu projekta rentabilitātes novērtējumu, jo jaunās lidostas pašu kapitāla vērtība kļūst pozitīva tikai no 2040. gada, ņemot vērā projekta galīgo vērtību (kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā ir negatīva).

| (19) | Tāpēc Komisija uzskatīja, ka publisks finansējums investīciju projektam rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības Gdiņas lidostas pārvaldniekam. Publiskais finansējums tika arī piešķirts no valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti. Turklāt tas rada vai draud radīt konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm. Tā kā visi kumulatīvie kritēriji attiecībā uz atbalsta jēdzienu tika izpildīti, Komisija uzskatīja, ka publiskais finansējums veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc Komisija uzskatīja, ka publisks finansējums investīciju projektam rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības Gdiņas lidostas pārvaldniekam. Publiskais finansējums tika arī piešķirts no valsts līdzekļiem un ir attiecināms uz valsti. Turklāt tas rada vai draud radīt konkurences un tirdzniecības izkropļojumus starp dalībvalstīm. Tā kā visi kumulatīvie kritēriji attiecībā uz atbalsta jēdzienu tika izpildīti, Komisija uzskatīja, ka publiskais finansējums veido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

Atbalsta saderība

| (20) | Attiecībā uz otro jautājumu Komisija pauda šaubas, vai ieguldījumu un darbības atbalstu Gdiņas lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz otro jautājumu Komisija pauda šaubas, vai ieguldījumu un darbības atbalstu Gdiņas lidostai var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (21) | Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Komisija apšaubīja, vai ir izpildīti visi 2005. gada Aviācijas vadlīnijās (12) noteiktie saderīguma kritēriji. Jo īpaši Komisija apšaubīja, vai attiecīgais ieguldījums atbilst skaidri definētam kopēju interešu mērķim, vai infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga un vai tajā ir ietvertas apmierinošas vidēja termiņa prognozes par izmantošanu. Turklāt Komisija apšaubīja, vai ietekme uz tirdzniecības attīstību ir saderīga ar kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu Komisija apšaubīja, vai ir izpildīti visi 2005. gada Aviācijas vadlīnijās (12) noteiktie saderīguma kritēriji. Jo īpaši Komisija apšaubīja, vai attiecīgais ieguldījums atbilst skaidri definētam kopēju interešu mērķim, vai infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga un vai tajā ir ietvertas apmierinošas vidēja termiņa prognozes par izmantošanu. Turklāt Komisija apšaubīja, vai ietekme uz tirdzniecības attīstību ir saderīga ar kopējām interesēm.

| (22) | Attiecībā uz darbības atbalstu finansējuma veidā SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” zaudējumu segšanai, kas radušies pirmajos darbības gados, Komisija pauda šaubas, vai šādam atbalstam var tikt piemērota LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe. Jo īpaši Komisija pauda šaubas, vai darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (turpmāk “RAP”) (13). |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz darbības atbalstu finansējuma veidā SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” zaudējumu segšanai, kas radušies pirmajos darbības gados, Komisija pauda šaubas, vai šādam atbalstam var tikt piemērota LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe. Jo īpaši Komisija pauda šaubas, vai darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (turpmāk “RAP”) (13).

3.   POLIJAS PIEZĪMES

3.1.   MEIP PIEMĒROŠANA UN ATBALSTA ESAMĪBA

| (23) | Polija joprojām uzskata, ka ieguldījumu Gdiņas lidostā publisks finansējums atbilst MEIP un tāpēc neveido valsts atbalstu. Šajā saistībā Polija atsaucas uz MEIP pētījumiem, kuri veikti attiecībā uz ieguldījumiem 2010.–2012. gadā. Polija apgalvo, ka visu MEIP pētījumu rezultātā tika iegūta pozitīva neto pašreizējā vērtība un iekšējā procentuālā atdeve (14) (turpmāk “IRR”), kas pārsniedz kapitāla izmaksas. |
| --- | --- |

(23)

Polija joprojām uzskata, ka ieguldījumu Gdiņas lidostā publisks finansējums atbilst MEIP un tāpēc neveido valsts atbalstu. Šajā saistībā Polija atsaucas uz MEIP pētījumiem, kuri veikti attiecībā uz ieguldījumiem 2010.–2012. gadā. Polija apgalvo, ka visu MEIP pētījumu rezultātā tika iegūta pozitīva neto pašreizējā vērtība un iekšējā procentuālā atdeve (14) (turpmāk “IRR”), kas pārsniedz kapitāla izmaksas.

3.1.1.   Lēmuma pieņemšanas process un MEIP pētījuma metodikas pamatotība

| (24) | Polija skaidro, ka apspriedes par Gdynia-Kosakowo militārā lidlauka pārveidi par civilās aviācijas lidostu un ar to saistītais darbs sākās jau 2005. gadā. Tajā laikā tika iesaistīti citi partneri (piemēram, Gdaņskas lidosta). Polija arī skaidro, ka 2007. gadā Gdiņa un Kosakova izveidoja uzņēmumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, kurš no tā brīža bija atbildīgs par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(24)

Polija skaidro, ka apspriedes par Gdynia-Kosakowo militārā lidlauka pārveidi par civilās aviācijas lidostu un ar to saistītais darbs sākās jau 2005. gadā. Tajā laikā tika iesaistīti citi partneri (piemēram, Gdaņskas lidosta). Polija arī skaidro, ka 2007. gadā Gdiņa un Kosakova izveidoja uzņēmumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, kurš no tā brīža bija atbildīgs par ieguldījumiem.

| (25) | Procedūras laikā Polija iesniedza trīs MEIP pētījumus, kurus veicis PWC. Pirmais MEIP pētījums (datēts ar 2010. gada 16. jūliju, turpmāk “2010. gada MEIP pētījums”) tika veikts 2010. gada jūlijā. Pēc tam PWC izstrādāja divus MEIP atjauninājumus: pirmo – 2011. gada maijā (datēts ar 2011. gada 13. maiju, turpmāk “2011. gada MEIP atjauninājums” vai “2011. gada MEIP pētījums”) un otro – 2012. gada jūlijā (datēts ar 2012. gada 13. jūliju, turpmāk “2012. gada MEIP atjauninājums” vai “2012. gada MEIP pētījums”). Šie atjauninājumi ietver jaunas prognozes attiecībā uz pasažieru plūsmu, izmaiņas projekta darbības jomā, izmaiņas ieguldījumu skaitļos un izmaiņas metodikā un NPV aprēķinu pamatdatos (piemēram, beta un diskonta likme). Polija 2013. gada novembrī sniedza papildu informāciju, kura liecināja, ka jauni ieņēmumu avoti (t. i., degvielas pārdošana un navigācijas pakalpojumu sniegšana) palielinātu projekta NPV. Lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas datumā Polija bija iesniegusi tikai 2012. gada MEIP atjauninājumu. |
| --- | --- |

(25)

Procedūras laikā Polija iesniedza trīs MEIP pētījumus, kurus veicis PWC. Pirmais MEIP pētījums (datēts ar 2010. gada 16. jūliju, turpmāk “2010. gada MEIP pētījums”) tika veikts 2010. gada jūlijā. Pēc tam PWC izstrādāja divus MEIP atjauninājumus: pirmo – 2011. gada maijā (datēts ar 2011. gada 13. maiju, turpmāk “2011. gada MEIP atjauninājums” vai “2011. gada MEIP pētījums”) un otro – 2012. gada jūlijā (datēts ar 2012. gada 13. jūliju, turpmāk “2012. gada MEIP atjauninājums” vai “2012. gada MEIP pētījums”). Šie atjauninājumi ietver jaunas prognozes attiecībā uz pasažieru plūsmu, izmaiņas projekta darbības jomā, izmaiņas ieguldījumu skaitļos un izmaiņas metodikā un NPV aprēķinu pamatdatos (piemēram, beta un diskonta likme). Polija 2013. gada novembrī sniedza papildu informāciju, kura liecināja, ka jauni ieņēmumu avoti (t. i., degvielas pārdošana un navigācijas pakalpojumu sniegšana) palielinātu projekta NPV. Lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas datumā Polija bija iesniegusi tikai 2012. gada MEIP atjauninājumu.

| (26) | Polija arī skaidro Gdiņas un Kosakovas projekta par ieguldījumu Gdiņas lidostā termiņu. Šajā ziņā Polija uzsver, ka ieguldījuma procesu var sadalīt divos projekta īstenošanas posmos. |
| --- | --- |

(26)

Polija arī skaidro Gdiņas un Kosakovas projekta par ieguldījumu Gdiņas lidostā termiņu. Šajā ziņā Polija uzsver, ka ieguldījuma procesu var sadalīt divos projekta īstenošanas posmos.

i)   Pirmais posms (2007.–2009. gads) ietvēra sagatavošanas darbus un priekšizpēti, lai izveidotu jaunu lidostu (tas attiecas uz I posmu, kā aprakstīts 1. tabulā)

| (27) | Polija skaidro, ka pirmajā posmā Gdiņas un Kosakovas dibinātais uzņēmums veica sagatavošanas darbus (piemēram, tika sagatavots ieguldījumu ģenerālplāns, lidostas operatora statusa saņemšanai nepieciešamie dokumenti, ziņojums par ieguldījumu ietekmi uz vidi, projekta dokumentācija u. c.). |
| --- | --- |

(27)

Polija skaidro, ka pirmajā posmā Gdiņas un Kosakovas dibinātais uzņēmums veica sagatavošanas darbus (piemēram, tika sagatavots ieguldījumu ģenerālplāns, lidostas operatora statusa saņemšanai nepieciešamie dokumenti, ziņojums par ieguldījumu ietekmi uz vidi, projekta dokumentācija u. c.).

| (28) | Polija apgalvo, ka pirmajā posmā netika veikts būtisks kapitālieguldījums un ka lidostas pārvaldniekam piešķirtais publiskais finansējums atbilda de minimis atbalsta (15) noteikumiem. Polija norāda, ka kapitāla iemaksu kopsumma uzņēmumā pirms 2009. gada 26. jūnija bija PLN 1,691 miljons (aptuveni EUR 423 000). |
| --- | --- |

(28)

Polija apgalvo, ka pirmajā posmā netika veikts būtisks kapitālieguldījums un ka lidostas pārvaldniekam piešķirtais publiskais finansējums atbilda de minimis atbalsta (15) noteikumiem. Polija norāda, ka kapitāla iemaksu kopsumma uzņēmumā pirms 2009. gada 26. jūnija bija PLN 1,691 miljons (aptuveni EUR 423 000).

ii)   Otrais posms (sākot no 2010. gada) attiecās uz faktisko lidostas pārveidi (tas saistīts ar II–IV posmu, kā aprakstīts 1. tabulā)

| (29) | Turpinājumā Polija skaidro, ka pirmais sagatavošanas posms beidzās 2010. gadā, kad tika pabeigts gan ģenerālplāns (16), gan pirmais 2010. gada MEIP pētījums par Gdiņas lidostu. Polija uzsver, ka 2010. gada MEIP pētījums pierādīja, ka abu vietējo iestāžu ieguldījums tiktu īstenots saskaņā ar tirgus noteikumiem (t. i., tas nebūtu valsts atbalsts), mudinot akcionārus palielināt uzņēmuma akciju kapitālu līdz PLN 6,05 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni). |
| --- | --- |

(29)

Turpinājumā Polija skaidro, ka pirmais sagatavošanas posms beidzās 2010. gadā, kad tika pabeigts gan ģenerālplāns (16), gan pirmais 2010. gada MEIP pētījums par Gdiņas lidostu. Polija uzsver, ka 2010. gada MEIP pētījums pierādīja, ka abu vietējo iestāžu ieguldījums tiktu īstenots saskaņā ar tirgus noteikumiem (t. i., tas nebūtu valsts atbalsts), mudinot akcionārus palielināt uzņēmuma akciju kapitālu līdz PLN 6,05 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni).

| (30) | 2010. gada MEIP pētījumā ieguldījumu projekta NPV aprēķināta, izmantojot brīvās naudas plūsmas uz uzņēmumu (FCFF) metodi (17). Šā NPV aprēķina pamatā ir pieņēmums, ka visas ieguldījumu plānā paredzētās kapitāla iemaksas tiks veiktas, lai īstenotu ieguldījumu projektu (18). Šo izvērtēšanas metodi izmanto, lai aprēķinātu naudas plūsmu visiem kapitāla īpašniekiem uzņēmumā (gan pašu kapitāla īpašniekiem, gan obligāciju turētājiem) prognozes periodā. Tad naudas plūsmas prognozes tiek diskontētas, izmantojot vidējās svērtās kapitāla izmaksas (19) (WACC), lai iegūtu uzņēmuma diskontēto naudas plūsmu (DNP) prognozes periodā. Tad tiek aprēķināta galējā vērtība, izmantojot nepārtrauktas izaugsmes metodi (kuras pamatā ir pieņēmums par stabilu izaugsmi, kas balstīta uz FCFF pēdējā prognozes periodā). NPV pamatā ir DNP summa prognozes periodā un galīgā vērtība. Šajā gadījumā 2010. gada MEIP pētījumā sniegtas naudas plūsmas aplēses 2010.–2040. gadam, izmantojot WACC [...] % apmērā (20). Izmantojot šos datus, pētījumā aprēķināta negatīva DNP PLN [...] miljonu apmērā (EUR [...] miljoni) 2010.–2040. gadam un (diskontēta) galīgā vērtība aptuveni PLN [...] miljonu apmērā (EUR [...] miljoni) (21). Tāpēc tiek lēsts, ka visa projekta NPV ir PLN [...] miljoni (vai EUR [...] miljoni). |
| --- | --- |

(30)

2010. gada MEIP pētījumā ieguldījumu projekta NPV aprēķināta, izmantojot brīvās naudas plūsmas uz uzņēmumu (FCFF) metodi (17). Šā NPV aprēķina pamatā ir pieņēmums, ka visas ieguldījumu plānā paredzētās kapitāla iemaksas tiks veiktas, lai īstenotu ieguldījumu projektu (18). Šo izvērtēšanas metodi izmanto, lai aprēķinātu naudas plūsmu visiem kapitāla īpašniekiem uzņēmumā (gan pašu kapitāla īpašniekiem, gan obligāciju turētājiem) prognozes periodā. Tad naudas plūsmas prognozes tiek diskontētas, izmantojot vidējās svērtās kapitāla izmaksas (19) (WACC), lai iegūtu uzņēmuma diskontēto naudas plūsmu (DNP) prognozes periodā. Tad tiek aprēķināta galējā vērtība, izmantojot nepārtrauktas izaugsmes metodi (kuras pamatā ir pieņēmums par stabilu izaugsmi, kas balstīta uz FCFF pēdējā prognozes periodā). NPV pamatā ir DNP summa prognozes periodā un galīgā vērtība. Šajā gadījumā 2010. gada MEIP pētījumā sniegtas naudas plūsmas aplēses 2010.–2040. gadam, izmantojot WACC [...] % apmērā (20). Izmantojot šos datus, pētījumā aprēķināta negatīva DNP PLN [...] miljonu apmērā (EUR [...] miljoni) 2010.–2040. gadam un (diskontēta) galīgā vērtība aptuveni PLN [...] miljonu apmērā (EUR [...] miljoni) (21). Tāpēc tiek lēsts, ka visa projekta NPV ir PLN [...] miljoni (vai EUR [...] miljoni).

| (31) | Nākamajā attēlā (skatīt 1. attēlu) attēlota gaidāmā kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā, kā aprēķināts 2010. gada MEIP pētījumā.

  1. attēls


  Kumulatīvā (reālā) DNP (PLN)

  [...] |
| --- | --- |

(31)

Nākamajā attēlā (skatīt 1. attēlu) attēlota gaidāmā kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā, kā aprēķināts 2010. gada MEIP pētījumā.

1. attēls

Kumulatīvā (reālā) DNP (PLN)

[...]

| (32) | Polija skaidro, ka 2010. gada 29. jūlijā uzņēmuma pašu kapitāls tika palielināts līdz PLN 6,052 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni). Vienlaikus Polija piebilst, ka akcionāri, neraugoties uz to, ka MEIP pētījums parādīja, ka ieguldījums neveido valsts atbalstu, sāka gatavot paziņojumu Komisijai, kas bija iesniedzams tikai juridiskās noteiktības vajadzībām. |
| --- | --- |

(32)

Polija skaidro, ka 2010. gada 29. jūlijā uzņēmuma pašu kapitāls tika palielināts līdz PLN 6,052 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni). Vienlaikus Polija piebilst, ka akcionāri, neraugoties uz to, ka MEIP pētījums parādīja, ka ieguldījums neveido valsts atbalstu, sāka gatavot paziņojumu Komisijai, kas bija iesniedzams tikai juridiskās noteiktības vajadzībām.

| (33) | Turpinājumā Polija skaidro, ka 2011. gada maijā tika veikts jauns MEIP pētījums. Polija norāda, ka šis MEIP pētījums bija 2010. gada MEIP pētījuma atjauninājums, kuru veica, ņemot vērā sagatavošanas laikā gūto progresu un precīzāku datu pieejamību par ieguldījumu plānu, tā grafiku un finansēšanu. Polija skaidro, ka laikposmā starp 2010. gada MEIP pētījuma un 2011. gada MEIP pētījuma sagatavošanu:






  — | akcionāri 2011. gada 11. martā parakstīja nolīgumu, kurā noteikti civilās aviācijas lidostas izveides uzsākšanai paredzētā ieguldījuma finansēšanas nosacījumi. Šajā nolīgumā Gdiņa apņēmās iemaksāt kopumā PLN 59 miljonus laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Kosakova no savas puses apņēmās veikt nemateriālu ieguldījumu, pārvēršot parādu pašu kapitālā (kā aprakstīts 2. tabulā) laikposmā no 2011. līdz 2040. gadam, |
| --- | --- | --- |

(33)

Turpinājumā Polija skaidro, ka 2011. gada maijā tika veikts jauns MEIP pētījums. Polija norāda, ka šis MEIP pētījums bija 2010. gada MEIP pētījuma atjauninājums, kuru veica, ņemot vērā sagatavošanas laikā gūto progresu un precīzāku datu pieejamību par ieguldījumu plānu, tā grafiku un finansēšanu. Polija skaidro, ka laikposmā starp 2010. gada MEIP pētījuma un 2011. gada MEIP pētījuma sagatavošanu:

—

akcionāri 2011. gada 11. martā parakstīja nolīgumu, kurā noteikti civilās aviācijas lidostas izveides uzsākšanai paredzētā ieguldījuma finansēšanas nosacījumi. Šajā nolīgumā Gdiņa apņēmās iemaksāt kopumā PLN 59 miljonus laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Kosakova no savas puses apņēmās veikt nemateriālu ieguldījumu, pārvēršot parādu pašu kapitālā (kā aprakstīts 2. tabulā) laikposmā no 2011. līdz 2040. gadam,

| — | tajā pašā dienā, 2011. gada 11. martā, par Gdiņas lidostas izveidi atbildīgais uzņēmums noslēdza līgumu ar Kosakovu par zemes nomu (kurā norādīta nomātās zemes platība, nomas maksājumu nosacījumi, nodokļu jautājumi u. c.), |
| --- | --- |

—

tajā pašā dienā, 2011. gada 11. martā, par Gdiņas lidostas izveidi atbildīgais uzņēmums noslēdza līgumu ar Kosakovu par zemes nomu (kurā norādīta nomātās zemes platība, nomas maksājumu nosacījumi, nodokļu jautājumi u. c.),

| — | tika noteiktas un atjauninātas ieguldījumu plānā ietvertās ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

—

tika noteiktas un atjauninātas ieguldījumu plānā ietvertās ieguldījumu izmaksas.

| (34) | Polija skaidro, ka arī 2011. gada MEIP pētījumā aprēķināta pozitīva NPV. Turpinājumā Polija norāda, ka, pamatojoties uz to, lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāri veica turpmāku kapitāla iepludināšanu. Polija norāda, ka uzņēmuma pašu kapitāls 2011. gada jūlijā tika palielināts līdz PLN 33,801 miljonam (EUR 8,45 miljoni) un 2013. gada aprīlī līdz PLN 64,810 miljoniem (EUR 16,20 miljoni). |
| --- | --- |

(34)

Polija skaidro, ka arī 2011. gada MEIP pētījumā aprēķināta pozitīva NPV. Turpinājumā Polija norāda, ka, pamatojoties uz to, lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāri veica turpmāku kapitāla iepludināšanu. Polija norāda, ka uzņēmuma pašu kapitāls 2011. gada jūlijā tika palielināts līdz PLN 33,801 miljonam (EUR 8,45 miljoni) un 2013. gada aprīlī līdz PLN 64,810 miljoniem (EUR 16,20 miljoni).

| (35) | 2011. gada MEIP pētījumā DNP tika aprēķināta, pamatojoties uz DNP 2011.–2040. gada prognozes periodam. Atjauninātā DNP bija PLN (–[...]) miljoni (EUR –[...] miljoni), paredzot lielākus zaudējumus, bet galīgā vērtība tika samazināta līdz PLN [...] miljoniem (aptuveni EUR [...] miljoni). Tāpēc NPV tika samazināta līdz PLN [...] miljoniem (jeb mazāk nekā EUR [...] miljoni). WACC tika samazinātas līdz [...] % (22) un galīgās vērtības aprēķinam izmantotais stabilas izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %. |
| --- | --- |

(35)

2011. gada MEIP pētījumā DNP tika aprēķināta, pamatojoties uz DNP 2011.–2040. gada prognozes periodam. Atjauninātā DNP bija PLN (–[...]) miljoni (EUR –[...] miljoni), paredzot lielākus zaudējumus, bet galīgā vērtība tika samazināta līdz PLN [...] miljoniem (aptuveni EUR [...] miljoni). Tāpēc NPV tika samazināta līdz PLN [...] miljoniem (jeb mazāk nekā EUR [...] miljoni). WACC tika samazinātas līdz [...] % (22) un galīgās vērtības aprēķinam izmantotais stabilas izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %.

| (36) | Polija norāda, ka makroekonomikas situācijas izmaiņu rezultātā (finanšu krīze un ekonomikas attīstības tempa samazinājums) projekts 2012. gadā bija jāpārvērtē un tāpēc tika veikts jauns MEIP pētījums (proti, 2012. gada MEIP pētījums). Polija norāda, ka 2012. gada MEIP pētījuma vajadzībām tika veiktas šādas izmaiņas iepriekšējo MEIP pētījumu pieņēmumos:






  — | samazināta pasažieru plūsmas prognoze Gdiņas lidostai, |
| --- | --- | --- |

(36)

Polija norāda, ka makroekonomikas situācijas izmaiņu rezultātā (finanšu krīze un ekonomikas attīstības tempa samazinājums) projekts 2012. gadā bija jāpārvērtē un tāpēc tika veikts jauns MEIP pētījums (proti, 2012. gada MEIP pētījums). Polija norāda, ka 2012. gada MEIP pētījuma vajadzībām tika veiktas šādas izmaiņas iepriekšējo MEIP pētījumu pieņēmumos:

—

samazināta pasažieru plūsmas prognoze Gdiņas lidostai,

| — | samazināta ieguldījumu joma, samazinot ieguldījumu izmaksas par PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni), |
| --- | --- |

—

samazināta ieguldījumu joma, samazinot ieguldījumu izmaksas par PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni),

| — | atteikšanās no idejas būvēt galveno termināli (kopā ar saistīto ceļu infrastruktūras un autostāvvietu izveidi). Tā vietā tika nolemts otrajā ieguldījumu posmā paplašināt vispārējas nozīmes aviācijas termināļa jaudu par [...] %, |
| --- | --- |

—

atteikšanās no idejas būvēt galveno termināli (kopā ar saistīto ceļu infrastruktūras un autostāvvietu izveidi). Tā vietā tika nolemts otrajā ieguldījumu posmā paplašināt vispārējas nozīmes aviācijas termināļa jaudu par [...] %,

| — | pēc tirgus situācijas pārbaudes bija jāpalielina ar drošību saistītās ieguldījumu izmaksas par PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni), |
| --- | --- |

—

pēc tirgus situācijas pārbaudes bija jāpalielina ar drošību saistītās ieguldījumu izmaksas par PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni),

| — | ieguldījumu samazinājuma rezultātā saīsinājās ieguldījumu atmaksāšanās periods (nominālā izteiksmē par [...] gadiem, no [...] gadiem un [...] mēnešiem līdz [...] gadiem un [...] mēnešiem). |
| --- | --- |

—

ieguldījumu samazinājuma rezultātā saīsinājās ieguldījumu atmaksāšanās periods (nominālā izteiksmē par [...] gadiem, no [...] gadiem un [...] mēnešiem līdz [...] gadiem un [...] mēnešiem).

| (37) | Polija arī norāda, ka 2012. gada MEIP pētījuma vajadzībām tika mainīta iepriekšējos MEIP pētījumos izmantotā metodika:






  — | lai labāk attēlotu finansēšanas struktūru un parādu apkalpošanas izmaksas, brīvās naudas plūsmas uz uzņēmumu (turpmāk “FCFF”) metode tika aizstāta ar brīvās naudas plūsmas uz pašu kapitālu (turpmāk “FCFE”) metodi (23), |
| --- | --- | --- |

(37)

Polija arī norāda, ka 2012. gada MEIP pētījuma vajadzībām tika mainīta iepriekšējos MEIP pētījumos izmantotā metodika:

—

lai labāk attēlotu finansēšanas struktūru un parādu apkalpošanas izmaksas, brīvās naudas plūsmas uz uzņēmumu (turpmāk “FCFF”) metode tika aizstāta ar brīvās naudas plūsmas uz pašu kapitālu (turpmāk “FCFE”) metodi (23),

| — | pēc izmaiņām finanšu (vērtspapīru) tirgū tika atjaunināta bezriska procentu likme un beta faktors. Turklāt uzņēmumi, kas neatrodas Eiropā, tika izslēgti no salīdzinošās analīzes. Tā rezultātā radās jauna diskonta likme, |
| --- | --- |

—

pēc izmaiņām finanšu (vērtspapīru) tirgū tika atjaunināta bezriska procentu likme un beta faktors. Turklāt uzņēmumi, kas neatrodas Eiropā, tika izslēgti no salīdzinošās analīzes. Tā rezultātā radās jauna diskonta likme,

| — | diskonta likme NPV aprēķināšanai tika noteikta, pamatojoties uz tādu salīdzināmu uzņēmumu analīzi, kas aptver gan lidostas uzņēmumus, gan uzņēmumus, kuri sniedz pakalpojumus lidostām (un kuru finanšu rezultāti ir cieši saistīti ar lidostu uzņēmumu veikumu) (24), |
| --- | --- |

—

diskonta likme NPV aprēķināšanai tika noteikta, pamatojoties uz tādu salīdzināmu uzņēmumu analīzi, kas aptver gan lidostas uzņēmumus, gan uzņēmumus, kuri sniedz pakalpojumus lidostām (un kuru finanšu rezultāti ir cieši saistīti ar lidostu uzņēmumu veikumu) (24),

| — | tika pieņemts, ka projekts tiks finansēts galvenokārt no akcionāru līdzekļiem un tikai tad no ārējiem avotiem (apgrozāmā kapitāla aizdevumi) un darbības ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

tika pieņemts, ka projekts tiks finansēts galvenokārt no akcionāru līdzekļiem un tikai tad no ārējiem avotiem (apgrozāmā kapitāla aizdevumi) un darbības ieņēmumiem.

| (38) | 2012. gada MEIP pētījumā DNP tika aprēķināta, pamatojoties uz DNP 2012.–2030. gada prognozes periodam (t. i., iepriekšējā pētījumā izmantotais prognozes periods tika samazināts par 10 gadiem). Atjauninātā DNP bija PLN (–[...] miljoni) (aptuveni EUR (–[...]) miljoni), bet galīgā vērtība ievērojami pieauga, palielinoties līdz PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni). Tad tika atskaitīta jau veikto ieguldījumu kapitalizētā vērtība (PLN [...] miljoni). Saskaņā ar 2012. gada atjauninājumu NPV bija PLN [...] miljoni (jeb EUR [...] miljoni). Lai aprēķinātu NPV, tika izmantotas pašu kapitāla izmaksas [...] % apmērā (25) un galīgās vērtības aprēķinam izmantotais stabilas izaugsmes temps tika papildus samazināts no [...] % līdz [...] %. |
| --- | --- |

(38)

2012. gada MEIP pētījumā DNP tika aprēķināta, pamatojoties uz DNP 2012.–2030. gada prognozes periodam (t. i., iepriekšējā pētījumā izmantotais prognozes periods tika samazināts par 10 gadiem). Atjauninātā DNP bija PLN (–[...] miljoni) (aptuveni EUR (–[...]) miljoni), bet galīgā vērtība ievērojami pieauga, palielinoties līdz PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni). Tad tika atskaitīta jau veikto ieguldījumu kapitalizētā vērtība (PLN [...] miljoni). Saskaņā ar 2012. gada atjauninājumu NPV bija PLN [...] miljoni (jeb EUR [...] miljoni). Lai aprēķinātu NPV, tika izmantotas pašu kapitāla izmaksas [...] % apmērā (25) un galīgās vērtības aprēķinam izmantotais stabilas izaugsmes temps tika papildus samazināts no [...] % līdz [...] %.

| (39) | Polija uzsver, ka 2012. gada MEIP pētījuma rezultāti joprojām bija pozitīvi, un tāpēc akcionāri turpināja iepludināt kapitālu. Polija norādīja, ka līdz 2013. gada aprīlim uzņēmuma kapitāls bija pieaudzis līdz PLN 91,310 miljoniem (EUR 22,8 miljoni) un, kā apkopots 3. tabulā, tas vairs nemainījās 2013. gadā.

  3. tabula


  Gdiņas un Kosakovas veiktais Gdiņas lidostas pārvaldnieka kapitāla palielinājums












  Lēmuma par reģistrēšanu Valsts Tiesu reģistrā datums | Rezolūcijas par kapitāla pieaugumu datums | Akcionāra nosaukums | Rezolūcijas priekšmets | Akciju vērtība | Akciju kapitāls | Kumulatīvā daļa kopējā kapitāla pieaugumā, kas noticis līdz 2013. gada beigām |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (miljonos PLN) | (miljonos PLN) |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Kosakowo | jaunu akciju emitēšana | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Kosakowo | jaunu akciju emitēšana | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 11.9.2008 | 21.7.2008 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | 404 Gdiņas pašvaldības īpašumā esošas akcijas tika anulētas, neizmaksājot kompensāciju akcionāram | –0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | creation of new shares | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 8.12.2010 | 29.7.2010 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 8.7.2011 | 7.6.2011 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 1.9.2011 | 26.7.2011 | Kosakowo | jaunu akciju emitēšana | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Kosakowo | jaunu akciju emitēšana | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Kosakowo | jaunu akciju emitēšana | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 17.6.2013 | 25.4.2013 | Gdynia | jaunu akciju emitēšana | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Avots: | Polijas sniegtā informācija. |

(39)

Polija uzsver, ka 2012. gada MEIP pētījuma rezultāti joprojām bija pozitīvi, un tāpēc akcionāri turpināja iepludināt kapitālu. Polija norādīja, ka līdz 2013. gada aprīlim uzņēmuma kapitāls bija pieaudzis līdz PLN 91,310 miljoniem (EUR 22,8 miljoni) un, kā apkopots 3. tabulā, tas vairs nemainījās 2013. gadā.

3. tabula

Gdiņas un Kosakovas veiktais Gdiņas lidostas pārvaldnieka kapitāla palielinājums

Lēmuma par reģistrēšanu Valsts Tiesu reģistrā datums

Rezolūcijas par kapitāla pieaugumu datums

Akcionāra nosaukums

Rezolūcijas priekšmets

Akciju vērtība

Akciju kapitāls

Kumulatīvā daļa kopējā kapitāla pieaugumā, kas noticis līdz 2013. gada beigām

(miljonos PLN)

(miljonos PLN)

28.8.2007

23.7.2007

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

0,030

0,030

0,03 %

28.8.2007

23.7.2007

Kosakowo

jaunu akciju emitēšana

0,020

0,050

0,05 %

4.3.2008

6.12.2007

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

0,120

0,170

0,19 %

4.3.2008

6.12.2007

Kosakowo

jaunu akciju emitēšana

0,080

0,250

0,27 %

11.9.2008

21.7.2008

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

0,500

0,750

0,82 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

404 Gdiņas pašvaldības īpašumā esošas akcijas tika anulētas, neizmaksājot kompensāciju akcionāram

–0,404

0,346

0,38 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

creation of new shares

1,345

1,691

1,85 %

8.12.2010

29.7.2010

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

4,361

6,052

6,63 %

8.7.2011

7.6.2011

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

25,970

32,022

35,07 %

1.9.2011

26.7.2011

Kosakowo

jaunu akciju emitēšana

1,779

33,801

37,02 %

25.4.2012

5.4.2012

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

28,809

62,610

68,57 %

25.4.2012

5.4.2012

Kosakowo

jaunu akciju emitēšana

2,200

64,810

70,98 %

27.5.2013

8.4.2013

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

4,269

69,079

75,65 %

27.5.2013

8.4.2013

Kosakowo

jaunu akciju emitēšana

2,200

71,279

78,06 %

17.6.2013

25.4.2013

Gdynia

jaunu akciju emitēšana

20,031

91,310

100,00 %

Avots:

Polijas sniegtā informācija.

| (40) | Kopumā Polija apgalvo, ka, lai gan vietējās iestādes veica sākotnējos pasākumus, lai izveidotu Gdiņas lidostu, jau 2005. gadā, projekta galīgā versija tika sagatavota tikai pēc tam, kad bija izstrādāts ģenerālplāns un pirmais MEIP pētījums, t. i., 2010. gadā. Polija skaidro, ka projekta sākotnējie pieņēmumi tika ievērojami pārskatīti ārējo apstākļu izmaiņu rezultātā. Polija apgalvo, ka publiskā sektora akcionāru galīgais lēmums par projekta īstenošanu un galīgo versiju tika pieņemts 2012. gadā. Polija arī uzsver, ka visās trīs MEIP pētījuma versijās apstiprinājās projekta dzīvotspēja un tika pierādīts, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu īstenojis šo projektu. |
| --- | --- |

(40)

Kopumā Polija apgalvo, ka, lai gan vietējās iestādes veica sākotnējos pasākumus, lai izveidotu Gdiņas lidostu, jau 2005. gadā, projekta galīgā versija tika sagatavota tikai pēc tam, kad bija izstrādāts ģenerālplāns un pirmais MEIP pētījums, t. i., 2010. gadā. Polija skaidro, ka projekta sākotnējie pieņēmumi tika ievērojami pārskatīti ārējo apstākļu izmaiņu rezultātā. Polija apgalvo, ka publiskā sektora akcionāru galīgais lēmums par projekta īstenošanu un galīgo versiju tika pieņemts 2012. gadā. Polija arī uzsver, ka visās trīs MEIP pētījuma versijās apstiprinājās projekta dzīvotspēja un tika pierādīts, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu īstenojis šo projektu.

| (41) | Attiecībā uz hipotētisko scenāriju Polija apgalvo, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem Kosakovai bija tiesības izmantot zemi, uz kuras atrodas Gdiņas lidosta, tikai jaunas civilās aviācijas lidostas izveidei. Šajā ziņā Polija skaidro, ka lidostas teritorija tika nomāta Kosakovai uz 30 gadiem. Polija norāda, ka nomas līgumā Kosakovai noteikts pienākums iznomāt zemi tikai struktūrai, kura ir atbildīga par civilās aviācijas lidostas izveidi un apsaimniekošanu. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju valsts būtu varējusi atņemt zemi, ja Kosakova sešu mēnešu laikā nebūtu to iznomājusi civilās aviācijas lidostas izveides vajadzībām, ja zeme būtu izmantota citiem nolūkiem vai ja lidosta nesāktu darboties triju gadu laikā. Tā kā nebija iespējams scenārijs, kurā Gdiņas lidostas zeme tiek izmantota/iznomāta citām vajadzībām, kas nav saistītas ar aviāciju, to nevarēja izmantot, lai veidotu hipotētisku scenāriju. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz hipotētisko scenāriju Polija apgalvo, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem Kosakovai bija tiesības izmantot zemi, uz kuras atrodas Gdiņas lidosta, tikai jaunas civilās aviācijas lidostas izveidei. Šajā ziņā Polija skaidro, ka lidostas teritorija tika nomāta Kosakovai uz 30 gadiem. Polija norāda, ka nomas līgumā Kosakovai noteikts pienākums iznomāt zemi tikai struktūrai, kura ir atbildīga par civilās aviācijas lidostas izveidi un apsaimniekošanu. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju valsts būtu varējusi atņemt zemi, ja Kosakova sešu mēnešu laikā nebūtu to iznomājusi civilās aviācijas lidostas izveides vajadzībām, ja zeme būtu izmantota citiem nolūkiem vai ja lidosta nesāktu darboties triju gadu laikā. Tā kā nebija iespējams scenārijs, kurā Gdiņas lidostas zeme tiek izmantota/iznomāta citām vajadzībām, kas nav saistītas ar aviāciju, to nevarēja izmantot, lai veidotu hipotētisku scenāriju.

3.1.2.   Galveno 2012. gada MEIP pētījuma pieņēmumu ticamība

Satiksmes un ieņēmumu prognozes

| (42) | Polija skaidro, ka, lai negrautu vietējo tirgu un vienlaikus nodrošinātu atbilstošu projekta rentabilitātes līmeni, pamatojoties uz paredzēto pasažieru plūsmas apjomu, plānoto lidostas maksu pamatā bija publiski pieejami tarifi, kurus piemēroja citas lidostas. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju maksas ievērojami neatšķiras no standarta maksām, kuras iekasē nelielas lidostas. Jo īpaši – divas nesen atvērtas reģionālās lidostas Modlinā un Ļubļinā piemēro standarta lidostas maksas, kas ir līdzīgas MEIP pētījumā par Gdiņas lidostu paredzētajām maksām. |
| --- | --- |

(42)

Polija skaidro, ka, lai negrautu vietējo tirgu un vienlaikus nodrošinātu atbilstošu projekta rentabilitātes līmeni, pamatojoties uz paredzēto pasažieru plūsmas apjomu, plānoto lidostas maksu pamatā bija publiski pieejami tarifi, kurus piemēroja citas lidostas. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju maksas ievērojami neatšķiras no standarta maksām, kuras iekasē nelielas lidostas. Jo īpaši – divas nesen atvērtas reģionālās lidostas Modlinā un Ļubļinā piemēro standarta lidostas maksas, kas ir līdzīgas MEIP pētījumā par Gdiņas lidostu paredzētajām maksām.

| (43) | Atbildē uz Komisijas piezīmi, ka Gdiņas lidostai paredzētās maksas (PLN 25 (EUR 5,25) par katru izlidojošo pasažieri pirmajos divos gados un PLN 40 (EUR 10) pēc tam) ir augstākas nekā diskontētās maksas, kuras piemēro Gdaņskas lidostā (PLN 24 (EUR 5) par katru izlidojošo pasažieri, kas izmanto zemo cenu pārvadātāju gaisa kuģi starptautiskā maršrutā, ko veic vismaz divas reizes nedēļā, un PLN 12,5 (EUR 3,1) iekšzemes maršrutā), Polija norāda, ka maksu līmenis uzņēmējdarbības plānā ir vidējais lielums attiecībā uz visu prognozes periodu (2014.–2030. gads), ņemot vērā faktu, ka maksas Gdaņskas lidostā ilgtermiņā paaugstināsies, jo pakalpojumu standarti lidostā uzlabojas. |
| --- | --- |

(43)

Atbildē uz Komisijas piezīmi, ka Gdiņas lidostai paredzētās maksas (PLN 25 (EUR 5,25) par katru izlidojošo pasažieri pirmajos divos gados un PLN 40 (EUR 10) pēc tam) ir augstākas nekā diskontētās maksas, kuras piemēro Gdaņskas lidostā (PLN 24 (EUR 5) par katru izlidojošo pasažieri, kas izmanto zemo cenu pārvadātāju gaisa kuģi starptautiskā maršrutā, ko veic vismaz divas reizes nedēļā, un PLN 12,5 (EUR 3,1) iekšzemes maršrutā), Polija norāda, ka maksu līmenis uzņēmējdarbības plānā ir vidējais lielums attiecībā uz visu prognozes periodu (2014.–2030. gads), ņemot vērā faktu, ka maksas Gdaņskas lidostā ilgtermiņā paaugstināsies, jo pakalpojumu standarti lidostā uzlabojas.

| (44) | Turklāt Polija uzsver, ka projekta peļņas daļa, pārskatītā (nedaudz augstākā) gaisa satiksmes prognoze un dažu ekspluatācijas izmaksu dalīšana ar militāro lietotāju nozīmē, ka Gdiņas lidosta spētu saglabāt samazinātas pasažieru maksas ilgāku laiku (samazinātas maksas varētu piemērot līdz 2021. gada beigām), vienlaikus saglabājot pozitīvu NPV publiskā sektora akcionāriem. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt Polija uzsver, ka projekta peļņas daļa, pārskatītā (nedaudz augstākā) gaisa satiksmes prognoze un dažu ekspluatācijas izmaksu dalīšana ar militāro lietotāju nozīmē, ka Gdiņas lidosta spētu saglabāt samazinātas pasažieru maksas ilgāku laiku (samazinātas maksas varētu piemērot līdz 2021. gada beigām), vienlaikus saglabājot pozitīvu NPV publiskā sektora akcionāriem.

| (45) | Polija arī apgalvo, ka (2013. gada martā) atjauninātajā satiksmes prognozē Pomožei pieņemts, ka satiksme būs intensīvāka, nekā paredzēts 2012. gada MEIP pētījumā. Saskaņā ar jaunākajiem datiem Gdiņas lidosta 2030. gadā apkalpotu 1 149 978 pasažierus, nevis 1 083 746. Attiecībā uz Pomoži kopumā tiek prognozēts pasažieru skaita pieaugums no 7,8 līdz 9 miljoniem pasažieru 2030. gadā. |
| --- | --- |

(45)

Polija arī apgalvo, ka (2013. gada martā) atjauninātajā satiksmes prognozē Pomožei pieņemts, ka satiksme būs intensīvāka, nekā paredzēts 2012. gada MEIP pētījumā. Saskaņā ar jaunākajiem datiem Gdiņas lidosta 2030. gadā apkalpotu 1 149 978 pasažierus, nevis 1 083 746. Attiecībā uz Pomoži kopumā tiek prognozēts pasažieru skaita pieaugums no 7,8 līdz 9 miljoniem pasažieru 2030. gadā.

| (46) | Polija uzskata, ka šie dati apstiprina, ka ir iespējama Gdaņskas lidostas un Gdiņas lidostas līdzāspastāvēšana un kopīga darbība Pomožes tirgū. Tā uzskata, ka, pat ja Gdaņskas lidosta tiktu paplašināta, lai sasniegtu plānoto jaudu 7 miljonu pasažieru apmērā, Pomožes augošajā aviācijas tirgū ir pietiekami daudz vietas vēl vienai nelielai reģionālai lidostai (ar jaudu 1 miljona apmērā), kas papildinātu Gdaņskas lidostas sniegtos pakalpojumus.

  4. tabula


  2012. gada MEIP pētījuma satiksmes prognožu un atjaunināto satiksmes prognožu (2013. gada marts) Gdiņas lidostai salīdzinājums












  Gads | Komercsatiksme | Komercsatiksme | Vispārējas nozīmes aviācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Pasažieri (tūkstošos) | Gaisa kuģu ekspluatācija | Gaisa kuģu ekspluatācija |
| | 2012. gada MEIP pētījuma prognoze | Atjauninātā prognoze | 2012. gada MEIP pētījuma prognoze | Atjauninātā prognoze | 2012. gada MEIP pētījuma prognoze | Atjauninātā prognoze |
| | Kopā | Kopā | Kopā | Kopā | Kopā | Kopā |
| 2009. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2013. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2014. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2015. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2016. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2017. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2018. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2019. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2020. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2021. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2022. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2023. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2024. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2025. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2026. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2027. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2028. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2029. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2030. | 1 083 746 | 1 149 978 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Avots: | pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju. |

(46)

Polija uzskata, ka šie dati apstiprina, ka ir iespējama Gdaņskas lidostas un Gdiņas lidostas līdzāspastāvēšana un kopīga darbība Pomožes tirgū. Tā uzskata, ka, pat ja Gdaņskas lidosta tiktu paplašināta, lai sasniegtu plānoto jaudu 7 miljonu pasažieru apmērā, Pomožes augošajā aviācijas tirgū ir pietiekami daudz vietas vēl vienai nelielai reģionālai lidostai (ar jaudu 1 miljona apmērā), kas papildinātu Gdaņskas lidostas sniegtos pakalpojumus.

4. tabula

2012. gada MEIP pētījuma satiksmes prognožu un atjaunināto satiksmes prognožu (2013. gada marts) Gdiņas lidostai salīdzinājums

Gads

Komercsatiksme

Komercsatiksme

Vispārējas nozīmes aviācija

Pasažieri (tūkstošos)

Gaisa kuģu ekspluatācija

Gaisa kuģu ekspluatācija

2012. gada MEIP pētījuma prognoze

Atjauninātā prognoze

2012. gada MEIP pētījuma prognoze

Atjauninātā prognoze

2012. gada MEIP pētījuma prognoze

Atjauninātā prognoze

Kopā

Kopā

Kopā

Kopā

Kopā

Kopā

2009.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2011.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2012.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2019.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2020.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2021.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2022.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2023.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2024.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2025.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2026.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2027.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2028.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2029.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2030.

1 083 746

1 149 978

[...]

[...]

[...]

[...]

Avots:

pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju.

Darbības izmaksas (stimuli aviokompānijām, ar militārām darbībām saistītas lidostas izmaksas)

| (47) | Polija skaidro, ka MEIP pētījumā ņemti vērā lidostas tirgvedības un reklāmas pasākumi, nosakot:






  i) | darbības izmaksas, piemēram, izmaksas, kas aplēstas, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, kuri pieejami par visām Polijas lielākajām lidostām; |
| --- | --- | --- |

(47)

Polija skaidro, ka MEIP pētījumā ņemti vērā lidostas tirgvedības un reklāmas pasākumi, nosakot:

i)

darbības izmaksas, piemēram, izmaksas, kas aplēstas, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, kuri pieejami par visām Polijas lielākajām lidostām;

| ii) | citas tādas izmaksas pa veidiem, kas prognozētas Gdiņas lidostai konservatīvi augstā līmenī, arī ņemot vērā atbilstošās izmaksas citās lidostās. |
| --- | --- |

ii)

citas tādas izmaksas pa veidiem, kas prognozētas Gdiņas lidostai konservatīvi augstā līmenī, arī ņemot vērā atbilstošās izmaksas citās lidostās.

| (48) | Polija arī norāda, ka MEIP pētījumā pieņemts, ka visas darbības izmaksas segs ieguldītājs, tādējādi neņemot vērā darbības izmaksu dalīšanu ar lidostas militāro lietotāju. Polija apgalvo, ka darbības izmaksu par kopīgo infrastruktūru dalīšana bija paredzēta [...] atbilstoši civilās un militārās aviācijas lidojumu skaitam. Polija arī skaidro, ka remonta un atjaunošanas izmaksas būs [...]. Polija uzsver, ka noteikumu par lidostas kopīgu izmantošanu pieņemšanas rezultātā (par kuru vēl nav panākta oficiāla vienošanās ar lidostas militāro lietotāju) vismaz par [...] samazināsies ar trešās puses sniegtajiem pakalpojumiem un algām saistītās izmaksas. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šā faktora ietveršanas MEIP pētījumos rezultātā palielinātos projekta prognozētā rentabilitāte. |
| --- | --- |

(48)

Polija arī norāda, ka MEIP pētījumā pieņemts, ka visas darbības izmaksas segs ieguldītājs, tādējādi neņemot vērā darbības izmaksu dalīšanu ar lidostas militāro lietotāju. Polija apgalvo, ka darbības izmaksu par kopīgo infrastruktūru dalīšana bija paredzēta [...] atbilstoši civilās un militārās aviācijas lidojumu skaitam. Polija arī skaidro, ka remonta un atjaunošanas izmaksas būs [...]. Polija uzsver, ka noteikumu par lidostas kopīgu izmantošanu pieņemšanas rezultātā (par kuru vēl nav panākta oficiāla vienošanās ar lidostas militāro lietotāju) vismaz par [...] samazināsies ar trešās puses sniegtajiem pakalpojumiem un algām saistītās izmaksas. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju šā faktora ietveršanas MEIP pētījumos rezultātā palielinātos projekta prognozētā rentabilitāte.

Ilgtermiņa izaugsmes temps

| (49) | Polija skaidro, ka izaugsmes temps [...] % apmērā, kas pieņemts MEIP pētījumā, attiecas uz galīgo vērtību nominālā izteiksmē. |
| --- | --- |

(49)

Polija skaidro, ka izaugsmes temps [...] % apmērā, kas pieņemts MEIP pētījumā, attiecas uz galīgo vērtību nominālā izteiksmē.

| (50) | Polija arī norāda, ka izaugsmes temps [...] % apmērā ir vienāds ar inflācijas mērķi, ko Polijai noteikusi Monetārās politikas padome (Polijas Valsts bankas lēmējinstance). Polija norāda, ka saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda jaunāko 2013. gada jūlija prognozi Polijas IKP izaugsmes temps 2014. gadā būs 2,2 %, 2015. gadā – 3 %, 2017. gadā – 3,3 % un 2018. gadā – 3,8 %. |
| --- | --- |

(50)

Polija arī norāda, ka izaugsmes temps [...] % apmērā ir vienāds ar inflācijas mērķi, ko Polijai noteikusi Monetārās politikas padome (Polijas Valsts bankas lēmējinstance). Polija norāda, ka saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda jaunāko 2013. gada jūlija prognozi Polijas IKP izaugsmes temps 2014. gadā būs 2,2 %, 2015. gadā – 3 %, 2017. gadā – 3,3 % un 2018. gadā – 3,8 %.

2013. gada novembra atjauninājums

| (51) | Polija 2013. gada novembrī ziņoja, ka lidostas pārvaldnieks bija saņēmis administratīvus lēmumus no muitas iestādes un enerģētikas regulatora, ar kuriem tam tika atļauts pārdot degvielu tieši gaisa kuģim. Lidostas pārvaldnieks, pārdodot degvielu, radītu papildu ieņēmumu avotu un uzlabotu uzņēmējdarbības plāna finansiālos rezultātus. |
| --- | --- |

(51)

Polija 2013. gada novembrī ziņoja, ka lidostas pārvaldnieks bija saņēmis administratīvus lēmumus no muitas iestādes un enerģētikas regulatora, ar kuriem tam tika atļauts pārdot degvielu tieši gaisa kuģim. Lidostas pārvaldnieks, pārdodot degvielu, radītu papildu ieņēmumu avotu un uzlabotu uzņēmējdarbības plāna finansiālos rezultātus.

| (52) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju visos līdz šim veiktajos MEIP pētījumos paredzēta degvielas tirdzniecība ar ārēja operatora starpniecību. Lidostas pārvaldnieks, pārdodot degvielu, palielinātu uzņēmuma peļņas daļu par šo darbību no PLN [...] (EUR [...]) par litru (ja degvielu pārdod ārējs operators) līdz PLN [...] (EUR [...]) (ja degvielu pārdod tieši lidostas pārvaldnieks). |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju visos līdz šim veiktajos MEIP pētījumos paredzēta degvielas tirdzniecība ar ārēja operatora starpniecību. Lidostas pārvaldnieks, pārdodot degvielu, palielinātu uzņēmuma peļņas daļu par šo darbību no PLN [...] (EUR [...]) par litru (ja degvielu pārdod ārējs operators) līdz PLN [...] (EUR [...]) (ja degvielu pārdod tieši lidostas pārvaldnieks).

| (53) | Polija uzskata, ka šie papildu ieņēmumi uzlabotu 2012. gada MEIP atjauninājuma rezultātu. Polija uzsver, ka tāpēc gaidāms, ka projekta NPV palielināsies no PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni) līdz PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni). Turpinājumā Polija skaidro, ka IRR palielinātos no [...] % līdz [...] %. |
| --- | --- |

(53)

Polija uzskata, ka šie papildu ieņēmumi uzlabotu 2012. gada MEIP atjauninājuma rezultātu. Polija uzsver, ka tāpēc gaidāms, ka projekta NPV palielināsies no PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni) līdz PLN [...] miljoniem (EUR [...] miljoni). Turpinājumā Polija skaidro, ka IRR palielinātos no [...] % līdz [...] %.

| (54) | Polija apgalvo, ka papildu ieņēmumi ļautu ilgtermiņā saglabāt zemas lidostas maksas aviokompānijām. |
| --- | --- |

(54)

Polija apgalvo, ka papildu ieņēmumi ļautu ilgtermiņā saglabāt zemas lidostas maksas aviokompānijām.

| (55) | Polija apstiprināja, ka tieša degvielas pārdošana, ko veic pati lidosta, netika iekļauta MEIP pētījumos piesardzīgas pieejas dēļ. Laikā, kad tika veikti pētījumi, lidostas operatoram nebija nepieciešamo atļauju vai jebkādu garantiju, ka tādas varētu saņemt. |
| --- | --- |

(55)

Polija apstiprināja, ka tieša degvielas pārdošana, ko veic pati lidosta, netika iekļauta MEIP pētījumos piesardzīgas pieejas dēļ. Laikā, kad tika veikti pētījumi, lidostas operatoram nebija nepieciešamo atļauju vai jebkādu garantiju, ka tādas varētu saņemt.

| (56) | Turklāt Polija norādīja, ka uzņēmums plāno (Polijas Gaisa navigācijas pakalpojumu aģentūras vietā) sniegt navigācijas pakalpojumus aviokompānijām. Polija uzsver, ka tas dotu iespēju samazināt aviokompāniju maksāto termināļa nodevu (pašlaik to maksā aģentūrai) un tādējādi padarīt Gdiņas lidostu pievilcīgāku aviokompānijām. Lidostas pārvaldnieks tādēļ varētu piedāvāt aviokompānijām konkurētspējīgākas lidostu maksas nekā kaimiņu lidostas. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Polija norādīja, ka uzņēmums plāno (Polijas Gaisa navigācijas pakalpojumu aģentūras vietā) sniegt navigācijas pakalpojumus aviokompānijām. Polija uzsver, ka tas dotu iespēju samazināt aviokompāniju maksāto termināļa nodevu (pašlaik to maksā aģentūrai) un tādējādi padarīt Gdiņas lidostu pievilcīgāku aviokompānijām. Lidostas pārvaldnieks tādēļ varētu piedāvāt aviokompānijām konkurētspējīgākas lidostu maksas nekā kaimiņu lidostas.

3.2.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

3.2.1.   Ieguldījumu atbalsts

| (57) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju ir izpildīti visi saderīguma kritēriji, kas attiecībā uz ieguldījumu atbalstu lidostām paredzēti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju ir izpildīti visi saderīguma kritēriji, kas attiecībā uz ieguldījumu atbalstu lidostām paredzēti 2005. gada Aviācijas vadlīnijās.

Skaidri noteikta kopēju interešu mērķa izpilde

| (58) | Polija apgalvo, ka ar Gdiņas lidostas kā Pomožes transporta sistēmas elementa izveidi tiks optimizēta pieejamās infrastruktūras izmantošana un tam būs labvēlīga ietekme uz reģiona attīstību, proti, tādēļ, ka palielināsies darba vietu skaits lidostā, radīsies ienākumi no aviācijas tirgus piegādes ķēdes un attīstīsies tūrisms. |
| --- | --- |

(58)

Polija apgalvo, ka ar Gdiņas lidostas kā Pomožes transporta sistēmas elementa izveidi tiks optimizēta pieejamās infrastruktūras izmantošana un tam būs labvēlīga ietekme uz reģiona attīstību, proti, tādēļ, ka palielināsies darba vietu skaits lidostā, radīsies ienākumi no aviācijas tirgus piegādes ķēdes un attīstīsies tūrisms.

| (59) | Polija atsaucas uz “Reģionālo transporta attīstības stratēģiju Pomožē 2007.–2020. gadam”, kuras pamatā ir gaisa satiksmes prognozes reģionam un kurā norādīts uz vajadzību būvēt tādu lidostu mezglu, kas cieši sadarbojas, lai apmierinātu Trójmiasto
   (26) teritorijas iedzīvotāju vajadzības. |
| --- | --- |

(59)

Polija atsaucas uz “Reģionālo transporta attīstības stratēģiju Pomožē 2007.–2020. gadam”, kuras pamatā ir gaisa satiksmes prognozes reģionam un kurā norādīts uz vajadzību būvēt tādu lidostu mezglu, kas cieši sadarbojas, lai apmierinātu Trójmiasto
   (26) teritorijas iedzīvotāju vajadzības.

| (60) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju galvenie argumenti attiecībā uz lidostu mezgla celtniecību Trójmiasto teritorijā ir: pieaugošā gaisa satiksme Polijā, iespējas trūkums palielināt Gdaņskas lidostas jaudu un aglomerācijas paplašināšanās gandrīz līdz 60 km (vai līdz 100 km, ja tiek ietvertas Tczew un Wejherowo pilsētas). Polija apgalvo, ka, lai gan pašlaik Gdaņskas lidostas jauda ir aptuveni 5 miljoni pasažieru, dažās gaisa satiksmes prognozēs paredzēts, ka iespējamā pasažieru satiksme šajā lidostā var pārsniegt 6 miljonus pasažieru 2035. gadā. No vienas puses, Polija apgalvo savās piezīmēs, ka vides ierobežojumi un dzīvojamo zonu attīstība Gdaņskas lidostas tuvumā ierobežo turpmākas paplašināšanās izredzes. No otras puses, Polija 2012. gada 6. decembra piezīmēs atsaucās uz Gdaņskas lidostas ģenerālplānu un apgalvoja, ka nekas neierobežo Gdaņskas lidostas paplašināšanos. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju galvenie argumenti attiecībā uz lidostu mezgla celtniecību Trójmiasto teritorijā ir: pieaugošā gaisa satiksme Polijā, iespējas trūkums palielināt Gdaņskas lidostas jaudu un aglomerācijas paplašināšanās gandrīz līdz 60 km (vai līdz 100 km, ja tiek ietvertas Tczew un Wejherowo pilsētas). Polija apgalvo, ka, lai gan pašlaik Gdaņskas lidostas jauda ir aptuveni 5 miljoni pasažieru, dažās gaisa satiksmes prognozēs paredzēts, ka iespējamā pasažieru satiksme šajā lidostā var pārsniegt 6 miljonus pasažieru 2035. gadā. No vienas puses, Polija apgalvo savās piezīmēs, ka vides ierobežojumi un dzīvojamo zonu attīstība Gdaņskas lidostas tuvumā ierobežo turpmākas paplašināšanās izredzes. No otras puses, Polija 2012. gada 6. decembra piezīmēs atsaucās uz Gdaņskas lidostas ģenerālplānu un apgalvoja, ka nekas neierobežo Gdaņskas lidostas paplašināšanos.

| (61) | Polija norāda, ka arī gaisa drošības apsvērumi kalpo par attaisnojumu lidostu mezgla celtniecībai Trójmiasto teritorijā ar Gdiņas lidostu kā rezerves, ārkārtas lidostu (Gdiņas lidostā ir iespējams veikt nosēšanos aptuveni 80 % no gadījumiem, kad mākoņu seguma un redzamības dēļ Gdaņskas lidostā nav atļauts nosēsties). |
| --- | --- |

(61)

Polija norāda, ka arī gaisa drošības apsvērumi kalpo par attaisnojumu lidostu mezgla celtniecībai Trójmiasto teritorijā ar Gdiņas lidostu kā rezerves, ārkārtas lidostu (Gdiņas lidostā ir iespējams veikt nosēšanos aptuveni 80 % no gadījumiem, kad mākoņu seguma un redzamības dēļ Gdaņskas lidostā nav atļauts nosēsties).

| (62) | Visbeidzot, Polija apgalvo, ka Gdiņas lidostas attīstība atbilst valsts un reģiona stratēģijas dokumentos noteiktajiem mērķiem attiecībā uz aviācijas infrastruktūras attīstību Polijā. Polija skaidro, ka sagaidāms, ka Gdiņas lidostas attīstībai būs labvēlīga ietekme uz Pomožes attīstību un esošās militārās infrastruktūras izmantošanu un ka ar to papildinās Gdaņskas lidostas darbību. |
| --- | --- |

(62)

Visbeidzot, Polija apgalvo, ka Gdiņas lidostas attīstība atbilst valsts un reģiona stratēģijas dokumentos noteiktajiem mērķiem attiecībā uz aviācijas infrastruktūras attīstību Polijā. Polija skaidro, ka sagaidāms, ka Gdiņas lidostas attīstībai būs labvēlīga ietekme uz Pomožes attīstību un esošās militārās infrastruktūras izmantošanu un ka ar to papildinās Gdaņskas lidostas darbību.

Infrastruktūras nepieciešamība un samērīgums

| (63) | Polija apgalvo, ka infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga ar noteikto mērķi šādu apsvērumu dēļ – lidostas darbību nelielais apjoms (1,55 % no Polijas aviācijas tirgus 2030. gadā), pasažieru plūsmas apjoma prognozes, kas pārsniedz Gdaņskas lidostas jaudas palielināšanas iespējas, reģiona pievilcība tūrismam un paredzētā straujā Pomožes attīstība. |
| --- | --- |

(63)

Polija apgalvo, ka infrastruktūra ir nepieciešama un samērīga ar noteikto mērķi šādu apsvērumu dēļ – lidostas darbību nelielais apjoms (1,55 % no Polijas aviācijas tirgus 2030. gadā), pasažieru plūsmas apjoma prognozes, kas pārsniedz Gdaņskas lidostas jaudas palielināšanas iespējas, reģiona pievilcība tūrismam un paredzētā straujā Pomožes attīstība.

| (64) | Polija uzsver Gdiņas militārā lidlauka stratēģisko nozīmi reģionā un norāda, ka esošās infrastruktūras izmantošana samazina ieguldījuma izmaksas un palielina labvēlīgo ietekmi uz reģiona attīstību. |
| --- | --- |

(64)

Polija uzsver Gdiņas militārā lidlauka stratēģisko nozīmi reģionā un norāda, ka esošās infrastruktūras izmantošana samazina ieguldījuma izmaksas un palielina labvēlīgo ietekmi uz reģiona attīstību.

| (65) | Polija arī uzsver, ka izmaksas ir tikušas samazinātas un ieguldījuma efektivitāte tikusi palielināta, īstenojot tādus tehniskus risinājumus kā, piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa būvniecība gan vispārējas nozīmes aviācijas, gan pasažieru pārvadājumu vajadzībām, vairuma lidostas pakalpojumu sniegšana vienā ēkā (robežsardze, muitas dienests, policija, ugunsdzēsēju brigāde, vadība) un esošo ēku pielāgošana, lai optimizētu to izmantošanu. Turklāt infrastruktūras darbības izmaksas tiks dalītas ar armiju. |
| --- | --- |

(65)

Polija arī uzsver, ka izmaksas ir tikušas samazinātas un ieguldījuma efektivitāte tikusi palielināta, īstenojot tādus tehniskus risinājumus kā, piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa būvniecība gan vispārējas nozīmes aviācijas, gan pasažieru pārvadājumu vajadzībām, vairuma lidostas pakalpojumu sniegšana vienā ēkā (robežsardze, muitas dienests, policija, ugunsdzēsēju brigāde, vadība) un esošo ēku pielāgošana, lai optimizētu to izmantošanu. Turklāt infrastruktūras darbības izmaksas tiks dalītas ar armiju.

Apmierinošas vidēja termiņa prognozes par izmantošanu

| (66) | Polija uzsver, ka vidējā termiņa prognozes par Gdiņas lidostas izmantošanu ir apmierinošas, ņemot vērā IKP izaugsmi Pomožē, kas – sagaidāms – pārspēs Polijas un ES vidējos rādītājus, reģiona pievilcību tūristiem, tās ārvalstu ieguldījumu centra statusu un gaisa satiksmes prognozēto izaugsmi. |
| --- | --- |

(66)

Polija uzsver, ka vidējā termiņa prognozes par Gdiņas lidostas izmantošanu ir apmierinošas, ņemot vērā IKP izaugsmi Pomožē, kas – sagaidāms – pārspēs Polijas un ES vidējos rādītājus, reģiona pievilcību tūristiem, tās ārvalstu ieguldījumu centra statusu un gaisa satiksmes prognozēto izaugsmi.

| (67) | Polija uzsver, ka plānotā sadarbība ar Gdaņskas lidostu un abu lidostu piedāvāto pakalpojumu papildināmība (Gdiņas lidosta būs paredzēta galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijas satiksmei) vēl vairāk stiprina vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes Gdiņas lidostai. |
| --- | --- |

(67)

Polija uzsver, ka plānotā sadarbība ar Gdaņskas lidostu un abu lidostu piedāvāto pakalpojumu papildināmība (Gdiņas lidosta būs paredzēta galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijas satiksmei) vēl vairāk stiprina vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozes Gdiņas lidostai.

| (68) | Turpinājumā Polija skaidro, ka lidosta arī plāno izstrādāt speciālas ar aviāciju saistītas darbības lidostas zonā, piemēram, vienkāršu rezerves daļu ražošana, gaisa kuģu daļu remonts vai citu tādu komponentu/izstrādājumu ražošana, ko piegādā tieši laikā (just-in-time). |
| --- | --- |

(68)

Turpinājumā Polija skaidro, ka lidosta arī plāno izstrādāt speciālas ar aviāciju saistītas darbības lidostas zonā, piemēram, vienkāršu rezerves daļu ražošana, gaisa kuģu daļu remonts vai citu tādu komponentu/izstrādājumu ražošana, ko piegādā tieši laikā (just-in-time).

| (69) | Polija norāda uz nodomu vēstuli, kuru parakstīja komercbanka un kurā banka pauda vēlmi sākt sarunas par ieguldījumu finansēšanu Gdiņas lidostā kā projekta pievilcības papildu pierādījumu. |
| --- | --- |

(69)

Polija norāda uz nodomu vēstuli, kuru parakstīja komercbanka un kurā banka pauda vēlmi sākt sarunas par ieguldījumu finansēšanu Gdiņas lidostā kā projekta pievilcības papildu pierādījumu.

Ietekme uz tirdzniecības attīstību, kas ir pretrunā kopējām interesēm

| (70) | Tā kā paredzēts, ka Gdiņas lidosta ir lidosta ar nelielu tirgus daļu (kas apkalpos mazāk nekā 1 miljonu pasažieru gadā), Polija neuzskata, ka projekta ietekme uz tirdzniecību ir pretrunā kopējām interesēm. Ņemot vērā gaisa satiksmes paredzēto izaugsmi, Polija sagaida, ka Gdaņskas un Gdiņas lidostas veidos aviācijas sadarbības mezglu, kas apkalpos Trójmiasto teritoriju un piedāvās savstarpēji papildinošus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā paredzēts, ka Gdiņas lidosta ir lidosta ar nelielu tirgus daļu (kas apkalpos mazāk nekā 1 miljonu pasažieru gadā), Polija neuzskata, ka projekta ietekme uz tirdzniecību ir pretrunā kopējām interesēm. Ņemot vērā gaisa satiksmes paredzēto izaugsmi, Polija sagaida, ka Gdaņskas un Gdiņas lidostas veidos aviācijas sadarbības mezglu, kas apkalpos Trójmiasto teritoriju un piedāvās savstarpēji papildinošus pakalpojumus.

| (71) | Polija uzsver, ka Gdiņas lidosta nekonkurēs ar Gdaņskas lidostu, jo tā pievērsīs galveno uzmanību pakalpojumu sniegšanai vispārējas nozīmes aviācijas nozarē (tehniskā apkope, remonts un kapitālremonta pakalpojumi, aviācijas akadēmija) un sadarbībai ar Gdiņas jūras ostu. |
| --- | --- |

(71)

Polija uzsver, ka Gdiņas lidosta nekonkurēs ar Gdaņskas lidostu, jo tā pievērsīs galveno uzmanību pakalpojumu sniegšanai vispārējas nozīmes aviācijas nozarē (tehniskā apkope, remonts un kapitālremonta pakalpojumi, aviācijas akadēmija) un sadarbībai ar Gdiņas jūras ostu.

| (72) | Turpinājumā Polija apgalvo, ka līgumreisi un zemo cenu satiksme Gdiņas lidostā netiks piedāvāta uz Gdaņskas lidostas rēķina, bet notiks, pieaugot vispārējai labklājībai un mobilitātei. Polija uzsver, ka Gdaņskas lidostas izaugsmes temps un tās nodrošinātās gaisa kuģu ekspluatācijas raksturs liecina, ka tās apkalpoto reisu skaits agrāk vai vēlāk būtu jāierobežo. Polija norāda, ka šie secinājumi ir izklāstīti vides ietekmes novērtējuma ziņojumā par projektu “Lech Wałęsa Gdansk lidostas paplašināšana”. |
| --- | --- |

(72)

Turpinājumā Polija apgalvo, ka līgumreisi un zemo cenu satiksme Gdiņas lidostā netiks piedāvāta uz Gdaņskas lidostas rēķina, bet notiks, pieaugot vispārējai labklājībai un mobilitātei. Polija uzsver, ka Gdaņskas lidostas izaugsmes temps un tās nodrošinātās gaisa kuģu ekspluatācijas raksturs liecina, ka tās apkalpoto reisu skaits agrāk vai vēlāk būtu jāierobežo. Polija norāda, ka šie secinājumi ir izklāstīti vides ietekmes novērtējuma ziņojumā par projektu “Lech Wałęsa Gdansk lidostas paplašināšana”.

| (73) | Polija skaidro, ka ieguldījums Gdiņas lidostā var ierobežot jebkuras darbības aizlieguma Gdaņskas lidostā finansiālās un sociālās izmaksas. Polija uzsver, ka, pārvietojot daļu gaisa satiksmes no Gdaņskas lidostas uz Gdiņas lidostu, labāk tiks izmantota abu lidostu jauda. |
| --- | --- |

(73)

Polija skaidro, ka ieguldījums Gdiņas lidostā var ierobežot jebkuras darbības aizlieguma Gdaņskas lidostā finansiālās un sociālās izmaksas. Polija uzsver, ka, pārvietojot daļu gaisa satiksmes no Gdaņskas lidostas uz Gdiņas lidostu, labāk tiks izmantota abu lidostu jauda.

Atbalsta nepieciešamība un stimulējoša ietekme

| (74) | Polija apgalvo, ka uzņēmums nebūtu īstenojis projektu bez publiska finansējuma. Polija norāda, ka atbalsts ir samazināts līdz minimumam un projekta izmaksas ir samazinātas un optimizētas, izmantojot esošo militāro infrastruktūru. |
| --- | --- |

(74)

Polija apgalvo, ka uzņēmums nebūtu īstenojis projektu bez publiska finansējuma. Polija norāda, ka atbalsts ir samazināts līdz minimumam un projekta izmaksas ir samazinātas un optimizētas, izmantojot esošo militāro infrastruktūru.

| (75) | Polija uzskata, ka kapitāla iepludināšana Gdiņas lidostā ir nepieciešama un ierobežota līdz minimumam, par ko liecina:






  i) | projekta iekšējā peļņas norma [...] % apmērā, kas tikai nedaudz pārsniedz diskonta likmi (pašu kapitāla izmaksas), kura veido [...] % (pamatojoties uz 2012. gada MEIP pētījumu); |
| --- | --- | --- |

(75)

Polija uzskata, ka kapitāla iepludināšana Gdiņas lidostā ir nepieciešama un ierobežota līdz minimumam, par ko liecina:

i)

projekta iekšējā peļņas norma [...] % apmērā, kas tikai nedaudz pārsniedz diskonta likmi (pašu kapitāla izmaksas), kura veido [...] % (pamatojoties uz 2012. gada MEIP pētījumu);

| ii) | finanšu prognozēs paredzētā vajadzība ņemt apgrozāmā kapitāla aizdevumu, lai finansētu lidostas darbības, jo pretējā gadījumā uzņēmums varētu zaudēt likviditāti; |
| --- | --- |

ii)

finanšu prognozēs paredzētā vajadzība ņemt apgrozāmā kapitāla aizdevumu, lai finansētu lidostas darbības, jo pretējā gadījumā uzņēmums varētu zaudēt likviditāti;

| iii) | fakts, ka kopējais finansējums no pašu kapitāla ir mazāks nekā kopējie kapitālizdevumi (finansējums no pašu kapitāla veido mazāk nekā [...] no kopējām materiālām izmaksām prognozes periodā, tostarp kopējiem kapitālizdevumiem). |
| --- | --- |

iii)

fakts, ka kopējais finansējums no pašu kapitāla ir mazāks nekā kopējie kapitālizdevumi (finansējums no pašu kapitāla veido mazāk nekā [...] no kopējām materiālām izmaksām prognozes periodā, tostarp kopējiem kapitālizdevumiem).

| (76) | Turpinājumā Polija skaidro atbalsta pasākuma samērīgumu, salīdzinot tā publisko finansējumu (aptuveni PLN 148 reālā izteiksmē) ar ieguldījumu jaunā nozarē (Lublin-Świdnik lidosta, kuras neto celtniecības izmaksas bija aptuveni PLN 420 miljoni) un ieguldījumu, par pamatu ņemot militāru lidlauku (Warsaw-Modlin lidosta, kuras celtniecība līdz šim izmaksājusi gandrīz PLN 454 miljonus). |
| --- | --- |

(76)

Turpinājumā Polija skaidro atbalsta pasākuma samērīgumu, salīdzinot tā publisko finansējumu (aptuveni PLN 148 reālā izteiksmē) ar ieguldījumu jaunā nozarē (Lublin-Świdnik lidosta, kuras neto celtniecības izmaksas bija aptuveni PLN 420 miljoni) un ieguldījumu, par pamatu ņemot militāru lidlauku (Warsaw-Modlin lidosta, kuras celtniecība līdz šim izmaksājusi gandrīz PLN 454 miljonus).

3.2.2.   Darbības atbalsts

| (77) | Polija apgalvo, ka projekts atbilst saderības kritērijiem, kas paredzēti Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs attiecībā uz darbības atbalstu reģionā, uz kuru attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts. Polija uzskata, ka darbības atbalsts projektam:






  i) | ir paredzēts, lai finansētu iepriekš noteiktu izdevumu kopumu; |
| --- | --- | --- |

(77)

Polija apgalvo, ka projekts atbilst saderības kritērijiem, kas paredzēti Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs attiecībā uz darbības atbalstu reģionā, uz kuru attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts. Polija uzskata, ka darbības atbalsts projektam:

i)

ir paredzēts, lai finansētu iepriekš noteiktu izdevumu kopumu;

| ii) | ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un piešķirts uz laiku (atbalsts darbības izmaksu segšanai tiek piešķirts tādā apmērā un uz tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai lidosta uzsāktu darbību, t. i., līdz 2018. gada beigām); |
| --- | --- |

ii)

ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un piešķirts uz laiku (atbalsts darbības izmaksu segšanai tiek piešķirts tādā apmērā un uz tik ilgu laiku, kāds nepieciešams, lai lidosta uzsāktu darbību, t. i., līdz 2018. gada beigām);

| iii) | tiek pakāpeniski samazināts un samazinās no [...] % no kapitālizdevumiem 2013. gadā līdz [...] % 2018. gadā; |
| --- | --- |

iii)

tiek pakāpeniski samazināts un samazinās no [...] % no kapitālizdevumiem 2013. gadā līdz [...] % 2018. gadā;

| iv) | ir izstrādāts atbilstoši projekta mērķiem attiecībā uz reģiona attīstību un esošo ierobežojumu mazināšanu. Ņemot vērā atbalsta summu salīdzinājumā ar tā labvēlīgo ietekmi uz Pomožes attīstību, Polija apgalvo, ka atbalsts jāuzskata par samērīgu. |
| --- | --- |

iv)

ir izstrādāts atbilstoši projekta mērķiem attiecībā uz reģiona attīstību un esošo ierobežojumu mazināšanu. Ņemot vērā atbalsta summu salīdzinājumā ar tā labvēlīgo ietekmi uz Pomožes attīstību, Polija apgalvo, ka atbalsts jāuzskata par samērīgu.

| (78) | Polija arī uzsver, ka atbalsts paredzēts nelielai lidostai ar maksimālo jaudu 1 miljons pasažieru gadā, kas nozīmē, ka risks, ka tas kropļos konkurenci un būs pretrunā kopējām interesēm, ir minimāls, jo īpaši ņemot vērā plānoto sadarbību starp Gdiņas un Gdaņskas lidostu un to sadarbības papildināmību. |
| --- | --- |

(78)

Polija arī uzsver, ka atbalsts paredzēts nelielai lidostai ar maksimālo jaudu 1 miljons pasažieru gadā, kas nozīmē, ka risks, ka tas kropļos konkurenci un būs pretrunā kopējām interesēm, ir minimāls, jo īpaši ņemot vērā plānoto sadarbību starp Gdiņas un Gdaņskas lidostu un to sadarbības papildināmību.

| (79) | Polija arī uzsver, ka sadarbība, par kuru pašlaik notiek sarunas ar lidostas militāro lietotāju, un tā dalība lidostas darbības izmaksu segšanā samazinās uzņēmuma zaudējumus un darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(79)

Polija arī uzsver, ka sadarbība, par kuru pašlaik notiek sarunas ar lidostas militāro lietotāju, un tā dalība lidostas darbības izmaksu segšanā samazinās uzņēmuma zaudējumus un darbības izmaksas.

4.   TREŠO PUŠU APSVĒRUMI

| (80) | Komisija nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētām personām pēc tam, kad tika publicēts lēmums par LESD 108. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu attiecībā uz Gdiņas un Kosakovas piešķirto finansējumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”. |
| --- | --- |

(80)

Komisija nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētām personām pēc tam, kad tika publicēts lēmums par LESD 108. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu attiecībā uz Gdiņas un Kosakovas piešķirto finansējumu SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”.

5.   NOVĒRTĒJUMS

5.1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (81) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (82) | LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jāizpilda visi minētie nosacījumi. Proti:






  i) | finansiālajam atbalstam jābūt tādam, ko piešķīrusi valsts vai kas piešķirts no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(82)

LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ir jāizpilda visi minētie nosacījumi. Proti:

i)

finansiālajam atbalstam jābūt tādam, ko piešķīrusi valsts vai kas piešķirts no valsts līdzekļiem;

| ii) | finansiālais atbalsts jāpiešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai; |
| --- | --- |

ii)

finansiālais atbalsts jāpiešķir atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai;

| iii) | finansiālajam atbalstam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; un |
| --- | --- |

iii)

finansiālajam atbalstam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus; un

| iv) | finansiālajam atbalstam jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

iv)

finansiālajam atbalstam jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm.

5.1.1.   Saimnieciskā darbība un uzņēmuma jēdziens

| (83) | Saskaņā ar iedibinātu judikatūru Komisijai, pirmkārt, jānosaka, vai SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (27). Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciska darbība (28). |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar iedibinātu judikatūru Komisijai, pirmkārt, jānosaka, vai SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Uzņēmuma jēdziens ietver visas struktūras, kas veic saimniecisku darbību, neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansējuma veida (27). Jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu attiecīgajā tirgū, ir saimnieciska darbība (28).

| (84) | Tiesa Leipcigas-Halles lidostas spriedumā apstiprināja, ka lidostas pārvaldīšana komerciāliem nolūkiem un lidostas infrastruktūras celtniecība ir saimnieciska darbība (29). Tiklīdz lidostas operators veic saimniecisku darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus pret atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansējuma veida tas ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tāpēc priekšrocībām, kuras lidostas operatoram piešķir valsts vai kuras tam piešķirtas no valsts līdzekļiem, var piemērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu (30). |
| --- | --- |

(84)

Tiesa Leipcigas-Halles lidostas spriedumā apstiprināja, ka lidostas pārvaldīšana komerciāliem nolūkiem un lidostas infrastruktūras celtniecība ir saimnieciska darbība (29). Tiklīdz lidostas operators veic saimniecisku darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus pret atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansējuma veida tas ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tāpēc priekšrocībām, kuras lidostas operatoram piešķir valsts vai kuras tam piešķirtas no valsts līdzekļiem, var piemērot Līguma noteikumus par valsts atbalstu (30).

| (85) | Šajā ziņā Komisija norāda, ka lidostas pārvaldniekam SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ir jāpārvalda šajā lēmumā minētā infrastruktūra komerciālos nolūkos. Tā kā lidostas pārvaldnieks iekasēs maksu no lietotājiem par infrastruktūras izmantošanu, infrastruktūra jāuzskata par ekspluatējamu komerciālos nolūkos. No tā izriet, ka struktūra, kura ekspluatē šo infrastruktūru, ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(85)

Šajā ziņā Komisija norāda, ka lidostas pārvaldniekam SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ir jāpārvalda šajā lēmumā minētā infrastruktūra komerciālos nolūkos. Tā kā lidostas pārvaldnieks iekasēs maksu no lietotājiem par infrastruktūras izmantošanu, infrastruktūra jāuzskata par ekspluatējamu komerciālos nolūkos. No tā izriet, ka struktūra, kura ekspluatē šo infrastruktūru, ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (86) | Tomēr nav obligāti, ka visas lidostas pārvaldnieka veiktās darbības ir saimnieciskas darbības (31). |
| --- | --- |

(86)

Tomēr nav obligāti, ka visas lidostas pārvaldnieka veiktās darbības ir saimnieciskas darbības (31).

| (87) | Tiesa (32) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Tās ir tādas darbības kā, piemēram, drošība, gaisa satiksmes kontrole, policija, muita u. c. Šo darbību finansēšana ir stingri jāierobežo, lai tā attiektos tikai uz tādu izmaksu kompensāciju, kuras rodas šo darbību rezultātā, un lai to nevarētu izmantot citu saimnieciska rakstura darbību finansēšanai (33). |
| --- | --- |

(87)

Tiesa (32) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Tās ir tādas darbības kā, piemēram, drošība, gaisa satiksmes kontrole, policija, muita u. c. Šo darbību finansēšana ir stingri jāierobežo, lai tā attiektos tikai uz tādu izmaksu kompensāciju, kuras rodas šo darbību rezultātā, un lai to nevarētu izmantot citu saimnieciska rakstura darbību finansēšanai (33).

| (88) | Tāpēc to darbību finansēšana, kas ir sabiedriskās kārtības jomā, vai ar šīm darbībām tieši saistītas infrastruktūras finansēšana parasti nav valsts atbalsts (34). Vispārēji tiek uzskatīts, ka lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policija, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas paredzētas civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi, kuri saistīti ar infrastruktūru un iekārtām, kas vajadzīgas šo darbību veikšanai, nav saimnieciska rakstura darbības (35). |
| --- | --- |

(88)

Tāpēc to darbību finansēšana, kas ir sabiedriskās kārtības jomā, vai ar šīm darbībām tieši saistītas infrastruktūras finansēšana parasti nav valsts atbalsts (34). Vispārēji tiek uzskatīts, ka lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policija, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas paredzētas civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi, kuri saistīti ar infrastruktūru un iekārtām, kas vajadzīgas šo darbību veikšanai, nav saimnieciska rakstura darbības (35).

| (89) | Tomēr publiskais finansējums darbībai, kas nav saimnieciska darbība, bet ir cieši saistīta ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviokompānijām un lidostu pārvaldniekiem. Judikatūrā paredzēts, ka priekšrocība rodas, ja valsts iestādes atbrīvo uzņēmumus no izdevumiem, kas attiecas uz to saimniecisko darbību (36). Tāpēc, ja attiecīgajā tiesību sistēmā aviokompānijas vai lidostu pārvaldnieki parasti sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, bet dažām aviokompānijām vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu valsts iestāžu vārdā, nav jāsedz minētie izdevumi, lidostu pārvaldnieki var saņemt priekšrocību pat tad, ja tiek uzskatīts, ka šie pakalpojumi paši par sevi nav saimnieciska rakstura. Tāpēc jāveic lidostas operatoram piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai novērtētu, vai saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu lidostu pārvaldniekiem vai aviokompānijām ir jāsedz dažu tādu pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kuri paši par sevi varētu nebūt saimnieciska rakstura pakalpojumi, bet attiecas uz saimniecisko darbību veikšanu. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr publiskais finansējums darbībai, kas nav saimnieciska darbība, bet ir cieši saistīta ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviokompānijām un lidostu pārvaldniekiem. Judikatūrā paredzēts, ka priekšrocība rodas, ja valsts iestādes atbrīvo uzņēmumus no izdevumiem, kas attiecas uz to saimniecisko darbību (36). Tāpēc, ja attiecīgajā tiesību sistēmā aviokompānijas vai lidostu pārvaldnieki parasti sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, bet dažām aviokompānijām vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu valsts iestāžu vārdā, nav jāsedz minētie izdevumi, lidostu pārvaldnieki var saņemt priekšrocību pat tad, ja tiek uzskatīts, ka šie pakalpojumi paši par sevi nav saimnieciska rakstura. Tāpēc jāveic lidostas operatoram piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai novērtētu, vai saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu lidostu pārvaldniekiem vai aviokompānijām ir jāsedz dažu tādu pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kuri paši par sevi varētu nebūt saimnieciska rakstura pakalpojumi, bet attiecas uz saimniecisko darbību veikšanu.

| (90) | Pat tad, ja 88. apsvērumā minētās darbības var uzskatīt par darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, Komisija norāda, ka Polijas tiesību aktos (37) paredzēts lidostu pārvaldnieku pienākums no saviem līdzekļiem finansēt telpas un iekārtas, kas vajadzīgas šo darbību veikšanai. |
| --- | --- |

(90)

Pat tad, ja 88. apsvērumā minētās darbības var uzskatīt par darbībām, kurām nav saimnieciska rakstura, Komisija norāda, ka Polijas tiesību aktos (37) paredzēts lidostu pārvaldnieku pienākums no saviem līdzekļiem finansēt telpas un iekārtas, kas vajadzīgas šo darbību veikšanai.

| (91) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas pārvaldniekam sniegtais publiskais finansējums par iepriekš minētajām telpām un iekārtām atbrīvo to no izmaksām, kas attiecas uz tā saimniecisko darbību (skatīt 5.1.3. iedaļu). Komisija tāpēc secina, ka šīm telpām un iekārtām piešķirtais kapitāls būtu jāietver, aprēķinot attiecīgā ieguldījuma rentabilitāti. Tādējādi Komisija piemēro pieeju, kuru Polija pienācīgi izmantoja MEIP pētījumos. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas pārvaldniekam sniegtais publiskais finansējums par iepriekš minētajām telpām un iekārtām atbrīvo to no izmaksām, kas attiecas uz tā saimniecisko darbību (skatīt 5.1.3. iedaļu). Komisija tāpēc secina, ka šīm telpām un iekārtām piešķirtais kapitāls būtu jāietver, aprēķinot attiecīgā ieguldījuma rentabilitāti. Tādējādi Komisija piemēro pieeju, kuru Polija pienācīgi izmantoja MEIP pētījumos.

5.1.2.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (92) | Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkuru priekšrocību, ko valsts vai starpniecības struktūra, darbojoties saskaņā ar savām pilnvarām, piešķir, izmantojot valsts līdzekļus (38). LESD 107. pantā vietējo iestāžu līdzekļi ir valsts līdzekļi (39). Šajā gadījumā kapitāls SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” tika iepludināts no divu vietējo iestāžu, Gdiņas un Kosakovas, budžeta. Tāpēc Komisija uzskata, ka abu iesaistīto pašvaldību līdzekļi ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(92)

Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkuru priekšrocību, ko valsts vai starpniecības struktūra, darbojoties saskaņā ar savām pilnvarām, piešķir, izmantojot valsts līdzekļus (38). LESD 107. pantā vietējo iestāžu līdzekļi ir valsts līdzekļi (39). Šajā gadījumā kapitāls SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” tika iepludināts no divu vietējo iestāžu, Gdiņas un Kosakovas, budžeta. Tāpēc Komisija uzskata, ka abu iesaistīto pašvaldību līdzekļi ir valsts līdzekļi.

| (93) | Tādējādi Komisija uzskata, ka ieguldījumi ir finansēti no valsts līdzekļiem un attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(93)

Tādējādi Komisija uzskata, ka ieguldījumi ir finansēti no valsts līdzekļiem un attiecināmi uz valsti.

5.1.3.   Ekonomiska priekšrocība

| (94) | Komisija norāda, ka Polija apgalvo, no vienas puses, ka kapitāla iepludināšana atbilst MEIP, bet, no otras puses, uzskata atbalstu par saderīgu, jo lidostas operators nebūtu veicis ieguldījumu bez publiska finansējuma. |
| --- | --- |

(94)

Komisija norāda, ka Polija apgalvo, no vienas puses, ka kapitāla iepludināšana atbilst MEIP, bet, no otras puses, uzskata atbalstu par saderīgu, jo lidostas operators nebūtu veicis ieguldījumu bez publiska finansējuma.

| (95) | Lai noteiktu, vai ar attiecīgo pasākumu šajā gadījumā SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” tiek piešķirta priekšrocība, kuru tā nebūtu saņēmusi parastos tirgus apstākļos, Komisijai jāsalīdzina lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāru rīcība ar tāda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcību, kurš vadās pēc peļņas ilgtermiņā (40). |
| --- | --- |

(95)

Lai noteiktu, vai ar attiecīgo pasākumu šajā gadījumā SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” tiek piešķirta priekšrocība, kuru tā nebūtu saņēmusi parastos tirgus apstākļos, Komisijai jāsalīdzina lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāru rīcība ar tāda tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcību, kurš vadās pēc peļņas ilgtermiņā (40).

| (96) | Jebkura pozitīva ietekme uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, nebūtu jāņem vērā novērtējumā, jo Tiesa ir skaidrojusi, ka attiecīgais jautājums, kas jānoskaidro, izmantojot MEIP pētījumu, ir šāds: “Vai līdzīgos apstākļos privāts akcionārs, ņemot vērā ienākumu gūšanas prognozējamību un neņemot vērā nekādus sociālus, reģionālās politikas un nozares apsvērumus, būtu parakstījies uz attiecīgo kapitālu” (41). |
| --- | --- |

(96)

Jebkura pozitīva ietekme uz tā reģiona ekonomiku, kurā atrodas lidosta, nebūtu jāņem vērā novērtējumā, jo Tiesa ir skaidrojusi, ka attiecīgais jautājums, kas jānoskaidro, izmantojot MEIP pētījumu, ir šāds: “Vai līdzīgos apstākļos privāts akcionārs, ņemot vērā ienākumu gūšanas prognozējamību un neņemot vērā nekādus sociālus, reģionālās politikas un nozares apsvērumus, būtu parakstījies uz attiecīgo kapitālu” (41).

| (97) | Polija apgalvo, ka ar attiecīgajiem pasākumiem netiek piešķirta ekonomiska priekšrocība Gdiņas lidostas pārvaldniekam, jo tie atbilst MEIP. Kā aprakstīts 3.1. iedaļā, lai pamatotu iepriekš minēto, Polija iesniedza trīs PWC veiktus MEIP pētījumus (42). Turklāt Polija 2013. gada novembrī paziņoja, ka jaunie ieņēmumu avoti palielinātu projekta NPV (t. i., degvielas pārdošana, navigācijas pakalpojumi). Lēmuma par procedūras uzsākšanu laikā Polija bija iesniegusi tikai 2012. gada MEIP atjauninājumu. |
| --- | --- |

(97)

Polija apgalvo, ka ar attiecīgajiem pasākumiem netiek piešķirta ekonomiska priekšrocība Gdiņas lidostas pārvaldniekam, jo tie atbilst MEIP. Kā aprakstīts 3.1. iedaļā, lai pamatotu iepriekš minēto, Polija iesniedza trīs PWC veiktus MEIP pētījumus (42). Turklāt Polija 2013. gada novembrī paziņoja, ka jaunie ieņēmumu avoti palielinātu projekta NPV (t. i., degvielas pārdošana, navigācijas pakalpojumi). Lēmuma par procedūras uzsākšanu laikā Polija bija iesniegusi tikai 2012. gada MEIP atjauninājumu.

| (98) | Neraugoties uz faktu, ka 2011. gada akcionāru nolīgumā bija paredzēts, ka Gdiņa un Kosakova veiks gan materiālu, gan nemateriālu ieguldījumu, lai finansētu ieguldījumu projektu līdz 2040. gadam, Polija apgalvo, ka, lai novērtētu, vai kapitāla iepludināšana ir saderīga ar iekšējo tirgu, ir jāizmanto tikai 2012. gada MEIP atjauninājums un jaunākā informācija par papildu ieņēmumu plūsmām. |
| --- | --- |

(98)

Neraugoties uz faktu, ka 2011. gada akcionāru nolīgumā bija paredzēts, ka Gdiņa un Kosakova veiks gan materiālu, gan nemateriālu ieguldījumu, lai finansētu ieguldījumu projektu līdz 2040. gadam, Polija apgalvo, ka, lai novērtētu, vai kapitāla iepludināšana ir saderīga ar iekšējo tirgu, ir jāizmanto tikai 2012. gada MEIP atjauninājums un jaunākā informācija par papildu ieņēmumu plūsmām.

| (99) | Tiesa Stardust Marine spriedumā atzina, ka, “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāņem vērā stāvoklis laikposmā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija” (43). |
| --- | --- |

(99)

Tiesa Stardust Marine spriedumā atzina, ka, “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāņem vērā stāvoklis laikposmā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija” (43).

| (100) | Turklāt EDF lietā Tiesa lēma, ka “[...] ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā” (44). |
| --- | --- |

(100)

Turklāt EDF lietā Tiesa lēma, ka “[...] ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā” (44).

| (101) | Lai varētu piemērot MEIP, Komisijai ir jāņem vērā stāvoklis laikposmā, kad tika pieņemti atsevišķi lēmumi attiecībā uz iepriekšējā militārā lidlauka pārveidi civilās aviācijas lidostā. Komisijai arī jābalsta savs novērtējums uz informāciju un pieņēmumiem, kas publiskā sektora akcionāriem bija pieejami laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projekta finansiālajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(101)

Lai varētu piemērot MEIP, Komisijai ir jāņem vērā stāvoklis laikposmā, kad tika pieņemti atsevišķi lēmumi attiecībā uz iepriekšējā militārā lidlauka pārveidi civilās aviācijas lidostā. Komisijai arī jābalsta savs novērtējums uz informāciju un pieņēmumiem, kas publiskā sektora akcionāriem bija pieejami laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projekta finansiālajiem nosacījumiem.

| (102) | Komisija uzskata 2010. gada MEIP pētījumu par pirmo nozīmīgo analīzi, kas paredzēta, lai noteiktu, vai Gdiņas un Kosakovas pašvaldības rīkojās kā privāti ieguldītāji. Novērtējums, vai valsts intervence atbilst tirgus nosacījumiem, būtu jāveic, pamatojoties uz ex ante analīzi, ņemot vērā informāciju un datus, kas bija pieejami laikā, kad pieņēma lēmumu par ieguldījumu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzskata 2010. gada MEIP pētījumu par pirmo nozīmīgo analīzi, kas paredzēta, lai noteiktu, vai Gdiņas un Kosakovas pašvaldības rīkojās kā privāti ieguldītāji. Novērtējums, vai valsts intervence atbilst tirgus nosacījumiem, būtu jāveic, pamatojoties uz ex ante analīzi, ņemot vērā informāciju un datus, kas bija pieejami laikā, kad pieņēma lēmumu par ieguldījumu.

| (103) | Komisija norāda, ka pētījumi un sagatavošanās darbi saistībā ar attiecīgo ieguldījumu projektu tika veikti līdz 2010. gadam. Tie ietvēra ieguldījumu projekta ģenerālplānu, vides ziņojumu, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa projektēšanas dokumentāciju, administrācijas ēkas un ugunsdzēsēju brigādes ēkas projektēšanas dokumentāciju, specifiskus aviācijas dokumentus un citus pētījumus. Līdz 2010. gada beigām šo pētījumu izmaksas bija PLN [...] miljoni (EUR [...]) (45). Tas liecina, ka ieguldītāji pieņēma lēmumu attīstīt Gdiņas lidostu pirms 2010. gada. Gdiņa un Kosakova veica virkni sagatavošanās pasākumu, lai īstenotu projektu (skatīt 10. apsvērumu), un šajā nolūkā tika pasūtīti speciāli pētījumi. |
| --- | --- |

(103)

Komisija norāda, ka pētījumi un sagatavošanās darbi saistībā ar attiecīgo ieguldījumu projektu tika veikti līdz 2010. gadam. Tie ietvēra ieguldījumu projekta ģenerālplānu, vides ziņojumu, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa projektēšanas dokumentāciju, administrācijas ēkas un ugunsdzēsēju brigādes ēkas projektēšanas dokumentāciju, specifiskus aviācijas dokumentus un citus pētījumus. Līdz 2010. gada beigām šo pētījumu izmaksas bija PLN [...] miljoni (EUR [...]) (45). Tas liecina, ka ieguldītāji pieņēma lēmumu attīstīt Gdiņas lidostu pirms 2010. gada. Gdiņa un Kosakova veica virkni sagatavošanās pasākumu, lai īstenotu projektu (skatīt 10. apsvērumu), un šajā nolūkā tika pasūtīti speciāli pētījumi.

| (104) | Turklāt Polija norāda, ka 2010. gadā lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāri pabeidza attiecīgā ieguldījumu projekta sagatavošanu. Tajā pašā gadā publiskā sektora akcionāri palielināja uzņēmuma akciju kapitālu līdz PLN 6,05 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni), lai īstenotu ieguldījumu projektu. Tika plānots, ka galvenie ieguldījumi pamatlīdzekļos (piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa celtniecība) sāksies 2011. gadā, bet faktiski tas notika 2012. gadā. Komisija uzskata, ka ikviens privāts ieguldītājs būtu novērtējis gaidāmo projekta rentabilitāti tajā brīdī. Ja ieguldījumu plānā nebūtu norādīta pieņemama peļņas norma vai ja tā pamatā būtu apšaubāmi pieņēmumi, privāts ieguldītājs nebūtu sācis plāna īstenošanu un nebūtu turpinājis tērēt naudu papildus tai, kas jau iztērēta iepriekšējā apsvērumā minētajiem sagatavošanas darbiem. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt Polija norāda, ka 2010. gadā lidostas pārvaldnieka publiskā sektora akcionāri pabeidza attiecīgā ieguldījumu projekta sagatavošanu. Tajā pašā gadā publiskā sektora akcionāri palielināja uzņēmuma akciju kapitālu līdz PLN 6,05 miljoniem (aptuveni EUR 1,5 miljoni), lai īstenotu ieguldījumu projektu. Tika plānots, ka galvenie ieguldījumi pamatlīdzekļos (piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas termināļa celtniecība) sāksies 2011. gadā, bet faktiski tas notika 2012. gadā. Komisija uzskata, ka ikviens privāts ieguldītājs būtu novērtējis gaidāmo projekta rentabilitāti tajā brīdī. Ja ieguldījumu plānā nebūtu norādīta pieņemama peļņas norma vai ja tā pamatā būtu apšaubāmi pieņēmumi, privāts ieguldītājs nebūtu sācis plāna īstenošanu un nebūtu turpinājis tērēt naudu papildus tai, kas jau iztērēta iepriekšējā apsvērumā minētajiem sagatavošanas darbiem.

a)   Kapitāla iepludināšana

| (105) | Attiecībā uz kapitāla iepludināšanu Komisija norāda, ka lēmumu par pirmo nozīmīgo kapitāla iepludināšanu PLN 4,4 miljonu apmērā pieņēma 2010. gada 29. jūlijā (gandrīz četrkāršojot esošo kapitālu PLN 1,7 miljonu apmērā), uzreiz pēc tam, kad 2010. gada 16. jūlijā tika pabeigts 2010. gada MEIP pētījums. Turklāt nolīgums par turpmākām kapitāla iepludināšanām (līdz 2040. gadam), lai finansētu pārveides projektu (minēts 33. apsvērumā), tika parakstīts 2011. gada martā (pat pirms otrā MEIP pētījuma pabeigšanas 2011. gada 13. maijā). Turklāt tajā pašā laikā tika noslēgts darbības nolīgums ar lidostas militāro lietotāju (2011. gada 7. marts) un nomas līgums par uzņēmuma zemi (2011. gada 11. marts (minēts iepriekš 33. apsvērumā)). |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz kapitāla iepludināšanu Komisija norāda, ka lēmumu par pirmo nozīmīgo kapitāla iepludināšanu PLN 4,4 miljonu apmērā pieņēma 2010. gada 29. jūlijā (gandrīz četrkāršojot esošo kapitālu PLN 1,7 miljonu apmērā), uzreiz pēc tam, kad 2010. gada 16. jūlijā tika pabeigts 2010. gada MEIP pētījums. Turklāt nolīgums par turpmākām kapitāla iepludināšanām (līdz 2040. gadam), lai finansētu pārveides projektu (minēts 33. apsvērumā), tika parakstīts 2011. gada martā (pat pirms otrā MEIP pētījuma pabeigšanas 2011. gada 13. maijā). Turklāt tajā pašā laikā tika noslēgts darbības nolīgums ar lidostas militāro lietotāju (2011. gada 7. marts) un nomas līgums par uzņēmuma zemi (2011. gada 11. marts (minēts iepriekš 33. apsvērumā)).

| (106) | Komisija arī uzsver, ka Polija apstiprināja, ka tās kapitāla iepludināšanas pamatā, par kuru pieņēma lēmumu 2010. gada 29. jūlijā, bija 2010. gada MEIP pētījumā ietvertais projekta ekonomiskais novērtējums. Tāpēc šajā posmā publiskā sektora akcionāri bija nolēmuši iesaistīties attiecīgajā ieguldījumu projektā, kas bija jāīsteno 30 gadus. Lai gan privāts ieguldītājs var pielāgot savu ieguldījumu plānu tā īstenošanas gaitā, ņemot vērā mainīgos apstākļus, ir skaidrs, ka ikviens privāts ieguldītājs būtu jau novērtējis attiecīgā ieguldījumu projekta priekšrocības 2010. gadā, pirms sākt ieguldīt tajā ievērojamus līdzekļus. |
| --- | --- |

(106)

Komisija arī uzsver, ka Polija apstiprināja, ka tās kapitāla iepludināšanas pamatā, par kuru pieņēma lēmumu 2010. gada 29. jūlijā, bija 2010. gada MEIP pētījumā ietvertais projekta ekonomiskais novērtējums. Tāpēc šajā posmā publiskā sektora akcionāri bija nolēmuši iesaistīties attiecīgajā ieguldījumu projektā, kas bija jāīsteno 30 gadus. Lai gan privāts ieguldītājs var pielāgot savu ieguldījumu plānu tā īstenošanas gaitā, ņemot vērā mainīgos apstākļus, ir skaidrs, ka ikviens privāts ieguldītājs būtu jau novērtējis attiecīgā ieguldījumu projekta priekšrocības 2010. gadā, pirms sākt ieguldīt tajā ievērojamus līdzekļus.

| (107) | Līdz tam, kad 2011. gadā tika veikts pirmais MEIP atjauninājums, publiskā sektora akcionāri jau bija iemaksājuši uzņēmumā PLN 6,05 miljonus (skatīt 3. tabulu). Uzņēmums jau bija nomājis no Kosakovas zemi lidostai (nomas līgums, ko SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” un Kosakova parakstīja 2011. gada 11. martā) un arī parakstījis darbības nolīgumu ar lidostas militāro lietotāju (2011. gada 7. martā). Turklāt 2011. gada 11. martā akcionāri parakstīja nolīgumu par uzņēmuma akciju kapitāla palielināšanu līdz 2040. gadam (46). Līdz tam, kad 2012. gada jūlijā tika pabeigts otrais MEIP pētījuma atjauninājums, publiskā sektora akcionāri bija iepludinājuši kopā PLN 64,810 miljonus (t. i., aptuveni 70 % no visa iepludinātā kapitāla). Komisija uzsver, ka 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi neapstrīdami ir sākotnējā ieguldījumu plāna pielāgojumi, pamatojoties uz kuriem tika pieņemts sākotnējais lēmums uzsākt militārā lidlauka pārveidi. Tāpēc, lai gan pēc pirmā 2010. gada MEIP pētījuma tika veikta lielāka kapitāla iepludināšana, šo iepludināšanu nevar aplūkot atsevišķi. |
| --- | --- |

(107)

Līdz tam, kad 2011. gadā tika veikts pirmais MEIP atjauninājums, publiskā sektora akcionāri jau bija iemaksājuši uzņēmumā PLN 6,05 miljonus (skatīt 3. tabulu). Uzņēmums jau bija nomājis no Kosakovas zemi lidostai (nomas līgums, ko SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” un Kosakova parakstīja 2011. gada 11. martā) un arī parakstījis darbības nolīgumu ar lidostas militāro lietotāju (2011. gada 7. martā). Turklāt 2011. gada 11. martā akcionāri parakstīja nolīgumu par uzņēmuma akciju kapitāla palielināšanu līdz 2040. gadam (46). Līdz tam, kad 2012. gada jūlijā tika pabeigts otrais MEIP pētījuma atjauninājums, publiskā sektora akcionāri bija iepludinājuši kopā PLN 64,810 miljonus (t. i., aptuveni 70 % no visa iepludinātā kapitāla). Komisija uzsver, ka 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi neapstrīdami ir sākotnējā ieguldījumu plāna pielāgojumi, pamatojoties uz kuriem tika pieņemts sākotnējais lēmums uzsākt militārā lidlauka pārveidi. Tāpēc, lai gan pēc pirmā 2010. gada MEIP pētījuma tika veikta lielāka kapitāla iepludināšana, šo iepludināšanu nevar aplūkot atsevišķi.

b)   Kapitālizdevumi

| (108) | 2012. gada MEIP pētījumā ieguldījumi pamatlīdzekļos tiek sadalīti četros posmos. Pirmajā ieguldījumu projekta posmā tika ietverta projekta izstrāde un arī vietas attīrīšana (koku un krūmāju novākšana, vairāku angāru nojaukšana un zemes nolīdzināšana). Šīs izmaksas radās 2011. gadā un kopā veidoja PLN [...] miljonus (EUR [...]). Otrais projekta posms sākās jau 2012. gadā un ietvēra vispārējas nozīmes aviācijas termināļa, administrācijas ēkas un ugunsdzēsēju brigādes ēkas celtniecību. Otrais projekta posms ir vissvarīgākais kapitālizdevumu ziņā, jo laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam radās [...] % no nomināliem kapitālizdevumiem (turpmāk “CAPEX”). Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju 2012. gadā radās kapitālizdevumi PLN [...] miljonu apmērā (no kuriem vairāk nekā puse tika iztērēta jau pirms tam, kad tika sākta 2012. gada pētījuma atjauninājumu izstrādāšana). Nākamajā grafikā (2. attēls) attēloti (nominālie) CAPEX pa ieguldījumu posmiem, kā izklāstīts 2012. gada MEIP pētījumā.

  2. attēls



  CAPEX pa posmiem (2012. gada MEIP pētījums)

  [...] |
| --- | --- |

(108)

2012. gada MEIP pētījumā ieguldījumi pamatlīdzekļos tiek sadalīti četros posmos. Pirmajā ieguldījumu projekta posmā tika ietverta projekta izstrāde un arī vietas attīrīšana (koku un krūmāju novākšana, vairāku angāru nojaukšana un zemes nolīdzināšana). Šīs izmaksas radās 2011. gadā un kopā veidoja PLN [...] miljonus (EUR [...]). Otrais projekta posms sākās jau 2012. gadā un ietvēra vispārējas nozīmes aviācijas termināļa, administrācijas ēkas un ugunsdzēsēju brigādes ēkas celtniecību. Otrais projekta posms ir vissvarīgākais kapitālizdevumu ziņā, jo laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam radās [...] % no nomināliem kapitālizdevumiem (turpmāk “CAPEX”). Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju 2012. gadā radās kapitālizdevumi PLN [...] miljonu apmērā (no kuriem vairāk nekā puse tika iztērēta jau pirms tam, kad tika sākta 2012. gada pētījuma atjauninājumu izstrādāšana). Nākamajā grafikā (2. attēls) attēloti (nominālie) CAPEX pa ieguldījumu posmiem, kā izklāstīts 2012. gada MEIP pētījumā.

2. attēls

CAPEX pa posmiem (2012. gada MEIP pētījums)

[...]

| (109) | Ņemot vērā 103. un 108. apsvērumu, Komisija uzskata, ka ne 2011. gada MEIP pētījums, ne 2012. gada MEIP pētījums netika veikts laikus un pamatojoties uz informāciju, kas bija publiskā sektora akcionāru rīcībā, kad tika pieņemts galvenais lēmums par pārveides projekta finansēšanu. Turklāt, lai pamatotu lēmumus, kurus publiskā sektora akcionāri pieņēma 2010. un 2011. gadā, Komisija nevar ar atpakaļejošu datumu ņemt vērā papildu plānotos ieņēmumu avotus, pamatojoties uz 2013. gada novembrī sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā 103. un 108. apsvērumu, Komisija uzskata, ka ne 2011. gada MEIP pētījums, ne 2012. gada MEIP pētījums netika veikts laikus un pamatojoties uz informāciju, kas bija publiskā sektora akcionāru rīcībā, kad tika pieņemts galvenais lēmums par pārveides projekta finansēšanu. Turklāt, lai pamatotu lēmumus, kurus publiskā sektora akcionāri pieņēma 2010. un 2011. gadā, Komisija nevar ar atpakaļejošu datumu ņemt vērā papildu plānotos ieņēmumu avotus, pamatojoties uz 2013. gada novembrī sniegto informāciju.

| (110) | Tāpēc Komisija uzskata, ka, lai novērtētu, vai Gdiņa un Kosakova rīkojās kā piesardzīgs privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, tai galvenokārt jābalsta novērtējums uz 2010. gada MEIP pētījumu, neņemot vērā nekādus turpmākos pasākumus un informāciju, kas nebija publiskā sektora akcionāru rīcībā tajā laikā, kad tie pieņēma lēmumu īstenot attiecīgo ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

(110)

Tāpēc Komisija uzskata, ka, lai novērtētu, vai Gdiņa un Kosakova rīkojās kā piesardzīgs privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, tai galvenokārt jābalsta novērtējums uz 2010. gada MEIP pētījumu, neņemot vērā nekādus turpmākos pasākumus un informāciju, kas nebija publiskā sektora akcionāru rīcībā tajā laikā, kad tie pieņēma lēmumu īstenot attiecīgo ieguldījumu projektu.

| (111) | Taču 2011. gada MEIP pētījumā un 2012. gada MEIP pētījumā novērtēja tikai tā sākotnējā lēmuma par ieguldījumu projekta uzsākšanu grozījumus, kuru pieņēma 2010. gadā, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu. Patiesi, 2012. gada MEIP pētījumā atzīts, ka vairāki ieguldījumi (piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas terminālis, administrācijas ēka, elektroenerģijas sistēma) jau atradās “īstenošanas beigu posmā”. Divi nākamie pētījumi liecina, ka akcionāri vadījās pēc tirgus attīstības un atbilstīgi koriģēja projekta darbības jomu (uz augšu vai leju, atkarībā no ieguldījuma veida). Tomēr šīs izmaiņas bija nelielas salīdzinājumā ar vispārējo lēmumu pārveidot militāro bāzi par civilās aviācijas lidostu. Nākamajā grafikā (3. attēls) parādīti kapitālizdevumi, kā izklāstīts 2010., 2011. un 2012. gada MEIP pētījumos (izteikti 2010. gada reālā izteiksmē). Kā redzams, lai gan termiņš un ieguldījumu apmērs tika atjaunināti gan 2011. gadā, gan 2012. gadā, šīs izmaiņas nebija būtiskas, salīdzinot ar projekta kopējo apjomu. Tika lēsts, ka 2010. gadā reālais CAPEX bija aptuveni PLN [...] miljoni, un šis skaitlis palielinājās [...] līdz aptuveni PLN [...] miljoniem gan 2011., gan 2012. gadā (t. i., [...] % ieguldījuma periodā gandrīz 20 gadu laikā). |
| --- | --- |

(111)

Taču 2011. gada MEIP pētījumā un 2012. gada MEIP pētījumā novērtēja tikai tā sākotnējā lēmuma par ieguldījumu projekta uzsākšanu grozījumus, kuru pieņēma 2010. gadā, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu. Patiesi, 2012. gada MEIP pētījumā atzīts, ka vairāki ieguldījumi (piemēram, vispārējas nozīmes aviācijas terminālis, administrācijas ēka, elektroenerģijas sistēma) jau atradās “īstenošanas beigu posmā”. Divi nākamie pētījumi liecina, ka akcionāri vadījās pēc tirgus attīstības un atbilstīgi koriģēja projekta darbības jomu (uz augšu vai leju, atkarībā no ieguldījuma veida). Tomēr šīs izmaiņas bija nelielas salīdzinājumā ar vispārējo lēmumu pārveidot militāro bāzi par civilās aviācijas lidostu. Nākamajā grafikā (3. attēls) parādīti kapitālizdevumi, kā izklāstīts 2010., 2011. un 2012. gada MEIP pētījumos (izteikti 2010. gada reālā izteiksmē). Kā redzams, lai gan termiņš un ieguldījumu apmērs tika atjaunināti gan 2011. gadā, gan 2012. gadā, šīs izmaiņas nebija būtiskas, salīdzinot ar projekta kopējo apjomu. Tika lēsts, ka 2010. gadā reālais CAPEX bija aptuveni PLN [...] miljoni, un šis skaitlis palielinājās [...] līdz aptuveni PLN [...] miljoniem gan 2011., gan 2012. gadā (t. i., [...] % ieguldījuma periodā gandrīz 20 gadu laikā).

| (112) | Būtībā šajā gadījumā Komisijai jāvērtē virkne ieguldījumu lēmumu, ko īsā laikposmā, kuram nav raksturīgi neparedzēti notikumi, pieņēmuši tie paši publiskā sektora akcionāri, lai īstenotu principā to pašu ieguldījumu projektu. Tāpēc 2011. un 2012. gada MEIP atjauninājumi nevar pārveidot ieguldījumu lēmumu, kurš neatbilda MEIP tā pieņemšanas laikā, par pamatotu ieguldījumu lēmumu. Atjauninājumi labākajā gadījumā varētu pierādīt, ka Polijas iestādes rīkojās kā privāts ieguldītājs, ja tie parādītu, ka, ieguldot papildu līdzekļus, projekts varētu radīt peļņu, kura pienācīgi atlīdzinātu kapitālu, kas tika un tiks ieguldīts (vai kura pienācīgi atlīdzinātu minēto kapitālu, pat ņemot vērā risku, ka būs jāatmaksā jebkurš iepriekš saņemts nelikumīgs atbalsts).

  3. attēls



  CAPEX (tūkstošos PLN), kā paredzēts 2010., 2011. un 2012. gada MEIP pētījumos (2010. gada reālā izteiksmē)

  [...] |
| --- | --- |

(112)

Būtībā šajā gadījumā Komisijai jāvērtē virkne ieguldījumu lēmumu, ko īsā laikposmā, kuram nav raksturīgi neparedzēti notikumi, pieņēmuši tie paši publiskā sektora akcionāri, lai īstenotu principā to pašu ieguldījumu projektu. Tāpēc 2011. un 2012. gada MEIP atjauninājumi nevar pārveidot ieguldījumu lēmumu, kurš neatbilda MEIP tā pieņemšanas laikā, par pamatotu ieguldījumu lēmumu. Atjauninājumi labākajā gadījumā varētu pierādīt, ka Polijas iestādes rīkojās kā privāts ieguldītājs, ja tie parādītu, ka, ieguldot papildu līdzekļus, projekts varētu radīt peļņu, kura pienācīgi atlīdzinātu kapitālu, kas tika un tiks ieguldīts (vai kura pienācīgi atlīdzinātu minēto kapitālu, pat ņemot vērā risku, ka būs jāatmaksā jebkurš iepriekš saņemts nelikumīgs atbalsts).

3. attēls

CAPEX (tūkstošos PLN), kā paredzēts 2010., 2011. un 2012. gada MEIP pētījumos (2010. gada reālā izteiksmē)

[...]

MEIP piemērošana, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu

| (113) | Polijas iesniegtā 2010. gada MEIP pētījuma pamatā ir uzņēmējdarbības plāns, kurā paredzētas nākotnes naudas plūsmas pašu kapitāla ieguldītājiem laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam. Laikā, kad tika veikts MEIP pētījums, Polija plānoja, ka lidosta sāks apkalpot vispārējas nozīmes aviācijas satiksmi 2011. gadā, līgumreisus 2013. gadā un LCC 2015. gadā. Tā rezultātā pastāvīgi pieaugtu apkalpoto pasažieru skaits no [...] pasažieriem 2013. gadā līdz gandrīz [...] miljoniem pasažieru 2024. gadā un 1,753 miljoniem 2040. gadā (kā parādīts 5. tabulā).

  5. tabula


  2010. gada MEIP pētījumā izmantotās satiksmes prognozes Gdiņas lidostai (tūkstošos)
















  Gaidāmā pasažieru skaita attīstība (2010. gada MEIP) |
| --- | --- |
| Gads | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Pasažieru skaits | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(113)

Polijas iesniegtā 2010. gada MEIP pētījuma pamatā ir uzņēmējdarbības plāns, kurā paredzētas nākotnes naudas plūsmas pašu kapitāla ieguldītājiem laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam. Laikā, kad tika veikts MEIP pētījums, Polija plānoja, ka lidosta sāks apkalpot vispārējas nozīmes aviācijas satiksmi 2011. gadā, līgumreisus 2013. gadā un LCC 2015. gadā. Tā rezultātā pastāvīgi pieaugtu apkalpoto pasažieru skaits no [...] pasažieriem 2013. gadā līdz gandrīz [...] miljoniem pasažieru 2024. gadā un 1,753 miljoniem 2040. gadā (kā parādīts 5. tabulā).

5. tabula

2010. gada MEIP pētījumā izmantotās satiksmes prognozes Gdiņas lidostai (tūkstošos)

Gaidāmā pasažieru skaita attīstība (2010. gada MEIP)

Gads

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Pasažieru skaits

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (114) | Saskaņā ar 2010. gada MEIP pētījumu uzņēmums būtu rentabls EBITDA līmenī no 2018. gada. Gada diskontētā naudas plūsma būtu pozitīva no 2020. gada, kā parādīts nākamajā attēlā (4. attēls). Tomēr, vērtējot kumulatīvi (t. i., pēc iepriekšējo gadu naudas plūsmas apkopošanas katru gadu), gaidāms, ka kopējā DNP visā laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam būs negatīva (kā parādīts 1. attēlā). Citiem vārdiem, gaidāms, ka pozitīvās naudas plūsmas, kas radīsies no 2018. gada, nebūs pietiekami lielas, lai segtu ļoti negatīvās naudas plūsmas agrīnos ieguldījuma periodos.

  4. attēls


  DNP (tūkstošos PLN) (2010. gada MEIP pētījums)

  [...]







  Avots: | pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu. |
| --- | --- | --- |

(114)

Saskaņā ar 2010. gada MEIP pētījumu uzņēmums būtu rentabls EBITDA līmenī no 2018. gada. Gada diskontētā naudas plūsma būtu pozitīva no 2020. gada, kā parādīts nākamajā attēlā (4. attēls). Tomēr, vērtējot kumulatīvi (t. i., pēc iepriekšējo gadu naudas plūsmas apkopošanas katru gadu), gaidāms, ka kopējā DNP visā laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam būs negatīva (kā parādīts 1. attēlā). Citiem vārdiem, gaidāms, ka pozitīvās naudas plūsmas, kas radīsies no 2018. gada, nebūs pietiekami lielas, lai segtu ļoti negatīvās naudas plūsmas agrīnos ieguldījuma periodos.

4. attēls

DNP (tūkstošos PLN) (2010. gada MEIP pētījums)

[...]

Avots:

| (115) | Gaidāms, ka pēc 2040. gada lidostas pārvaldnieka izaugsme notiks nemitīgi saskaņā ar brīvās naudas plūsmas stabilu izaugsmes tempu [...] % apmērā. Saskaņā ar šo pieņēmumu Polija aprēķināja lidostas operatora galīgo vērtību 2040. gadā. Diskontētā galīgā vērtība ir PLN [...] miljoni. |
| --- | --- |

(115)

Gaidāms, ka pēc 2040. gada lidostas pārvaldnieka izaugsme notiks nemitīgi saskaņā ar brīvās naudas plūsmas stabilu izaugsmes tempu [...] % apmērā. Saskaņā ar šo pieņēmumu Polija aprēķināja lidostas operatora galīgo vērtību 2040. gadā. Diskontētā galīgā vērtība ir PLN [...] miljoni.

| (116) | No 2010. gada MEIP pētījuma izriet, ka pašu kapitāla vērtība ir pozitīva (47), proti, PLN [...] miljoni (t. i., aptuveni EUR [...] miljoni). Turklāt ieguldījumu projekta IRR [...] % apmērā ir augstāka nekā prognozētās lidostas pārvaldnieka kapitāla izmaksas ([...] %). |
| --- | --- |

(116)

No 2010. gada MEIP pētījuma izriet, ka pašu kapitāla vērtība ir pozitīva (47), proti, PLN [...] miljoni (t. i., aptuveni EUR [...] miljoni). Turklāt ieguldījumu projekta IRR [...] % apmērā ir augstāka nekā prognozētās lidostas pārvaldnieka kapitāla izmaksas ([...] %).

| (117) | Komisija norāda, ka Gdiņas lidostas pārvaldnieka nākotnes naudas plūsmu galvenais vērtības veidotājs ir gaidāmie ieņēmumi, kas būs atkarīgi no pasažieru skaita un aviokompāniju maksāto lidostas maksu līmeņa. Ieņēmumi no LCC un līgumreisiem (pasažieru, nosēšanās, stāvvietas nodevas) 2010. gada MEIP pētījumā veido [80–90] % no visiem ieņēmumiem 2040. gadā un vidēji [80–90] % no visiem ieņēmumiem par visu novērtēto laikposmu, proti, no 2010. līdz 2040. gadam. Komisija norāda, ka šis fakts ir pretrunā Polijas apgalvojumiem, ka Gdiņas lidostas darbības papildinātu Gdaņskas lidostas darbības, jo Gdiņa galveno uzmanību pievērstu vispārējas nozīmes aviācijas darbībām. Faktiski, kā liecina iepriekš minētie dati, LCC un līgumreisi ir galvenais ieņēmumu avots lielākajā daļā no gadiem, uz ko attiecas prognoze. Tomēr, kā tiks paskaidrots turpmāk, arī Gdaņskas lidosta lielāko ieņēmumu daļu gūst no LCC un līgumreisiem (skatīt 121. apsvērumu). |
| --- | --- |

(117)

Komisija norāda, ka Gdiņas lidostas pārvaldnieka nākotnes naudas plūsmu galvenais vērtības veidotājs ir gaidāmie ieņēmumi, kas būs atkarīgi no pasažieru skaita un aviokompāniju maksāto lidostas maksu līmeņa. Ieņēmumi no LCC un līgumreisiem (pasažieru, nosēšanās, stāvvietas nodevas) 2010. gada MEIP pētījumā veido [80–90] % no visiem ieņēmumiem 2040. gadā un vidēji [80–90] % no visiem ieņēmumiem par visu novērtēto laikposmu, proti, no 2010. līdz 2040. gadam. Komisija norāda, ka šis fakts ir pretrunā Polijas apgalvojumiem, ka Gdiņas lidostas darbības papildinātu Gdaņskas lidostas darbības, jo Gdiņa galveno uzmanību pievērstu vispārējas nozīmes aviācijas darbībām. Faktiski, kā liecina iepriekš minētie dati, LCC un līgumreisi ir galvenais ieņēmumu avots lielākajā daļā no gadiem, uz ko attiecas prognoze. Tomēr, kā tiks paskaidrots turpmāk, arī Gdaņskas lidosta lielāko ieņēmumu daļu gūst no LCC un līgumreisiem (skatīt 121. apsvērumu).

| (118) | Saistībā ar pieprasījumu no pasažieru un gaisa pārvadātāju puses Komisija norāda, ka Gdiņas lidostai būtu tā pati apkalpošanas teritorija kā Gdaņskas lidostai, kura atrodas tikai 25 km attālumā no Gdiņas lidostas. Gdaņskas lidosta tika paplašināta 2012. gadā, lai apkalpotu līdz 5 miljoniem pasažieru, un turpmāka paplašināšana tiek plānota 2015. gadā, lai apkalpotu līdz pat 7 miljoniem pasažieru. Šis paplašināšanas grafiks bija publiski zināms jau 2010. gadā, t. i., 2010. gada MEIP pētījuma sagatavošanas laikā (48). Turklāt publisks finansējums Gdaņskas lidostas paplašināšanai, lai tās jauda būtu 5 miljoni pasažieru, tika paziņots Komisijai 2008. gada 24. septembrī ar valsts atbalsta lietu N 472/08, un Komisija to apstiprināja 2009. gada 5. februārī (49). |
| --- | --- |

(118)

Saistībā ar pieprasījumu no pasažieru un gaisa pārvadātāju puses Komisija norāda, ka Gdiņas lidostai būtu tā pati apkalpošanas teritorija kā Gdaņskas lidostai, kura atrodas tikai 25 km attālumā no Gdiņas lidostas. Gdaņskas lidosta tika paplašināta 2012. gadā, lai apkalpotu līdz 5 miljoniem pasažieru, un turpmāka paplašināšana tiek plānota 2015. gadā, lai apkalpotu līdz pat 7 miljoniem pasažieru. Šis paplašināšanas grafiks bija publiski zināms jau 2010. gadā, t. i., 2010. gada MEIP pētījuma sagatavošanas laikā (48). Turklāt publisks finansējums Gdaņskas lidostas paplašināšanai, lai tās jauda būtu 5 miljoni pasažieru, tika paziņots Komisijai 2008. gada 24. septembrī ar valsts atbalsta lietu N 472/08, un Komisija to apstiprināja 2009. gada 5. februārī (49).

| (119) | Polija informēja Komisiju, ka Gdaņskas lidostai 2010. gadā sagatavotajā ģenerālplānā (50) paredzēta skrejceļa, peronu un citas lidostas infrastruktūras paplašināšana, kuras rezultātā Gdaņskas lidosta nākotnē spētu apkalpot vairāk nekā 10 miljonus pasažieru gadā. |
| --- | --- |

(119)

Polija informēja Komisiju, ka Gdaņskas lidostai 2010. gadā sagatavotajā ģenerālplānā (50) paredzēta skrejceļa, peronu un citas lidostas infrastruktūras paplašināšana, kuras rezultātā Gdaņskas lidosta nākotnē spētu apkalpot vairāk nekā 10 miljonus pasažieru gadā.

| (120) | Komisija norāda, ka 2010. gadā Gdaņskas lidosta apkalpoja 2,2 miljonus pasažieru (t. i., izmantoja 45 % savas jaudas, tostarp tās jaudas, kas atradās celtniecības posmā). Saskaņā ar Gdaņskas lidostai paredzētajām prognozēm 2020. gadā tiks izmantoti tikai 50–60 % no pieejamās jaudas (51). Šajās prognozēs nav ņemta vērā darbības uzsākšana Gdiņas lidostā (t. i., tiek pieņemts, ka Gdaņskas lidosta apmierinās visu pieprasījumu aptvēruma teritorijā). Komisija norāda, ka Gdaņskas lidosta spēs apmierināt pieprasījumu reģionā ilgu laiku, t. i., vismaz līdz 2030. gadam, pat ja tiek pieņemts, ka strauji palielināsies pasažieru plūsmas. |
| --- | --- |

(120)

Komisija norāda, ka 2010. gadā Gdaņskas lidosta apkalpoja 2,2 miljonus pasažieru (t. i., izmantoja 45 % savas jaudas, tostarp tās jaudas, kas atradās celtniecības posmā). Saskaņā ar Gdaņskas lidostai paredzētajām prognozēm 2020. gadā tiks izmantoti tikai 50–60 % no pieejamās jaudas (51). Šajās prognozēs nav ņemta vērā darbības uzsākšana Gdiņas lidostā (t. i., tiek pieņemts, ka Gdaņskas lidosta apmierinās visu pieprasījumu aptvēruma teritorijā). Komisija norāda, ka Gdaņskas lidosta spēs apmierināt pieprasījumu reģionā ilgu laiku, t. i., vismaz līdz 2030. gadam, pat ja tiek pieņemts, ka strauji palielināsies pasažieru plūsmas.

| (121) | Kā norādīts iepriekš, 2010. gada MEIP pētījumā par Gdiņas lidostu paredzēts, ka lielākā daļa ieņēmumu (vidēji [80–90] % visā laikposmā no 2012. līdz 2040. gadam) tiks gūta no LCC un līgumreisiem. Šajā saistībā Komisija norāda, ka arī Gdaņskas lidosta apkalpo galvenokārt LCC un līgumreisus. LCC un līgumreisu pasažieri 2010. gadā bija 72 % no visiem Gdaņskas lidostas apkalpotajiem pasažieriem (52). |
| --- | --- |

(121)

Kā norādīts iepriekš, 2010. gada MEIP pētījumā par Gdiņas lidostu paredzēts, ka lielākā daļa ieņēmumu (vidēji [80–90] % visā laikposmā no 2012. līdz 2040. gadam) tiks gūta no LCC un līgumreisiem. Šajā saistībā Komisija norāda, ka arī Gdaņskas lidosta apkalpo galvenokārt LCC un līgumreisus. LCC un līgumreisu pasažieri 2010. gadā bija 72 % no visiem Gdaņskas lidostas apkalpotajiem pasažieriem (52).

| (122) | Ņemot vērā, ka tiešā tuvumā jau darbojas cita nepārslogota lidosta, kura izmanto tādu pašu uzņēmējdarbības modeli un kurai ilgtermiņā ir ievērojama neizmantota jauda, Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas pārvaldnieka spēja piesaistīt satiksmi un pasažierus lielā mērā būs atkarīga no aviokompānijām piedāvāto lidostas maksu līmeņa, jo īpaši salīdzinājumā ar tās tuvākajiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā, ka tiešā tuvumā jau darbojas cita nepārslogota lidosta, kura izmanto tādu pašu uzņēmējdarbības modeli un kurai ilgtermiņā ir ievērojama neizmantota jauda, Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas pārvaldnieka spēja piesaistīt satiksmi un pasažierus lielā mērā būs atkarīga no aviokompānijām piedāvāto lidostas maksu līmeņa, jo īpaši salīdzinājumā ar tās tuvākajiem konkurentiem.

| (123) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka 2010. gada MEIP pētījumā paredzēta pasažieru maksa par līgumreisiem un LCC reisiem PLN 25/PAX (EUR 6,25) līdz 2014. gadam un PLN 40/PAX (EUR 10) no 2015. gada (līdz 2040. gadam). Nosēšanās maksa par to pašu kategoriju reisiem tika noteikta PLN 25/tonna (EUR 6,25) visam periodam (tika paredzēts, ka vidēji MTOW (maksimālā pacelšanās masa) būs 70 tonnas), bet stāvvietas maksa tika lēsta PLN 4/24 h/tonna apmērā (EUR 1,0) (ar vidējo MTOW 70 tonnas). Saskaņā ar 2010. gada MEIP pētījumu cenas tika noteiktas līdzīgā līmenī kā citās reģiona lidostās laikā, kad tika veikts 2010. gada MEIP pētījums. Cenas Gdiņas lidostā tika noteiktas arī, pieņemot, ka nebūs konkurences ar Gdaņskas lidostu. |
| --- | --- |

(123)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka 2010. gada MEIP pētījumā paredzēta pasažieru maksa par līgumreisiem un LCC reisiem PLN 25/PAX (EUR 6,25) līdz 2014. gadam un PLN 40/PAX (EUR 10) no 2015. gada (līdz 2040. gadam). Nosēšanās maksa par to pašu kategoriju reisiem tika noteikta PLN 25/tonna (EUR 6,25) visam periodam (tika paredzēts, ka vidēji MTOW (maksimālā pacelšanās masa) būs 70 tonnas), bet stāvvietas maksa tika lēsta PLN 4/24 h/tonna apmērā (EUR 1,0) (ar vidējo MTOW 70 tonnas). Saskaņā ar 2010. gada MEIP pētījumu cenas tika noteiktas līdzīgā līmenī kā citās reģiona lidostās laikā, kad tika veikts 2010. gada MEIP pētījums. Cenas Gdiņas lidostā tika noteiktas arī, pieņemot, ka nebūs konkurences ar Gdaņskas lidostu.

| (124) | Komisija arī norāda, ka kopš 2008. gada 31. decembra Gdaņskas lidostas piemērotajā tarifu grafikā noteiktā standarta pasažieru maksa ir PLN 48/PAX (EUR 12,0), standarta nosēšanās maksa gaisa kuģiem, kuru svars pārsniedz 2 tonnas (tostarp visiem līgumreisu un LCC gaisa kuģiem), ir PLN 25/tonna (EUR 6,25) un stāvvietas maksa ir PLN 4,5/24 h/tonna (EUR 1,25). |
| --- | --- |

(124)

Komisija arī norāda, ka kopš 2008. gada 31. decembra Gdaņskas lidostas piemērotajā tarifu grafikā noteiktā standarta pasažieru maksa ir PLN 48/PAX (EUR 12,0), standarta nosēšanās maksa gaisa kuģiem, kuru svars pārsniedz 2 tonnas (tostarp visiem līgumreisu un LCC gaisa kuģiem), ir PLN 25/tonna (EUR 6,25) un stāvvietas maksa ir PLN 4,5/24 h/tonna (EUR 1,25).

| (125) | Tomēr Komisija norāda, ka šajā Gdaņskas lidostas piemērotajā tarifu grafikā paredzētas arī dažādas atlaides un rabati, cita starpā attiecībā uz LCC reisiem. Gdaņskas lidosta piemēro samazinātu pasažieru maksu PLN 24/PAX (EUR 6) visiem jauniem savienojumiem (no 2004. gada 1. janvāra) un visiem reisu biežuma pieaugumiem, tostarp gaisa kuģiem, kuru MTOW ir 50–100 tonnas (piemēram, Airbus A320 un Boeing 737 un citiem gaisa kuģiem, kurus izmanto LCC). Nosēšanās maksa, ko piemēro šādiem savienojumiem, arī tiek samazināta par 50 % (t. i., līdz PLN 12,5/tonna). Stāvvietas maksa tiek pilnībā atcelta, ja savienojuma reisu biežums ir vismaz sešas reizes nedēļā. Turklāt sākumā standarta pasažieru maksa tiek samazināta par PLN 23 visiem izlidojošiem pasažieriem regulārajos iekšzemes savienojumos. Tad tiek piemērota atbilstoša atlaide. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Gdaņskas lidostas piemērotās atlaides un rabatus, Gdiņas lidostā paredzētās vidējās lidostas maksas ir ievērojami augstākas nekā jau darbojošās kaimiņu lidostā. |
| --- | --- |

(125)

Tomēr Komisija norāda, ka šajā Gdaņskas lidostas piemērotajā tarifu grafikā paredzētas arī dažādas atlaides un rabati, cita starpā attiecībā uz LCC reisiem. Gdaņskas lidosta piemēro samazinātu pasažieru maksu PLN 24/PAX (EUR 6) visiem jauniem savienojumiem (no 2004. gada 1. janvāra) un visiem reisu biežuma pieaugumiem, tostarp gaisa kuģiem, kuru MTOW ir 50–100 tonnas (piemēram, Airbus A320 un Boeing 737 un citiem gaisa kuģiem, kurus izmanto LCC). Nosēšanās maksa, ko piemēro šādiem savienojumiem, arī tiek samazināta par 50 % (t. i., līdz PLN 12,5/tonna). Stāvvietas maksa tiek pilnībā atcelta, ja savienojuma reisu biežums ir vismaz sešas reizes nedēļā. Turklāt sākumā standarta pasažieru maksa tiek samazināta par PLN 23 visiem izlidojošiem pasažieriem regulārajos iekšzemes savienojumos. Tad tiek piemērota atbilstoša atlaide. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā Gdaņskas lidostas piemērotās atlaides un rabatus, Gdiņas lidostā paredzētās vidējās lidostas maksas ir ievērojami augstākas nekā jau darbojošās kaimiņu lidostā.

| (126) | Piemērojot attiecīgās lidostas maksas, Gdiņas lidosta kā jaunienācēja nespēs piesaistīt ievērojamu satiksmi, ja jau pastāv stabila lidosta ar neizmantotu jaudu tajā pašā aptvēruma teritorijā, kura piemēro zemākas neto maksas jauniem savienojumiem un reisu biežuma palielinājumam esošajos savienojumos. Komisija arī norāda, ka Gdaņskas lidostas maksu grafikā paredzēts piemērot diskontētas maksas līdz 2028. gada 31. decembrim. Tā kā 2010. gada MEIP pētījumā (pamatojoties uz lidostas operatora uzņēmējdarbības plānu šajā laikā) lidostas maksas tiek uzskatītas par lidostas pārvaldnieka galveno ieņēmumu avotu, Komisija uzskata šo risinājumu par pierādījumu, ka 2010. gada MEIP pētījums nav pietiekami pamatots un ticams, lai pierādītu, ka privāts ieguldītājs būtu īstenojis attiecīgo ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

(126)

Piemērojot attiecīgās lidostas maksas, Gdiņas lidosta kā jaunienācēja nespēs piesaistīt ievērojamu satiksmi, ja jau pastāv stabila lidosta ar neizmantotu jaudu tajā pašā aptvēruma teritorijā, kura piemēro zemākas neto maksas jauniem savienojumiem un reisu biežuma palielinājumam esošajos savienojumos. Komisija arī norāda, ka Gdaņskas lidostas maksu grafikā paredzēts piemērot diskontētas maksas līdz 2028. gada 31. decembrim. Tā kā 2010. gada MEIP pētījumā (pamatojoties uz lidostas operatora uzņēmējdarbības plānu šajā laikā) lidostas maksas tiek uzskatītas par lidostas pārvaldnieka galveno ieņēmumu avotu, Komisija uzskata šo risinājumu par pierādījumu, ka 2010. gada MEIP pētījums nav pietiekami pamatots un ticams, lai pierādītu, ka privāts ieguldītājs būtu īstenojis attiecīgo ieguldījumu projektu.

| (127) | Ņemot vērā, ka gan Gdiņas lidosta, gan Gdaņskas lidosta galveno uzmanību pievērstu galvenokārt zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisiem, ka Gdaņskas lidosta neizmanto visu jaudu, ka tās faktiskās maksas ir zemākas nekā Gdiņas uzņēmējdarbības plānā paredzētās maksas, kā arī abu lidostu ciešo tuvumu, Komisija pieņēmumu, ka starp abām lidostām nebūs cenu konkurences, uzskata par kļūdainu. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā, ka gan Gdiņas lidosta, gan Gdaņskas lidosta galveno uzmanību pievērstu galvenokārt zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisiem, ka Gdaņskas lidosta neizmanto visu jaudu, ka tās faktiskās maksas ir zemākas nekā Gdiņas uzņēmējdarbības plānā paredzētās maksas, kā arī abu lidostu ciešo tuvumu, Komisija pieņēmumu, ka starp abām lidostām nebūs cenu konkurences, uzskata par kļūdainu.

| (128) | Komisija arī norāda, ka 2010. gada MEIP pētījuma sagatavošanas laikā Bidgoščas (Bydgoszcz) lidostas (atrodas 196 kilometru un 2 stundu un 19 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas lidostas) un Ščecinas (Szczecin) lidostas (atrodas 296 kilometru un 4 stundu un 24 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas lidostas), kuras ir otrā un trešā tuvākā Polijas reģionālā lidosta, piemērotās neto maksas (standarta maksas pēc atlaižu piemērošanas) bija ievērojami zemākas (53). |
| --- | --- |

(128)

Komisija arī norāda, ka 2010. gada MEIP pētījuma sagatavošanas laikā Bidgoščas (Bydgoszcz) lidostas (atrodas 196 kilometru un 2 stundu un 19 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas lidostas) un Ščecinas (Szczecin) lidostas (atrodas 296 kilometru un 4 stundu un 24 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas lidostas), kuras ir otrā un trešā tuvākā Polijas reģionālā lidosta, piemērotās neto maksas (standarta maksas pēc atlaižu piemērošanas) bija ievērojami zemākas (53).

| (129) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, tā kā ciešā tuvumā atrodas vēl viena nepārslogota lidosta, kuras uzņēmējdarbības modelis ir tāds pats, 2010. gada MEIP pētījumā ietvertās lidostu maksas, kuras ir augstākas nekā Gdaņskas un citu tuvāko lidostu piemērotās maksas, nav reālistiskas. Turklāt, ņemot vērā Gdiņas lidostas konkurences situāciju, Komisija uzskata, ka 2010. gada MEIP pētījuma satiksmes prognožu pamatā ir nereālistiski pieņēmumi. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, tā kā ciešā tuvumā atrodas vēl viena nepārslogota lidosta, kuras uzņēmējdarbības modelis ir tāds pats, 2010. gada MEIP pētījumā ietvertās lidostu maksas, kuras ir augstākas nekā Gdaņskas un citu tuvāko lidostu piemērotās maksas, nav reālistiskas. Turklāt, ņemot vērā Gdiņas lidostas konkurences situāciju, Komisija uzskata, ka 2010. gada MEIP pētījuma satiksmes prognožu pamatā ir nereālistiski pieņēmumi.

| (130) | Jānorāda arī, ka 2010. gada MEIP pētījumā nav ietverta ne jutīguma analīze, ne iespējamo rezultātu novērtējums (piemēram, sliktākā iznākuma, labākā iznākuma un pamata scenārijs). Tāpēc Komisija secina, ka 2010. gada MEIP pētījumā izklāstītā scenārija pamatā, šķiet, ir pārāk optimistiski pieņēmumi attiecībā uz pasažieru plūsmas attīstību un maksu līmeni. |
| --- | --- |

(130)

Jānorāda arī, ka 2010. gada MEIP pētījumā nav ietverta ne jutīguma analīze, ne iespējamo rezultātu novērtējums (piemēram, sliktākā iznākuma, labākā iznākuma un pamata scenārijs). Tāpēc Komisija secina, ka 2010. gada MEIP pētījumā izklāstītā scenārija pamatā, šķiet, ir pārāk optimistiski pieņēmumi attiecībā uz pasažieru plūsmas attīstību un maksu līmeni.

| (131) | Komisija norāda, ka, samazinot gada ieņēmumus no pasažieru maksām, kas saistītas ar LCC un līgumreisu satiksmi tikai par [...] % (prognozes periodā 2010.–2040. gadā), rodas negatīva pašu kapitāla vērtība publiskā sektora akcionāriem. Šāds ieņēmumu samazinājums varētu notikt, ja maksas un/vai satiksme būtu ne tik intensīva, kā paredzēts. Šajā ziņā jāatzīmē, ka lidostas maksas uzņēmējdarbības plānā, kuru izmantoja 2010. gada MEIP pētījumā, jau ir par [...] % augstākas nekā Gdaņskas lidostā (54). Šajā saistībā ir maz ticams, ka Gdiņas lidosta spētu piesaistīt satiksmi, nesniedzot ievērojamu atlaidi no uzņēmējdarbības plānā minētās maksas PLN 40 (EUR 10) apmērā. Tāpēc augstā NPV jutība pret šķietami nelielo lidostas maksu samazinājumu (kas rodas reālistisku pieņēmumu rezultātā) raisa nopietnas šaubas par sākotnējā uzņēmējdarbības plāna ticamību. |
| --- | --- |

(131)

Komisija norāda, ka, samazinot gada ieņēmumus no pasažieru maksām, kas saistītas ar LCC un līgumreisu satiksmi tikai par [...] % (prognozes periodā 2010.–2040. gadā), rodas negatīva pašu kapitāla vērtība publiskā sektora akcionāriem. Šāds ieņēmumu samazinājums varētu notikt, ja maksas un/vai satiksme būtu ne tik intensīva, kā paredzēts. Šajā ziņā jāatzīmē, ka lidostas maksas uzņēmējdarbības plānā, kuru izmantoja 2010. gada MEIP pētījumā, jau ir par [...] % augstākas nekā Gdaņskas lidostā (54). Šajā saistībā ir maz ticams, ka Gdiņas lidosta spētu piesaistīt satiksmi, nesniedzot ievērojamu atlaidi no uzņēmējdarbības plānā minētās maksas PLN 40 (EUR 10) apmērā. Tāpēc augstā NPV jutība pret šķietami nelielo lidostas maksu samazinājumu (kas rodas reālistisku pieņēmumu rezultātā) raisa nopietnas šaubas par sākotnējā uzņēmējdarbības plāna ticamību.

| (132) | Lai gan 2010. gada MEIP pētījuma pamatā bija tajā laikā pieejamās satiksmes prognozes un ex post informācija nebūtu jāizmanto, lai tieši novērtētu MEIP pētījumu, tomēr Komisija norāda, ka šādas prognozes lielā mērā bija pārāk optimistiskas. Patiešām – 2010. un 2012. gada satiksmes prognožu salīdzinājumā redzamas lielas atšķirības. Projekta sākums ne tikai tika nokavēts, bet turklāt “pozitīvā EBITDA” perioda laikā satiksmes prognozes samazinājās no [...] % līdz [...] % katru gadu. Šādas ievērojamas korekcijas pēc tikai diviem gadiem un bez ievērojamām apstākļu pārmaiņām rada iemeslu veikt sākotnējo pieņēmumu jutīguma pārbaudi. Tas papildus parāda, ka Komisijas veiktās jutīguma pārbaudes (kas salīdzinājumā ir nelielas) ir īpaši nozīmīgas, ņemot vērā to pieņēmumu nereālistisko raksturu, kuri ir secinājuma par projekta vērtīgumu pamatā.

  6. tabula


  2010. gada MEIP pētījumā un 2012. gada MEIP atjauninājumā izmantoto pasažieru satiksmes prognožu salīdzinājums | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā PAX 2010. gada MEIP pētījumā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopā PAX 2012. gada MEIP pētījumā | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Starpība | | –53 | –69 | –55 | –38 | –36 | –29 | –27 | –25 |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Kopā PAX 2010. gada MEIP pētījumā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Kopā PAX 2012. gada MEIP pētījumā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Starpība | –23 | –21 | –19 | –17 | –17 | –18 | –18 | –19 | –19 |

(132)

Lai gan 2010. gada MEIP pētījuma pamatā bija tajā laikā pieejamās satiksmes prognozes un ex post informācija nebūtu jāizmanto, lai tieši novērtētu MEIP pētījumu, tomēr Komisija norāda, ka šādas prognozes lielā mērā bija pārāk optimistiskas. Patiešām – 2010. un 2012. gada satiksmes prognožu salīdzinājumā redzamas lielas atšķirības. Projekta sākums ne tikai tika nokavēts, bet turklāt “pozitīvā EBITDA” perioda laikā satiksmes prognozes samazinājās no [...] % līdz [...] % katru gadu. Šādas ievērojamas korekcijas pēc tikai diviem gadiem un bez ievērojamām apstākļu pārmaiņām rada iemeslu veikt sākotnējo pieņēmumu jutīguma pārbaudi. Tas papildus parāda, ka Komisijas veiktās jutīguma pārbaudes (kas salīdzinājumā ir nelielas) ir īpaši nozīmīgas, ņemot vērā to pieņēmumu nereālistisko raksturu, kuri ir secinājuma par projekta vērtīgumu pamatā.

6. tabula

2010. gada MEIP pētījumā un 2012. gada MEIP atjauninājumā izmantoto pasažieru satiksmes prognožu salīdzinājums

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Kopā PAX 2010. gada MEIP pētījumā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopā PAX 2012. gada MEIP pētījumā

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Starpība

–53

–69

–55

–38

–36

–29

–27

–25

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Kopā PAX 2010. gada MEIP pētījumā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Kopā PAX 2012. gada MEIP pētījumā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Starpība

–23

–21

–19

–17

–17

–18

–18

–19

–19

| (133) | Turklāt jutīguma testi liecina, ka projekts kļūtu nerentabls, ja kopējie ieņēmumi būtu tikai par [...] % gadā zemāki visā prognozes periodā vai ja ieņēmumi būtu par [...] % zemāki un darbības izdevumi par [...] % augstāki. Tāpēc ieguldījuma rentabilitāte ir ļoti jutīga attiecībā uz nelielām izmaiņām pamatpieņēmumos. Komisija uzskata šādas izmaiņas par nelielām salīdzinājumā ar izmaiņām, kas veiktas vēlākos MEIP pētījumos. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt jutīguma testi liecina, ka projekts kļūtu nerentabls, ja kopējie ieņēmumi būtu tikai par [...] % gadā zemāki visā prognozes periodā vai ja ieņēmumi būtu par [...] % zemāki un darbības izdevumi par [...] % augstāki. Tāpēc ieguldījuma rentabilitāte ir ļoti jutīga attiecībā uz nelielām izmaiņām pamatpieņēmumos. Komisija uzskata šādas izmaiņas par nelielām salīdzinājumā ar izmaiņām, kas veiktas vēlākos MEIP pētījumos.

| (134) | Komisijas veiktās jutīguma pārbaudes šķiet vēl pamatotākas, jo mazāk nekā gadu pēc 2010. gada MEIP pētījuma Polijas iestādes saņēma atjauninātu analīzi, kura liecināja, ka projekta NPV būs ievērojami zemāka, t. i., tikai PLN [...] miljoni (aptuveni EUR [...]). Tādējādi 2011. gada maijā projekta NPV tika samazināta par [...] % salīdzinājumā ar sākotnējo projektu. |
| --- | --- |

(134)

Komisijas veiktās jutīguma pārbaudes šķiet vēl pamatotākas, jo mazāk nekā gadu pēc 2010. gada MEIP pētījuma Polijas iestādes saņēma atjauninātu analīzi, kura liecināja, ka projekta NPV būs ievērojami zemāka, t. i., tikai PLN [...] miljoni (aptuveni EUR [...]). Tādējādi 2011. gada maijā projekta NPV tika samazināta par [...] % salīdzinājumā ar sākotnējo projektu.

| (135) | Komisija turklāt norāda, ka 2010. gada MEIP pētījuma pozitīvie rezultāti lielā mērā ir atkarīgi arī no ieguldījuma galīgās vērtības uzņēmējdarbības plānā ietvertā perioda beigās (t. i., 2040. gadā). Tiešām, uzņēmuma diskontētā naudas plūsma laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam ir negatīva, t. i., PLN (–[...] miljoni). Diskontētā galīgā vērtība 2010. gada 30. jūnijā ir PLN [...] miljoni. |
| --- | --- |

(135)

Komisija turklāt norāda, ka 2010. gada MEIP pētījuma pozitīvie rezultāti lielā mērā ir atkarīgi arī no ieguldījuma galīgās vērtības uzņēmējdarbības plānā ietvertā perioda beigās (t. i., 2040. gadā). Tiešām, uzņēmuma diskontētā naudas plūsma laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam ir negatīva, t. i., PLN (–[...] miljoni). Diskontētā galīgā vērtība 2010. gada 30. jūnijā ir PLN [...] miljoni.

| (136) | Galīgās vērtības pamatā bija pieņēmumi, ka pēc 2040. gada ieguldījuma naudas plūsmas gada izaugsmes temps būs [...] %. Saskaņā ar standarta praksi uzņēmuma izaugsmes tempam nav jābūt augstākam par ekonomikas izaugsmes tempu, kurā tas darbojas (t. i., IKP izaugsmes ziņā). Galīgā vērtība ir aprēķināta laikā, kad gaidāms, ka uzņēmums būs sasniedzis briedumu un tādējādi augstu izaugsmes rādītāju periods būs beidzies. Ņemot vērā, ka paredzams, ka ekonomiku veidos uzņēmumi ar augstiem izaugsmes tempiem un citi uzņēmumi ar stabiliem izaugsmes rādītājiem, gaidāms, ka briedumu sasniegušu uzņēmumu izaugsmes temps būs zemāks nekā visas ekonomikas vidējais izaugsmes temps. Polija piezīmēs nenorādīja pamatojumu, kāpēc tā izvēlējās ilgtermiņa izaugsmes tempu [...] % apmērā, bet skaidroja, ka ilgtermiņa izaugsmes temps ir nomināls izaugsmes temps. Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no SVF, Komisija konstatēja, ka 2010. gada sākumā Polijā pieejamās reālā IKP izaugsmes prognozes liecināja, ka Polijas ekonomikas nominālais izaugsmes temps svārstīsies no 5,6 % 2011. gadā līdz 6,6 % 2015. gadā. Ar inflāciju 2,5 % apmērā varētu gaidīt, ka reālais IKP palielināsies par 4 %. Tāpēc sākotnēji varētu uzskatīt, ka nominālā izaugsmes tempa izvēle [...] % apmērā Gdiņas lidostai atbilst tajā laikā pieejamajai informācijai un standarta praksei izvēlēties izaugsmes tempu, kas ir zemāks nekā ekonomikas izaugsmes temps. Tomēr, izvēloties ilgtermiņa izaugsmes tempu, kas ir lielāks par inflācijas rādītāju (kurš 2010. gada aprīlī bija aplēsts 2,5 % apmērā), uzņēmējdarbības plānā paredzēts, ka lidostas izaugsme turpināsies katru gadu pēc 2040. gada.

  7. tabula


  Ar IKP un inflāciju saistītie dati un prognozes, kas bija pieejamas no SVF 2010. gada aprīlī | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālā IKP izaugsme (%) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| Nominālā IKP izaugsme (%) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| Inflācija (%) | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Avots: | Starptautiskais Valūtas fonds, Pasaules ekonomikas attīstības perspektīvu datubāze, 2010. gada aprīlis (lejupielādēts no http://www.imf.org/external/data.htm) |

(136)

Galīgās vērtības pamatā bija pieņēmumi, ka pēc 2040. gada ieguldījuma naudas plūsmas gada izaugsmes temps būs [...] %. Saskaņā ar standarta praksi uzņēmuma izaugsmes tempam nav jābūt augstākam par ekonomikas izaugsmes tempu, kurā tas darbojas (t. i., IKP izaugsmes ziņā). Galīgā vērtība ir aprēķināta laikā, kad gaidāms, ka uzņēmums būs sasniedzis briedumu un tādējādi augstu izaugsmes rādītāju periods būs beidzies. Ņemot vērā, ka paredzams, ka ekonomiku veidos uzņēmumi ar augstiem izaugsmes tempiem un citi uzņēmumi ar stabiliem izaugsmes rādītājiem, gaidāms, ka briedumu sasniegušu uzņēmumu izaugsmes temps būs zemāks nekā visas ekonomikas vidējais izaugsmes temps. Polija piezīmēs nenorādīja pamatojumu, kāpēc tā izvēlējās ilgtermiņa izaugsmes tempu [...] % apmērā, bet skaidroja, ka ilgtermiņa izaugsmes temps ir nomināls izaugsmes temps. Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama no SVF, Komisija konstatēja, ka 2010. gada sākumā Polijā pieejamās reālā IKP izaugsmes prognozes liecināja, ka Polijas ekonomikas nominālais izaugsmes temps svārstīsies no 5,6 % 2011. gadā līdz 6,6 % 2015. gadā. Ar inflāciju 2,5 % apmērā varētu gaidīt, ka reālais IKP palielināsies par 4 %. Tāpēc sākotnēji varētu uzskatīt, ka nominālā izaugsmes tempa izvēle [...] % apmērā Gdiņas lidostai atbilst tajā laikā pieejamajai informācijai un standarta praksei izvēlēties izaugsmes tempu, kas ir zemāks nekā ekonomikas izaugsmes temps. Tomēr, izvēloties ilgtermiņa izaugsmes tempu, kas ir lielāks par inflācijas rādītāju (kurš 2010. gada aprīlī bija aplēsts 2,5 % apmērā), uzņēmējdarbības plānā paredzēts, ka lidostas izaugsme turpināsies katru gadu pēc 2040. gada.

7. tabula

Ar IKP un inflāciju saistītie dati un prognozes, kas bija pieejamas no SVF 2010. gada aprīlī

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Reālā IKP izaugsme (%)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

Nominālā IKP izaugsme (%)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

Inflācija (%)

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Avots:

Starptautiskais Valūtas fonds, Pasaules ekonomikas attīstības perspektīvu datubāze, 2010. gada aprīlis (lejupielādēts no http://www.imf.org/external/data.htm)

| (137) | Turklāt Komisija norāda, ka šajā gadījumā, ņemot vērā īpaši ilgo prognozes periodu un to, ka datums, par kuru tika aprēķināta galīgā vērtība, ir tālu, noteikt vispiemērotāko izaugsmes tempu ir vēl sarežģītāk un nenoteiktība – vēl lielāka. IKP izaugsmes prognozes reti pārsniedz piecu gadu periodu, bet šajā gadījumā, izmantojot modeli, bija jāparedz pamatots izaugsmes temps lidostai pēc tam, kad tā būs darbojusies 30 gadus. Šis fakts norāda, ka piesardzīgs tirgus ieguldītājs būtu veicis virkni jutīguma testu. |
| --- | --- |

(137)

Turklāt Komisija norāda, ka šajā gadījumā, ņemot vērā īpaši ilgo prognozes periodu un to, ka datums, par kuru tika aprēķināta galīgā vērtība, ir tālu, noteikt vispiemērotāko izaugsmes tempu ir vēl sarežģītāk un nenoteiktība – vēl lielāka. IKP izaugsmes prognozes reti pārsniedz piecu gadu periodu, bet šajā gadījumā, izmantojot modeli, bija jāparedz pamatots izaugsmes temps lidostai pēc tam, kad tā būs darbojusies 30 gadus. Šis fakts norāda, ka piesardzīgs tirgus ieguldītājs būtu veicis virkni jutīguma testu.

| (138) | Šajā ziņā jānorāda, ka sākotnējā uzņēmējdarbības plāna vēlākos atjauninājumos stabilais izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %. Tomēr Polija nav sniegusi skaidru samazinājuma skaidrojumu. Galīgā vērtība ir paredzētā ilgstošā stabilā izaugsmes tempa funkcija, kā arī stabilas izaugsmes laikā gaidāmās paredzētās peļņas funkcija. Komisija veica vairākus jutīguma testus, ar ko apstiprināja, ka 2010. gada MEIP pētījuma secinājums ir ļoti jutīgs attiecībā uz nelieliem un reālistiskiem grozījumiem pamatpieņēmumos. Stabils izaugsmes temps, pie kura 2010. gada uzņēmējdarbības plānā iegūst negatīvu NPV, ir aptuveni [...] %. Tomēr, pieņemot, ka ieņēmumi ir tikai par [...] % zemāki, nekā paredzēts, stabilais izaugsmes temps, pie kura projekts kļūst nerentabls, ir [...] %. |
| --- | --- |

(138)

Šajā ziņā jānorāda, ka sākotnējā uzņēmējdarbības plāna vēlākos atjauninājumos stabilais izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %. Tomēr Polija nav sniegusi skaidru samazinājuma skaidrojumu. Galīgā vērtība ir paredzētā ilgstošā stabilā izaugsmes tempa funkcija, kā arī stabilas izaugsmes laikā gaidāmās paredzētās peļņas funkcija. Komisija veica vairākus jutīguma testus, ar ko apstiprināja, ka 2010. gada MEIP pētījuma secinājums ir ļoti jutīgs attiecībā uz nelieliem un reālistiskiem grozījumiem pamatpieņēmumos. Stabils izaugsmes temps, pie kura 2010. gada uzņēmējdarbības plānā iegūst negatīvu NPV, ir aptuveni [...] %. Tomēr, pieņemot, ka ieņēmumi ir tikai par [...] % zemāki, nekā paredzēts, stabilais izaugsmes temps, pie kura projekts kļūst nerentabls, ir [...] %.

| (139) | Arī šajā gadījumā stabilas izaugsmes tempa modelī, kas izmantots, lai aprēķinātu galīgo vērtību, jāizvirza pieņēmumi par datumu, no kura uzņēmums sāks izaugsmi stabilā tempā, nemitīgi to saglabājot. Šis datums 2010. gada MEIP pētījumā tika noteikts kā 2040. gads, kas nozīmē, ka prognozes periods ir 30 gadi (2010.–2040. gads). Savukārt 2012. gada MEIP atjauninājumā prognozes periods tika samazināts līdz 18 gadiem (2012.–2030. gads) un tāpēc galīgā vērtība aprēķināta attiecībā uz 2030. gadu. Ja 2010. gada MEIP pētījumā tiktu piemērots tāds pats periods, NPV kļūtu negatīva. |
| --- | --- |

(139)

Arī šajā gadījumā stabilas izaugsmes tempa modelī, kas izmantots, lai aprēķinātu galīgo vērtību, jāizvirza pieņēmumi par datumu, no kura uzņēmums sāks izaugsmi stabilā tempā, nemitīgi to saglabājot. Šis datums 2010. gada MEIP pētījumā tika noteikts kā 2040. gads, kas nozīmē, ka prognozes periods ir 30 gadi (2010.–2040. gads). Savukārt 2012. gada MEIP atjauninājumā prognozes periods tika samazināts līdz 18 gadiem (2012.–2030. gads) un tāpēc galīgā vērtība aprēķināta attiecībā uz 2030. gadu. Ja 2010. gada MEIP pētījumā tiktu piemērots tāds pats periods, NPV kļūtu negatīva.

| (140) | Komisija arī norāda, ka 2012. gada MEIP pētījumā īpaši minēts, ka piesardzīgs tirgus ieguldītājs būtu ņēmis vērā faktu, ka projekts aptver īpaši ilgu laika periodu, pirms tas sasniedz rentabilitāti (skatīt 2012. gada MEIP pētījuma 4.10.1.2. iedaļu, kurā secināts, ka “neto pašreizējās vērtības pozitīvais rezultāts pierāda, ka ieguldījums Gdynia-Kosakowo lidostā var būt interesants iespējamiem ieguldītājiem. Tomēr pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas ieguldītājiem būs jāapsver arī ilgtermiņa ieguldījuma periods, kas raksturīgs infrastruktūras ieguldījumu projektiem”). |
| --- | --- |

(140)

Komisija arī norāda, ka 2012. gada MEIP pētījumā īpaši minēts, ka piesardzīgs tirgus ieguldītājs būtu ņēmis vērā faktu, ka projekts aptver īpaši ilgu laika periodu, pirms tas sasniedz rentabilitāti (skatīt 2012. gada MEIP pētījuma 4.10.1.2. iedaļu, kurā secināts, ka “neto pašreizējās vērtības pozitīvais rezultāts pierāda, ka ieguldījums Gdynia-Kosakowo lidostā var būt interesants iespējamiem ieguldītājiem. Tomēr pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas ieguldītājiem būs jāapsver arī ilgtermiņa ieguldījuma periods, kas raksturīgs infrastruktūras ieguldījumu projektiem”).

| (141) | Komisija norāda, ka 2010. gadā, kad tika veikts pirmais MEIP pētījums, uzņēmējdarbības plānā un NPV aprēķinos tika ņemti vērā visi kapitālizdevumi, tostarp izdevumi, kas saistīti ar valsts kompetencē esošiem pienākumiem (ugunsdzēsēju brigāde, drošība, muita u. c.). Komisija norāda, ka šī pieeja šķiet pareiza, ņemot vērā, ka būtībā šādi izdevumi ir cieši saistīti ar lidostas celtniecību un darbību (un tāpēc ir projekta papildu izmaksas). |
| --- | --- |

(141)

Komisija norāda, ka 2010. gadā, kad tika veikts pirmais MEIP pētījums, uzņēmējdarbības plānā un NPV aprēķinos tika ņemti vērā visi kapitālizdevumi, tostarp izdevumi, kas saistīti ar valsts kompetencē esošiem pienākumiem (ugunsdzēsēju brigāde, drošība, muita u. c.). Komisija norāda, ka šī pieeja šķiet pareiza, ņemot vērā, ka būtībā šādi izdevumi ir cieši saistīti ar lidostas celtniecību un darbību (un tāpēc ir projekta papildu izmaksas).

| (142) | Tomēr Komisija ir arī novērtējusi projekta rentabilitāti, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu bez kapitālizdevumiem par uzdevumiem, kas ir valsts politikas kompetencē. |
| --- | --- |

(142)

Tomēr Komisija ir arī novērtējusi projekta rentabilitāti, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu bez kapitālizdevumiem par uzdevumiem, kas ir valsts politikas kompetencē.

| (143) | Polijas iesniegtā informācija nedod iespēju precīzi noteikt, kuri kapitālizdevumu un darbības izdevumu elementi ir attiecināmi uz valsts kompetenci. Komisija norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā Polija ir sadalījusi pa pozīcijām ieguldījumus, kas ir valsts politikas kompetencē; tomēr 2010. gada MEIP pētījumā tas netika izdarīts. Neraugoties uz to, Komisija atkārtoti aprēķināja NPV, izslēdzot vairākus identificējamus kapitālizdevumu posteņus, kas ir skaidri saistīti ar valsts kompetencē esošām darbībām. Jo īpaši Komisija atkārtoti aprēķināja NPV, izslēdzot šādus kapitālizdevumus: “Ugunsdzēsības transportlīdzekļi un iekārtas”, “Lidostas žogs un uzraudzība” un “Iekārtas lidostas apsardzei”, kas veidoja PLN [...] miljonus (nominālā kopsumma). |
| --- | --- |

(143)

Polijas iesniegtā informācija nedod iespēju precīzi noteikt, kuri kapitālizdevumu un darbības izdevumu elementi ir attiecināmi uz valsts kompetenci. Komisija norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā Polija ir sadalījusi pa pozīcijām ieguldījumus, kas ir valsts politikas kompetencē; tomēr 2010. gada MEIP pētījumā tas netika izdarīts. Neraugoties uz to, Komisija atkārtoti aprēķināja NPV, izslēdzot vairākus identificējamus kapitālizdevumu posteņus, kas ir skaidri saistīti ar valsts kompetencē esošām darbībām. Jo īpaši Komisija atkārtoti aprēķināja NPV, izslēdzot šādus kapitālizdevumus: “Ugunsdzēsības transportlīdzekļi un iekārtas”, “Lidostas žogs un uzraudzība” un “Iekārtas lidostas apsardzei”, kas veidoja PLN [...] miljonus (nominālā kopsumma).

| (144) | 2010. gada MEIP pētījumā tā rezultātā, ka tika izņemti ar valsts kompetenci saistītie izdevumi, diskontētā naudas plūsma pieauga līdz aptuveni PLN (–[...]) miljoniem (vai citiem vārdiem – gaidāmais diskontētais zaudējums laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam samazinājās par PLN [...] miljoniem no PLN (–[...]) miljoniem līdz PLN (–[...]) miljoniem). Ņemot vērā, ka galīgā vērtība netiek mainīta (un ir PLN [...] miljoni), projekta NPV palielinās no PLN [...] miljoniem līdz PLN [...] miljoniem (t. i., tā palielinās no EUR [...] miljoniem līdz aptuveni EUR [...] miljoniem). |
| --- | --- |

(144)

2010. gada MEIP pētījumā tā rezultātā, ka tika izņemti ar valsts kompetenci saistītie izdevumi, diskontētā naudas plūsma pieauga līdz aptuveni PLN (–[...]) miljoniem (vai citiem vārdiem – gaidāmais diskontētais zaudējums laikposmā no 2010. līdz 2040. gadam samazinājās par PLN [...] miljoniem no PLN (–[...]) miljoniem līdz PLN (–[...]) miljoniem). Ņemot vērā, ka galīgā vērtība netiek mainīta (un ir PLN [...] miljoni), projekta NPV palielinās no PLN [...] miljoniem līdz PLN [...] miljoniem (t. i., tā palielinās no EUR [...] miljoniem līdz aptuveni EUR [...] miljoniem).

| (145) | Tika veikti papildu jutīguma testi, un tie liecināja, ka NPV kļūst negatīvs, ja notiek šādi grozījumi: kopējo ieņēmumu samazinājums par [...] %, ieņēmumu no lidostas maksām samazinājums par [...] % vai kopējo ieņēmumu samazinājums par [...] %, kas saistīts ar izdevumiem, kuri ir augstāki par [...] % (visi grozījumi notiek katru gadu). Ņemot vērā ļoti nereālistiskos pieņēmumus attiecībā uz lidostas maksām (par [...] % augstākas nekā Gdaņskas lidostai (55)) un pārāk optimistiskās satiksmes prognozes (sākotnēji paredzētās prognozes, kas samazinātas no [...] % līdz [...] %), šādi jutīguma testi liecina, ka nedaudz reālistiskāki pieņēmumi liek secināt, ka projekts nebūtu rentabls. |
| --- | --- |

(145)

Tika veikti papildu jutīguma testi, un tie liecināja, ka NPV kļūst negatīvs, ja notiek šādi grozījumi: kopējo ieņēmumu samazinājums par [...] %, ieņēmumu no lidostas maksām samazinājums par [...] % vai kopējo ieņēmumu samazinājums par [...] %, kas saistīts ar izdevumiem, kuri ir augstāki par [...] % (visi grozījumi notiek katru gadu). Ņemot vērā ļoti nereālistiskos pieņēmumus attiecībā uz lidostas maksām (par [...] % augstākas nekā Gdaņskas lidostai (55)) un pārāk optimistiskās satiksmes prognozes (sākotnēji paredzētās prognozes, kas samazinātas no [...] % līdz [...] %), šādi jutīguma testi liecina, ka nedaudz reālistiskāki pieņēmumi liek secināt, ka projekts nebūtu rentabls.

| (146) | Ja 2010. gada MEIP pētījumā tiek izslēgti identificējami ar valsts kompetenci saistīti izdevumi, jutīguma testi liecina, ka NPV kļūtu negatīvs, ja gaidāmie ieņēmumi no LCC lidostas maksām (nesamazinot lidostas maksas līgumreisiem) samazinātos par [...] % gadā, vienlaikus saglabājot ieņēmumus no līgumreisiem, visus citus ieņēmumus, darbības izmaksas un kapitālizdevumus, kā prognozēts uzņēmējdarbības plānā (ņemot vērā, ka ieņēmumi no LCC sāks rasties 2017. gadā un to apjoms pakāpeniski pieaugs laika gaitā). |
| --- | --- |

(146)

Ja 2010. gada MEIP pētījumā tiek izslēgti identificējami ar valsts kompetenci saistīti izdevumi, jutīguma testi liecina, ka NPV kļūtu negatīvs, ja gaidāmie ieņēmumi no LCC lidostas maksām (nesamazinot lidostas maksas līgumreisiem) samazinātos par [...] % gadā, vienlaikus saglabājot ieņēmumus no līgumreisiem, visus citus ieņēmumus, darbības izmaksas un kapitālizdevumus, kā prognozēts uzņēmējdarbības plānā (ņemot vērā, ka ieņēmumi no LCC sāks rasties 2017. gadā un to apjoms pakāpeniski pieaugs laika gaitā).

| (147) | Turklāt jāatgādina, ka projekts ir rentabls, tikai pateicoties galīgajai vērtībai (t. i., lidostas vērtībai no 2040. gada, pieņemot, ka pastāvīgais gada naudas plūsmas izaugsmes temps būs [...] %). Līdz 2040. gadam projekta naudas plūsma ir negatīva. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt jāatgādina, ka projekts ir rentabls, tikai pateicoties galīgajai vērtībai (t. i., lidostas vērtībai no 2040. gada, pieņemot, ka pastāvīgais gada naudas plūsmas izaugsmes temps būs [...] %). Līdz 2040. gadam projekta naudas plūsma ir negatīva.

| (148) | Tāpēc pat tad, kad projekta rentabilitāte tiek novērtēta, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu bez kapitālizdevumiem par uzdevumiem, kas ir valsts politikas kompetencē, nevar skaidri secināt, ka privāts ieguldītājs būtu veicis attiecīgo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(148)

Tāpēc pat tad, kad projekta rentabilitāte tiek novērtēta, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu bez kapitālizdevumiem par uzdevumiem, kas ir valsts politikas kompetencē, nevar skaidri secināt, ka privāts ieguldītājs būtu veicis attiecīgo ieguldījumu.

Kopsavilkums un secinājums

| (149) | Gdiņas lidostas pārveide ietver ievērojamu ieguldījumu un ilgu negatīvu naudas plūsmas periodu. Uzņēmējdarbības plānā tiešām parādīts, ka kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā ir negatīva (PLN –[...] miljoni jeb –EUR [...] miljoni). Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu projekts uzrāda pozitīvus skaitļus, tikai pateicoties diskontētai galīgai vērtībai PLN [...] miljonu apmērā, kas aprēķināta attiecībā uz 2040. gadu un nemitīgi pēc tam saglabājas, pieņemot, ka katru gadu un visu laiku pēc tam lidostas izaugsmes temps būs [...] %. Neraugoties uz ievērojamu nenoteiktību, kas raksturīga šādam ilgtermiņa projektam, uzņēmējdarbības plāns neietver jutīguma analīzi un tāpēc atšķiras no analīzes, kuru būtu veicis piesardzīgs ieguldītājs attiecībā uz šādu projektu. |
| --- | --- |

(149)

Gdiņas lidostas pārveide ietver ievērojamu ieguldījumu un ilgu negatīvu naudas plūsmas periodu. Uzņēmējdarbības plānā tiešām parādīts, ka kumulatīvā diskontētā naudas plūsma 2010.–2040. gada prognozes periodā ir negatīva (PLN –[...] miljoni jeb –EUR [...] miljoni). Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu projekts uzrāda pozitīvus skaitļus, tikai pateicoties diskontētai galīgai vērtībai PLN [...] miljonu apmērā, kas aprēķināta attiecībā uz 2040. gadu un nemitīgi pēc tam saglabājas, pieņemot, ka katru gadu un visu laiku pēc tam lidostas izaugsmes temps būs [...] %. Neraugoties uz ievērojamu nenoteiktību, kas raksturīga šādam ilgtermiņa projektam, uzņēmējdarbības plāns neietver jutīguma analīzi un tāpēc atšķiras no analīzes, kuru būtu veicis piesardzīgs ieguldītājs attiecībā uz šādu projektu.

| (150) | Turklāt Komisijas analīzē secināts, ka uzņēmējdarbības plāna pamatā ir virkne pieņēmumu, kuri ir pārāk optimistiski un nereālistiski, ņemot vērā Gdaņskas lidostas tuvumu, kurai ir tāds pats uzņēmējdarbības modelis, neizmantota jauda un paplašināšanās plāni. No vairākiem jutīguma testiem izriet, ka projekta NPV kļūst negatīva, ja pamatā esošajos pieņēmumos tiek veikti nelieli un reālistiski grozījumi. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt Komisijas analīzē secināts, ka uzņēmējdarbības plāna pamatā ir virkne pieņēmumu, kuri ir pārāk optimistiski un nereālistiski, ņemot vērā Gdaņskas lidostas tuvumu, kurai ir tāds pats uzņēmējdarbības modelis, neizmantota jauda un paplašināšanās plāni. No vairākiem jutīguma testiem izriet, ka projekta NPV kļūst negatīva, ja pamatā esošajos pieņēmumos tiek veikti nelieli un reālistiski grozījumi.

| (151) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs nebūtu nolēmis uzsākt attiecīgo ieguldījumu projektu, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu. Tāpēc ar Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmumu lidostas pārvaldniekam tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība, kuru tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(151)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka privāts ieguldītājs nebūtu nolēmis uzsākt attiecīgo ieguldījumu projektu, pamatojoties uz 2010. gada MEIP pētījumu. Tāpēc ar Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmumu lidostas pārvaldniekam tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība, kuru tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos.

MEIP piemērošana, pamatojoties uz 2011. gada MEIP pētījumu un 2012. gada MEIP atjauninājumu

| (152) | Attiecībā uz 2011. un 2012. gadā veiktajiem MEIP pētījumiem (un finansējumu, kas saskaņā ar Polijas sniegto informāciju tika iepludināts lidostas pārvaldniekam pēc šiem pētījumiem) Komisija uzskata, ka par šo kapitāla iepludināšanu jau bija panākta vienošanās 2011. gada 11. marta akcionāru nolīgumā (skatīt iepriekš 33. apsvērumu), t. i., pirms tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi. Tāpēc, kad tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi, akcionāru ieguldījumu lēmumi jau bija pieņemti, neraugoties uz to, ka tie tika izpildīti vēlāk. Turklāt Komisija uzskata, ka kapitāla iepludināšanu, kas izdarīta pēc tam, kad tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi, nevar uzskatīt par autonomiem ieguldījumu lēmumiem, kas pieņemti atsevišķi, jo tie attiecas uz to pašu ieguldījumu projektu, kuru valsts akcionāri sāka īstenot, vēlākais, 2010. gadā, un tie ir tikai sākotnējā projekta korekcijas vai grozījumi. |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz 2011. un 2012. gadā veiktajiem MEIP pētījumiem (un finansējumu, kas saskaņā ar Polijas sniegto informāciju tika iepludināts lidostas pārvaldniekam pēc šiem pētījumiem) Komisija uzskata, ka par šo kapitāla iepludināšanu jau bija panākta vienošanās 2011. gada 11. marta akcionāru nolīgumā (skatīt iepriekš 33. apsvērumu), t. i., pirms tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi. Tāpēc, kad tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi, akcionāru ieguldījumu lēmumi jau bija pieņemti, neraugoties uz to, ka tie tika izpildīti vēlāk. Turklāt Komisija uzskata, ka kapitāla iepludināšanu, kas izdarīta pēc tam, kad tika veikti 2011. un 2012. gada MEIP pētījumi, nevar uzskatīt par autonomiem ieguldījumu lēmumiem, kas pieņemti atsevišķi, jo tie attiecas uz to pašu ieguldījumu projektu, kuru valsts akcionāri sāka īstenot, vēlākais, 2010. gadā, un tie ir tikai sākotnējā projekta korekcijas vai grozījumi.

| (153) | Tāpēc, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka pētījumi varēja parādīt, ka Polija rīkojās kā privāts ieguldītājs, tikai tādā gadījumā, ja tie pierādītu, ka papildu līdzekļu ieguldījums dotu iespēju projektam radīt pienācīgu peļņu no jau ieguldītā vai ieguldāmā kapitāla (vai ka radītu pienācīgu peļņu no šā kapitāla, pat ņemot vērā risku, ka būs jāatmaksā jebkurš iepriekš saņemts nelikumīgs atbalsts). |
| --- | --- |

(153)

Tāpēc, kā jau minēts, Komisija uzskata, ka pētījumi varēja parādīt, ka Polija rīkojās kā privāts ieguldītājs, tikai tādā gadījumā, ja tie pierādītu, ka papildu līdzekļu ieguldījums dotu iespēju projektam radīt pienācīgu peļņu no jau ieguldītā vai ieguldāmā kapitāla (vai ka radītu pienācīgu peļņu no šā kapitāla, pat ņemot vērā risku, ka būs jāatmaksā jebkurš iepriekš saņemts nelikumīgs atbalsts).

| (154) | Tomēr pētījumi atšķirībā no iepriekš minētā nešķiet ticami turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(154)

Tomēr pētījumi atšķirībā no iepriekš minētā nešķiet ticami turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

MEIP piemērošana, pamatojoties uz 2011. gada MEIP atjauninājumu

| (155) | Pirmais MEIP pētījuma atjauninājums tika veikts 2011. gada maijā. Lai gan vienošanās par kapitāla iepludināšanu, ko veica pēc šā MEIP pētījuma, jau bija panākta pirms 2011. gada maija (skatīt iepriekš 33. apsvērumu), Komisija ir arī novērtējusi, vai, pamatojoties uz ekonomiskajā pētījumā ietverto informāciju, var uzskatīt, ka kapitāla iepludināšana atspoguļo privāta ieguldītāja rīcību, kurš darbojas tirgus ekonomikā. 2011. gada MEIP pētījumā projekta ieņēmumi tika saglabāti nemainīgi, bet kapitālizdevumi tika palielināti (skatīt 3. attēlu, kurā parādīti kumulatīvie ieguldījuma izdevumi 2010. gada reālā izteiksmē). Šajā pētījumā ņemta vērā arī jau iepriekš veiktā kapitāla iepludināšana un kapitālizdevumi. WACC tika nedaudz samazinātas (no [...] % līdz [...] %), un ilgtermiņa izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %. Šo atjauninājumu rezultātā ievērojami samazinājās NPV, kas bija PLN [...] miljoni (aptuveni EUR [...])). Tas notika lielāku zaudējumu dēļ (diskontētā naudas plūsma laikposmā no 2011. līdz 2030. gadam būtu PLN –[...] miljoni), un tāpēc galīgā vērtība nedaudz samazinātos līdz PLN [...] miljoniem. |
| --- | --- |

(155)

Pirmais MEIP pētījuma atjauninājums tika veikts 2011. gada maijā. Lai gan vienošanās par kapitāla iepludināšanu, ko veica pēc šā MEIP pētījuma, jau bija panākta pirms 2011. gada maija (skatīt iepriekš 33. apsvērumu), Komisija ir arī novērtējusi, vai, pamatojoties uz ekonomiskajā pētījumā ietverto informāciju, var uzskatīt, ka kapitāla iepludināšana atspoguļo privāta ieguldītāja rīcību, kurš darbojas tirgus ekonomikā. 2011. gada MEIP pētījumā projekta ieņēmumi tika saglabāti nemainīgi, bet kapitālizdevumi tika palielināti (skatīt 3. attēlu, kurā parādīti kumulatīvie ieguldījuma izdevumi 2010. gada reālā izteiksmē). Šajā pētījumā ņemta vērā arī jau iepriekš veiktā kapitāla iepludināšana un kapitālizdevumi. WACC tika nedaudz samazinātas (no [...] % līdz [...] %), un ilgtermiņa izaugsmes temps tika samazināts no [...] % līdz [...] %. Šo atjauninājumu rezultātā ievērojami samazinājās NPV, kas bija PLN [...] miljoni (aptuveni EUR [...])). Tas notika lielāku zaudējumu dēļ (diskontētā naudas plūsma laikposmā no 2011. līdz 2030. gadam būtu PLN –[...] miljoni), un tāpēc galīgā vērtība nedaudz samazinātos līdz PLN [...] miljoniem.

| (156) | Tādējādi Komisija secina, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmums finansēt Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) militārā lidlauka pārveidi civilās aviācijas lidostā neatbilst MEIP, arī pamatojoties uz 2011. gada MEIP atjauninājumu, un tādējādi tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība, kuru lidostas pārvaldnieks nesaņemtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(156)

Tādējādi Komisija secina, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmums finansēt Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) militārā lidlauka pārveidi civilās aviācijas lidostā neatbilst MEIP, arī pamatojoties uz 2011. gada MEIP atjauninājumu, un tādējādi tiek piešķirta ekonomiska priekšrocība, kuru lidostas pārvaldnieks nesaņemtu parastos tirgus apstākļos.

MEIP piemērošana, pamatojoties uz 2012. gada MEIP atjauninājumu

| (157) | Polija uzskata, ka Komisijai jānovērtē atbilstība MEIP, pamatojoties uz 2012. gada MEIP pētījumu. Lai atbildētu uz šo argumentu – lai gan vienošanās par kapitāla iepludināšanu, kas veikta pēc šā MEIP pētījuma, jau bija panākta iepriekš (skatīt 33. apsvērumu) –, Komisija ir arī novērtējusi, vai, pamatojoties uz ekonomiskajā pētījumā ietverto informāciju, var uzskatīt, ka kapitāla iepludināšana atspoguļo privāta ieguldītāja rīcību, kurš darbojas tirgus ekonomikā. |
| --- | --- |

(157)

Polija uzskata, ka Komisijai jānovērtē atbilstība MEIP, pamatojoties uz 2012. gada MEIP pētījumu. Lai atbildētu uz šo argumentu – lai gan vienošanās par kapitāla iepludināšanu, kas veikta pēc šā MEIP pētījuma, jau bija panākta iepriekš (skatīt 33. apsvērumu) –, Komisija ir arī novērtējusi, vai, pamatojoties uz ekonomiskajā pētījumā ietverto informāciju, var uzskatīt, ka kapitāla iepludināšana atspoguļo privāta ieguldītāja rīcību, kurš darbojas tirgus ekonomikā.

| (158) | Komisija norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā tiek ņemta vērā iepriekšējā kapitāla iepludināšana un jau veiktie kapitālizdevumi. 2012. gada MEIP atjauninājumā parādīts, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” sniegtā finansējuma rezultātā rodas pozitīva pašu kapitāla vērtība akcionāriem PLN [...] miljonu apmērā (aptuveni EUR [...] miljoni). Turklāt ieguldījumu projekta IRR [...] % ir augstāka nekā lidostas pārvaldnieka kapitāla izmaksu prognoze ([...] %). |
| --- | --- |

(158)

Komisija norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā tiek ņemta vērā iepriekšējā kapitāla iepludināšana un jau veiktie kapitālizdevumi. 2012. gada MEIP atjauninājumā parādīts, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” sniegtā finansējuma rezultātā rodas pozitīva pašu kapitāla vērtība akcionāriem PLN [...] miljonu apmērā (aptuveni EUR [...] miljoni). Turklāt ieguldījumu projekta IRR [...] % ir augstāka nekā lidostas pārvaldnieka kapitāla izmaksu prognoze ([...] %).

| (159) | 2012. gada MEIP pētījumā uzņēmuma pašu kapitāla vērtība ar turpmākiem ieguldījumiem situācijā, kad sāk darboties jaunā lidosta (“pamatscenārijs”), tiek salīdzināta ar uzņēmuma pašu kapitāla vērtību bez turpmākiem ieguldījumiem situācijā, kad ieguldījumu projekts tiek pārtraukts 2012. gada jūnijā (“hipotētiskais scenārijs”) (56). |
| --- | --- |

(159)

2012. gada MEIP pētījumā uzņēmuma pašu kapitāla vērtība ar turpmākiem ieguldījumiem situācijā, kad sāk darboties jaunā lidosta (“pamatscenārijs”), tiek salīdzināta ar uzņēmuma pašu kapitāla vērtību bez turpmākiem ieguldījumiem situācijā, kad ieguldījumu projekts tiek pārtraukts 2012. gada jūnijā (“hipotētiskais scenārijs”) (56).

| (160) | Šajā kontekstā Komisija jau ir secinājusi, ka pēc 2010. gada veikto kapitāla iepludināšanu nevar aplūkot atsevišķi no 2010. gadā pieņemtā sākotnējā ieguldījuma lēmuma. Pareizais hipotētiskais scenārijs 2010. gadā būtu bijis neuzsākt projekta īstenošanu. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju Kosakovai nomas līgumā ļāva izmantot zemi tikai civilās aviācijas lidostai. Komisija norāda, ka privāts ieguldītājs visupirms jau nebūtu noslēdzis šādu līgumu, ja plānā attīstīt jaunu civilās aviācijas lidostu nebūtu paredzētas reālistiskas izredzes gūt peļņu no šāda ieguldījuma. Tāpēc 2012. gada MEIP atjauninājumā noteikto hipotētisko scenāriju izkropļo iepriekš pieņemtais lēmums, kurš neatspoguļo privāta ieguldītāja rīcību. Citiem vārdiem, pareizs hipotētiskais scenārijs 2010. un 2012. gadā būtu tāds, kurā attiecīgās civilās aviācijas lidostas būvniecības projekts netiktu īstenots, jo visas kapitāla iepludināšanas un Polijas veiktie MEIP pētījumi attiecas uz tā paša ieguldījuma projekta īstenošanu. |
| --- | --- |

(160)

Šajā kontekstā Komisija jau ir secinājusi, ka pēc 2010. gada veikto kapitāla iepludināšanu nevar aplūkot atsevišķi no 2010. gadā pieņemtā sākotnējā ieguldījuma lēmuma. Pareizais hipotētiskais scenārijs 2010. gadā būtu bijis neuzsākt projekta īstenošanu. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju Kosakovai nomas līgumā ļāva izmantot zemi tikai civilās aviācijas lidostai. Komisija norāda, ka privāts ieguldītājs visupirms jau nebūtu noslēdzis šādu līgumu, ja plānā attīstīt jaunu civilās aviācijas lidostu nebūtu paredzētas reālistiskas izredzes gūt peļņu no šāda ieguldījuma. Tāpēc 2012. gada MEIP atjauninājumā noteikto hipotētisko scenāriju izkropļo iepriekš pieņemtais lēmums, kurš neatspoguļo privāta ieguldītāja rīcību. Citiem vārdiem, pareizs hipotētiskais scenārijs 2010. un 2012. gadā būtu tāds, kurā attiecīgās civilās aviācijas lidostas būvniecības projekts netiktu īstenots, jo visas kapitāla iepludināšanas un Polijas veiktie MEIP pētījumi attiecas uz tā paša ieguldījuma projekta īstenošanu.

| (161) | Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka pamatscenārija pamatā Polijas iesniegtajā 2012. gada MEIP atjauninājumā ir uzņēmējdarbības plāns, kurā paredzētas nākotnes naudas plūsmas pašu kapitāla ieguldītājiem laikposmā no 2012. līdz 2030. gadam (t. i., augstu izaugsmes rādītāju laikā) (57). Paredzētās nākotnes naudas plūsmas ir balstītas uz pieņēmumu, ka lidosta sāks darboties 2013. gadā. Laikā, kad tika veikts 2012. gada MEIP atjauninājums, Polija gaidīja, ka lidosta apkalpos aptuveni [...] pasažierus 2014. gadā un pakāpeniski paplašinās darbību līdz [...] pasažieriem 2020. gadā un aptuveni [...] pasažieriem 2028. gadā (skatīt pasažieru skaita attīstības prognozi 8. tabulā).

  8. tabula


  Pasažieru satiksmes prognozes Gdiņas lidostai (tūkstošos)
















  Gaidāmais pasažieru skaita pieaugums |
| --- | --- |
| Gads | 2013. | 2014. | 2015. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2023. | 2026. | 2030. |
| Kopā | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 083,7 |

(161)

Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka pamatscenārija pamatā Polijas iesniegtajā 2012. gada MEIP atjauninājumā ir uzņēmējdarbības plāns, kurā paredzētas nākotnes naudas plūsmas pašu kapitāla ieguldītājiem laikposmā no 2012. līdz 2030. gadam (t. i., augstu izaugsmes rādītāju laikā) (57). Paredzētās nākotnes naudas plūsmas ir balstītas uz pieņēmumu, ka lidosta sāks darboties 2013. gadā. Laikā, kad tika veikts 2012. gada MEIP atjauninājums, Polija gaidīja, ka lidosta apkalpos aptuveni [...] pasažierus 2014. gadā un pakāpeniski paplašinās darbību līdz [...] pasažieriem 2020. gadā un aptuveni [...] pasažieriem 2028. gadā (skatīt pasažieru skaita attīstības prognozi 8. tabulā).

8. tabula

Pasažieru satiksmes prognozes Gdiņas lidostai (tūkstošos)

Gaidāmais pasažieru skaita pieaugums

Gads

2013.

2014.

2015.

2017.

2018.

2019.

2020.

2023.

2026.

2030.

Kopā

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 083,7

| (162) | Saskaņā ar 2012. gada MEIP atjauninājumu gaidāms, ka pēc 2030. gada lidostas operatora izaugsme notiks nemitīgi saskaņā ar stabilu izaugsmes tempu [...] apmērā. Saskaņā ar šo pieņēmumu Polija aprēķināja lidostas operatora galīgo vērtību 2030. gadā. |
| --- | --- |

(162)

Saskaņā ar 2012. gada MEIP atjauninājumu gaidāms, ka pēc 2030. gada lidostas operatora izaugsme notiks nemitīgi saskaņā ar stabilu izaugsmes tempu [...] apmērā. Saskaņā ar šo pieņēmumu Polija aprēķināja lidostas operatora galīgo vērtību 2030. gadā.

| (163) | Komisija norāda, ka – kā minēts 2010. gada MEIP pētījumā – Gdiņas lidostas pārvaldnieka nākotnes naudas plūsmas galvenais vērtības veidotājs ir gaidāmie aviācijas ieņēmumi, kas būs atkarīgi no pasažieru skaita un aviokompāniju maksāto lidostas maksu līmeņa. |
| --- | --- |

(163)

Komisija norāda, ka – kā minēts 2010. gada MEIP pētījumā – Gdiņas lidostas pārvaldnieka nākotnes naudas plūsmas galvenais vērtības veidotājs ir gaidāmie aviācijas ieņēmumi, kas būs atkarīgi no pasažieru skaita un aviokompāniju maksāto lidostas maksu līmeņa.

| (164) | Attiecībā uz gaidāmo pasažieru skaita palielinājumu Polija apgalvo, ka pieprasījums pēc gaisa pārvadājumu pasažieru pakalpojumiem pieaugs laika gaitā un saistībā ar gaidāmo Polijas IKP pieaugumu un reģionu attīstību. Tāpēc Polija uzskata, ka satiksmes prognozes ir piesardzīgas un ka faktiskais satiksmes līmenis var būt augstāks, nekā prognozēts. Polija uzskata, ka 2013. gada martā atjauninātajā satiksmes prognozē reģionam paredzēta intensīvāka satiksme nekā 2012. gada MEIP atjauninājumā. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz gaidāmo pasažieru skaita palielinājumu Polija apgalvo, ka pieprasījums pēc gaisa pārvadājumu pasažieru pakalpojumiem pieaugs laika gaitā un saistībā ar gaidāmo Polijas IKP pieaugumu un reģionu attīstību. Tāpēc Polija uzskata, ka satiksmes prognozes ir piesardzīgas un ka faktiskais satiksmes līmenis var būt augstāks, nekā prognozēts. Polija uzskata, ka 2013. gada martā atjauninātajā satiksmes prognozē reģionam paredzēta intensīvāka satiksme nekā 2012. gada MEIP atjauninājumā.

| (165) | Polija apgalvo, ka uzņēmējdarbības plānā paredzēts, ka Gdiņas lidosta apkalpos mazāk nekā [...] % no reģiona pasažieru plūsmas. Turklāt Polija uzskata, ka Pomožes gaisa pārvadājumu pakalpojumu tirgus attīstība pieļauj, ka papildus Gdaņskas lidostai pakalpojumus piedāvā vēl viena neliela lidosta. |
| --- | --- |

(165)

Polija apgalvo, ka uzņēmējdarbības plānā paredzēts, ka Gdiņas lidosta apkalpos mazāk nekā [...] % no reģiona pasažieru plūsmas. Turklāt Polija uzskata, ka Pomožes gaisa pārvadājumu pakalpojumu tirgus attīstība pieļauj, ka papildus Gdaņskas lidostai pakalpojumus piedāvā vēl viena neliela lidosta.

| (166) | Attiecībā uz pasažieru pieprasījumu Komisija uzskata, ka 118.–129. apsvērumā izklāstītie argumenti attiecībā uz Gdiņas konkurenci par aviokompānijām un pasažieriem ar Gdaņskas lidostu attiecas arī uz 2012. gada MEIP atjauninājuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz pasažieru pieprasījumu Komisija uzskata, ka 118.–129. apsvērumā izklāstītie argumenti attiecībā uz Gdiņas konkurenci par aviokompānijām un pasažieriem ar Gdaņskas lidostu attiecas arī uz 2012. gada MEIP atjauninājuma novērtējumu.

| (167) | Komisija jo īpaši norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā minētais lidostas maksu līmenis bija tāds pats kā 2010. gada MEIP pētījumā. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju 2012. gada MEIP atjauninājumā izmantotās maksas ievērojami neatšķiras no standarta tarifiem, kurus iekasē citas nelielas lidostas Polijā. Polija skaidro, ka maksu līmenis uzņēmējdarbības plānā ir vidējais līmenis visā uzņēmējdarbības plāna periodā (t. i., 2014.–2040. gads), un tiek pieņemts, ka Gdaņskas lidostas piemērotās ilgtermiņa maksas palielināsies, uzlabojoties pakalpojumu standartiem šajā lidostā. |
| --- | --- |

(167)

Komisija jo īpaši norāda, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā minētais lidostas maksu līmenis bija tāds pats kā 2010. gada MEIP pētījumā. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju 2012. gada MEIP atjauninājumā izmantotās maksas ievērojami neatšķiras no standarta tarifiem, kurus iekasē citas nelielas lidostas Polijā. Polija skaidro, ka maksu līmenis uzņēmējdarbības plānā ir vidējais līmenis visā uzņēmējdarbības plāna periodā (t. i., 2014.–2040. gads), un tiek pieņemts, ka Gdaņskas lidostas piemērotās ilgtermiņa maksas palielināsies, uzlabojoties pakalpojumu standartiem šajā lidostā.

| (168) | Tā kā Gdaņskas, Bidgoščas un Ščecinas lidosta 2012. gadā piemēroja tādus pašus tarifus kā 2010. gadā (tostarp tādas pašas atlaides), Komisijas novērtējums par maksu līmeni Gdiņas lidostā, kas paredzēts 2012. gada MEIP pētījumā, ir tāds pats kā attiecībā uz 2010. gada MEIP pētījumu (skatīt 122.–129. apsvērumu). |
| --- | --- |

(168)

Tā kā Gdaņskas, Bidgoščas un Ščecinas lidosta 2012. gadā piemēroja tādus pašus tarifus kā 2010. gadā (tostarp tādas pašas atlaides), Komisijas novērtējums par maksu līmeni Gdiņas lidostā, kas paredzēts 2012. gada MEIP pētījumā, ir tāds pats kā attiecībā uz 2010. gada MEIP pētījumu (skatīt 122.–129. apsvērumu).

| (169) | Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas vadās no peļņas izredzēm, nebūtu balstījis nevienu ieguldījumu lēmumu par attiecīgo projektu uz tādu maksu līmeni, kuras ir ievērojami augstākas nekā neto maksas, ko piemēro citās Polijas reģionālajās lidostās (58), īpaši Gdaņskas lidostā. |
| --- | --- |

(169)

Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs, kas vadās no peļņas izredzēm, nebūtu balstījis nevienu ieguldījumu lēmumu par attiecīgo projektu uz tādu maksu līmeni, kuras ir ievērojami augstākas nekā neto maksas, ko piemēro citās Polijas reģionālajās lidostās (58), īpaši Gdaņskas lidostā.

| (170) | Komisija arī norāda, ka Polijas veiktais spriedzes tests liecina, ka pašu kapitāla vērtība kļūst negatīva, ja pasažieru maksa tiek samazināta līdz PLN [...]. Šajā saistībā Komisija norāda, ka samazināta lidostas maksa, kas līdzvērtīga maksām citās Polijas reģionālajās lidostās (piemēram, Gdaņskas, Bidgoščas, Ščecinas, Ļubļinas lidostā), radītu negatīvu pašu kapitāla vērtību. |
| --- | --- |

(170)

Komisija arī norāda, ka Polijas veiktais spriedzes tests liecina, ka pašu kapitāla vērtība kļūst negatīva, ja pasažieru maksa tiek samazināta līdz PLN [...]. Šajā saistībā Komisija norāda, ka samazināta lidostas maksa, kas līdzvērtīga maksām citās Polijas reģionālajās lidostās (piemēram, Gdaņskas, Bidgoščas, Ščecinas, Ļubļinas lidostā), radītu negatīvu pašu kapitāla vērtību.

| (171) | Turklāt Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs nenoteiktu maksas augstākā līmenī, balstoties uz pieņēmumu, ka ilgtermiņā maksas Gdaņskas lidostā palielināsies. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Gdaņskas lidostā piemēroto maksu grafikā paredzēts piemērot atlaides līdz 2028. gadam (t. i., laikposmam, kurš ir tikai par diviem gadiem īsāks nekā 2012. gada MEIP atjauninājumā paredzētajā uzņēmējdarbības plānā). Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka prognozētās vidējās lidostas maksas uzņēmējdarbības plānā paredzētajā periodā (t. i., līdz 2030. gadam) joprojām būs augstākas nekā vidējais līmenis konkurējošā lidostā, pat ja lidostas maksas Gdaņskas lidostā pēc 2028. gada palielināsies. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs nenoteiktu maksas augstākā līmenī, balstoties uz pieņēmumu, ka ilgtermiņā maksas Gdaņskas lidostā palielināsies. Šajā ziņā Komisija norāda, ka Gdaņskas lidostā piemēroto maksu grafikā paredzēts piemērot atlaides līdz 2028. gadam (t. i., laikposmam, kurš ir tikai par diviem gadiem īsāks nekā 2012. gada MEIP atjauninājumā paredzētajā uzņēmējdarbības plānā). Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka prognozētās vidējās lidostas maksas uzņēmējdarbības plānā paredzētajā periodā (t. i., līdz 2030. gadam) joprojām būs augstākas nekā vidējais līmenis konkurējošā lidostā, pat ja lidostas maksas Gdaņskas lidostā pēc 2028. gada palielināsies.

| (172) | Polija apstiprināja, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā ņemtas vērā darbības izmaksas, kas saistītas ar militāro darbību lidostā. Gaidāms, ka valsts kompensēs šīs izmaksas. Polija arī apstiprināja, ka Gdiņas lidosta un militārais lietotājs vēl nav panākuši oficiālu nolīgumu par izmaksu (gan darbības, gan ieguldījuma izmaksu) sadali. |
| --- | --- |

(172)

Polija apstiprināja, ka 2012. gada MEIP atjauninājumā ņemtas vērā darbības izmaksas, kas saistītas ar militāro darbību lidostā. Gaidāms, ka valsts kompensēs šīs izmaksas. Polija arī apstiprināja, ka Gdiņas lidosta un militārais lietotājs vēl nav panākuši oficiālu nolīgumu par izmaksu (gan darbības, gan ieguldījuma izmaksu) sadali.

| (173) | Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs balstītu savu novērtējumu tikai uz ieguldījuma lēmuma pieņemšanas laikā paredzamiem rezultātiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka, novērtējot ieguldījuma atbilstību MEIP, nebūtu jāņem vērā iespējamais izmaksu samazinājums, ko iegūs, dalot izmaksas ar lidostas militāro lietotāju (un ietekme uz lidostas kopējām izmaksām un ieņēmumiem). Patiešām, 2012. gada MEIP pētījumā nav noteikts tā izmaksu samazinājuma apjoms, kuru lidostas pārvaldnieks varētu saņemt šajā saistībā. |
| --- | --- |

(173)

Komisija uzskata, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs balstītu savu novērtējumu tikai uz ieguldījuma lēmuma pieņemšanas laikā paredzamiem rezultātiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka, novērtējot ieguldījuma atbilstību MEIP, nebūtu jāņem vērā iespējamais izmaksu samazinājums, ko iegūs, dalot izmaksas ar lidostas militāro lietotāju (un ietekme uz lidostas kopējām izmaksām un ieņēmumiem). Patiešām, 2012. gada MEIP pētījumā nav noteikts tā izmaksu samazinājuma apjoms, kuru lidostas pārvaldnieks varētu saņemt šajā saistībā.

| (174) | Tāpat kā 2010. gada MEIP pētījumā, laikposmā no 2012. līdz 2030. gadam projekta kopējā DNP ir negatīva, kā parādīts 5. attēlā. Lidosta sāks radīt pozitīvu naudas plūsmu tikai 2020. gadā, bet garais ieguldījumu periods nozīmē, ka kumulatīvā naudas plūsma diskontētā izteiksmē prognozes periodā joprojām būs negatīva.

  5. attēls


  Kumulatīvā (reālā) DNP (PLN) 2012. gada MEIP atjauninājumā

  [...] |
| --- | --- |

(174)

Tāpat kā 2010. gada MEIP pētījumā, laikposmā no 2012. līdz 2030. gadam projekta kopējā DNP ir negatīva, kā parādīts 5. attēlā. Lidosta sāks radīt pozitīvu naudas plūsmu tikai 2020. gadā, bet garais ieguldījumu periods nozīmē, ka kumulatīvā naudas plūsma diskontētā izteiksmē prognozes periodā joprojām būs negatīva.

5. attēls

Kumulatīvā (reālā) DNP (PLN) 2012. gada MEIP atjauninājumā

[...]

| (175) | Tādējādi Komisija secina, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmums finansēt Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) militārā lidlauka pārveidošanu par civilās aviācijas lidostu neatbilst MEIP, arī pamatojoties uz 2012. gada MEIP atjauninājumu, un tāpēc piešķir ekonomisku priekšrocību, kuru lidostas pārvaldnieks nesaņemtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(175)

Tādējādi Komisija secina, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību lēmums finansēt Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) militārā lidlauka pārveidošanu par civilās aviācijas lidostu neatbilst MEIP, arī pamatojoties uz 2012. gada MEIP atjauninājumu, un tāpēc piešķir ekonomisku priekšrocību, kuru lidostas pārvaldnieks nesaņemtu parastos tirgus apstākļos.

2013. gada novembra atjauninājums

| (176) | Komisija arī uzskata, ka ieguldījumu plāna grozījumi, kuru mērķis bija radīt papildu ieņēmumus, lidostai pārdodot degvielu (bez ārēja operatora) un piedāvājot navigācijas pakalpojumus, nebūtu jāņem vērā, novērtējot ieguldījuma saderību ar MEIP. Polija apstiprināja, ka šie iespējamie papildu ieņēmumu avoti netika iekļauti 2010. gada MEIP pētījumā, 2011. gada MEIP pētījumā vai 2012. gada MEIP atjauninājumā par Gdiņas lidostu, jo tajā laikā, kad šie pētījumi tika sagatavoti, ne publiskā sektora akcionāri, ne uzņēmums nevarēja būt pārliecināti, ka tie saņems visas atļaujas un koncesijas, kas vajadzīgas šādu pakalpojumu sniegšanai. Tā kā laikā, kad tika veikti MEIP pētījumi, nebija iespējams saņemt vajadzīgās atļaujas un koncesijas, Komisija nevar tās ņemt vērā ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(176)

Komisija arī uzskata, ka ieguldījumu plāna grozījumi, kuru mērķis bija radīt papildu ieņēmumus, lidostai pārdodot degvielu (bez ārēja operatora) un piedāvājot navigācijas pakalpojumus, nebūtu jāņem vērā, novērtējot ieguldījuma saderību ar MEIP. Polija apstiprināja, ka šie iespējamie papildu ieņēmumu avoti netika iekļauti 2010. gada MEIP pētījumā, 2011. gada MEIP pētījumā vai 2012. gada MEIP atjauninājumā par Gdiņas lidostu, jo tajā laikā, kad šie pētījumi tika sagatavoti, ne publiskā sektora akcionāri, ne uzņēmums nevarēja būt pārliecināti, ka tie saņems visas atļaujas un koncesijas, kas vajadzīgas šādu pakalpojumu sniegšanai. Tā kā laikā, kad tika veikti MEIP pētījumi, nebija iespējams saņemt vajadzīgās atļaujas un koncesijas, Komisija nevar tās ņemt vērā ar atpakaļejošu datumu.

Secinājums

| (177) | Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību sniegtais publiskais finansējums lidostas pārvaldniekam neatbilst MEIP. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums piešķir SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ekonomisku priekšrocību, kuru tā nesaņemtu parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(177)

Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas pašvaldību sniegtais publiskais finansējums lidostas pārvaldniekam neatbilst MEIP. Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums piešķir SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” ekonomisku priekšrocību, kuru tā nesaņemtu parastos tirgus apstākļos.

5.1.4.   Selektivitāte

| (178) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākumu definētu kā valsts atbalstu, ar to ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Šajā lietā Komisija norāda, ka kapitāla iepludināšana attiecas tikai uz SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”. Tāpēc tā ir selektīva LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu, lai pasākumu definētu kā valsts atbalstu, ar to ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Šajā lietā Komisija norāda, ka kapitāla iepludināšana attiecas tikai uz SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”. Tāpēc tā ir selektīva LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

5.1.5.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību

| (179) | Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, uzskatāms, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (59). Attiecīgā pasākuma piešķirtā ekonomiskā priekšrocība stiprina lidostas operatora ekonomisko stāvokli, jo lidostas operators varēs sākt uzņēmējdarbību, neveicot tam nepieciešamo ieguldījumu un nesedzot darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(179)

Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē iekšējā tirgū, uzskatāms, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus (59). Attiecīgā pasākuma piešķirtā ekonomiskā priekšrocība stiprina lidostas operatora ekonomisko stāvokli, jo lidostas operators varēs sākt uzņēmējdarbību, neveicot tam nepieciešamo ieguldījumu un nesedzot darbības izmaksas.

| (180) | Kā novērtēts 5.1.1. iedaļā, lidostas ekspluatācija ir saimnieciska darbība. Notiek konkurence, no viens puses, starp lidostām, lai piesaistītu aviokompānijas un attiecīgo gaisa satiksmi (pasažierus un kravas) un, no otras puses, starp lidostu pārvaldniekiem, kuri var konkurēt savā starpā, lai tiem uzticētu pārvaldīt konkrēto lidostu. Turklāt Komisija uzsver, ka – īpaši attiecībā uz LCC – lidostas, kas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās un dažādās dalībvalstīs, arī var savstarpēji konkurēt, lai piesaistītu minētās aviokompānijas. Komisija norāda, ka Gdiņas lidosta apkalpos aptuveni [...] tūkstošus pasažieru līdz 2020. gadam un līdz 1 miljonam pasažieru 2030. gadā. |
| --- | --- |

(180)

Kā novērtēts 5.1.1. iedaļā, lidostas ekspluatācija ir saimnieciska darbība. Notiek konkurence, no viens puses, starp lidostām, lai piesaistītu aviokompānijas un attiecīgo gaisa satiksmi (pasažierus un kravas) un, no otras puses, starp lidostu pārvaldniekiem, kuri var konkurēt savā starpā, lai tiem uzticētu pārvaldīt konkrēto lidostu. Turklāt Komisija uzsver, ka – īpaši attiecībā uz LCC – lidostas, kas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās un dažādās dalībvalstīs, arī var savstarpēji konkurēt, lai piesaistītu minētās aviokompānijas. Komisija norāda, ka Gdiņas lidosta apkalpos aptuveni [...] tūkstošus pasažieru līdz 2020. gadam un līdz 1 miljonam pasažieru 2030. gadā.

| (181) | Kā minēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 40. punktā, pat mazas lidostas nevar izslēgt no LESD 107. panta 1. punkta darbības jomas piemērošanas. Ņemot vērā satiksmes prognozi Gdiņas lidostai un tās tuvumu Gdaņskas lidostai (ne vairāk kā 25 km attālumā), Komisija uzskata, ka konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt iespaidota. |
| --- | --- |

(181)

Kā minēts 2005. gada Aviācijas vadlīniju 40. punktā, pat mazas lidostas nevar izslēgt no LESD 107. panta 1. punkta darbības jomas piemērošanas. Ņemot vērā satiksmes prognozi Gdiņas lidostai un tās tuvumu Gdaņskas lidostai (ne vairāk kā 25 km attālumā), Komisija uzskata, ka konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm var tikt iespaidota.

| (182) | Pamatojoties uz 179.–181. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, Gdiņas lidostas pārvaldniekam radītā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem lidostu pakalpojumu sniedzēju tirgū Savienībā. Tāpēc izvērtējamais publiskais finansējums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(182)

Pamatojoties uz 179.–181. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, Gdiņas lidostas pārvaldniekam radītā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem lidostu pakalpojumu sniedzēju tirgū Savienībā. Tāpēc izvērtējamais publiskais finansējums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.1.6.   Secinājums

| (183) | Ņemot vērā 83.–182. apsvērumā izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” piešķirtā kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā finansējums jau bija piešķirts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, Komisija arī uzskata, ka Polija ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktā paredzēto aizliegumu (60). |
| --- | --- |

(183)

Ņemot vērā 83.–182. apsvērumā izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” piešķirtā kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā finansējums jau bija piešķirts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, Komisija arī uzskata, ka Polija ir pārkāpusi LESD 108. panta 3. punktā paredzēto aizliegumu (60).

5.2.   ATBALSTA SADERĪBA

| (184) | Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Kā aprakstīts iepriekš, atbalstu veido finansējums ieguldījuma izmaksām, kas saistītas ar Gdiņas lidostas darbības uzsākšanu, un darbības zaudējumiem pirmajos lidostas darbības gados (t. i., līdz 2019. gadam, tostarp saskaņā gan ar 2010. gada MEIP pētījumu, gan ar 2012. gada MEIP pētījumu). |
| --- | --- |

(184)

Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Kā aprakstīts iepriekš, atbalstu veido finansējums ieguldījuma izmaksām, kas saistītas ar Gdiņas lidostas darbības uzsākšanu, un darbības zaudējumiem pirmajos lidostas darbības gados (t. i., līdz 2019. gadam, tostarp saskaņā gan ar 2010. gada MEIP pētījumu, gan ar 2012. gada MEIP pētījumu).

| (185) | LESD 107. panta 3. punktā paredzēti vairāki izņēmumi no LESD 107. panta 1. punkta vispārējo noteikumu, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgo atbalstu var novērtēt, tikai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā ziņā 2005. gada Aviācijas vadlīnijās paredzēta novērtēšanas sistēma, lai noteiktu, vai atbalstu lidostu operatoriem var uzskatīt par saderīgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tajās minēti vairāki kritēriji, kas Komisijai ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

(185)

LESD 107. panta 3. punktā paredzēti vairāki izņēmumi no LESD 107. panta 1. punkta vispārējo noteikumu, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Attiecīgo atbalstu var novērtēt, tikai pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā ziņā 2005. gada Aviācijas vadlīnijās paredzēta novērtēšanas sistēma, lai noteiktu, vai atbalstu lidostu operatoriem var uzskatīt par saderīgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tajās minēti vairāki kritēriji, kas Komisijai ir jāņem vērā.

5.2.1.   Ieguldījumu atbalsts

| (186) | Valsts atbalsts lidostas infrastruktūras finansēšanai ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem nosacījumiem:






  i) | infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(186)

Valsts atbalsts lidostas infrastruktūras finansēšanai ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem nosacījumiem:

i)

infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| ii) | infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim;

| iii) | prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

iii)

prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu;

| iv) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; un |
| --- | --- |

iv)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; un

| v) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

v)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm.

| (187) | Turklāt, lai tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, valsts atbalstam lidostām, tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam, jābūt ar stimulējošu ietekmi, kā arī nepieciešamam un samērīgam noteiktajam likumīgajam mērķim. |
| --- | --- |

(187)

Turklāt, lai tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, valsts atbalstam lidostām, tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam, jābūt ar stimulējošu ietekmi, kā arī nepieciešamam un samērīgam noteiktajam likumīgajam mērķim.

| (188) | Polija uzskata, ka publiskais finansējums Gdiņas lidlauka pārveides projektam atbilst visiem 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktajiem ieguldījumu atbalsta kritērijiem. |
| --- | --- |

(188)

Polija uzskata, ka publiskais finansējums Gdiņas lidlauka pārveides projektam atbilst visiem 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktajiem ieguldījumu atbalsta kritērijiem.

i)   Infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktajam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.)

| (189) | Komisija norāda, ka Pomoži jau efektīvi apkalpo Gdaņskas lidosta, kura atrodas tikai 25 km attālumā no plānotās jaunās lidostas. |
| --- | --- |

(189)

Komisija norāda, ka Pomoži jau efektīvi apkalpo Gdaņskas lidosta, kura atrodas tikai 25 km attālumā no plānotās jaunās lidostas.

| (190) | Gdaņskas lidosta atrodas netālu no Trójmiasto apvedceļa, kas ir daļa no S6 ātrgaitas ceļa, pa kuru apbrauc Gdiņu, Sopotu un Gdaņsku, un nodrošina lielākajai daļai Pomožes iedzīvotāju vieglu piekļuvi lidostai. Pat Gdiņas iedzīvotājiem jaunas lidostas būvniecība pati par sevi neradīs ievērojamus uzlabojumus savienojamības ziņā, jo gan Gdiņas, gan Gdaņskas lidosta atrodas 20–25 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas centra. |
| --- | --- |

(190)

Gdaņskas lidosta atrodas netālu no Trójmiasto apvedceļa, kas ir daļa no S6 ātrgaitas ceļa, pa kuru apbrauc Gdiņu, Sopotu un Gdaņsku, un nodrošina lielākajai daļai Pomožes iedzīvotāju vieglu piekļuvi lidostai. Pat Gdiņas iedzīvotājiem jaunas lidostas būvniecība pati par sevi neradīs ievērojamus uzlabojumus savienojamības ziņā, jo gan Gdiņas, gan Gdaņskas lidosta atrodas 20–25 minūšu brauciena ar automobili attālumā no Gdiņas centra.

| (191) | Komisija arī piebilst, ka Trójmiasto metropolitēna dzelzceļa (Trójmiejska Kolej Metropolitalna) savienojums, ko pašlaik būvē ar Savienības struktūrfondu līdzfinansējumu, dos iespēju gan Gdaņskas, gan Gdiņas iedzīvotājiem aizbraukt tieši no pilsētas centra līdz Gdaņskas lidostai aptuveni 25 minūtēs. Trójmiasto metropolitēna dzelzceļš arī nodrošinās iedzīvotājiem citās Pomožes daļās tiešus vai netiešus dzelzceļa savienojumus ar Gdaņskas lidostu. |
| --- | --- |

(191)

Komisija arī piebilst, ka Trójmiasto metropolitēna dzelzceļa (Trójmiejska Kolej Metropolitalna) savienojums, ko pašlaik būvē ar Savienības struktūrfondu līdzfinansējumu, dos iespēju gan Gdaņskas, gan Gdiņas iedzīvotājiem aizbraukt tieši no pilsētas centra līdz Gdaņskas lidostai aptuveni 25 minūtēs. Trójmiasto metropolitēna dzelzceļš arī nodrošinās iedzīvotājiem citās Pomožes daļās tiešus vai netiešus dzelzceļa savienojumus ar Gdaņskas lidostu.

| (192) | Komisija arī norāda, ka pašlaik Gdaņskas lidostas jauda ir 5 miljoni pasažieru gadā, bet faktiskā pasažieru satiksme 2010.–2013. gadā bija šāda: 2010. gadā – 2,2 miljoni, 2011. gadā – 2,5 miljoni, 2012. gadā – 2,9 miljoni, 2013. gadā – 2,8 miljoni. Komisija arī norāda, ka pašlaik Gdaņskas lidosta tiek paplašināta, lai apkalpotu 7 miljonus pasažieru gadā. Šis ieguldījums jāpabeidz 2015. gadā. |
| --- | --- |

(192)

Komisija arī norāda, ka pašlaik Gdaņskas lidostas jauda ir 5 miljoni pasažieru gadā, bet faktiskā pasažieru satiksme 2010.–2013. gadā bija šāda: 2010. gadā – 2,2 miljoni, 2011. gadā – 2,5 miljoni, 2012. gadā – 2,9 miljoni, 2013. gadā – 2,8 miljoni. Komisija arī norāda, ka pašlaik Gdaņskas lidosta tiek paplašināta, lai apkalpotu 7 miljonus pasažieru gadā. Šis ieguldījums jāpabeidz 2015. gadā.

| (193) | Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto satiksmes prognozi Pomožei, kuru izmantoja, lai sagatavotu 2012. gada MEIP atjauninājumu, kopējais pieprasījums reģionā būs [...] pasažieri [...]. gadā.

  9. tabula


  Satiksmes prognozes Pomožei (miljonos)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 7,7 |

(193)

Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto satiksmes prognozi Pomožei, kuru izmantoja, lai sagatavotu 2012. gada MEIP atjauninājumu, kopējais pieprasījums reģionā būs [...] pasažieri [...]. gadā.

9. tabula

Satiksmes prognozes Pomožei (miljonos)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (194) | Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Polijas sniegto informāciju Gdaņskas lidostas ģenerālplānā paredzēta turpmāka lidostas paplašināšana, lai apkalpotu vairāk nekā 10 miljonus pasažieru gadā. Tāpēc atkarībā no satiksmes attīstības nākotnē var tikt pieņemts lēmums paplašināt Gdaņskas lidostas jaudu, lai apkalpotu vairāk nekā 7 miljonus. |
| --- | --- |

(194)

Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Polijas sniegto informāciju Gdaņskas lidostas ģenerālplānā paredzēta turpmāka lidostas paplašināšana, lai apkalpotu vairāk nekā 10 miljonus pasažieru gadā. Tāpēc atkarībā no satiksmes attīstības nākotnē var tikt pieņemts lēmums paplašināt Gdaņskas lidostas jaudu, lai apkalpotu vairāk nekā 7 miljonus.

| (195) | Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju atjaunināta prognoze (sagatavota 2013. gada martā) liecina, ka gaidāms, ka pieprasījums aptvēruma teritorijā būs augstāks, nekā tas minēts 2012. gadā sagatavotajās satiksmes prognozēs. Saskaņā ar grozītajām prognozēm pieprasījums aptvēruma teritorijā būs aptuveni 9 miljoni pasažieru 2030. gadā. Tomēr pat šī prognoze liecina, ka, lai apmierinātu šo pieprasījumu reģionā vismaz līdz 2025. gadam, pietiktu tikai ar Gdaņskas lidostu, neveicot turpmāku ieguldījumu (pamatojoties uz 45. apsvērumā aprakstīto koriģēto satiksmes prognozi). |
| --- | --- |

(195)

Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju atjaunināta prognoze (sagatavota 2013. gada martā) liecina, ka gaidāms, ka pieprasījums aptvēruma teritorijā būs augstāks, nekā tas minēts 2012. gadā sagatavotajās satiksmes prognozēs. Saskaņā ar grozītajām prognozēm pieprasījums aptvēruma teritorijā būs aptuveni 9 miljoni pasažieru 2030. gadā. Tomēr pat šī prognoze liecina, ka, lai apmierinātu šo pieprasījumu reģionā vismaz līdz 2025. gadam, pietiktu tikai ar Gdaņskas lidostu, neveicot turpmāku ieguldījumu (pamatojoties uz 45. apsvērumā aprakstīto koriģēto satiksmes prognozi).

| (196) | Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto informāciju pašreizējā skrejceļu jauda Gdaņskas lidostā ir 40–44 darbības stundā, bet to izmanto vidēji 4,7 darbībām stundā. |
| --- | --- |

(196)

Turklāt saskaņā ar Polijas sniegto informāciju pašreizējā skrejceļu jauda Gdaņskas lidostā ir 40–44 darbības stundā, bet to izmanto vidēji 4,7 darbībām stundā.

| (197) | Pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju (skatīt 192.–196. apsvērumu), Komisija norāda, ka turpmākajos gados Gdaņskas lidostu izmantos tikai aptuveni 50–60 % apmērā no tās jaudas. Tādējādi, pat strauji palielinoties pasažieru skaitam Pomožē, Gdaņskas lidosta varēs apmierināt aviokompāniju un pasažieru radīto pieprasījumu ilgu laiku. |
| --- | --- |

(197)

Pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju (skatīt 192.–196. apsvērumu), Komisija norāda, ka turpmākajos gados Gdaņskas lidostu izmantos tikai aptuveni 50–60 % apmērā no tās jaudas. Tādējādi, pat strauji palielinoties pasažieru skaitam Pomožē, Gdaņskas lidosta varēs apmierināt aviokompāniju un pasažieru radīto pieprasījumu ilgu laiku.

| (198) | Komisija arī norāda, ka Gdaņskas lidosta piedāvā vairāk nekā 40 iekšzemes un starptautiskus galamērķus (gan tiešie savienojumi, gan savienojumi ar tādām centrālām lidostām kā Frankfurte, Minhene, Varšava un Kopenhāgena). |
| --- | --- |

(198)

Komisija arī norāda, ka Gdaņskas lidosta piedāvā vairāk nekā 40 iekšzemes un starptautiskus galamērķus (gan tiešie savienojumi, gan savienojumi ar tādām centrālām lidostām kā Frankfurte, Minhene, Varšava un Kopenhāgena).

| (199) | Kā minēts 60. apsvērumā, Polija apgalvo, no vienas puses, ka jaudas paplašināšanas iespējas Gdaņskas lidostā ir ierobežotas plānošanas un vides apsvērumu dēļ. No otras puses, tā arī apgalvo, ka nav ierobežojumu attiecībā uz jaudas paplašināšanu Gdaņskas lidostā. Tā kā argumenti attiecībā uz jaudas paplašināšanas ierobežojumiem ir pretrunīgi un netiek pamatoti, Komisija uzskata, ka tā nevar balstīt uz tiem savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(199)

Kā minēts 60. apsvērumā, Polija apgalvo, no vienas puses, ka jaudas paplašināšanas iespējas Gdaņskas lidostā ir ierobežotas plānošanas un vides apsvērumu dēļ. No otras puses, tā arī apgalvo, ka nav ierobežojumu attiecībā uz jaudas paplašināšanu Gdaņskas lidostā. Tā kā argumenti attiecībā uz jaudas paplašināšanas ierobežojumiem ir pretrunīgi un netiek pamatoti, Komisija uzskata, ka tā nevar balstīt uz tiem savu novērtējumu.

| (200) | Ņemot vērā neizmantoto jaudu Gdaņskas lidostā, kura netiks pilnībā izmantota ilgu laiku, un plānu vajadzības gadījumā turpināt paplašināt jaudu lidostā ilgtermiņā, Komisija neuzskata, ka vēl vienas lidostas izveide Pomožē veicinātu reģiona attīstību. Turklāt Komisija norāda, ka Gdaņskas lidosta jau nodrošina labus savienojumus Pomožei un ka jauna lidosta neuzlabos savienojumus ar šo reģionu. |
| --- | --- |

(200)

Ņemot vērā neizmantoto jaudu Gdaņskas lidostā, kura netiks pilnībā izmantota ilgu laiku, un plānu vajadzības gadījumā turpināt paplašināt jaudu lidostā ilgtermiņā, Komisija neuzskata, ka vēl vienas lidostas izveide Pomožē veicinātu reģiona attīstību. Turklāt Komisija norāda, ka Gdaņskas lidosta jau nodrošina labus savienojumus Pomožei un ka jauna lidosta neuzlabos savienojumus ar šo reģionu.

| (201) | Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības modeli paredzēts, ka tā konkurēs par pasažieriem ar Gdaņskas lidostu LCC, līgumreisu un vispārējās aviācijas tirgū. Turklāt jaunas lidostas izveide, kura kalpotu kā rezerves, ārkārtas lidosta, nevar attaisnot ieguldījumu apjomu Gdiņas lidostā. |
| --- | --- |

(201)

Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības modeli paredzēts, ka tā konkurēs par pasažieriem ar Gdaņskas lidostu LCC, līgumreisu un vispārējās aviācijas tirgū. Turklāt jaunas lidostas izveide, kura kalpotu kā rezerves, ārkārtas lidosta, nevar attaisnot ieguldījumu apjomu Gdiņas lidostā.

| (202) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ieguldījuma Gdiņas lidostā rezultātā vienkārši tiks dublēta infrastruktūra reģionā, kas neatbilst skaidri noteiktam kopēju interešu mērķim. |
| --- | --- |

(202)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ieguldījuma Gdiņas lidostā rezultātā vienkārši tiks dublēta infrastruktūra reģionā, kas neatbilst skaidri noteiktam kopēju interešu mērķim.

ii)   Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (203) | Kā norādīts 189.–202. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas aptvēruma teritoriju efektīvi apkalpo un apkalpos Gdaņskas lidosta. Turklāt abas lidostas rīkotos saskaņā ar līdzīgu uzņēmējdarbības modeli un galveno uzmanību pievērstu galvenokārt LCC un līgumreisiem. |
| --- | --- |

(203)

Kā norādīts 189.–202. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Gdiņas lidostas aptvēruma teritoriju efektīvi apkalpo un apkalpos Gdaņskas lidosta. Turklāt abas lidostas rīkotos saskaņā ar līdzīgu uzņēmējdarbības modeli un galveno uzmanību pievērstu galvenokārt LCC un līgumreisiem.

| (204) | Tā kā nav izvirzīts skaidri noteikts kopēju interešu mērķis, Komisija uzskata, ka infrastruktūru nevar uzskatīt par nepieciešamu vai samērīgu kopējo interešu mērķim (skatīt arī 202. apsvērumu). |
| --- | --- |

(204)

Tā kā nav izvirzīts skaidri noteikts kopēju interešu mērķis, Komisija uzskata, ka infrastruktūru nevar uzskatīt par nepieciešamu vai samērīgu kopējo interešu mērķim (skatīt arī 202. apsvērumu).

iii)   Prognozes par infrastruktūras vidēja termiņa izmantošanu ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā esošās infrastruktūras izmantošanu

| (205) | Kā norādīts i) punktā, Gdiņas lidosta atrodas tikai aptuveni 25 km attālumā no esošās Gdaņskas lidostas un abām lidostām ir viena un tā pati aptvēruma teritorija un līdzīgs uzņēmējdarbības modelis. |
| --- | --- |

(205)

Kā norādīts i) punktā, Gdiņas lidosta atrodas tikai aptuveni 25 km attālumā no esošās Gdaņskas lidostas un abām lidostām ir viena un tā pati aptvēruma teritorija un līdzīgs uzņēmējdarbības modelis.

| (206) | Patlaban Gdaņskas lidosta izmanto mazāk nekā 60 % no savas jaudas. Ņemot vērā pašlaik veiktos ieguldījumus, ar Gdaņskas lidostu pietiek, lai apkalpotu pieprasījumu reģionā vismaz līdz 2025.–2028. gadam atkarībā no izmantotajām prognozēm, un ir iespējama tās turpmāka paplašināšana. |
| --- | --- |

(206)

Patlaban Gdaņskas lidosta izmanto mazāk nekā 60 % no savas jaudas. Ņemot vērā pašlaik veiktos ieguldījumus, ar Gdaņskas lidostu pietiek, lai apkalpotu pieprasījumu reģionā vismaz līdz 2025.–2028. gadam atkarībā no izmantotajām prognozēm, un ir iespējama tās turpmāka paplašināšana.

| (207) | Komisija arī norāda, ka Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānā noteikts, ka lidosta aptuveni [80–90] % ieņēmumu radīs, apkalpojot zemo cenu reisus un līgumreisus. Tas nozīmē, ka Gdiņas lidosta galveno uzmanību pievērsīs tirgiem, kuri veido Gdaņskas lidostas pamatdarbību. |
| --- | --- |

(207)

Komisija arī norāda, ka Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānā noteikts, ka lidosta aptuveni [80–90] % ieņēmumu radīs, apkalpojot zemo cenu reisus un līgumreisus. Tas nozīmē, ka Gdiņas lidosta galveno uzmanību pievērsīs tirgiem, kuri veido Gdaņskas lidostas pamatdarbību.

| (208) | Šajā saistībā Komisija arī norāda, ka Polija nesniedza abu lidostu iespējamās sadarbības pierādījumus. |
| --- | --- |

(208)

Šajā saistībā Komisija arī norāda, ka Polija nesniedza abu lidostu iespējamās sadarbības pierādījumus.

| (209) | Ar plāniem radīt ieņēmumus no citām aviācijas un ar aviāciju nesaistītām darbībām (ražošana un pakalpojumi) nepietiktu, lai segtu augstās darbības izmaksas, kas saistītas ar Gdiņas lidostas darbību. |
| --- | --- |

(209)

Ar plāniem radīt ieņēmumus no citām aviācijas un ar aviāciju nesaistītām darbībām (ražošana un pakalpojumi) nepietiktu, lai segtu augstās darbības izmaksas, kas saistītas ar Gdiņas lidostas darbību.

| (210) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas lidosta nepiedāvā apmierinošas prognozes par tās vidēja termiņa izmantošanu. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas lidosta nepiedāvā apmierinošas prognozes par tās vidēja termiņa izmantošanu.

iv)   Infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem

| (211) | Polija apstiprināja, ka lidostas infrastruktūra būs vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, bez komerciāli nepamatotas diskriminācijas. |
| --- | --- |

(211)

Polija apstiprināja, ka lidostas infrastruktūra būs vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, bez komerciāli nepamatotas diskriminācijas.

v)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā kopējām interesēm

| (212) | Komisija norāda, ka Polija nav sniegusi nekādus pierādījumus, ka Gdiņas un Gdaņskas lidostas veidos aviācijas sadarbības centru. Loģiski, ka faktiski abām lidostām būs jākonkurē par būtībā vienu un to pašu pasažieru piesaistīšanu. |
| --- | --- |

(212)

Komisija norāda, ka Polija nav sniegusi nekādus pierādījumus, ka Gdiņas un Gdaņskas lidostas veidos aviācijas sadarbības centru. Loģiski, ka faktiski abām lidostām būs jākonkurē par būtībā vienu un to pašu pasažieru piesaistīšanu.

| (213) | Komisija arī norāda, ka ar Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānu (kurā aptuveni [80–90] % ieņēmumu rada zemo cenu reisi un līgumreisi) un ieguldījumu apjomu (piemēram, terminālis ar jaudu 0,5 miljoni pasažieru gadā, kurš nākotnē būs jāpaplašina) netiek pamatots apgalvojums, ka Gdiņas lidosta galveno uzmanību pievērsīs vispārējas nozīmes aviācijas satiksmei un sniegs pakalpojumus tikai vai galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijas nozarei. |
| --- | --- |

(213)

Komisija arī norāda, ka ar Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plānu (kurā aptuveni [80–90] % ieņēmumu rada zemo cenu reisi un līgumreisi) un ieguldījumu apjomu (piemēram, terminālis ar jaudu 0,5 miljoni pasažieru gadā, kurš nākotnē būs jāpaplašina) netiek pamatots apgalvojums, ka Gdiņas lidosta galveno uzmanību pievērsīs vispārējas nozīmes aviācijas satiksmei un sniegs pakalpojumus tikai vai galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijas nozarei.

| (214) | Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka abas lidostas galveno uzmanību pievērsīs LCC un līgumreisiem, Komisija uzskata, ka atbalsts tiek novirzīts uz lidostu, kura tieši konkurēs ar otru lidostu tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā nav tāda pieprasījuma pēc lidostu pakalpojumiem, kuru nevarētu apmierināt esošā lidosta. |
| --- | --- |

(214)

Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka abas lidostas galveno uzmanību pievērsīs LCC un līgumreisiem, Komisija uzskata, ka atbalsts tiek novirzīts uz lidostu, kura tieši konkurēs ar otru lidostu tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā nav tāda pieprasījuma pēc lidostu pakalpojumiem, kuru nevarētu apmierināt esošā lidosta.

| (215) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsts iespaidotu tirdzniecību tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Šo secinājumu apstiprina tāda kopējā interešu mērķa trūkums, kuru paredzēts sasniegt ar atbalstu. |
| --- | --- |

(215)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsts iespaidotu tirdzniecību tādā apmērā, kas ir pretrunā kopējām interesēm. Šo secinājumu apstiprina tāda kopējā interešu mērķa trūkums, kuru paredzēts sasniegt ar atbalstu.

vi)   Atbalsta nepieciešamība un stimulējoša ietekme

| (216) | Pamatojoties uz Polijas sniegtajiem datiem, Komisija uzskata, ka ieguldījuma izmaksas var būt zemākas, nekā tās ir attiecībā uz citu līdzīgu reģionālu lidostu būvniecību Polijā. Tas ir galvenokārt tāpēc, ka tiek izmantota esošā infrastruktūra militārajā lidlaukā. Turklāt Polija apgalvo, ka bez atbalsta lidostas pārvaldnieks nebūtu veicis ieguldījumu. |
| --- | --- |

(216)

Pamatojoties uz Polijas sniegtajiem datiem, Komisija uzskata, ka ieguldījuma izmaksas var būt zemākas, nekā tās ir attiecībā uz citu līdzīgu reģionālu lidostu būvniecību Polijā. Tas ir galvenokārt tāpēc, ka tiek izmantota esošā infrastruktūra militārajā lidlaukā. Turklāt Polija apgalvo, ka bez atbalsta lidostas pārvaldnieks nebūtu veicis ieguldījumu.

| (217) | Komisija arī norāda, ka ilgais periods, kas nepieciešams, lai sasniegtu peļņas slieksni, veicot šāda veida ieguldījumu, nozīmē, ka publiskais finansējums varētu būt vajadzīgs, lai mainītu atbalsta saņēmēja rīcību, mudinot to veikt ieguldījumu. Turklāt, tā kā ieguldījumu projekta gaidāmo rentabilitāti nevar noteikt (skatīt 177. apsvērumu) un tirgus ekonomikas ieguldītājs neveiktu šādu projektu, patiešām ir visai ticams, ka atbalsts maina lidostas pārvaldnieka rīcību. |
| --- | --- |

(217)

Komisija arī norāda, ka ilgais periods, kas nepieciešams, lai sasniegtu peļņas slieksni, veicot šāda veida ieguldījumu, nozīmē, ka publiskais finansējums varētu būt vajadzīgs, lai mainītu atbalsta saņēmēja rīcību, mudinot to veikt ieguldījumu. Turklāt, tā kā ieguldījumu projekta gaidāmo rentabilitāti nevar noteikt (skatīt 177. apsvērumu) un tirgus ekonomikas ieguldītājs neveiktu šādu projektu, patiešām ir visai ticams, ka atbalsts maina lidostas pārvaldnieka rīcību.

| (218) | Tomēr, tā kā nav izvirzīts skaidri noteikts kopēju interešu mērķis, Komisija secina, ka atbalstu nevar uzskatīt par nepieciešamu un samērīgu ar šo mērķi. |
| --- | --- |

(218)

Tomēr, tā kā nav izvirzīts skaidri noteikts kopēju interešu mērķis, Komisija secina, ka atbalstu nevar uzskatīt par nepieciešamu un samērīgu ar šo mērķi.

| (219) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas ieguldījumu atbalsts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” neatbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju prasībām un to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(219)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas ieguldījumu atbalsts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” neatbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju prasībām un to nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

5.2.2.   Darbības atbalsts

| (220) | Komisija uzskata, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” darbības zaudējumu finansēšana veido darbības atbalstu, samazinot lidostas operatora kārtējos izdevumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru šāds darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu vienīgi izņēmuma kārtā un ar stingriem nosacījumiem, ja to piešķir lidostām mazāk labvēlīgajos reģionos. |
| --- | --- |

(220)

Komisija uzskata, ka SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” darbības zaudējumu finansēšana veido darbības atbalstu, samazinot lidostas operatora kārtējos izdevumus. Saskaņā ar Tiesas judikatūru šāds darbības atbalsts principā nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu vienīgi izņēmuma kārtā un ar stingriem nosacījumiem, ja to piešķir lidostām mazāk labvēlīgajos reģionos.

| (221) | Komisija norāda, ka Gdiņas lidosta atrodas mazāk labvēlīgā reģionā, uz kuru attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe, kas nozīmē, ka Komisijai jānovērtē, vai attiecīgo darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar RAP. |
| --- | --- |

(221)

Komisija norāda, ka Gdiņas lidosta atrodas mazāk labvēlīgā reģionā, uz kuru attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktā atkāpe, kas nozīmē, ka Komisijai jānovērtē, vai attiecīgo darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar RAP.

| (222) | Saskaņā ar RAP 76. punktu darbības atbalstu reģionos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe, var piešķirt, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi kritēriji: i) to attaisno šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids; un ii) tā apjoms ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt. |
| --- | --- |

(222)

Saskaņā ar RAP 76. punktu darbības atbalstu reģionos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe, var piešķirt, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi kritēriji: i) to attaisno šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids; un ii) tā apjoms ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt.

| (223) | Polija uzskata, ka darbības atbalsts ir saderīgs ar RAP 76. punktu (skatīt 77.–79. apsvērumu). |
| --- | --- |

(223)

Polija uzskata, ka darbības atbalsts ir saderīgs ar RAP 76. punktu (skatīt 77.–79. apsvērumu).

| (224) | Tā kā Pomoži jau apkalpo Gdaņskas lidosta un jauna lidosta neuzlabos savienojumus ar šo reģionu, Komisija nevar secināt, ka atbalsts veicinās reģiona attīstību. |
| --- | --- |

(224)

Tā kā Pomoži jau apkalpo Gdaņskas lidosta un jauna lidosta neuzlabos savienojumus ar šo reģionu, Komisija nevar secināt, ka atbalsts veicinās reģiona attīstību.

| (225) | Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalstu nevar uzskatīt par proporcionālu trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt, jo nešķiet, ka Pomože cieš no jebkāda savienojamības trūkuma. |
| --- | --- |

(225)

Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalstu nevar uzskatīt par proporcionālu trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt, jo nešķiet, ka Pomože cieš no jebkāda savienojamības trūkuma.

| (226) | Turklāt Komisija uzskata, ka novērtētais darbības atbalsts ir piešķirts, lai finansētu iepriekš noteiktu izdevumu kopumu. Tomēr, ņemot vērā Komisijas veikto Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plāna novērtējumu un 5.1.3. iedaļā izklāstīto prognozēto ieņēmumu un izdevumu līmeņa novērtējumu, nevar secināt, ka atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, piešķirts kā pagaidu atbalsts un būtu degresīvs. Jo īpaši, ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz lidostas operatora gaidāmo rentabilitāti (skatīt iedaļu par atbalsta esamību), nevar nodrošināt to, ka atbalsts ir pagaidu un degresīvs pasākums. |
| --- | --- |

(226)

Turklāt Komisija uzskata, ka novērtētais darbības atbalsts ir piešķirts, lai finansētu iepriekš noteiktu izdevumu kopumu. Tomēr, ņemot vērā Komisijas veikto Gdiņas lidostas uzņēmējdarbības plāna novērtējumu un 5.1.3. iedaļā izklāstīto prognozēto ieņēmumu un izdevumu līmeņa novērtējumu, nevar secināt, ka atbalsts būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, piešķirts kā pagaidu atbalsts un būtu degresīvs. Jo īpaši, ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz lidostas operatora gaidāmo rentabilitāti (skatīt iedaļu par atbalsta esamību), nevar nodrošināt to, ka atbalsts ir pagaidu un degresīvs pasākums.

| (227) | Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka darbības atbalsta piešķiršana, lai nodrošinātu tāda ieguldījumu projekta darbību, kas gūst labumu no nesaderīga ieguldījumu atbalsta, pēc būtības nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(227)

Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka darbības atbalsta piešķiršana, lai nodrošinātu tāda ieguldījumu projekta darbību, kas gūst labumu no nesaderīga ieguldījumu atbalsta, pēc būtības nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (228) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas piešķirtais darbības atbalsts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” neatbilst RAP noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(228)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Gdiņas un Kosakovas piešķirtais darbības atbalsts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta” neatbilst RAP noteiktajiem kritērijiem.

5.2.3.   Secinājums par saderību

| (229) | Tādējādi Komisija secina, ka valsts atbalsts, kas piešķirts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(229)

Tādējādi Komisija secina, ka valsts atbalsts, kas piešķirts SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (230) | Komisija nav konstatējusi citu tādu noteikumu par saderību ar iekšējo tirgu esamību, kurus varētu izmantot kā pamatu, lai attiecīgo atbalstu uzskatītu par saderīgu ar Līgumu. Polija arī nav atsaukusies uz jebkādiem noteikumiem par saderību ar iekšējo tirgu vai sniegusi būtiskus argumentus, kas ļautu Komisijai uzskatīt šo atbalstu par saderīgu. |
| --- | --- |

(230)

Komisija nav konstatējusi citu tādu noteikumu par saderību ar iekšējo tirgu esamību, kurus varētu izmantot kā pamatu, lai attiecīgo atbalstu uzskatītu par saderīgu ar Līgumu. Polija arī nav atsaukusies uz jebkādiem noteikumiem par saderību ar iekšējo tirgu vai sniegusi būtiskus argumentus, kas ļautu Komisijai uzskatīt šo atbalstu par saderīgu.

| (231) | Ieguldījumu un darbības atbalsts, ko Polija ir piešķīrusi vai plāno piešķirt SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Polija ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(231)

Ieguldījumu un darbības atbalsts, ko Polija ir piešķīrusi vai plāno piešķirt SIA “Gdiņas-Kosakovas lidosta”, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Polija ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

6.   ATGŪŠANA

| (232) | Saskaņā ar LESD un Tiesas noteikto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, ir tiesības lemt, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts (61). Tiesa ir arī pastāvīgi lēmusi, ka valsts pienākums atcelt tādu atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (62). Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis ar nelikumīgo atbalstu piešķirtās summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (63). |
| --- | --- |

(232)

Saskaņā ar LESD un Tiesas noteikto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, ir tiesības lemt, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts (61). Tiesa ir arī pastāvīgi lēmusi, ka valsts pienākums atcelt tādu atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts iepriekšējā stāvokļa atjaunošanai (62). Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis ar nelikumīgo atbalstu piešķirtās summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (63).

| (233) | Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (64) 14. pantā noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(233)

Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (64) 14. pantā noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (234) | Tāpēc iepriekš minētais valsts atbalsts jāatmaksā Polijas iestādēm tādā mērā, kādā tas ir ticis izmaksāts, |
| --- | --- |

(234)

Tāpēc iepriekš minētais valsts atbalsts jāatmaksā Polijas iestādēm tādā mērā, kādā tas ir ticis izmaksāts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ko Polija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, laikposmā no 2007. gada 28. augusta līdz 2013. gada 17. jūnijam nelikumīgi piešķīrusi par labu Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o., veicot kapitāla iepludināšanu PLN 91 714 000 apmērā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.   Valsts atbalsts, kuru Polija plāno piešķirt par labu Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. pēc 2013. gada 17. jūnijaGdynia-Kosakowo militārā lidlauka pārveidei par civilās aviācijas lidostu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Tāpēc valsts atbalstu nedrīkst īstenot.

2. pants

1.   Polija atgūst no atbalsta saņēmēja 1. panta 1. punktā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām no šā punkta otrajā daļā norādītajiem datumiem līdz to faktiskai atgūšanai piemēro procentu likmi.

Atgūstamās summas tika nodotas atbalsta saņēmēja rīcībā šādos datumos:

| a) | 2007. gada 28. augustā summa PLN 50 000 apmērā; |
| --- | --- |

a)

2007. gada 28. augustā summa PLN 50 000 apmērā;

| b) | 2008. gada 4. martā summa PLN 200 000 apmērā; |
| --- | --- |

b)

2008. gada 4. martā summa PLN 200 000 apmērā;

| c) | 2008. gada 11. septembrī summa PLN 500 000 apmērā; |
| --- | --- |

c)

2008. gada 11. septembrī summa PLN 500 000 apmērā;

| d) | 2009. gada 28. jūlijā summa PLN 1 345 000 apmērā; |
| --- | --- |

d)

2009. gada 28. jūlijā summa PLN 1 345 000 apmērā;

| e) | 2010. gada 8. decembrī summa PLN 4 361 000 apmērā; |
| --- | --- |

e)

2010. gada 8. decembrī summa PLN 4 361 000 apmērā;

| f) | 2011. gada 8. jūlijā summa PLN 25 970 000 apmērā; |
| --- | --- |

f)

2011. gada 8. jūlijā summa PLN 25 970 000 apmērā;

| g) | 2011. gada 1. septembrī summa PLN 1 779 000 apmērā; |
| --- | --- |

g)

2011. gada 1. septembrī summa PLN 1 779 000 apmērā;

| h) | 2012. gada 25. aprīlī summa PLN 31 009 000 apmērā; |
| --- | --- |

h)

2012. gada 25. aprīlī summa PLN 31 009 000 apmērā;

| i) | 2013. gada 27. maijā summa PLN 6 469 000 apmērā; |
| --- | --- |

i)

2013. gada 27. maijā summa PLN 6 469 000 apmērā;

| j) | 2013. gada 17. jūnijā summa PLN 20 031 000 apmērā. |
| --- | --- |

j)

2013. gada 17. jūnijā summa PLN 20 031 000 apmērā.

3.   Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (65) V nodaļai.

4.   No šā lēmuma paziņošanas dienas Polija atceļ visus 1. panta 2. punktā minētā atbalsta neizmaksātos maksājumus.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. panta 1. punktā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Polija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Polija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja;

| b) | šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Polija informē Komisiju par to valsts pasākumu rezultātiem, kas veikti, lai īstenotu šo lēmumu, līdz brīdim, kad 1. panta 1. punktā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas pieprasījuma tā nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 243, 23.8.2013., 25. lpp.

1

(2)  Sākot no 2009. gada 1. decembra, EK Līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāuzskata par atsaucēm uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD arī tika ieviestas vairākas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopiena” ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks lietota LESD terminoloģija.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Atkarībā no izvēlētā maršruta attālums, pārvietojoties ar automobili starp Gdiņas un Gdaņskas lidostām, ir 26–29 km; avots: Google kartes, Bing kartes. Gdaņskas lidosta pieder un to pārvalda Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy sp. z o. o., uzņēmums, ko izveidojušas publiskā sektora struktūras. Uzņēmuma akciju kapitāla sadalījums ir šāds: Gdaņskas pilsēta (32 %), Pomožas vojevodiste (32 %), valsts uzņēmums Polish Airports (31 %), Sopotas pilsēta (3 %) un Gdiņas pilsēta (2 %). Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy (turpmāk “Gdaņskas lidosta”) ir trešā lielākā lidosta Polijā. Tā 2012. gadā apkalpoja 2,9 miljonus pasažieru (2,7 miljoni regulārajos gaisa pārvadājumos un 0,2 miljoni līgumreisos).

4

Google

Bing

Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy sp. z o. o.

Polish Airports

Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy

No Gdaņskas lidostas regulāros gaisa pārvadājumus piedāvā šādi astoņi gaisa pārvadātāji (2014. gada janvāris): Wizzair (22 galamērķi), Ryanair (7 galamērķi), Eurolot (4 galamērķi), LOT (2 galamērķi), Lufthansa (2 galamērķi), SAS (2 galamērķi), Air Berlin (1 galamērķis), Norwegian (1 galamērķis). Kopš jauna termināla atvēršanas 2012. gada maijā Gdaņskas lidostas caurlaides spēja ir 5 miljoni pasažieru gadā. Saskaņā ar Polijas sniegto informāciju termināla paplašināšana (plānota 2013.–2015. gadā) palielinās lidostas caurlaides spēju līdz 7 miljoniem pasažieru. Ieguldījumu Gdaņskas lidostā arī finansēja, izmantojot valsts atbalstu (skatīt 2008. gada Komisijas lēmumu valsts atbalsta lietā N 153/08 – EUR 1,7 miljoni (OV C 46, 25.2.2009., 7. lpp.); 2009. gada Komisijas lēmumu valsts atbalsta lietā N 472/08, kura rezultātā Polija piešķīra Gdaņskas lidostai aptuveni EUR 33 miljonus (OV C 79, 2.4.2009., 2. lpp.).

Wizzair

Ryanair

Eurolot

LOT

Lufthansa

SAS

Air Berlin

Norwegian

(5)  Esošais Gdynia-Oksywie militārais lidlauks atrodas uz robežas starp Gdiņas pilsētu un Kosakovas pašvaldību.

5

Gdynia-Oksywie

(6)  Nolīgumu parakstīja Pomožes iestādes, Gdaņskas, Gdiņas un Sopotas pilsēta, Kosakovas pašvaldība, Polijas valdības pārstāvji (Pomožes vojevodistes gubernators, Valsts aizsardzības ministrija un Transporta ministrija) un Gdaņskas lidosta.

6

(7)  Šajā lēmumā izmantotais valūtas kurss ir EUR 1 = PLN 4, kas atbilst vidējam nedēļas valūtas kursam 2010. gadā. Avots: Eurostat.

7

Eurostat

(8)  Polija uzskata, ka ieguldījumi, kas ir valsts politikas kompetencē, ietver ēkas un iekārtas ugunsdzēsējiem, muitas ierēdņiem, lidostas apsardzei, policistiem un robežsargiem, lidostas perimetra žogu ar videonovērošanu u. c.

8

(9)  Nominālā izteiksmē.

9

(10)  Neto pašreizējā vērtība norāda, vai peļņa minētajā projektā pārsniedz kapitāla (alternatīvās) izmaksas. Projekts tiek uzskatīts par ekonomiski izdevīgu ieguldījumu, ja NPV ir pozitīva. Ieguldījumi, kuru rezultātā peļņa ir zemāka par kapitāla (alternatīvajām) izmaksām, nav ekonomiski izdevīgi. Kapitāla (alternatīvās) izmaksas tiek atspoguļotas diskonta likmē.

10

(11)  Galīgā vērtība ir visu sekojošo naudas plūsmu pašreizējā vērtība, kuras radušās saskaņā ar nemitīgu stabilu izaugsmes tempu (t. i., lidostas operatora pašu kapitāla vērtība iesniegtā uzņēmējdarbības plāna pēdējā gadā).

11

(12)  Komisijas paziņojums – Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

12

(13)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

13

(14)  Ar IRR nosaka ieguldītāja saņemto ienākumu/peļņu par ieguldīto kapitālu.

14

IRR

(15)  Šajā laikā piemērojamie noteikumi bija paredzēti Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

15

de minimis

(16)  Ieguldījumu projekta ģenerālplānā tika noteikti dažādi lidostas pārveidei vajadzīgi pasākumi.

16

(17)  FCFF izmanto, lai aprēķinātu uzņēmuma peļņu pirms nodokļu un procentu atskaitīšanas (EBIT), pieskaitot nolietojumu un amortizāciju (jo tie ir nemateriāli izdevumi) un atskaitot ieguldījumu vajadzības, izmaiņas darba kapitālā un nodokļus (skatīt 2010. gada MEIP pētījuma 5. tabulu).

17

FCFF

EBIT

MEIP

(18)  FCFF aprēķina pamatā ir gaidāmā naudas plūsma (uzņēmumā un no tā) 2010.–2040. gada prognozes periodā. Šīs naudas plūsmas pamatā ir uzņēmējdarbības plāns un to pamatojošie pieņēmumi par satiksmi, nodevām, pamatdarbības izmaksām un kapitālizdevumiem. Tāpēc FCFF aprēķinā tiek ņemti vērā visi kapitālizdevumi, kurus plāno lidostas pārveidei.

18

FCFF

FCFF

(19)  Vidējās svērtās kapitāla izmaksas (WACC) ir likme, kuru gaidāms, ka uzņēmums maksās visiem saviem vērtspapīru īpašniekiem, lai finansētu tā aktīvus.

19

WACC

(20)  Tā pamatā ir bezriska likme [...] % apmērā, kredītriska prēmija [...] % apmērā, uzņēmuma ienākuma nodoklis 19 % apmērā, beta [...] apmērā, tirgus likmes prēmija [...] % apmērā un kapitāla struktūra, kuru veido parāds [...] % apmērā un pašu kapitāls [...] % apmērā (skatīt 2010. gada MEIP pētījuma 4.4. iedaļu, 21. lpp.). Komisija norāda, ka Polijas iesniegtie aprēķini var liecināt, ka MEIP pētījumā izmantotas WACC ar krītošu procentu likmju termiņstruktūru.

20

MEIP

MEIP

WACC

(21)  Galīgās vērtības pamatā bija pieņēmums par stabilu izaugsmi [...] % apmērā.

21

(22)  Bezriska likme tika palielināta līdz [...] % un beta tika palielināta līdz [...]. Kapitāla struktūra tika mainīta, palielinot parāda daļu ([...] %) un samazinot pašu kapitāla daļu ([...] %).

22

(23)  FCFE = FCFF + kredīti un ņemtie aizdevumi – kredīti un atmaksātie aizdevumi – kredītu un aizdevumu procentu likmes. Salīdzinot ar FCFF, FCFE tiek diskontēta, izmantojot peļņas normu no pašu kapitāla, kas vienmēr ir augstāka nekā WACC. Tā rezultātā NPV parāda, kāda ienākuma no ieguldījumiem daļa ir pieejama akcionāriem (pašu kapitāla ieguldītājiem). Tāpēc pamatojoties uz FCFE metodi aprēķinātā NPV neatspoguļo kopējo ienākumu no ieguldījumiem, t. i., peļņu akcionāriem un peļņu kreditoriem.

23

FCFE

FCFF

FCFF

FCFE

WACC

FCFE

(24)  Lai atspoguļotu atšķirības parastā finansēšanas struktūrā starp lidostas uzņēmumiem un uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus lidostām, pirms vidējo lielumu aprēķināšanas tika līdzsvarota kapitāla atdeve.

24

(25)  Bezriska likme tika samazināta līdz [...] %, un beta tika samazināta līdz [...].

25

(26)  Trójmiasto ir pilsētu rajons, kas ietver trīs lielākās pilsētas Pomožē (Gdaņsku, Gdiņu un Sopotu). Pašlaik Trójmiasto teritorijā ir trīs lidostas: Lech Wałęsa lidosta Gdaņskā, militārais lidlauks Pruszcz Gdanski un militārais lidlauks uz robežas starp Gdiņu un Kosakovu (Gdynia-Oksywie).

26

Trójmiasto

Trójmiasto

Lech Wałęsa

Pruszcz Gdanski

Gdynia-Oksywie

(27)  Spriedums lietā C-35/96 Komisija/Itālija, Recueil 1998, I-3851. lpp.; C-41/90 Höfner and Elser, Recueil 1991, I-1979. lpp.; spriedums lietā C-244/94 Fédération Française des Sociétés d’Assurances/Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, I-4013. lpp.; spriedums lietā C-55/96 Job Centre, Recueil 1997, I-7119. lpp.

27

Recueil

Höfner and Elser

Recueil

Fédération Française des Sociétés d’Assurances/Ministère de l’Agriculture et de la Pêche

Recueil

Job Centre

Recueil

(28)  Spriedums lietā 118/85 Komisija/Itālija, Recueil 1987, 2599. lpp.; spriedums lietā 35/96 Komisija/Itālija, Recueil 1998, I-3851. lpp.

28

Recueil

Recueil

(29)  Spriedums apvienotajās lietās T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH and Mitteldeutsche Flughafen AG/Komisija un T-443/08 Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt/Komisija, Recueil 2011, II-01311. lpp., kā apstiprinājusi Tiesa, spriedums lietā C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle/Komisija, 2012, Krājumā vēl nav publicēts; skatīt arī spriedumu lietā T-128/89 Aéroports de Paris/Komisija, Recueil 2000, II-3929. lpp., kā apstiprinājusi Tiesa, spriedumu lietā C-82/01P, Recueil 2002, I-9297. lpp., un spriedumu lietā T-196/04 Ryanair/Komisija, Recueil 2008, II-3643. lpp.

29

Flughafen Leipzig-Halle GmbH and Mitteldeutsche Flughafen AG

Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt

Recueil

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

Recueil

Recueil

Ryanair

Recueil

(30)  Spriedums lietā C-159/91 un C-160/91, Poucet/AGV un Pistre/Cancave, Recueil 1993, I-637. lpp.

30

Poucet

AGV

Pistre

Cancave

Recueil

(31)  Spriedums lietā C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Recueil 1994, I-43. lpp.

31

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Recueil

(32)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/2002 lidojumu drošība – darbības zaudējumu izlīdzināšanai pēc 2001. gada 11. septembra terora aktiem.

32

(33)  Spriedums lietā C-343/95 Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, I-1547. lpp.; Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/02; Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums N 438/02; atbalsts valsts sektora iestāžu darbībai Beļģijas ostu nozarē.

33

Cali & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

Recueil

(34)  Skatīt 32. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  Skatīt jo īpaši spriedumu lietā C-364/92 SAT/Eurocontrol, Recueil 1994, I-43. lpp., 30. punkts, un spriedumu lietā C-113/07 P Selex Sistemi Integrati/Komisija, Recueil 2009, I-2207. lpp., 71. punkts.

35

SAT/Eurocontrol

Recueil

P Selex Sistemi Integrati

Recueil

(36)  Skatīt spriedumu lietā C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Recueil 2005, I-01627. lpp., 36. punkts, un minēto judikatūru.

36

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

Recueil

(37)  Aviācijas likums (Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze (Tiesību Aktu Vēstnesis, 2002. gads, Nr. 130, 1112. numurs, ar grozījumiem)), skatīt, inter alia, 74. un 84. pantu.

37

Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze

Tiesību Aktu Vēstnesis

inter alia

(38)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija, Recueil 2002, I-4397. lpp.

38

Recueil

(39)  2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Recueil 2011, II-01999. lpp., 108. punkts.

39

Nord-Pas-de-Calais

Recueil

(40)  Spriedums lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo), Recueil 1991, I-1603. lpp.; spriedums lietā T-296/97 Alitalia/Komisija, Recueil 2000, II-3871. lpp.

40

Alfa Romeo

Recueil

Alitalia

Recueil

(41)  Spriedums lietā 40/85 Beļģija/Komisija, Recueil 1986, I-2321. lpp.

41

Recueil

(42)  Lai gan Komisija lūdza Polijas iestādes iesniegt aprēķinos izmantotās Excel izklājlapas ar formulām, Polijas iestādes iesniedza Excel izklājlapas bez formulām.

42

Excel

Excel

(43)  Skatīt 38. zemsvītras piezīmi.

43

(44)  Spriedums lietā C-124/10P Eiropas Komisija/Électricité de France (EDF), 2012, Krājumā vēl nav publicēts, 85. punkts.

44

Électricité de France

EDF

(45)  Skatīt 2012. gada MEIP pētījuma 4.7.5. iedaļu. Saskaņā ar no Polijas saņemtajām piezīmēm 2009. gada 26. jūnijā kopējā kapitāla iepludināšana Gdiņas lidostā bija PLN 1,691 miljons (aptuveni EUR 423 000). PLN [...] miljoni (aptuveni EUR [...]) bija izmantoti vien, lai finansētu dažādus pētījumus, kas veikti, sagatavojot projektu.

45

MEIP

(46)  2011. gada 11. marta nolīgumā paredzēts, ka Gdiņa veic materiālu ieguldījumu kopā PLN 59,048 miljonu apmērā (EUR 14,8 miljoni) laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam un Kosakova veic nemateriālu ieguldījumu (pārvēršot gada īres maksu par akciju kapitālu) laikposmā no 2011. līdz 2040. gadam.

46

(47)  Šī pašu kapitāla vērtība ietver naudas plūsmas neto pašreizējo vērtību laikposmā no 2012. līdz 2040. gadam un lidostas operatora diskontēto galīgo vērtību, kas aprēķināta 2040. gadam.

47

(48)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2009. gada 3. jūnija Lēmumu Nr. C(2009) 4445, ar ko piešķir Kopienas finansiālu atbalstu Eiropas transporta tīklu jomā.

48

(49)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

49

(50)  Ģenerālplānu pasūtīja 2010. gada februārī, un tas tika nodots 2010. gada novembrī.

50

(51)  Pasažieru plūsma (tūkstošos pasažieru gadā) Gdaņskas lidostā:

51

| Faktiskie pasažieri |
| --- |
| Gads | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Pasažieri | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Gaidama pasažieru skaita attīstība |
| Gads | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Pasažieri | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Faktiskie pasažieri

Gads

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Pasažieri

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Gaidama pasažieru skaita attīstība

Gads

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Pasažieri

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(52)  LCC – 64,5 %, līgumreisi – 7,5 %. Gan 2009. gadā, gan 2011. gadā šis rādītājs bija 70 %.

52

LCC

(53)  Bidgoščas lidosta: standarta izlidojoša pasažiera maksa ir PLN 30 (EUR 7,5); standarta nosēšanās maksa ir PLN 45/tonna (EUR 11,25) par pirmajām 2 MTOW tonnām, PLN 40/tonna (EUR 10) par 2–15 MTOW tonnām, PLN 35/tonna (EUR 8,75) par 15–40 MTOW tonnām, PLN 30/tonna (EUR 7,5) par 40–60 MTOW tonnām, PLN 25/tonna (EUR 6,25) par 60–80 MTOW tonnām un PLN 20/tonna (EUR 5) par katru tonnu, kas pārsniedz 80 MTOW tonnas; standarta stāvvietas maksa PLN 8/tonna/24 h (EUR 2; par pirmajām četrām stundām maksa netiek iekasēta). Atlaides: pasažieru maksas var samazināt par 5 % (ja gaisa pārvadātājam ir 100–300 no Bidgoščas lidostas izlidojošu pasažieru mēnesī) līdz 50 % (ja gaisa pārvadātājam ir vairāk nekā 8 000 no Bidgoščas lidostas izlidojošu pasažieru mēnesī); nosēšanās maksa – 50 % atlaide pirmajos 12 savienojuma mēnešos, 50 % par nosēšanos laikā no plkst. 14.00 līdz 20.00; nosēšanās un stāvvietas maksas: 10 % pārvadātājam ar 4–10 reisiem mēnesī, 15 % – par 11–30 reisiem mēnesī, 20 % – ar vairāk nekā 31 reisu mēnesī. Ščecinas lidosta: standarta izlidojoša pasažiera maksa ir PLN 35 (EUR 8,75); standarta nosēšanās maksa ir PLN 70/tonna (EUR 17,5); standarta stāvvietas maksa PLN 8/tonna/24 h (par pirmajām divām stundām maksa netiek iekasēta). Atlaides: no 20 % (ja pārvadātājs piedāvā izlidojošiem pasažieriem vairāk nekā 800 sēdvietas katru nedēļu) līdz 90 % (ja tiek piedāvātas vairāk nekā 1 300 sēdvietas).

53

Bidgoščas lidosta

MTOW

MTOW

MTOW

MTOW

MTOW

MTOW

Atlaides

Ščecinas lidosta

Atlaides

(54)  LCC pasažieru maksu aprēķins.

54

LCC

(55)  Skatīt 54. zemsvītras piezīmi.

55

(56)  Tā kā MEIP pētījums tika veikts 2012. gada jūnijā, analīzes pamatā bija šis datums.

56

MEIP

(57)  Plaši izmantota metode pašu kapitāla ieguldījumu lēmumu izvērtēšanai ir uzņēmuma pašu kapitāla vērtības izvērtēšana. Pašu kapitāla vērtība ir uzņēmuma vērtība, kas pieejama tā īpašniekiem vai akcionāriem. Tā aprēķināta, saskaitot visas turpmākās naudas plūsmas, kuras pieejamas pašu kapitāla ieguldītājiem un kuras diskontētas, izmantojot atbilstošu peļņas normu. Visbiežāk izmantotā diskonta likme ir pašu kapitāla izmaksas, kuras atspoguļo naudas plūsmu risku.

57

(58)  Papildus maksām Gdaņskas, Bidgoščas un Ščecinas lidostā Komisija arī analizēja lidostas maksas Ļubļinas lidostā – reģionālajā lidosta, ko atvēra 2012. gada decembrī. Izlidojoša pasažiera standarta maksa Ļubļinas lidostā ir PLN 34 (EUR 8,5); standarta nosēšanās maksa ir PLN 36/tonna; standarta stāvvietas maksa ir PLN 15/tonna/24 h (par pirmajām četrām stundām nav jāmaksā). Ja gaisa pārvadātājs atver darbības bāzi Ļubļinas lidostā, izlidojoša pasažiera maksa pirmās piecas sezonas (2,5 gadus) ir no PLN 4,21 (EUR 1,05) līdz PLN 5,76 (EUR 1,44); stāvvietas un nosēšanās maksām piemēro 99 % atlaidi. Pēc piecām sezonām atlaides tiek piemērotas jauniem savienojumiem. Atlaides pasažieru, nosēšanās un stāvvietas maksām svārstās no 95 % pirmajā savienojuma gadā līdz 25–65 % piektajā gadā (atkarībā no pasažieru skaita). Pēc piektā gada tiek piemērota 60 % atlaide, ja gaisa pārvadātājs apkalpo vairāk nekā 250 000 no Ļubļinas lidostas izlidojošu pasažieru.

58

(59)  Spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija, Recueil 1998, II-717. lpp.

59

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(60)  Spriedums lietā T 109/01 Fleuren Compost/Komisija, Recueil 2004, II-127. lpp.

60

Fleuren Compost/

Recueil

(61)  Spriedums lietā C-70/72 Komisija/Vācija, 13. punkts.

61

(62)  Spriedums apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija, 75. punkts.

62

(63)  Spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija, 64.–65. punkts.

63

(64)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

64

(65)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

65

---

PIELIKUMS

Informācija par saņemtajām, atgūstamajām un jau atgūtajām atbalsta summām

| Informācija par atbalsta saņēmēju | Kopējā saņemtā atbalsta summa (1) | Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

  (pamatsumma) | Kopējā jau atmaksātā summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūšanas procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Informācija par atbalsta saņēmēju

Kopējā saņemtā atbalsta summa (1)

Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

(pamatsumma)

Kopējā jau atmaksātā summa (1)

Pamatsumma

Atgūšanas procenti

---

(1)  Miljonos valsts valūtas vienību.

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/89

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 11. marts)

par valsts atbalstu SA.34445 (12/C), ko Dānija sniegusi ar īpašumu saistīto FIH aktīvu nodošanai FSC

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 1280)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/884/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot dalībvalstis un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Dānija 2009. gada 30. jūnijā ieguldīja DKK 1,9 miljardus kā 1. līmeņa hibrīdkapitālu FIH Erhvervsbank A/S, tostarp tās meitasuzņēmumos (turpmāk – FIH), saskaņā ar Dānijas Likumu par valsts finansētiem kapitāla ieguldījumiem (2). |
| --- | --- |

(1)

Dānija 2009. gada 30. jūnijā ieguldīja DKK 1,9 miljardus kā 1. līmeņa hibrīdkapitālu FIH Erhvervsbank A/S, tostarp tās meitasuzņēmumos (turpmāk – FIH), saskaņā ar Dānijas Likumu par valsts finansētiem kapitāla ieguldījumiem (2).

| (2) | Dānija 2012. gada 6. martā informēja par pasākumu kopumu FIH atbalstam. Komisija ar 2012. gada 29. jūnija lēmumu (turpmāk – Glābšanas un uzsākšanas lēmums) (3) uz laiku apstiprināja šos pasākumus (4), atzīstot to atbilstību iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(2)

Dānija 2012. gada 6. martā informēja par pasākumu kopumu FIH atbalstam. Komisija ar 2012. gada 29. jūnija lēmumu (turpmāk – Glābšanas un uzsākšanas lēmums) (3) uz laiku apstiprināja šos pasākumus (4), atzīstot to atbilstību iekšējam tirgum.

| (3) | Vienlaikus Komisija uzsāka procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – Līgums) 108. panta 2. punktā, jo radās šaubas par šo pasākumu piemērotību, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un bankas pašas līdzdalību, jo īpaši, ņemot vērā par labu FIH piešķirto samazinātas vērtības aktīvu pasākumu potenciāli mazo atdevi. |
| --- | --- |

(3)

Vienlaikus Komisija uzsāka procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – Līgums) 108. panta 2. punktā, jo radās šaubas par šo pasākumu piemērotību, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un bankas pašas līdzdalību, jo īpaši, ņemot vērā par labu FIH piešķirto samazinātas vērtības aktīvu pasākumu potenciāli mazo atdevi.

| (4) | FIH2012. gada 2. jūlijā atmaksāja atpakaļ kapitālu DKK 1,9 miljardu apmērā, ko tā bija saņēmusi 2009. gadā saskaņā ar Dānijas Likumu par valsts finansētiem kapitāla ieguldījumiem (5). |
| --- | --- |

(4)

FIH2012. gada 2. jūlijā atmaksāja atpakaļ kapitālu DKK 1,9 miljardu apmērā, ko tā bija saņēmusi 2009. gadā saskaņā ar Dānijas Likumu par valsts finansētiem kapitāla ieguldījumiem (5).

| (5) | Saskaņā ar Glābšanas un uzsākšanas lēmumu Dānija 2013. gada 4. janvārī iesniedza pārstrukturēšanas plānu (6), ko pēc tam izmainīja. Dānija 2013. gada 24. jūnijā iesniedza minētā plāna galīgo atjauninājumu (turpmāk – pārstrukturēšanas plāns). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Glābšanas un uzsākšanas lēmumu Dānija 2013. gada 4. janvārī iesniedza pārstrukturēšanas plānu (6), ko pēc tam izmainīja. Dānija 2013. gada 24. jūnijā iesniedza minētā plāna galīgo atjauninājumu (turpmāk – pārstrukturēšanas plāns).

| (6) | Dānija 2014. gada 3. februārī iesniedza laika grafiku, paredzot FIH pārstrukturēšanas termiņus, kurus Dānija apņēmās ievērot (turpmāk – saistības). |
| --- | --- |

(6)

Dānija 2014. gada 3. februārī iesniedza laika grafiku, paredzot FIH pārstrukturēšanas termiņus, kurus Dānija apņēmās ievērot (turpmāk – saistības).

| (7) | Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju laikā no 2012. gada 30. jūnija līdz 2014. gada 3. februārim. |
| --- | --- |

(7)

Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju laikā no 2012. gada 30. jūnija līdz 2014. gada 3. februārim.

| (8) | Steidzamības dēļ Dānija piekrita šā lēmuma pieņemšanai angļu valodā izņēmuma kārtā (7). |
| --- | --- |

(8)

Steidzamības dēļ Dānija piekrita šā lēmuma pieņemšanai angļu valodā izņēmuma kārtā (7).

2.   APRAKSTS

2.1.   SAŅĒMĒJS

| (9) | FIH ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kuras darbību regulē Dānijas tiesību akti banku nozarē un uzrauga Dānijas Finanšu uzraudzības iestāde (turpmāk – FSA). Tā tika dibināta 1958. gadā, un tās mītne atrodas Kopenhāgenā, Dānijā. Tā pilnībā pieder FIH Holding A/S (turpmāk – FIH Holding). |
| --- | --- |

(9)

FIH ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kuras darbību regulē Dānijas tiesību akti banku nozarē un uzrauga Dānijas Finanšu uzraudzības iestāde (turpmāk – FSA). Tā tika dibināta 1958. gadā, un tās mītne atrodas Kopenhāgenā, Dānijā. Tā pilnībā pieder FIH Holding A/S (turpmāk – FIH Holding).

| (10) | FIH grupa sastāv no FIH Holding un FIH Erhvervsbank, kopā ar FIH Erhvervsbank pilnībā piederošajiem meitasuzņēmumiem. Šie meitasuzņēmumi ir FIH Partners A/S (darbojas tādā uzņēmējdarbības segmentā kā korporatīvās finanses), FIH Kapital Bank A/S (turpmāk – FIH Kapital Bank) (8), FIH Realkredit A/S, kas ir hipotekārās kreditēšanas iestāde, un FIH Leasing and Finans A/S. FIH darbība sastāv no trim segmentiem: banku darbības (9), tirgiem (10) un korporatīvajām finansēm (11). |
| --- | --- |

(10)

FIH grupa sastāv no FIH Holding un FIH Erhvervsbank, kopā ar FIH Erhvervsbank pilnībā piederošajiem meitasuzņēmumiem. Šie meitasuzņēmumi ir FIH Partners A/S (darbojas tādā uzņēmējdarbības segmentā kā korporatīvās finanses), FIH Kapital Bank A/S (turpmāk – FIH Kapital Bank) (8), FIH Realkredit A/S, kas ir hipotekārās kreditēšanas iestāde, un FIH Leasing and Finans A/S. FIH darbība sastāv no trim segmentiem: banku darbības (9), tirgiem (10) un korporatīvajām finansēm (11).

| (11) | FIH Holding2012. gada 31. decembrī piederēja Dānijas Darba tirgus papildu pensiju fondam, kas turēja 48,8 % FIH Holding akciju, PF I A/S
   (12), kas turēja 48,8 % akciju, un šīs sabiedrības valdei un augstākajiem vadītājiem, kuri turēja 2,3 % akciju, bet pati FIH Holding turēja 0,1 % savu akciju. |
| --- | --- |

(11)

FIH Holding2012. gada 31. decembrī piederēja Dānijas Darba tirgus papildu pensiju fondam, kas turēja 48,8 % FIH Holding akciju, PF I A/S
   (12), kas turēja 48,8 % akciju, un šīs sabiedrības valdei un augstākajiem vadītājiem, kuri turēja 2,3 % akciju, bet pati FIH Holding turēja 0,1 % savu akciju.

| (12) | FIH grupas bilancē 2011. gada beigās bija DKK 84,16 miljardi (EUR 11,28 miljardi), un tās kopējais kapitāla rādītājs (13) bija 17,8 %, palielinoties līdz 21,2 % 2012. gada 31. decembrī. FIH bilancē 2012. gada 31. decembrī bija DKK 60,76 miljardi (EUR 8,1 miljards) (14), un tās riska svērtie aktīvi (turpmāk – RWA) bija DKK 29,84 miljardi (EUR 3,98 miljardi). |
| --- | --- |

(12)

FIH grupas bilancē 2011. gada beigās bija DKK 84,16 miljardi (EUR 11,28 miljardi), un tās kopējais kapitāla rādītājs (13) bija 17,8 %, palielinoties līdz 21,2 % 2012. gada 31. decembrī. FIH bilancē 2012. gada 31. decembrī bija DKK 60,76 miljardi (EUR 8,1 miljards) (14), un tās riska svērtie aktīvi (turpmāk – RWA) bija DKK 29,84 miljardi (EUR 3,98 miljardi).

| (13) | FIH ir specializēta nišas banka, kas pievēršas vidēja termiņa finansēšanai, kā arī riska pārvaldības konsultācijām un korporatīviem finanšu pakalpojumiem, ko sniedz Dānijas uzņēmumiem, un tās bilance pārsniedz DKK 10 miljonus (EUR 1,34 miljonus). Sākotnēji FIH banku darbība attiecās uz trim segmentiem – īpašuma finansēšanu, iegādes finansēšanu un korporatīvo banku darbību. |
| --- | --- |

(13)

FIH ir specializēta nišas banka, kas pievēršas vidēja termiņa finansēšanai, kā arī riska pārvaldības konsultācijām un korporatīviem finanšu pakalpojumiem, ko sniedz Dānijas uzņēmumiem, un tās bilance pārsniedz DKK 10 miljonus (EUR 1,34 miljonus). Sākotnēji FIH banku darbība attiecās uz trim segmentiem – īpašuma finansēšanu, iegādes finansēšanu un korporatīvo banku darbību.

| (14) | Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā FIH bija Dānijas sestā lielākā banka pēc darba kapitāla (15), grupas līmenī apkalpojot vairāk nekā 2000 banku klientu. FIH tirgus daļa banku un hipotekārā kreditēšanā tolaik tika lēsta kā 1,7 %. Tās tirgus daļa MVU/korporatīvajā kreditēšanā bija 2,5 %. FIH tirgus daļa 2012. gada jūnijā bija 2,1 % no kopējā uzņēmumu (banku un hipotēku banku) kreditēšanas tirgus. |
| --- | --- |

(14)

Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā FIH bija Dānijas sestā lielākā banka pēc darba kapitāla (15), grupas līmenī apkalpojot vairāk nekā 2000 banku klientu. FIH tirgus daļa banku un hipotekārā kreditēšanā tolaik tika lēsta kā 1,7 %. Tās tirgus daļa MVU/korporatīvajā kreditēšanā bija 2,5 %. FIH tirgus daļa 2012. gada jūnijā bija 2,1 % no kopējā uzņēmumu (banku un hipotēku banku) kreditēšanas tirgus.

| (15) | Pēdējos gados FIH grupa darbojās vāji. Tā 2009. gada 25. jūnijā pieteicās uz Dānijas Rekapitalizācijas shēmas (16) atbalstu un 2009. gada 30. jūnijā saņēma valsts finansētu 1. līmeņa hibrīdkapitāla ieguldījumu DKK 1,9 miljarda apmērā kā ilgtermiņa parādzīmi. Šīs parādzīmes kupona vērtība bija 11,46 % gadā. Attiecībā uz 2009. gadu kopumā FIH grupa ziņoja par pirmsnodokļu zaudējumiem DKK 148 miljonu (EUR 19,9 miljonu) apmērā. |
| --- | --- |

(15)

Pēdējos gados FIH grupa darbojās vāji. Tā 2009. gada 25. jūnijā pieteicās uz Dānijas Rekapitalizācijas shēmas (16) atbalstu un 2009. gada 30. jūnijā saņēma valsts finansētu 1. līmeņa hibrīdkapitāla ieguldījumu DKK 1,9 miljarda apmērā kā ilgtermiņa parādzīmi. Šīs parādzīmes kupona vērtība bija 11,46 % gadā. Attiecībā uz 2009. gadu kopumā FIH grupa ziņoja par pirmsnodokļu zaudējumiem DKK 148 miljonu (EUR 19,9 miljonu) apmērā.

| (16) | Kaut arī FIH grupai 2010. gadā izveidojās pirmsnodokļu peļņa DKK 316 miljonu (EUR 42,5 miljonu) apmērā, šo peļņu lielākoties radīja vienreizējās pozitīvās tirgus vērtības korekcijas, tostarp nerealizētā peļņa no netiešās līdzdalības. FIH grupa 2011. gadā ziņoja par pirmsnodokļu zaudējumiem DKK 1,27 miljardu (EUR 170 miljonu) apmērā, ko radīja kredītu vērtības samazinājuma izmaksas un negatīvās tirgus vērtības korekcijas. FIH grupas pirmsnodokļu zaudējumi 2012. gada 31. decembrī bija DKK 47 miljoni (EUR 6,4 miljoni). 2013. gada beigās budžetā izveidojās pirmsnodokļu peļņa DKK 95 miljonu (EUR 12,8 miljonu) apmērā. Trešā ceturkšņa neto peļņa par turpināmām darbībām pirms nodokļiem 2013. gadā bija DKK 23,2 miljoni (EUR 3,09 miljoni). Attiecībā uz kopējo darbību pēc nodokļiem 2012. gadā FIH reģistrēja zaudējumus DKK DKK 20,1 miljona (EUR 2,71 miljona) apmērā. |
| --- | --- |

(16)

Kaut arī FIH grupai 2010. gadā izveidojās pirmsnodokļu peļņa DKK 316 miljonu (EUR 42,5 miljonu) apmērā, šo peļņu lielākoties radīja vienreizējās pozitīvās tirgus vērtības korekcijas, tostarp nerealizētā peļņa no netiešās līdzdalības. FIH grupa 2011. gadā ziņoja par pirmsnodokļu zaudējumiem DKK 1,27 miljardu (EUR 170 miljonu) apmērā, ko radīja kredītu vērtības samazinājuma izmaksas un negatīvās tirgus vērtības korekcijas. FIH grupas pirmsnodokļu zaudējumi 2012. gada 31. decembrī bija DKK 47 miljoni (EUR 6,4 miljoni). 2013. gada beigās budžetā izveidojās pirmsnodokļu peļņa DKK 95 miljonu (EUR 12,8 miljonu) apmērā. Trešā ceturkšņa neto peļņa par turpināmām darbībām pirms nodokļiem 2013. gadā bija DKK 23,2 miljoni (EUR 3,09 miljoni). Attiecībā uz kopējo darbību pēc nodokļiem 2012. gadā FIH reģistrēja zaudējumus DKK DKK 20,1 miljona (EUR 2,71 miljona) apmērā.

| (17) | Moody 2009. un 2010. gadā samazināja FIH reitingu no A2 uz Baa3. FIH īpašnieki (Islandes Finanšu uzraudzības iestāde un Islandes Centrālā banka) (17) 2010. gadā piekrita pārdot savas FIH akcijas pašreizējiem īpašniekiem. Tika gaidīts, ka īpašnieku maiņa radīs būtiskus uzlabojumus FIH kredītreitingā, jo iepriekšējais īpašnieks Kaupthing Bank hf bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Moody radās bažas par FIH. Tomēr galvenokārt saistībā ar apstākļiem, kas konkrēti attiecās uz FIH, piemēram, valdības garantēto obligāciju emisiju refinansēšanu, kredītu kvalitāti un īpašuma sektora ietekmi, 2011. gadā Moody atkārtoti pazemināja FIH reitingu līdz B1 ar negatīvu prognozi. |
| --- | --- |

(17)

Moody 2009. un 2010. gadā samazināja FIH reitingu no A2 uz Baa3. FIH īpašnieki (Islandes Finanšu uzraudzības iestāde un Islandes Centrālā banka) (17) 2010. gadā piekrita pārdot savas FIH akcijas pašreizējiem īpašniekiem. Tika gaidīts, ka īpašnieku maiņa radīs būtiskus uzlabojumus FIH kredītreitingā, jo iepriekšējais īpašnieks Kaupthing Bank hf bija viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Moody radās bažas par FIH. Tomēr galvenokārt saistībā ar apstākļiem, kas konkrēti attiecās uz FIH, piemēram, valdības garantēto obligāciju emisiju refinansēšanu, kredītu kvalitāti un īpašuma sektora ietekmi, 2011. gadā Moody atkārtoti pazemināja FIH reitingu līdz B1 ar negatīvu prognozi.

| (18) | Reitinga pazemināšana 2011. gadā notika saskaņā ar valdības negarantēto FIH obligāciju tā laika tirgus cenām – FIH 2–4 gadu parāds tika novērtēts par 600–700 bāzes punktiem (turpmāk – bps) augstāk nekā EURIBOR piesaistīts mijmaiņas darījums ar līdzvērtīgu termiņu. |
| --- | --- |

(18)

Reitinga pazemināšana 2011. gadā notika saskaņā ar valdības negarantēto FIH obligāciju tā laika tirgus cenām – FIH 2–4 gadu parāds tika novērtēts par 600–700 bāzes punktiem (turpmāk – bps) augstāk nekā EURIBOR piesaistīts mijmaiņas darījums ar līdzvērtīgu termiņu.

2.2.   NOTIKUMI, KAS ROSINĀJA ATBALSTA PASĀKUMU VEIKŠANU

| (19) | FIH 2011. un 2012. gadā paredzēja grūtības saistībā ar parādu, kura atmaksas termiņam bija jāiestājas 2012. un 2013. gadā. No tā izrietošo finansēšanas problēmu lielākoties radīja FIH kredītreitinga pazemināšanās un izmaiņas kapitāla tirgus apstākļos (18). FIH 2009. gada jūlijā jau bija saņēmusi likviditātes palīdzību kā valdības garantiju par kopējo summu DKK DKK 50 miljardi (EUR 6,31 miljards), un tā tika pilnībā izmantota. Tā bija saņēmusi no valsts arī 1. līmeņa hibrīdkapitāla ieguldījumu DKK DKK 1,9 miljardu (EUR 255 miljonu) apmērā saskaņā ar Dānijas Garantiju shēmu. FIH2011. gada 31. decembrī turēja valdības garantētās obligācijas par summu DKK 41,7 miljardu (EUR 5,56 miljardu) apmērā, un tie bija 49,94 % no šīs bankas bilances. |
| --- | --- |

(19)

FIH 2011. un 2012. gadā paredzēja grūtības saistībā ar parādu, kura atmaksas termiņam bija jāiestājas 2012. un 2013. gadā. No tā izrietošo finansēšanas problēmu lielākoties radīja FIH kredītreitinga pazemināšanās un izmaiņas kapitāla tirgus apstākļos (18). FIH 2009. gada jūlijā jau bija saņēmusi likviditātes palīdzību kā valdības garantiju par kopējo summu DKK DKK 50 miljardi (EUR 6,31 miljards), un tā tika pilnībā izmantota. Tā bija saņēmusi no valsts arī 1. līmeņa hibrīdkapitāla ieguldījumu DKK DKK 1,9 miljardu (EUR 255 miljonu) apmērā saskaņā ar Dānijas Garantiju shēmu. FIH2011. gada 31. decembrī turēja valdības garantētās obligācijas par summu DKK 41,7 miljardu (EUR 5,56 miljardu) apmērā, un tie bija 49,94 % no šīs bankas bilances.

| (20) | Ar šīm valsts garantētajām obligācijām, kuru termiņš iestājās 2012. un 2013. gadā, FIH gatavojās risināt finansēšanas problēmu. FSA 2011. gada otrajā pusē aplēsa –pastāv salīdzinoši augsts risks, ka FIH turpmākos 12–18 mēnešos nespēs izpildīt likviditātes prasības, jo bija gaidāms, ka tā nespēs iegūt finansējumu atklātos tirgos. |
| --- | --- |

(20)

Ar šīm valsts garantētajām obligācijām, kuru termiņš iestājās 2012. un 2013. gadā, FIH gatavojās risināt finansēšanas problēmu. FSA 2011. gada otrajā pusē aplēsa –pastāv salīdzinoši augsts risks, ka FIH turpmākos 12–18 mēnešos nespēs izpildīt likviditātes prasības, jo bija gaidāms, ka tā nespēs iegūt finansējumu atklātos tirgos.

| (21) | Lai varētu novērst šīs topošās likviditātes problēmas, FIH bija jāveic būtiska bilances samazināšana. |
| --- | --- |

(21)

Lai varētu novērst šīs topošās likviditātes problēmas, FIH bija jāveic būtiska bilances samazināšana.

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (22) | Lai risinātu likviditātes problēmas, kas tolaik bija gaidāmas FIH, 2012. gada jūlijā Dānija piedāvāja veikt kompleksu samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, kas ļautu nodot problemātiskos FIH īpašuma finansēšanas aktīvus jaunam FIH Holding meitasuzņēmumam (turpmāk – Newco). Vienlaikus Dānija apņēmās nodrošināt Newco finansēšanu un rekapitalizāciju, tiklīdz tā būs nepieciešama. |
| --- | --- |

(22)

Lai risinātu likviditātes problēmas, kas tolaik bija gaidāmas FIH, 2012. gada jūlijā Dānija piedāvāja veikt kompleksu samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, kas ļautu nodot problemātiskos FIH īpašuma finansēšanas aktīvus jaunam FIH Holding meitasuzņēmumam (turpmāk – Newco). Vienlaikus Dānija apņēmās nodrošināt Newco finansēšanu un rekapitalizāciju, tiklīdz tā būs nepieciešama.

| (23) | “Pasākumi” (19) sastāvēja no divu posmu akciju iegādes nolīguma (20) un vairākiem blakus nolīgumiem, saskaņā ar kuriem Newco tika nodoti FIH grupas aktīvi par summu aptuveni DKK 17,1 miljarda (EUR 2,3 miljardu jeb 28 % no kopējiem FIH aktīviem šīs nodošanas laikā) apmērā. Tad Newco
   (21) iegādājās Dānijas Finanšu stabilitātes sabiedrība (turpmāk – FSC) (22), un pēc tam tā bija jālikvidē parastajā kārtībā saskaņā ar apstiprināto Dānijas likvidācijas shēmu (23), ievērojot šīs shēmas principus (24). Paredzams, ka likvidācijas process turpināsies līdz 2016. gada 31. decembrim, taču to var pagarināt arī līdz 2019. gada 31. decembrim. FSC spēja finansēt gandrīz visu kapitāla summu DKK 2 miljardu apmērā, kas bija nepieciešama Newco iegādei, pirms termiņa atpērkot DKK 1,9 miljardus vērto 1. līmeņa hibrīdkapitāla ilgtermiņa parādzīmi, ko valsts piešķīra FIH
   (25) 2009. gadā. FSA apstiprināja to, ka FIH atmaksā valsts kapitāla ieguldījumu 2012. gada 2. jūlijā, pamatojoties uz maksātspējas un likviditātes analīzi, kas paredzēja arī aktīvu nodošanas pasākumu (26). |
| --- | --- |

(23)

“Pasākumi” (19) sastāvēja no divu posmu akciju iegādes nolīguma (20) un vairākiem blakus nolīgumiem, saskaņā ar kuriem Newco tika nodoti FIH grupas aktīvi par summu aptuveni DKK 17,1 miljarda (EUR 2,3 miljardu jeb 28 % no kopējiem FIH aktīviem šīs nodošanas laikā) apmērā. Tad Newco
   (21) iegādājās Dānijas Finanšu stabilitātes sabiedrība (turpmāk – FSC) (22), un pēc tam tā bija jālikvidē parastajā kārtībā saskaņā ar apstiprināto Dānijas likvidācijas shēmu (23), ievērojot šīs shēmas principus (24). Paredzams, ka likvidācijas process turpināsies līdz 2016. gada 31. decembrim, taču to var pagarināt arī līdz 2019. gada 31. decembrim. FSC spēja finansēt gandrīz visu kapitāla summu DKK 2 miljardu apmērā, kas bija nepieciešama Newco iegādei, pirms termiņa atpērkot DKK 1,9 miljardus vērto 1. līmeņa hibrīdkapitāla ilgtermiņa parādzīmi, ko valsts piešķīra FIH
   (25) 2009. gadā. FSA apstiprināja to, ka FIH atmaksā valsts kapitāla ieguldījumu 2012. gada 2. jūlijā, pamatojoties uz maksātspējas un likviditātes analīzi, kas paredzēja arī aktīvu nodošanas pasākumu (26).

| (24) | Pirmajā posmā notika FIH Erhvervsbank un FIH Kapital Bank aktīvu un pasīvu nodalīšana Newco, jaunajā meitasuzņēmumā, kas piederēja FIH Holding. Newco nodotie aktīvi bija nekustamā īpašuma kredīti un vērtspapīri par summu DKK 15,2 miljardu (EUR 2,1 miljarda) apmērā un atvasinātie līdzekļi DKK 1,6 miljardu (EUR 215 miljonu) apmērā. Newco sākotnējās saistības veidoja divi aizdevumi (pirmais aizdevums un otrais aizdevums) ar atlikušo pašu kapitāla daļu DKK 2 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(24)

Pirmajā posmā notika FIH Erhvervsbank un FIH Kapital Bank aktīvu un pasīvu nodalīšana Newco, jaunajā meitasuzņēmumā, kas piederēja FIH Holding. Newco nodotie aktīvi bija nekustamā īpašuma kredīti un vērtspapīri par summu DKK 15,2 miljardu (EUR 2,1 miljarda) apmērā un atvasinātie līdzekļi DKK 1,6 miljardu (EUR 215 miljonu) apmērā. Newco sākotnējās saistības veidoja divi aizdevumi (pirmais aizdevums un otrais aizdevums) ar atlikušo pašu kapitāla daļu DKK 2 miljardu apmērā.

| (25) | Pirmais aizdevums bija zaudējumu segšanas kredīts, ko FIH izsniedza Newco DKK 1,65 miljardu (EUR 221 miljona) apmērā. Šo aizdevumu Newco atmaksās FIH tikai gadījumā, ja Newco nodoto aktīvu likvidācijas procesā radīsies ieņēmumi, kas pārsniegs FSC iegādes cenu DKK 2 miljardu (EUR 268 miljonu) apmērā. Kā atlīdzība par pirmo aizdevumu Newco ir jāmaksā Dānijas valdības piecgadu obligāciju likme, kam pieskaita 1,15 % (27). |
| --- | --- |

(25)

Pirmais aizdevums bija zaudējumu segšanas kredīts, ko FIH izsniedza Newco DKK 1,65 miljardu (EUR 221 miljona) apmērā. Šo aizdevumu Newco atmaksās FIH tikai gadījumā, ja Newco nodoto aktīvu likvidācijas procesā radīsies ieņēmumi, kas pārsniegs FSC iegādes cenu DKK 2 miljardu (EUR 268 miljonu) apmērā. Kā atlīdzība par pirmo aizdevumu Newco ir jāmaksā Dānijas valdības piecgadu obligāciju likme, kam pieskaita 1,15 % (27).

| (26) | Otrais aizdevums bija FIH Erhvervsbank aizdevums Newco aptuveni DKK 13,45 miljardu (EUR 1,8 miljardu) apmērā. Kā atlīdzība par otro aizdevumu Newco ir jāmaksā FIH CIBOR trīsmēnešu likme DKK, kam pieskaita 1,12 %. Otrā aizdevuma atmaksas termiņš atbilst to aizdevumu atmaksas termiņiem, ko FIH iepriekš izsniedza, izmantojot valsts garantiju. Tādējādi otrā aizdevuma un šo atbilstīgo aizdevumu termiņi pilnībā iestājās 2013. gada vidū, un līgums paredzēja, ka pēc tam, kad Newco būs atmaksājusi aizdevumus FIH, FIH atmaksās atlikušos aizdevumus, ko bija garantējusi valdība. Tā kā Newco bija atmaksājusi FIH otrā aizdevuma nosacīto summu, FSC izmaksāja finansējumu Newco tādās summās, kādas bija nepieciešamas Newco aktīvu refinansēšanai. |
| --- | --- |

(26)

Otrais aizdevums bija FIH Erhvervsbank aizdevums Newco aptuveni DKK 13,45 miljardu (EUR 1,8 miljardu) apmērā. Kā atlīdzība par otro aizdevumu Newco ir jāmaksā FIH CIBOR trīsmēnešu likme DKK, kam pieskaita 1,12 %. Otrā aizdevuma atmaksas termiņš atbilst to aizdevumu atmaksas termiņiem, ko FIH iepriekš izsniedza, izmantojot valsts garantiju. Tādējādi otrā aizdevuma un šo atbilstīgo aizdevumu termiņi pilnībā iestājās 2013. gada vidū, un līgums paredzēja, ka pēc tam, kad Newco būs atmaksājusi aizdevumus FIH, FIH atmaksās atlikušos aizdevumus, ko bija garantējusi valdība. Tā kā Newco bija atmaksājusi FIH otrā aizdevuma nosacīto summu, FSC izmaksāja finansējumu Newco tādās summās, kādas bija nepieciešamas Newco aktīvu refinansēšanai.

| (27) | Otrajā posmā, kas tika īstenots tūlīt pēc pirmā posma pabeigšanas, FSC atpirka visas Newco akcijas no FIH Holding. Cena, ko FSC sākotnēji samaksāja (28)
  FIH Holding par Newco, bija pašu kapitāls (tā neto vērtība) 2012. gada 1. janvārī, un tās summa bija DKK 2 miljardi. |
| --- | --- |

(27)

Otrajā posmā, kas tika īstenots tūlīt pēc pirmā posma pabeigšanas, FSC atpirka visas Newco akcijas no FIH Holding. Cena, ko FSC sākotnēji samaksāja (28)
  FIH Holding par Newco, bija pašu kapitāls (tā neto vērtība) 2012. gada 1. janvārī, un tās summa bija DKK 2 miljardi.

| (28) | Tad FIH Holding varēja izmantot naudas ieņēmumus kā tūlītēju likviditāti, lai atmaksātu dažus valdības garantētos parādus. Vienlaikus aktīvu nodošana izraisīja nekustamā īpašuma kredītu aizstāšanu ar kredītiem valdības atbalstītai struktūrai, tādējādi samazinot FIH RWA par aptuveni DKK 10 miljardiem (29). |
| --- | --- |

(28)

Tad FIH Holding varēja izmantot naudas ieņēmumus kā tūlītēju likviditāti, lai atmaksātu dažus valdības garantētos parādus. Vienlaikus aktīvu nodošana izraisīja nekustamā īpašuma kredītu aizstāšanu ar kredītiem valdības atbalstītai struktūrai, tādējādi samazinot FIH RWA par aptuveni DKK 10 miljardiem (29).

| (29) | Papildus akciju pirkuma nolīgumam pasākumi paredzēja arī vairākus blakus nolīgumus starp FIH Holding un FSC:






  a) | FIH Holding2012. gada 1. jūlijā (30) sniedza neierobežotu zaudējumu atlīdzināšanas garantiju FSC, garantējot, ka, sadalot Newco, FSC pilnībā atgūs visu finansējumu un kapitālu, ko tā būs nodrošinājusi Newco. Atlīdzība par šo garantiju tika iekļauta akciju pirkuma nolīguma mainīgajā pirkuma cenā; |
| --- | --- | --- |

(29)

Papildus akciju pirkuma nolīgumam pasākumi paredzēja arī vairākus blakus nolīgumus starp FIH Holding un FSC:

a)

FIH Holding2012. gada 1. jūlijā (30) sniedza neierobežotu zaudējumu atlīdzināšanas garantiju FSC, garantējot, ka, sadalot Newco, FSC pilnībā atgūs visu finansējumu un kapitālu, ko tā būs nodrošinājusi Newco. Atlīdzība par šo garantiju tika iekļauta akciju pirkuma nolīguma mainīgajā pirkuma cenā;

| b) | FSC2012. gada 1. jūlijā apņēmās nodrošināt finansējumu Newco, kad iestāsies otrā aizdevuma termiņš (2013. gada vidū). FSC saņem procentus no Newco, kas līdzvērtīgi ES bāzes likmei, pieskaitot 100 bps. Lai varētu īstenot šo apņemšanos, FSC nodrošināja Newco DKK 13 miljardu (EUR 1,64 miljardu) kredītlīniju, par ko tā nesaņems nekādu maksu; |
| --- | --- |

b)

FSC2012. gada 1. jūlijā apņēmās nodrošināt finansējumu Newco, kad iestāsies otrā aizdevuma termiņš (2013. gada vidū). FSC saņem procentus no Newco, kas līdzvērtīgi ES bāzes likmei, pieskaitot 100 bps. Lai varētu īstenot šo apņemšanos, FSC nodrošināja Newco DKK 13 miljardu (EUR 1,64 miljardu) kredītlīniju, par ko tā nesaņems nekādu maksu;

| c) | FSC apņēmās finansēt un rekapitalizēt Newco, ja tas būs nepieciešams pirms galīgā likvidācijas procesa. |
| --- | --- |

c)

FSC apņēmās finansēt un rekapitalizēt Newco, ja tas būs nepieciešams pirms galīgā likvidācijas procesa.

| (30) | Sadalot Newco, saskaņā ar līgumu FSC ir tiesības atgūt vismaz tās sākotnējo DKK 2 miljardu ieguldījumu, atskaitot izmaksas, kas darījuma gaitā radušās FIH un FSC. Ja likvidācijas procesā radušies ieņēmumi būs mazāki par pirkuma cenu DKK 2 miljardu apmērā, FIH segs starpību attiecīgi no pirmā aizdevuma, zaudējumu segšanas kredīta un garantijas. Ja likvidācijas procesā radušies ieņēmumi pārsniegs DKK 1,5 miljardus, FSC tiks izmaksāti vēl 25 % no jebkuras pārsnieguma summas, papildus tai DKK 2 miljardu minimālajai summai, kas FSC jāsaņem. Jebkura cita pārsnieguma summa tiks izmaksāta FIH Holding. Praksē, ja galīgie ieņēmumi ir mazāki par DKK 1,5 miljardiem, FSC saņems DKK 2 miljardus, bet, ja, piemēram, galīgie ieņēmumi ir DKK 1,9 miljardi, FSC saņems DKK 2,1 miljardu. |
| --- | --- |

(30)

Sadalot Newco, saskaņā ar līgumu FSC ir tiesības atgūt vismaz tās sākotnējo DKK 2 miljardu ieguldījumu, atskaitot izmaksas, kas darījuma gaitā radušās FIH un FSC. Ja likvidācijas procesā radušies ieņēmumi būs mazāki par pirkuma cenu DKK 2 miljardu apmērā, FIH segs starpību attiecīgi no pirmā aizdevuma, zaudējumu segšanas kredīta un garantijas. Ja likvidācijas procesā radušies ieņēmumi pārsniegs DKK 1,5 miljardus, FSC tiks izmaksāti vēl 25 % no jebkuras pārsnieguma summas, papildus tai DKK 2 miljardu minimālajai summai, kas FSC jāsaņem. Jebkura cita pārsnieguma summa tiks izmaksāta FIH Holding. Praksē, ja galīgie ieņēmumi ir mazāki par DKK 1,5 miljardiem, FSC saņems DKK 2 miljardus, bet, ja, piemēram, galīgie ieņēmumi ir DKK 1,9 miljardi, FSC saņems DKK 2,1 miljardu.

2.4.   OFICIĀLĀ IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

| (31) | Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas par to, vai veiktie pasākumi bija samērīgi, vai tie tika ierobežoti līdz nepieciešamajam minimumam, vai FIH grupas pašu ieguldījums bija pietiekams un vai konkurences traucējumi tika pietiekami ierobežoti. |
| --- | --- |

(31)

Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas par to, vai veiktie pasākumi bija samērīgi, vai tie tika ierobežoti līdz nepieciešamajam minimumam, vai FIH grupas pašu ieguldījums bija pietiekams un vai konkurences traucējumi tika pietiekami ierobežoti.

| (32) | Šīs bažas radīja pasākumu lielā sarežģītība, jo tie šķita pārāk komplicēti, lai varētu noteikt FIH likviditātes problēmas nākotnē. Jo īpaši nebija skaidrs, kādā mērā dažādie blakus nolīgumi un to savstarpējā saistība atlīdzības formulā bija nepieciešama, piemērota un pareizi mērķorientēta 2008. gada Banku darbības paziņojuma (31) nolūkiem. |
| --- | --- |

(32)

Šīs bažas radīja pasākumu lielā sarežģītība, jo tie šķita pārāk komplicēti, lai varētu noteikt FIH likviditātes problēmas nākotnē. Jo īpaši nebija skaidrs, kādā mērā dažādie blakus nolīgumi un to savstarpējā saistība atlīdzības formulā bija nepieciešama, piemērota un pareizi mērķorientēta 2008. gada Banku darbības paziņojuma (31) nolūkiem.

| (33) | Turklāt Glābšanas un uzsākšanas lēmuma pieņemšanas laikā FIH plānoja agresīvi ienākt interneta mazumtirdzniecības noguldījumu tirgū, pildot “cenu noteicēja” funkciju. Šāda ienākšana interneta mazumtirdzniecības noguldījumu tirgū bija FIH stratēģijas pamatelements, risinot finansēšanas problēmas. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt Glābšanas un uzsākšanas lēmuma pieņemšanas laikā FIH plānoja agresīvi ienākt interneta mazumtirdzniecības noguldījumu tirgū, pildot “cenu noteicēja” funkciju. Šāda ienākšana interneta mazumtirdzniecības noguldījumu tirgū bija FIH stratēģijas pamatelements, risinot finansēšanas problēmas.

| (34) | Turklāt šķita ļoti maz ticams, ka piedāvātā atlīdzība, kas izmaksājama FSC par nodotajiem aktīviem un pasīviem, būs atbilstoša atlīdzības līmenim, kas paredzēts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma (32) 21. punktā, saskaņā ar kuru bankām ir pienākums maksimālā apmērā segt zaudējumus, ko rada samazinātas vērtības aktīvi. 21. punkts paredz pareizu valsts atlīdzību par aktīvu glābšanas pasākumu neatkarīgi no tā veida, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un izmaksu sloga sadalījumu neatkarīgi no izraudzītā konkrētā modeļa. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt šķita ļoti maz ticams, ka piedāvātā atlīdzība, kas izmaksājama FSC par nodotajiem aktīviem un pasīviem, būs atbilstoša atlīdzības līmenim, kas paredzēts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma (32) 21. punktā, saskaņā ar kuru bankām ir pienākums maksimālā apmērā segt zaudējumus, ko rada samazinātas vērtības aktīvi. 21. punkts paredz pareizu valsts atlīdzību par aktīvu glābšanas pasākumu neatkarīgi no tā veida, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un izmaksu sloga sadalījumu neatkarīgi no izraudzītā konkrētā modeļa.

3.   PĀRSTRUKTURĒŠANA

3.1.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (35) | Dānija 2013. gada 24. jūnijā iesniedza galīgo atjaunināto FIH grupas pārstrukturēšanas plāna redakciju par laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam. Šajā plānā ir iekļauts labākais un sliktākais scenārijs (33) ar mērķi apliecināt FIH spēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, nodrošināt pietiekamu sloga sadalījumu un veikt atbilstošus pasākumus, lai varētu novērst konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(35)

Dānija 2013. gada 24. jūnijā iesniedza galīgo atjaunināto FIH grupas pārstrukturēšanas plāna redakciju par laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam. Šajā plānā ir iekļauts labākais un sliktākais scenārijs (33) ar mērķi apliecināt FIH spēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, nodrošināt pietiekamu sloga sadalījumu un veikt atbilstošus pasākumus, lai varētu novērst konkurences traucējumus.

| (36) | Pārstrukturēšanas plāns pamatojas uz pieņēmumiem par izmaiņām iekšzemes kopprodukta (turpmāk – IKP) izaugsmē, ko prognozējis Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk – SVF), un par īstermiņa un vidēja termiņa procentu likmju izmaiņām saskaņā ar Dānijas Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijas aplēsēm par īstermiņa procentu likmju attīstību laikposmā līdz 2014. gadam. Šis plāns paredz mērenu IKP pieauguma atjaunošanos 2013. gadā un turpmāk. |
| --- | --- |

(36)

Pārstrukturēšanas plāns pamatojas uz pieņēmumiem par izmaiņām iekšzemes kopprodukta (turpmāk – IKP) izaugsmē, ko prognozējis Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk – SVF), un par īstermiņa un vidēja termiņa procentu likmju izmaiņām saskaņā ar Dānijas Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijas aplēsēm par īstermiņa procentu likmju attīstību laikposmā līdz 2014. gadam. Šis plāns paredz mērenu IKP pieauguma atjaunošanos 2013. gadā un turpmāk.

| (37) | Labākajā gadījumā (34) ir paredzams, ka FIH pastāvīgi uzlabos savus rezultātus līdz 2016. gadam. Budžetā tiek plānots, ka normalizēta pašu kapitāla (35) pirmsnodokļu rentabilitāte grupas līmenī 2013. gada 31. decembrī būs 10,3 % un 2016. gada 31. decembrī – 11,2 % (36). |
| --- | --- |

(37)

Labākajā gadījumā (34) ir paredzams, ka FIH pastāvīgi uzlabos savus rezultātus līdz 2016. gadam. Budžetā tiek plānots, ka normalizēta pašu kapitāla (35) pirmsnodokļu rentabilitāte grupas līmenī 2013. gada 31. decembrī būs 10,3 % un 2016. gada 31. decembrī – 11,2 % (36).

| (38) | Sliktākais scenārijs (37) pamatojas uz mazāk labvēlīgiem pieņēmumiem par tirgus situāciju. Cita starpā tas paredz tirgus situācijas pasliktināšanos attiecībā uz banku finansēšanu – gan apjoma, gan cenu jomā; mazāku pieprasījumu pēc aizdevumiem un konsultāciju pakalpojumiem; nelabvēlīgas izmaiņas valūtas maiņas likmēm, procentu likmēm utt.; kā arī vērtības samazināšanās izmaksu saglabāšanos virs vēsturiskā līmeņa visā uzņēmējdarbības ciklā. Saskaņā ar FIH aplēsēm šīs izmaiņas grupas līmenī kopumā radīs normalizēta pašu kapitāla pirmsnodokļu rentabilitāti 0,9 % apmērā 2013. gada 31. decembrī un 2,0 % – 2016. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(38)

Sliktākais scenārijs (37) pamatojas uz mazāk labvēlīgiem pieņēmumiem par tirgus situāciju. Cita starpā tas paredz tirgus situācijas pasliktināšanos attiecībā uz banku finansēšanu – gan apjoma, gan cenu jomā; mazāku pieprasījumu pēc aizdevumiem un konsultāciju pakalpojumiem; nelabvēlīgas izmaiņas valūtas maiņas likmēm, procentu likmēm utt.; kā arī vērtības samazināšanās izmaksu saglabāšanos virs vēsturiskā līmeņa visā uzņēmējdarbības ciklā. Saskaņā ar FIH aplēsēm šīs izmaiņas grupas līmenī kopumā radīs normalizēta pašu kapitāla pirmsnodokļu rentabilitāti 0,9 % apmērā 2013. gada 31. decembrī un 2,0 % – 2016. gada 31. decembrī.

| (39) | Abos gadījumos ir salīdzinoši zems pašu kapitāla rentabilitātes līmenis, lielākoties tādēļ, ka ir aizliegtas dividendes un kuponu maksājumi, kā paredzēts Dānijas saistībās, kas pieņemtas izmeklēšanas par valsts atbalstu dēļ. Šo saistību rezultātā FIH grupa paturēs peļņu līdz pārstrukturēšanas perioda beigām un kamēr tiks veikti norēķini par pasākumiem. |
| --- | --- |

(39)

Abos gadījumos ir salīdzinoši zems pašu kapitāla rentabilitātes līmenis, lielākoties tādēļ, ka ir aizliegtas dividendes un kuponu maksājumi, kā paredzēts Dānijas saistībās, kas pieņemtas izmeklēšanas par valsts atbalstu dēļ. Šo saistību rezultātā FIH grupa paturēs peļņu līdz pārstrukturēšanas perioda beigām un kamēr tiks veikti norēķini par pasākumiem.

| (40) | Sākotnēji FIH banku darbība attiecās uz trim segmentiem – īpašuma finansēšanu, iegādes finansēšanu un korporatīvo banku darbību. Īpašuma finansēšanas uzņēmējdarbības segments tika izbeigts FIH pārstrukturēšanas ietvaros, jo kredīti īpašuma finansēšanai 2012. gadā tika pārdoti FSC. Turklāt tiks pakāpeniski pārtraukta arī kredītu izsniegšana iegādes finansēšanas uzņēmējdarbības nodaļā. Tādējādi korporatīvā banku darbība būs vienīgā uzņēmējdarbības nodaļa, kas turpinās darbu. Pastāvīgo darbinieku skaits 2013. gada martā bija samazināts līdz 214. |
| --- | --- |

(40)

Sākotnēji FIH banku darbība attiecās uz trim segmentiem – īpašuma finansēšanu, iegādes finansēšanu un korporatīvo banku darbību. Īpašuma finansēšanas uzņēmējdarbības segments tika izbeigts FIH pārstrukturēšanas ietvaros, jo kredīti īpašuma finansēšanai 2012. gadā tika pārdoti FSC. Turklāt tiks pakāpeniski pārtraukta arī kredītu izsniegšana iegādes finansēšanas uzņēmējdarbības nodaļā. Tādējādi korporatīvā banku darbība būs vienīgā uzņēmējdarbības nodaļa, kas turpinās darbu. Pastāvīgo darbinieku skaits 2013. gada martā bija samazināts līdz 214.

| (41) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu bilancei līdz 2013. gada 31. decembrim bija jāsamazinās līdz DKK 27,68 miljardiem (EUR 3,74 miljardiem). FIH prognozē, ka 2016. gada 31. decembrī kopējā kapitāla attiecība būs 19,6 %. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu bilancei līdz 2013. gada 31. decembrim bija jāsamazinās līdz DKK 27,68 miljardiem (EUR 3,74 miljardiem). FIH prognozē, ka 2016. gada 31. decembrī kopējā kapitāla attiecība būs 19,6 %.

| (42) | Paredzams, ka likumā noteiktais likviditātes rādītājs (38), kas 2012. gada 31. decembrī bija 214 %, 2013. gada 31. decembrī būs 239,7 %. |
| --- | --- |

(42)

Paredzams, ka likumā noteiktais likviditātes rādītājs (38), kas 2012. gada 31. decembrī bija 214 %, 2013. gada 31. decembrī būs 239,7 %.

| (43) | Paredzams, ka pārstrukturēšanas periodā kopējā kapitāla attiecība būs 19,6 %, bet likumā noteiktais likviditātes rādītājs – 175 %, tādējādi būtiski pārsniedzot regulatīvās prasības. |
| --- | --- |

(43)

Paredzams, ka pārstrukturēšanas periodā kopējā kapitāla attiecība būs 19,6 %, bet likumā noteiktais likviditātes rādītājs – 175 %, tādējādi būtiski pārsniedzot regulatīvās prasības.

| (44) | Tā sauktā normalizētā pašu kapitāla (39) pirmsnodokļu rentabilitāte saskaņā ar pārstrukturēšanas plāna labāko scenāriju (40) ir budžetā ieplānota kā 9 % 2013. gada 31. decembrī un 10,1 % – 2016. gada 31. decembrī. Šie skaitļi ir attiecīgi 0,9 % un 4,7 % sliktākajā scenārijā (41). |
| --- | --- |

(44)

Tā sauktā normalizētā pašu kapitāla (39) pirmsnodokļu rentabilitāte saskaņā ar pārstrukturēšanas plāna labāko scenāriju (40) ir budžetā ieplānota kā 9 % 2013. gada 31. decembrī un 10,1 % – 2016. gada 31. decembrī. Šie skaitļi ir attiecīgi 0,9 % un 4,7 % sliktākajā scenārijā (41).

| (45) | Bankas stāvoklis būtiski uzlabojās, sākot no 2011. gada vidus, kad FSA prognozēja, ka FIH radīsies nozīmīgas likviditātes vajadzības, ko tā nespēs apmierināt. FIH atmaksāja atpakaļ atlikušās neapmaksātās valdības garantētās obligācijas, un tādējādi refinansēšanas problēma tika atrisināta līdz 2013. gada 13. jūnijam. Turklāt FIH atpirka valdības 1. līmeņa hibrīdkapitālu 2013. gada 2. jūlijā. |
| --- | --- |

(45)

Bankas stāvoklis būtiski uzlabojās, sākot no 2011. gada vidus, kad FSA prognozēja, ka FIH radīsies nozīmīgas likviditātes vajadzības, ko tā nespēs apmierināt. FIH atmaksāja atpakaļ atlikušās neapmaksātās valdības garantētās obligācijas, un tādējādi refinansēšanas problēma tika atrisināta līdz 2013. gada 13. jūnijam. Turklāt FIH atpirka valdības 1. līmeņa hibrīdkapitālu 2013. gada 2. jūlijā.

| (46) | Pašlaik FIH nav nekādu problēmu izpildīt ne regulatīvās maksātspējas, ne arī likviditātes prasības. |
| --- | --- |

(46)

Pašlaik FIH nav nekādu problēmu izpildīt ne regulatīvās maksātspējas, ne arī likviditātes prasības.

3.2.   DĀNIJAS VEIKTĀS DARBĪBAS, LAI NOVĒRSTU KOMISIJAS PAUSTĀS BAŽAS

| (47) | Lai novērstu Komisijas paustās bažas saistībā ar Glābšanas un uzsākšanas lēmumu, Dānija un FIH grupa ir veikusi vairākus pasākumus. |
| --- | --- |

(47)

Lai novērstu Komisijas paustās bažas saistībā ar Glābšanas un uzsākšanas lēmumu, Dānija un FIH grupa ir veikusi vairākus pasākumus.

| (48) | FIH veica “vienreizēju” maksājumu FSC DKK 310,25 miljonu (EUR 39,12 miljonu) apmērā ar valutēšanas datumu 2013. gada 4. decembrī (42). |
| --- | --- |

(48)

FIH veica “vienreizēju” maksājumu FSC DKK 310,25 miljonu (EUR 39,12 miljonu) apmērā ar valutēšanas datumu 2013. gada 4. decembrī (42).

| (49) | FIH samaksāja Newco summu DKK 61,7 miljonu apmērā ar valutēšanas datumu 2013. gada 18. decembrī kā daļēju tās maksas atmaksājumu, kas tika saņemta saskaņā ar administrēšanas nolīgumu par 2012. gadu, un tā ar atpakaļejošu datumu samazināja pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu 2013. gadā, kas tika iekasēta no Newco, līdz 0,05 % no nenokārtotā kredītportfeļa. |
| --- | --- |

(49)

FIH samaksāja Newco summu DKK 61,7 miljonu apmērā ar valutēšanas datumu 2013. gada 18. decembrī kā daļēju tās maksas atmaksājumu, kas tika saņemta saskaņā ar administrēšanas nolīgumu par 2012. gadu, un tā ar atpakaļejošu datumu samazināja pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu 2013. gadā, kas tika iekasēta no Newco, līdz 0,05 % no nenokārtotā kredītportfeļa.

| (50) | FIH samazināja savus kopējos aktīvus no DKK 109,3 miljardiem (EUR 14,67 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 60,80 miljardiem (EUR 8,16 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, un tas bija samazinājums par 44 %. |
| --- | --- |

(50)

FIH samazināja savus kopējos aktīvus no DKK 109,3 miljardiem (EUR 14,67 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 60,80 miljardiem (EUR 8,16 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, un tas bija samazinājums par 44 %.

| (51) | FIH arī samazināja savu kredītrezervi no DKK 58,0 miljardiem (EUR 7,79 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 16,2 miljardiem (EUR 2,17 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, proti, kopumā par DKK 41,8 miljardiem, un tas bija samazinājums par 72 %. |
| --- | --- |

(51)

FIH arī samazināja savu kredītrezervi no DKK 58,0 miljardiem (EUR 7,79 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 16,2 miljardiem (EUR 2,17 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, proti, kopumā par DKK 41,8 miljardiem, un tas bija samazinājums par 72 %.

| (52) | Turklāt FIH būtiski samazināja riska līnijas tirgu segmentā (43). |
| --- | --- |

(52)

Turklāt FIH būtiski samazināja riska līnijas tirgu segmentā (43).

| (53) | FIH samazināja savu pastāvīgo darbinieku skaitu no 356 darbiniekiem 2010. gada 31. decembrī līdz 214 darbiniekiem 2013. gada 31. martā, un tas bija samazinājums par 41 %. |
| --- | --- |

(53)

FIH samazināja savu pastāvīgo darbinieku skaitu no 356 darbiniekiem 2010. gada 31. decembrī līdz 214 darbiniekiem 2013. gada 31. martā, un tas bija samazinājums par 41 %.

| (54) | Turklāt FIH sašaurināja savu ģeogrāfisko klātbūtni, slēdzot divus no četriem reģionālajiem birojiem. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt FIH sašaurināja savu ģeogrāfisko klātbūtni, slēdzot divus no četriem reģionālajiem birojiem.

3.3.   DĀNIJAS IEROSINĀTĀS SAISTĪBAS

| (55) | Ņemot vērā Glābšanas un uzsākšanas lēmumā paustās Komisijas bažas un lai nodrošinātu atbilstību Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumam, jo īpaši attiecībā uz pareizu atlīdzību par aktīvu nodošanas pasākumiem, Dānija uzņēmās papildu saistības, kas izklāstītas 55.–62. apsvērumā. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā Glābšanas un uzsākšanas lēmumā paustās Komisijas bažas un lai nodrošinātu atbilstību Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumam, jo īpaši attiecībā uz pareizu atlīdzību par aktīvu nodošanas pasākumiem, Dānija uzņēmās papildu saistības, kas izklāstītas 55.–62. apsvērumā.

| (56) | FIH katru gadu veiks maksājumu FSC DKK 12,1 miljona (EUR 1,61 miljona) apmērā, sākot no 2014. gada 30. septembra līdz darījuma galīgai apmaksai, veicot ACT/ACT
   (44) laikam proporcionālu maksājumu par iepriekšējo periodu samaksas datumā (tas var ilgt līdz pat 2019. gada 31. decembrim). |
| --- | --- |

(56)

FIH katru gadu veiks maksājumu FSC DKK 12,1 miljona (EUR 1,61 miljona) apmērā, sākot no 2014. gada 30. septembra līdz darījuma galīgai apmaksai, veicot ACT/ACT
   (44) laikam proporcionālu maksājumu par iepriekšējo periodu samaksas datumā (tas var ilgt līdz pat 2019. gada 31. decembrim).

| (57) | FIH samazinās pārvaldības maksu, ko tā izmaksā FSC, vai veiks vienreizēju maksājumu FSC pēc tābrīža samazinājuma vērtības, vai maksājumu, kas līdzvērtīgs DKK 143,2 miljoniem (EUR 19,09 miljoniem). |
| --- | --- |

(57)

FIH samazinās pārvaldības maksu, ko tā izmaksā FSC, vai veiks vienreizēju maksājumu FSC pēc tābrīža samazinājuma vērtības, vai maksājumu, kas līdzvērtīgs DKK 143,2 miljoniem (EUR 19,09 miljoniem).

| (58) | Lai sasniegtu šādu rezultātu, FIH samaksāja Newco summu DKK 61,7 miljonu apmērā kā daļēju tās maksas atmaksājumu, ko FIH saņēma no Newco saskaņā ar administrēšanas nolīgumu par 2012. gadu. FIH arī samazināja no Newco iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % no nesamaksātā kredītportfeļa par 2013. gadu. |
| --- | --- |

(58)

Lai sasniegtu šādu rezultātu, FIH samaksāja Newco summu DKK 61,7 miljonu apmērā kā daļēju tās maksas atmaksājumu, ko FIH saņēma no Newco saskaņā ar administrēšanas nolīgumu par 2012. gadu. FIH arī samazināja no Newco iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % no nesamaksātā kredītportfeļa par 2013. gadu.

| (59) | Turklāt FIH samazinās no Newco iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % gadā no nesamaksātā kredītportfeļa, sākot no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt FIH samazinās no Newco iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % gadā no nesamaksātā kredītportfeļa, sākot no 2014. gada 1. janvāra.

| (60) | FIH maksās ikgadēju papildu maksu FSC DKK 47,2 miljonu (EUR 6,29 miljonu) apmērā gadījumā, ja FSA mainīs savas regulatīvās nostādnes attiecībā uz kapitāla prasībām holdinga līmenī – tā, lai FIH reglamentēto kreditēšanas spēju arī turpmāk neierobežotu FIH Holding kapitāla stāvoklis. |
| --- | --- |

(60)

FIH maksās ikgadēju papildu maksu FSC DKK 47,2 miljonu (EUR 6,29 miljonu) apmērā gadījumā, ja FSA mainīs savas regulatīvās nostādnes attiecībā uz kapitāla prasībām holdinga līmenī – tā, lai FIH reglamentēto kreditēšanas spēju arī turpmāk neierobežotu FIH Holding kapitāla stāvoklis.

| (61) | Šīs saistības arī paredz FIH atkāpšanos no noteiktām uzņēmējdarbības līnijām (īpašuma finansēšanas, privātā pašu kapitāla, privātā kapitāla pārvaldīšanas), kā arī vairākus uzvedības ierobežojumus, tostarp cenu noteikšanas aizliegumu noguldījumiem, komerciāli agresīvas prakses aizliegumu, iegādes aizliegumu un FIH Realkredit A/S likvidāciju – tā bija FIH grupas hipotēku banka. FIH Realkredit A/S tika likvidēta 2013. gadā. |
| --- | --- |

(61)

Šīs saistības arī paredz FIH atkāpšanos no noteiktām uzņēmējdarbības līnijām (īpašuma finansēšanas, privātā pašu kapitāla, privātā kapitāla pārvaldīšanas), kā arī vairākus uzvedības ierobežojumus, tostarp cenu noteikšanas aizliegumu noguldījumiem, komerciāli agresīvas prakses aizliegumu, iegādes aizliegumu un FIH Realkredit A/S likvidāciju – tā bija FIH grupas hipotēku banka. FIH Realkredit A/S tika likvidēta 2013. gadā.

| (62) | Pilns šo saistību saraksts (45) ir iekļauts pielikumā. |
| --- | --- |

(62)

Pilns šo saistību saraksts (45) ir iekļauts pielikumā.

4.   DĀNIJAS IESTĀŽU NOSTĀJA

| (63) | Paziņojot pasākumus Komisijai, Dānijas sākotnējā nostāja (46) paredzēja, ka pašu kapitāla nodošana Newco ietver arī valsts atbalstu Newco, bet jebkuram šādam atbalstam jābūt saderīgam ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(63)

Paziņojot pasākumus Komisijai, Dānijas sākotnējā nostāja (46) paredzēja, ka pašu kapitāla nodošana Newco ietver arī valsts atbalstu Newco, bet jebkuram šādam atbalstam jābūt saderīgam ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (64) | Tajā pašā iesniegumā Dānija apgalvoja, ka FIH grupa nav saņēmusi nekādu valsts atbalstu, jo FSC par Newco maksātu tirgus cenu. Kaut arī šis apgalvojums netika kvantitatīvi pamatots, ne atsaucoties uz attiecīgiem tirgus datiem, ne arī izskaidrojot to, kā veidojās darījuma izmaksas, Dānija uzsvēra, ka:






  a) | bija izstrādātas procedūras darījuma tirgus cenas noteikšanai; |
| --- | --- | --- |

(64)

Tajā pašā iesniegumā Dānija apgalvoja, ka FIH grupa nav saņēmusi nekādu valsts atbalstu, jo FSC par Newco maksātu tirgus cenu. Kaut arī šis apgalvojums netika kvantitatīvi pamatots, ne atsaucoties uz attiecīgiem tirgus datiem, ne arī izskaidrojot to, kā veidojās darījuma izmaksas, Dānija uzsvēra, ka:

a)

bija izstrādātas procedūras darījuma tirgus cenas noteikšanai;

| b) | sākotnējo finansējumu un garantijas nodrošināja FIH grupa; |
| --- | --- |

b)

sākotnējo finansējumu un garantijas nodrošināja FIH grupa;

| c) | FIH grupai bija jāsedz visas darījuma un likvidācijas izmaksas; un |
| --- | --- |

c)

FIH grupai bija jāsedz visas darījuma un likvidācijas izmaksas; un

| d) | FIH uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šo darījumu, jo īpaši pienākumu iesniegt uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

d)

FIH uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šo darījumu, jo īpaši pienākumu iesniegt uzņēmējdarbības plānu.

| (65) | Pamatojoties uz minēto, Dānija secināja, ka FIH nesaņēma nekādas priekšrocības. Gadījumā, ja Komisijai būtu cits viedoklis par šo tematu, Dānija apgalvoja, ka jebkuru atbalstu FIH varēja atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo šis mehānisms paredzēja tikai FIH pārstrukturēšanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu (47). |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz minēto, Dānija secināja, ka FIH nesaņēma nekādas priekšrocības. Gadījumā, ja Komisijai būtu cits viedoklis par šo tematu, Dānija apgalvoja, ka jebkuru atbalstu FIH varēja atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo šis mehānisms paredzēja tikai FIH pārstrukturēšanu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu (47).

| (66) | Dānija papildināja savu sākotnējo iesniegumu ar 2012. gada 20. marta prezentāciju (48), kurā norādīja, ka FIH netika pieprasījusi šos pasākumus un laikā, kad FIH pabeidza minētos pasākumus, tā bija samazinājusi alternatīvās saistības, un tas pamatoja apgalvojumu, ka šis darījums tika apspriests saskaņā ar tirgus prasībām. Tā arī apgalvoja, ka sākotnējā aktīvu bilances vērtības norakstīšana DKK 1,4 miljardu apmērā un turpmākā riska korekcijas atlaide DKK 1,3 miljardu apmērā atbilda tirgus cenai. Turklāt jebkurus peļņas zaudējumus koriģētu akciju pirkuma nolīguma mainīgā formula, tādēļ faktiskais ex post korekcijas mehānisms nodrošinātu cenu noteikšanu atbilstoši tirgus situācijai. Dānija neprecizēja piedāvātās atlaides un riska korekcijas summu un iemeslus, kādēļ tā būtu uzskatāma par atbilstošu tirgus cenai. |
| --- | --- |

(66)

Dānija papildināja savu sākotnējo iesniegumu ar 2012. gada 20. marta prezentāciju (48), kurā norādīja, ka FIH netika pieprasījusi šos pasākumus un laikā, kad FIH pabeidza minētos pasākumus, tā bija samazinājusi alternatīvās saistības, un tas pamatoja apgalvojumu, ka šis darījums tika apspriests saskaņā ar tirgus prasībām. Tā arī apgalvoja, ka sākotnējā aktīvu bilances vērtības norakstīšana DKK 1,4 miljardu apmērā un turpmākā riska korekcijas atlaide DKK 1,3 miljardu apmērā atbilda tirgus cenai. Turklāt jebkurus peļņas zaudējumus koriģētu akciju pirkuma nolīguma mainīgā formula, tādēļ faktiskais ex post korekcijas mehānisms nodrošinātu cenu noteikšanu atbilstoši tirgus situācijai. Dānija neprecizēja piedāvātās atlaides un riska korekcijas summu un iemeslus, kādēļ tā būtu uzskatāma par atbilstošu tirgus cenai.

| (67) | Turpmākajā sarakstē ar Komisiju (49) Dānija apgalvoja, ka maksimālie zaudējumi, kas radās FSC, bija DKK 1,05 miljardi, proti, tā bija starpība starp zaudējumu segšanas kredītu DKK 1,65 miljardu apmērā, no vienas puses, un norakstītās bilances vērtības un FSC provizoriskās riska korekcijas summu, kas kopā veidoja DKK 2,7 miljardus, no otras puses. Tā arī apgalvoja, ka valsts izmantoja būtisku riska samazinājumu saistībā ar FIH valsts garantētajiem kredītiem un FIH atmaksāto iepriekšējo kapitāla ieguldījumu DKK 1,9 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(67)

Turpmākajā sarakstē ar Komisiju (49) Dānija apgalvoja, ka maksimālie zaudējumi, kas radās FSC, bija DKK 1,05 miljardi, proti, tā bija starpība starp zaudējumu segšanas kredītu DKK 1,65 miljardu apmērā, no vienas puses, un norakstītās bilances vērtības un FSC provizoriskās riska korekcijas summu, kas kopā veidoja DKK 2,7 miljardus, no otras puses. Tā arī apgalvoja, ka valsts izmantoja būtisku riska samazinājumu saistībā ar FIH valsts garantētajiem kredītiem un FIH atmaksāto iepriekšējo kapitāla ieguldījumu DKK 1,9 miljardu apmērā.

| (68) | Memorandā, kas tika iesniegts 2012. gada 23. aprīlī (50), Dānija informēja Komisiju, ka tā “pašlaik nesniegs Komisijai papildu argumentus attiecībā uz tirgus ekonomikas investora principa piemērošanu”. Vienlaikus tā sniedza vairākus paskaidrojumus par valutēšanas metodoloģijām, ko izmantoja FSC juridiskais konsultants. |
| --- | --- |

(68)

Memorandā, kas tika iesniegts 2012. gada 23. aprīlī (50), Dānija informēja Komisiju, ka tā “pašlaik nesniegs Komisijai papildu argumentus attiecībā uz tirgus ekonomikas investora principa piemērošanu”. Vienlaikus tā sniedza vairākus paskaidrojumus par valutēšanas metodoloģijām, ko izmantoja FSC juridiskais konsultants.

| (69) | Pēc tam 2012. gada 16. maijā Dānija apgalvoja, ka FIH Holding un FSC ir apsprieduši darījuma noteikumus, pamatojoties uz normāliem komerciāliem apsvērumiem attiecībā uz riska un peļņas dalīšanu, un apgalvoja, ka darījums noticis, balstoties uz tirgus nosacījumiem. Šo ziņojumu apstiprināja FSC grāmatvedības uzņēmums KPMG
   (51). |
| --- | --- |

(69)

Pēc tam 2012. gada 16. maijā Dānija apgalvoja, ka FIH Holding un FSC ir apsprieduši darījuma noteikumus, pamatojoties uz normāliem komerciāliem apsvērumiem attiecībā uz riska un peļņas dalīšanu, un apgalvoja, ka darījums noticis, balstoties uz tirgus nosacījumiem. Šo ziņojumu apstiprināja FSC grāmatvedības uzņēmums KPMG
   (51).

| (70) | Dānija 2012. gada 7. jūnijā iesniedza KPMG ziņojumu, kas novērtē pasākumus, izskatot vienlaikus visus būtiskos elementus. KPMG nesaskatīja “nevienu iemeslu secināt, ka nolīguma noteikumi nebūtu atbilstoši FSC riskiem”, norādot uz augsto nodrošinājuma līmeni, iespēju izmantot segtās obligācijas, zaudējumu segšanas kredītu un FSC 25 % peļņu. |
| --- | --- |

(70)

Dānija 2012. gada 7. jūnijā iesniedza KPMG ziņojumu, kas novērtē pasākumus, izskatot vienlaikus visus būtiskos elementus. KPMG nesaskatīja “nevienu iemeslu secināt, ka nolīguma noteikumi nebūtu atbilstoši FSC riskiem”, norādot uz augsto nodrošinājuma līmeni, iespēju izmantot segtās obligācijas, zaudējumu segšanas kredītu un FSC 25 % peļņu.

| (71) | Atbildē uz procesa uzsākšanu 2012. gada 11. septembrī Dānija tiešā veidā neapstrīdēja Komisijas viedokli, ka šie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, bet atsaucās uz 2012. gada 29. martā sniegtajiem argumentiem (52), apgalvojot, ka jebkuru akciju nodošanu, pārsniedzot tirgus vērtību, kompensētu zaudējumu segšanas kredīts un cenu korekcijas garantija, ko piešķīris FIH Holding. Turklāt Dānija minēja atjauninājumu rezerves palielināšanos un izpirkšanas rādītāju, kas bija augstāks nekā plānots, kā piemērus, kas pamato šādu viedokli, tomēr tā skaidri neuzsvēra, ka piemērotu tirgus ekonomikas operatora principu (turpmāk – MEOP) (53). |
| --- | --- |

(71)

Atbildē uz procesa uzsākšanu 2012. gada 11. septembrī Dānija tiešā veidā neapstrīdēja Komisijas viedokli, ka šie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, bet atsaucās uz 2012. gada 29. martā sniegtajiem argumentiem (52), apgalvojot, ka jebkuru akciju nodošanu, pārsniedzot tirgus vērtību, kompensētu zaudējumu segšanas kredīts un cenu korekcijas garantija, ko piešķīris FIH Holding. Turklāt Dānija minēja atjauninājumu rezerves palielināšanos un izpirkšanas rādītāju, kas bija augstāks nekā plānots, kā piemērus, kas pamato šādu viedokli, tomēr tā skaidri neuzsvēra, ka piemērotu tirgus ekonomikas operatora principu (turpmāk – MEOP) (53).

| (72) | Tā vietā Dānija apgalvoja, ka šie pasākumi ir saderīgi, minot argumentus, kas pierāda to piemērotību, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences traucējumu ierobežoto raksturu (54). |
| --- | --- |

(72)

Tā vietā Dānija apgalvoja, ka šie pasākumi ir saderīgi, minot argumentus, kas pierāda to piemērotību, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un konkurences traucējumu ierobežoto raksturu (54).

| (73) | Dānijas iestādes arī atgādināja savu nostāju, kas pausta 2012. gada 23. aprīļa notā, proti, ka šie pasākumi izriet no sarunām starp FIH un FSC
   (55), un apgalvoja, ka vairāki norādījumi, kas iekļauti Banku darbības paziņojumā (56), ir likuši paaugstināt pasākumu sarežģītības pakāpi (57), apstrīdot, ka sarežģītība varētu apdraudēt to piemērotību. |
| --- | --- |

(73)

Dānijas iestādes arī atgādināja savu nostāju, kas pausta 2012. gada 23. aprīļa notā, proti, ka šie pasākumi izriet no sarunām starp FIH un FSC
   (55), un apgalvoja, ka vairāki norādījumi, kas iekļauti Banku darbības paziņojumā (56), ir likuši paaugstināt pasākumu sarežģītības pakāpi (57), apstrīdot, ka sarežģītība varētu apdraudēt to piemērotību.

| (74) | Kad Komisija informēja Dāniju par ekspertu vērtējumu attiecībā uz šo pasākumu tirgus vērtību un reālo ekonomisko vērtību, Dānija apstrīdēja rezultātus un iesniedza vairākus jautājumus un paskaidrojumus laikā no 2013. gada 7. februāra līdz 11. septembrim. |
| --- | --- |

(74)

Kad Komisija informēja Dāniju par ekspertu vērtējumu attiecībā uz šo pasākumu tirgus vērtību un reālo ekonomisko vērtību, Dānija apstrīdēja rezultātus un iesniedza vairākus jautājumus un paskaidrojumus laikā no 2013. gada 7. februāra līdz 11. septembrim.

| (75) | Dānija piebilda, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam (58), jo tā pieņēma, ka nodošanas vērtībai nebūtu jāpārsniedz reālā ekonomiskā vērtība, tomēr tā atzina, ka šo faktu var apstiprināt tikai Komisijas galīgā valutācija. |
| --- | --- |

(75)

Dānija piebilda, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam (58), jo tā pieņēma, ka nodošanas vērtībai nebūtu jāpārsniedz reālā ekonomiskā vērtība, tomēr tā atzina, ka šo faktu var apstiprināt tikai Komisijas galīgā valutācija.

| (76) | Papildus valutēšanas aspektiem, Dānija minēja akciju nodošanas pozitīvo ietekmi uz FIH regulatīvo pozīciju, kas atbilda pārstrukturēšanas plānā paredzētajam mērķim par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(76)

Papildus valutēšanas aspektiem, Dānija minēja akciju nodošanas pozitīvo ietekmi uz FIH regulatīvo pozīciju, kas atbilda pārstrukturēšanas plānā paredzētajam mērķim par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

| (77) | Dānija arī apgalvoja, ka FIH noguldījumu iegādes stratēģija nav atkarīga no valsts atbalsta pasākuma un neliecina par nodomu kļūt par “cenu noteicēju”, bet ir šā uzņēmuma finansēšanas stratēģijas būtiska sastāvdaļa. Tomēr, lai kliedētu Komisijas bažas, Dānija iesniedza apņemšanos, ka FIH ievēros cenu diktāta aizliegumu. |
| --- | --- |

(77)

Dānija arī apgalvoja, ka FIH noguldījumu iegādes stratēģija nav atkarīga no valsts atbalsta pasākuma un neliecina par nodomu kļūt par “cenu noteicēju”, bet ir šā uzņēmuma finansēšanas stratēģijas būtiska sastāvdaļa. Tomēr, lai kliedētu Komisijas bažas, Dānija iesniedza apņemšanos, ka FIH ievēros cenu diktāta aizliegumu.

5.   VĒRTĒJUMS

5.1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (78) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem un kas traucē vai var traucēt konkurenci, atbalstot noteiktus uzņēmumus vai noteiktu preču ražošanu, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem un kas traucē vai var traucēt konkurenci, atbalstot noteiktus uzņēmumus vai noteiktu preču ražošanu, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (79) | Komisija uzskata, ka 2.3. punktā minētie pasākumi FIH atbalstam ir jāapskata visi kopā. Šie pasākumi ir viena darījuma sastāvdaļas un savstarpēji atkarīgi elementi (hronoloģiski un struktūras jomā), un tie ir izstrādāti visi kopā, lai risinātu FIH finansēšanas problēmu. |
| --- | --- |

(79)

Komisija uzskata, ka 2.3. punktā minētie pasākumi FIH atbalstam ir jāapskata visi kopā. Šie pasākumi ir viena darījuma sastāvdaļas un savstarpēji atkarīgi elementi (hronoloģiski un struktūras jomā), un tie ir izstrādāti visi kopā, lai risinātu FIH finansēšanas problēmu.

5.1.1.   Valsts līdzekļi

| (80) | Pasākumiem, kas minēti 2.3. punktā, izmantoti valsts līdzekļi, jo tos tiešā veidā finansē FSC, kas ir valstij piederošs uzņēmums (ar Dānijas Uzņēmējdarbības ministrijas starpniecību) un atbild par dažādu pasākumu nodrošināšanu Dānijas bankām saistībā ar finanšu krīzi (59). Pirmkārt, FSC nodrošina DKK 2 miljardus skaidrā naudā Newco akciju pirkuma nolīgumam. Otrkārt, FSC apņēmās finansēt Newco aktīvus, kamēr FIH atmaksās savus valsts garantētos aizdevumus. Šī apņemšanās var pārsniegt DKK 13 miljardus. Treškārt, FSC paredzēja procentu summu, lai varētu apmaksāt garantiju, ko sniedza FIH Holding. |
| --- | --- |

(80)

Pasākumiem, kas minēti 2.3. punktā, izmantoti valsts līdzekļi, jo tos tiešā veidā finansē FSC, kas ir valstij piederošs uzņēmums (ar Dānijas Uzņēmējdarbības ministrijas starpniecību) un atbild par dažādu pasākumu nodrošināšanu Dānijas bankām saistībā ar finanšu krīzi (59). Pirmkārt, FSC nodrošina DKK 2 miljardus skaidrā naudā Newco akciju pirkuma nolīgumam. Otrkārt, FSC apņēmās finansēt Newco aktīvus, kamēr FIH atmaksās savus valsts garantētos aizdevumus. Šī apņemšanās var pārsniegt DKK 13 miljardus. Treškārt, FSC paredzēja procentu summu, lai varētu apmaksāt garantiju, ko sniedza FIH Holding.

5.1.2.   Priekšrocības esamība

| (81) | Pasākumi, kas minēti 2.3. punktā, paredz priekšrocību, jo tie veido glābšanas aktīvu FIH, tādējādi uzlabojot grupas kapitāla rādītājus un vienlaikus dodot iespēju bankai efektīvāk risināt finansēšanas problēmas. |
| --- | --- |

(81)

Pasākumi, kas minēti 2.3. punktā, paredz priekšrocību, jo tie veido glābšanas aktīvu FIH, tādējādi uzlabojot grupas kapitāla rādītājus un vienlaikus dodot iespēju bankai efektīvāk risināt finansēšanas problēmas.

| (82) | Dānijas iestādes apgalvoja, ka šie pasākumi ievēro MEOP un tādēļ nav uzskatāmi par valsts atbalstu FIH grupai. |
| --- | --- |

(82)

Dānijas iestādes apgalvoja, ka šie pasākumi ievēro MEOP un tādēļ nav uzskatāmi par valsts atbalstu FIH grupai.

| (83) | Tādēļ Komisija vērtēs, vai pasākumi FIH grupas atbalstam iztur MEOP pārbaudi. Šādā pārbaudē izvērtē, vai tirgus dalībnieks būtu piedalījies konkrētajā operācijā, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts investors laikā, kad tika pieņemts lēmums par valsts līdzekļu piešķiršanu. Valsts atbalsta nav, ja valsts līdzekļi tiek piešķirti tādos apstākļos un pamatojoties uz tādiem noteikumiem, kas atbilst tirgus situācijai. |
| --- | --- |

(83)

Tādēļ Komisija vērtēs, vai pasākumi FIH grupas atbalstam iztur MEOP pārbaudi. Šādā pārbaudē izvērtē, vai tirgus dalībnieks būtu piedalījies konkrētajā operācijā, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts investors laikā, kad tika pieņemts lēmums par valsts līdzekļu piešķiršanu. Valsts atbalsta nav, ja valsts līdzekļi tiek piešķirti tādos apstākļos un pamatojoties uz tādiem noteikumiem, kas atbilst tirgus situācijai.

| (84) | Tādēļ šajā konkrētajā FIH grupas gadījumā Komisija uzskata, ka ir būtiski izvērtēt i) vai sākotnēji bija kāds privāts investors, kas vēlējās finansēt šos pasākumus, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalsts, ii) ja bija, kādu ienākumu no ieguldījuma viņš prasīja, salīdzinot ar ienākumu, ko guva valsts, un iii) ja nebija privātas intereses, kāda būtu šo pasākumu paredzamā atdeve (60) un kāds būtu potenciālās peļņas sadalījums par labu valstij, salīdzinot ar to, ko varēja gaidīt tirgus investors, ja būtu uzņēmies šos pasākumus parastā tirgus ekonomikas situācijā. Ja valsts piekrīt šiem vai labākiem nosacījumiem, pasākumi uzskatāmi par atbilstošiem tirgus prasībām. Jo īpaši svarīgi ir pārbaudīt, vai darījums kopumā rada pozitīvu naudas plūsmu, jo neviens privātuzņēmējs, kas tiecas maksimāli palielināt peļņu, neiesaistīties darbībās, kas rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(84)

Tādēļ šajā konkrētajā FIH grupas gadījumā Komisija uzskata, ka ir būtiski izvērtēt i) vai sākotnēji bija kāds privāts investors, kas vēlējās finansēt šos pasākumus, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalsts, ii) ja bija, kādu ienākumu no ieguldījuma viņš prasīja, salīdzinot ar ienākumu, ko guva valsts, un iii) ja nebija privātas intereses, kāda būtu šo pasākumu paredzamā atdeve (60) un kāds būtu potenciālās peļņas sadalījums par labu valstij, salīdzinot ar to, ko varēja gaidīt tirgus investors, ja būtu uzņēmies šos pasākumus parastā tirgus ekonomikas situācijā. Ja valsts piekrīt šiem vai labākiem nosacījumiem, pasākumi uzskatāmi par atbilstošiem tirgus prasībām. Jo īpaši svarīgi ir pārbaudīt, vai darījums kopumā rada pozitīvu naudas plūsmu, jo neviens privātuzņēmējs, kas tiecas maksimāli palielināt peļņu, neiesaistīties darbībās, kas rada zaudējumus.

| (85) | Vistiešākais pierādījums, kas liecinātu par darījuma atbilstību MEOP, būtu, ja darījuma noteikumi būtu pieņemami ne tikai hipotētiskam tirgus ekonomikas dalībniekam, bet arī faktiski būtu kāds uzņēmējs, kas piedalījies šajā ieguldījumā, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts. Citu investoru dalību Komisija uzskata par kritēriju, vērtējot MEOP piemērojamību. |
| --- | --- |

(85)

Vistiešākais pierādījums, kas liecinātu par darījuma atbilstību MEOP, būtu, ja darījuma noteikumi būtu pieņemami ne tikai hipotētiskam tirgus ekonomikas dalībniekam, bet arī faktiski būtu kāds uzņēmējs, kas piedalījies šajā ieguldījumā, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts. Citu investoru dalību Komisija uzskata par kritēriju, vērtējot MEOP piemērojamību.

| (86) | Laikā, kad Dānija veica pasākumus, neviens tirgus dalībnieks nebija gatavs piešķirt FIH līdzīgus pasākumus kā tie, kurus piešķīra valsts kontrolē esošās struktūras. Jo īpaši neviens īpašnieku konsorcijs, ne arī kāda trešā persona neinformēja par nodomu ieguldīt FIH. Komisijai nav pamata secināt, ka šādos apstākļos tirgus ekonomikas dalībnieks vēlētos piedalīties minētajos pasākumos. Privātas intereses trūkums liecina par bankas finanšu grūtībām un vājo stāvokli. |
| --- | --- |

(86)

Laikā, kad Dānija veica pasākumus, neviens tirgus dalībnieks nebija gatavs piešķirt FIH līdzīgus pasākumus kā tie, kurus piešķīra valsts kontrolē esošās struktūras. Jo īpaši neviens īpašnieku konsorcijs, ne arī kāda trešā persona neinformēja par nodomu ieguldīt FIH. Komisijai nav pamata secināt, ka šādos apstākļos tirgus ekonomikas dalībnieks vēlētos piedalīties minētajos pasākumos. Privātas intereses trūkums liecina par bankas finanšu grūtībām un vājo stāvokli.

| (87) | Kad nav uzņēmēja, kas ieguldītu, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts, pasākums tomēr var nebūt atbalsta pasākums, ja līdzīgos apstākļos privātuzņēmējs ieguldītu tādu pašu finansējumu, pieprasot atdevi, kas būtu vismaz tāda pati kā valsts saņemtā peļņa. Šāds novērtējums principā būtu jāpamato ar uzņēmējdarbības plānu, ņemot vērā pieejamo informāciju un gaidāmās izmaiņas laikā, kad tika piešķirts valsts finansējums, un to nedrīkst balstīt ne uz kādu analīzi par vēlāko situāciju. |
| --- | --- |

(87)

Kad nav uzņēmēja, kas ieguldītu, pamatojoties uz tādiem pašiem noteikumiem kā valsts, pasākums tomēr var nebūt atbalsta pasākums, ja līdzīgos apstākļos privātuzņēmējs ieguldītu tādu pašu finansējumu, pieprasot atdevi, kas būtu vismaz tāda pati kā valsts saņemtā peļņa. Šāds novērtējums principā būtu jāpamato ar uzņēmējdarbības plānu, ņemot vērā pieejamo informāciju un gaidāmās izmaiņas laikā, kad tika piešķirts valsts finansējums, un to nedrīkst balstīt ne uz kādu analīzi par vēlāko situāciju.

| (88) | Turklāt viena no situācijām, kurā visgrūtāk piemērot MEOP, ir situācija, kad uzņēmums jau saņem valsts atbalstu. Šajā gadījumā FIH jau bija saņēmusi rekapitalizāciju 2009. gada 30. jūnijā un atmaksāja to 2012. gada 2. jūlijā. Rekapitalizācijai izmantotie hibrīdinstrumenti tika atlīdzināti ar [...] (61) %. FIH piedalījās arī Dānijas garantiju shēmā. Kaut arī minētie fakti per se neizslēdz MEOP piemērošanu šajā gadījumā, tie liecina par FIH grūtībām un ietekmētu privāto investoru vēlmi ieguldīt pasākumos. Iepriekšējais atbalsts jau traucē ekonomikas apstākļus, radot priekšstatu par valsts atbalsta turpināšanos. Komisija savā vērtējumā ņēma vērā šādu priekšrocību aizstāšanu ar jaunām. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt viena no situācijām, kurā visgrūtāk piemērot MEOP, ir situācija, kad uzņēmums jau saņem valsts atbalstu. Šajā gadījumā FIH jau bija saņēmusi rekapitalizāciju 2009. gada 30. jūnijā un atmaksāja to 2012. gada 2. jūlijā. Rekapitalizācijai izmantotie hibrīdinstrumenti tika atlīdzināti ar [...] (61) %. FIH piedalījās arī Dānijas garantiju shēmā. Kaut arī minētie fakti per se neizslēdz MEOP piemērošanu šajā gadījumā, tie liecina par FIH grūtībām un ietekmētu privāto investoru vēlmi ieguldīt pasākumos. Iepriekšējais atbalsts jau traucē ekonomikas apstākļus, radot priekšstatu par valsts atbalsta turpināšanos. Komisija savā vērtējumā ņēma vērā šādu priekšrocību aizstāšanu ar jaunām.

| (89) | FSA uzskatīja, ka FIH stāvoklis nav stabils, jo bija liels risks, ka FIH nespēs izpildīt likumā paredzētās prasības attiecībā uz likviditāti, kad beigsies valdības garantētais parāds. Šāda situācija attiecīgi varētu likt anulēt FIH bankas licenci (62). Tādēļ FSA nostāja sakrīt ar Komisijas vērtējumu, ka visticamāk tirgus dalībnieks nebūtu ieguldījis FIH. Kaut arī var apgalvot, ka FSA ziņojums nebija publiski pieejams, tirgus dalībnieks varēja iepazīties ar FIH valdības garantētā parāda atmaksas profilu un tādējādi izdarīt tādu pašu secinājumu. |
| --- | --- |

(89)

FSA uzskatīja, ka FIH stāvoklis nav stabils, jo bija liels risks, ka FIH nespēs izpildīt likumā paredzētās prasības attiecībā uz likviditāti, kad beigsies valdības garantētais parāds. Šāda situācija attiecīgi varētu likt anulēt FIH bankas licenci (62). Tādēļ FSA nostāja sakrīt ar Komisijas vērtējumu, ka visticamāk tirgus dalībnieks nebūtu ieguldījis FIH. Kaut arī var apgalvot, ka FSA ziņojums nebija publiski pieejams, tirgus dalībnieks varēja iepazīties ar FIH valdības garantētā parāda atmaksas profilu un tādējādi izdarīt tādu pašu secinājumu.

| (90) | Tā kā faktiski nebija privāta investora, lai varētu sīkāk pārbaudīt MEOP piemērojamību, Komisijai ir jānovērtē, vai kopējie FIH gūtie ieņēmumi no pasākumiem sasniedza vai pārsniedza gaidāmo peļņu, ko būtu prasījis hipotētisks privāts investors par šāda ieguldījuma veikšanu. No pasākumiem gaidāmā peļņa ir atkarīga no turpmākiem ieņēmumiem, ko rada naudas plūsmas un kas jādiskontē pret šodienu, lai iegūtu neto pašreizējo vērtību (turpmāk – NPV), izmantojot piemērotu diskonta likmi. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā faktiski nebija privāta investora, lai varētu sīkāk pārbaudīt MEOP piemērojamību, Komisijai ir jānovērtē, vai kopējie FIH gūtie ieņēmumi no pasākumiem sasniedza vai pārsniedza gaidāmo peļņu, ko būtu prasījis hipotētisks privāts investors par šāda ieguldījuma veikšanu. No pasākumiem gaidāmā peļņa ir atkarīga no turpmākiem ieņēmumiem, ko rada naudas plūsmas un kas jādiskontē pret šodienu, lai iegūtu neto pašreizējo vērtību (turpmāk – NPV), izmantojot piemērotu diskonta likmi.

| (91) | Paļaujoties uz ekspertu slēdzieniem, Komisija aplēsa Newco aktīvu tirgus vērtību un modelēja gaidāmo FSC peļņu visam Newco pašu kapitāla likviditātes vērtību sadalījumam. Šajā jautājumā tā ņēma vērā visus akciju pirkuma nolīguma elementus, piemēram, neto likviditātes vērtību, FSC un FIH grupas ieņēmumus un izmaksas un pirkuma cenas korekciju, kas ietvēra zaudējumu segšanas kredītu. Nepieciešams izmantot sadalījuma modeli, lai varētu aprēķināt NPV gan ieguvumiem, ko radītu 25 % kapitāla apvērstā dalība, gan negatīvajai ietekmei, ko radītu lielie aktīvu zaudējumi Newco apvienojumā ar FIH Holding saistību neizpildi, ja īstenotos šāds scenārijs (63). |
| --- | --- |

(91)

Paļaujoties uz ekspertu slēdzieniem, Komisija aplēsa Newco aktīvu tirgus vērtību un modelēja gaidāmo FSC peļņu visam Newco pašu kapitāla likviditātes vērtību sadalījumam. Šajā jautājumā tā ņēma vērā visus akciju pirkuma nolīguma elementus, piemēram, neto likviditātes vērtību, FSC un FIH grupas ieņēmumus un izmaksas un pirkuma cenas korekciju, kas ietvēra zaudējumu segšanas kredītu. Nepieciešams izmantot sadalījuma modeli, lai varētu aprēķināt NPV gan ieguvumiem, ko radītu 25 % kapitāla apvērstā dalība, gan negatīvajai ietekmei, ko radītu lielie aktīvu zaudējumi Newco apvienojumā ar FIH Holding saistību neizpildi, ja īstenotos šāds scenārijs (63).

1. grafiks

FSC pasākuma neto pašreizējā vērtība

Image

| (92) | Attiecībā uz dažādām Newco aktīvu likvidācijas vērtībām (no DKK 5,1 miljarda līdz DKK 28,3 miljardiem) 1. grafiks attēlo akciju pirkuma nolīguma NPV. Katra scenārija varbūtība ir norādīta ar punktlīniju, salīdzinājumā ar skalu labajā pusē (no 0,1 % līdz 7,5 %). Visticamākajos scenārijos atdeve ir nedaudz negatīva. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz dažādām Newco aktīvu likvidācijas vērtībām (no DKK 5,1 miljarda līdz DKK 28,3 miljardiem) 1. grafiks attēlo akciju pirkuma nolīguma NPV. Katra scenārija varbūtība ir norādīta ar punktlīniju, salīdzinājumā ar skalu labajā pusē (no 0,1 % līdz 7,5 %). Visticamākajos scenārijos atdeve ir nedaudz negatīva.

| (93) | Kā redzams 1. grafikā, akciju pirkuma nolīguma darbības kopējā vidējā NPV, kas svērta attiecībā uz varbūtību, arī ir negatīva. Ekspertu aprēķini liecina, ka tā bija DKK 726 miljoni. Līdz ar to akciju pirkuma nolīgums rada zaudējumus, nevis peļņu. Tirgus ekonomikas dalībnieks par līdzīgu DKK 2 miljardu ieguldījumu būtu pieprasījis atlīdzību par kapitālu vismaz 10 % (64) gadā, un tas būtu radījis aptuveni DKK 1,33 miljardus lielus ieņēmumus Newco septiņu gadu eksistences laikā. Tādēļ Komisija secina, ka neviens tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu vēlējies ieguldīt, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi noteikumiem akciju pirkuma nolīgumā. Līdz ar to šie pasākumi nav saskaņā ar MEOP
   (65). |
| --- | --- |

(93)

Kā redzams 1. grafikā, akciju pirkuma nolīguma darbības kopējā vidējā NPV, kas svērta attiecībā uz varbūtību, arī ir negatīva. Ekspertu aprēķini liecina, ka tā bija DKK 726 miljoni. Līdz ar to akciju pirkuma nolīgums rada zaudējumus, nevis peļņu. Tirgus ekonomikas dalībnieks par līdzīgu DKK 2 miljardu ieguldījumu būtu pieprasījis atlīdzību par kapitālu vismaz 10 % (64) gadā, un tas būtu radījis aptuveni DKK 1,33 miljardus lielus ieņēmumus Newco septiņu gadu eksistences laikā. Tādēļ Komisija secina, ka neviens tirgus ekonomikas dalībnieks nebūtu vēlējies ieguldīt, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi noteikumiem akciju pirkuma nolīgumā. Līdz ar to šie pasākumi nav saskaņā ar MEOP
   (65).

| (94) | Jāpiebilst, ka aprēķinos, kas minēti 91.–93. apsvērumā, Komisija ņēma vērā Dānijas 2013. gada 7. februāra un 11. marta vēstules, kā arī turpmāko saraksti (66), kurā Dānija sniedza iepriekš neizpaustu informāciju, piemēram, konkrētas interpretācijas par mainīgās pirkuma cenas komponentiem, atsauces datumu iesniegtajiem kredītriska darījumiem, kas bija iezīmēti nodošanai Newco no FIH, informāciju par kredītportfeļa kvalitātes izmaiņām laikā no 2011. gada decembra līdz 2012. gada septembrim un sīkāku analīzi par “neizmantotajām kredītlīnijām” šajā portfelī. |
| --- | --- |

(94)

Jāpiebilst, ka aprēķinos, kas minēti 91.–93. apsvērumā, Komisija ņēma vērā Dānijas 2013. gada 7. februāra un 11. marta vēstules, kā arī turpmāko saraksti (66), kurā Dānija sniedza iepriekš neizpaustu informāciju, piemēram, konkrētas interpretācijas par mainīgās pirkuma cenas komponentiem, atsauces datumu iesniegtajiem kredītriska darījumiem, kas bija iezīmēti nodošanai Newco no FIH, informāciju par kredītportfeļa kvalitātes izmaiņām laikā no 2011. gada decembra līdz 2012. gada septembrim un sīkāku analīzi par “neizmantotajām kredītlīnijām” šajā portfelī.

| (95) | Turklāt kvantitatīvie dati, kas iekļauti Dānijas argumentos (67), neiztur pārbaudi. Pirmkārt, ex ante norakstītās summas un riska noteikumi netiek pamatoti ar neatkarīgu valutēšanas ziņojumu (68). Tāpat, apsverot iespēju, ka FIH grupa nespēs laikus segt ex post garantijas, nav nekāda iemesla, kādēļ Newco zaudējumi nevarētu pārsniegt DKK 2,7 miljardus, jo tad saskaņā ar līgumu varētu prasīt, lai FSC (un tātad arī Dānijas valdība) rekapitalizētu Newco pirms tās galīgās likvidācijas. Komisija tādējādi secina, ka nav pamata prasībai, lai visi ieguldījumu zaudējumi aprobežotos ar DKK 1,05 miljardiem. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt kvantitatīvie dati, kas iekļauti Dānijas argumentos (67), neiztur pārbaudi. Pirmkārt, ex ante norakstītās summas un riska noteikumi netiek pamatoti ar neatkarīgu valutēšanas ziņojumu (68). Tāpat, apsverot iespēju, ka FIH grupa nespēs laikus segt ex post garantijas, nav nekāda iemesla, kādēļ Newco zaudējumi nevarētu pārsniegt DKK 2,7 miljardus, jo tad saskaņā ar līgumu varētu prasīt, lai FSC (un tātad arī Dānijas valdība) rekapitalizētu Newco pirms tās galīgās likvidācijas. Komisija tādējādi secina, ka nav pamata prasībai, lai visi ieguldījumu zaudējumi aprobežotos ar DKK 1,05 miljardiem.

| (96) | Fakts, ka pasākumu noteikumi tika apspriesti starp FSC un FIH Holding, ne obligāti nozīmē, ka pasākumi tika īstenoti saskaņā ar tirgus noteikumiem. Ja Dānija vēlējās piešķirt būtisku papildu atbalsta summu bankai, kurai radās smagas likviditātes problēmas, šis fakts pats par sevi neizslēdza sarunas starp iestādēm un minēto banku par konkrētiem darījuma aspektiem. Tā kā sarunas notika divpusējā veidā, tām nebija tādu pazīmju kā, piemēram, atklāta nediskriminējoša konkursa procedūra vai salīdzinājums ar citiem līdzīgiem tirgus darījumiem. Tādēļ pasākumu atbilstība tirgus apstākļiem automātiski neizriet no sarunu norises fakta. |
| --- | --- |

(96)

Fakts, ka pasākumu noteikumi tika apspriesti starp FSC un FIH Holding, ne obligāti nozīmē, ka pasākumi tika īstenoti saskaņā ar tirgus noteikumiem. Ja Dānija vēlējās piešķirt būtisku papildu atbalsta summu bankai, kurai radās smagas likviditātes problēmas, šis fakts pats par sevi neizslēdza sarunas starp iestādēm un minēto banku par konkrētiem darījuma aspektiem. Tā kā sarunas notika divpusējā veidā, tām nebija tādu pazīmju kā, piemēram, atklāta nediskriminējoša konkursa procedūra vai salīdzinājums ar citiem līdzīgiem tirgus darījumiem. Tādēļ pasākumu atbilstība tirgus apstākļiem automātiski neizriet no sarunu norises fakta.

| (97) | Attiecībā uz KPMG2012. gada 7. jūnija ziņojumu Komisija piekrīt, ka pasākumu sarežģītības dēļ to noteikumi ir jāvērtē kopumā, jo nav tādu atsevišķu noteikumu, ko varētu piesaistīt atlīdzībai par katru atsevišķo elementu. Tomēr analīzē, kas iekļauta minētajā KPMG ziņojumā, izskatīja arī daudz galējāku lejupslīdes scenāriju iespēju, kad FIH Holding nespētu laikus izpildīt savas saistības. Turklāt šajā analīzē neapskatīja atlīdzību par DKK 2,0 miljardiem ieguldītā kapitāla. Kā minēts 95. apsvērumā, atbilstība tirgus uzvedībai nav iespējama, ja netiek izmaksāta ikgadēja atlīdzība par kapitālu un jebkura augšupējā kapitāla dalība ir tikai 25 % visā septiņu gadu ieguldījumu periodā – gan atsevišķi ņemot, gan kā visa atlīdzināšanas modeļa parametrs (69). |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz KPMG2012. gada 7. jūnija ziņojumu Komisija piekrīt, ka pasākumu sarežģītības dēļ to noteikumi ir jāvērtē kopumā, jo nav tādu atsevišķu noteikumu, ko varētu piesaistīt atlīdzībai par katru atsevišķo elementu. Tomēr analīzē, kas iekļauta minētajā KPMG ziņojumā, izskatīja arī daudz galējāku lejupslīdes scenāriju iespēju, kad FIH Holding nespētu laikus izpildīt savas saistības. Turklāt šajā analīzē neapskatīja atlīdzību par DKK 2,0 miljardiem ieguldītā kapitāla. Kā minēts 95. apsvērumā, atbilstība tirgus uzvedībai nav iespējama, ja netiek izmaksāta ikgadēja atlīdzība par kapitālu un jebkura augšupējā kapitāla dalība ir tikai 25 % visā septiņu gadu ieguldījumu periodā – gan atsevišķi ņemot, gan kā visa atlīdzināšanas modeļa parametrs (69).

| (98) | Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka iepriekšējā 1. līmeņa hibrīda rekapitalizācijā (70)
  FIH katru gadu bija jāapmaksā ikgadējais kupons [...] % apmērā. Turklāt 2012. gada marta sākumā FIH augstākā līmeņa parāds tika kotēts tirgū, tā ietvertajai peļņai pārsniedzot 10 %. Tādējādi Komisijas minētie iemesli, kādēļ atlīdzībai par kapitālu jābūt vismaz 10 %, ir pamatoti. Tirgus dalībnieks varbūt pieprasītu atlīdzību, kas pārsniedz šo līmeni, ņemot vērā īpašos riskus saistībā ar Newco nekustamā īpašuma portfeļa koncentrāciju un zemo kvalitāti (71), kā arī šāda kapitāla ieguldījuma kredītkategorijas zemo pakāpi. Tādējādi atlīdzība 6,5 % apmērā, ko noteica Dānija (72), acīmredzami ir nepietiekama. Jāpiebilst arī, ka šis darījums rada negatīvu gaidāmo atdevi. |
| --- | --- |

(98)

Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka iepriekšējā 1. līmeņa hibrīda rekapitalizācijā (70)
  FIH katru gadu bija jāapmaksā ikgadējais kupons [...] % apmērā. Turklāt 2012. gada marta sākumā FIH augstākā līmeņa parāds tika kotēts tirgū, tā ietvertajai peļņai pārsniedzot 10 %. Tādējādi Komisijas minētie iemesli, kādēļ atlīdzībai par kapitālu jābūt vismaz 10 %, ir pamatoti. Tirgus dalībnieks varbūt pieprasītu atlīdzību, kas pārsniedz šo līmeni, ņemot vērā īpašos riskus saistībā ar Newco nekustamā īpašuma portfeļa koncentrāciju un zemo kvalitāti (71), kā arī šāda kapitāla ieguldījuma kredītkategorijas zemo pakāpi. Tādējādi atlīdzība 6,5 % apmērā, ko noteica Dānija (72), acīmredzami ir nepietiekama. Jāpiebilst arī, ka šis darījums rada negatīvu gaidāmo atdevi.

| (99) | Komisija secina, ka pasākumi FIH atbalstam neatbilst MEOP. |
| --- | --- |

(99)

Komisija secina, ka pasākumi FIH atbalstam neatbilst MEOP.

5.1.3.   Selektivitāte

| (100) | Pasākumu izmantošana attiecas tikai uz FIH grupu un Newco. Tādēļ šis pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(100)

Pasākumu izmantošana attiecas tikai uz FIH grupu un Newco. Tādēļ šis pasākums ir selektīvs.

5.1.4.   Konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (101) | Pasākumi palīdzēja FIH nostiprināt tās kapitāla un likviditātes pozīciju, salīdzinot ar konkurentu pozīcijām, kuri nesaņēma šādu pasākumu atbalstu. Tādējādi šie pasākumi ļāva FIH uzlabot stāvokli tirgū. Līdz ar to šie pasākumi var traucēt konkurenci. |
| --- | --- |

(101)

Pasākumi palīdzēja FIH nostiprināt tās kapitāla un likviditātes pozīciju, salīdzinot ar konkurentu pozīcijām, kuri nesaņēma šādu pasākumu atbalstu. Tādējādi šie pasākumi ļāva FIH uzlabot stāvokli tirgū. Līdz ar to šie pasākumi var traucēt konkurenci.

| (102) | Ņemot vērā banku darbības tirgus integrāciju Eiropas līmenī, FIH saņemtās priekšrocības konkurenti izjuta gan Dānijā (kurā darbojas bankas no citām dalībvalstīm), gan citās dalībvalstīs. Tādējādi šie pasākumi jāuzskata par tādiem, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā banku darbības tirgus integrāciju Eiropas līmenī, FIH saņemtās priekšrocības konkurenti izjuta gan Dānijā (kurā darbojas bankas no citām dalībvalstīm), gan citās dalībvalstīs. Tādējādi šie pasākumi jāuzskata par tādiem, kas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.2.   ATBALSTA APJOMS

| (103) | Pasākumu kopējais atbalsta apjoms (73) ir aprēķināts kā aptuveni DKK 2,25 miljardi (aptuveni EUR 300 miljoni). Kvantitatīvi nosakot atbalsta apjomu, Komisija ņēma vērā:






  a) | atbalstu, kas saistīts ar akciju pirkuma nolīguma formulu (DKK 0,73 miljardi) (74); |
| --- | --- | --- |

(103)

Pasākumu kopējais atbalsta apjoms (73) ir aprēķināts kā aptuveni DKK 2,25 miljardi (aptuveni EUR 300 miljoni). Kvantitatīvi nosakot atbalsta apjomu, Komisija ņēma vērā:

a)

atbalstu, kas saistīts ar akciju pirkuma nolīguma formulu (DKK 0,73 miljardi) (74);

| b) | nesaņemto atlīdzību par kapitāla ieguldījumu (DKK 1,33 miljardi) (75); |
| --- | --- |

b)

nesaņemto atlīdzību par kapitāla ieguldījumu (DKK 1,33 miljardi) (75);

| c) | Newco pārmaksātos procentu maksājumus par pirmo aizdevumu, zaudējumu segšanas kredītu un sākotnējo finansējumu (DKK 0,33 miljardi); un |
| --- | --- |

c)

Newco pārmaksātos procentu maksājumus par pirmo aizdevumu, zaudējumu segšanas kredītu un sākotnējo finansējumu (DKK 0,33 miljardi); un

| d) | pārmaksāto administrēšanas maksu (DKK 0,14 miljardi). |
| --- | --- |

d)

pārmaksāto administrēšanas maksu (DKK 0,14 miljardi).

| (104) | Par mīkstinošu apstākli Komisija atzina valdības garantiju savlaicīgo anulēšanu DKK 0,28 miljardu apmērā, kas jāatskaita no atbalsta kopsummas. |
| --- | --- |

(104)

Par mīkstinošu apstākli Komisija atzina valdības garantiju savlaicīgo anulēšanu DKK 0,28 miljardu apmērā, kas jāatskaita no atbalsta kopsummas.

| (105) | Kā minēts 5.1. punktā, Komisija izmantoja visaptverošu pieeju, novērtējot visas procentu un citas naudas plūsmas, maksas un sniegtās garantijas, ņemot vērā:






  a) | Dānijas bažas, ka Komisija nepievērsīs pietiekamu uzmanību ekonomikas realitātei saistībā ar visiem pasākumu aspektiem, piemēram, zaudējumu segšanas kredītu; un |
| --- | --- | --- |

(105)

Kā minēts 5.1. punktā, Komisija izmantoja visaptverošu pieeju, novērtējot visas procentu un citas naudas plūsmas, maksas un sniegtās garantijas, ņemot vērā:

a)

Dānijas bažas, ka Komisija nepievērsīs pietiekamu uzmanību ekonomikas realitātei saistībā ar visiem pasākumu aspektiem, piemēram, zaudējumu segšanas kredītu; un

| b) | faktu, ka ne visus darījuma elementus varēja saistīt ar konkrētu punktu atlīdzības aprēķināšanas formulā. |
| --- | --- |

b)

faktu, ka ne visus darījuma elementus varēja saistīt ar konkrētu punktu atlīdzības aprēķināšanas formulā.

| (106) | Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu Komisija izmantoja ārēju ekspertu ieteikumus attiecībā uz valutēšanu (76). |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu Komisija izmantoja ārēju ekspertu ieteikumus attiecībā uz valutēšanu (76).

5.3.   SADERĪBA

5.3.1.   Atbalsta saderības juridiskais pamats

| (107) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Ņemot vērā pašreizējo situāciju un arī situāciju finanšu tirgos Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā, Komisija uzskata, ka pasākumus var novērtēt saskaņā ar šo noteikumu. |
| --- | --- |

(107)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Ņemot vērā pašreizējo situāciju un arī situāciju finanšu tirgos Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā, Komisija uzskata, ka pasākumus var novērtēt saskaņā ar šo noteikumu.

| (108) | Komisija piekrīt, ka finanšu krīze ir radījusi ārkārtas apstākļus, kad vienas bankas bankrots var apdraudēt uzticību finanšu sistēmai kopumā gan valsts, gan starptautiskā līmenī. Tas var attiekties pat uz nelielu banku, kas nav nonākusi tūlītējās grūtībās, bet atrodas finanšu regulatora pastiprinātā uzraudzībā, piemēram, FIH. Minētās bankas 2–4 gadu parāds tika novērtēts par 600–700 bāzes punktiem augstāk par EURIBOR Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā. Šāds cenas noteikšanas līmenis skaidri liecina par pastāvīgu spriedzi. Šādos gadījumos var būt nepieciešama savlaicīga iejaukšanās, lai novērstu attiecīgās iestādes iespējamo nestabilitāti, novēršot draudus finansiālajai stabilitātei. Jo īpaši tā var gadīties nelielā ekonomikā, kāda ir Dānijā, kur partneri var necensties nodalīt atsevišķas bankas, tādējādi attiecinot uzticības zaudējumu, ko izraisa vienas bankas maksātnespēja, uz visu nozari. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot visu šajā lēmumā minēto pasākumu saderību, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(108)

Komisija piekrīt, ka finanšu krīze ir radījusi ārkārtas apstākļus, kad vienas bankas bankrots var apdraudēt uzticību finanšu sistēmai kopumā gan valsts, gan starptautiskā līmenī. Tas var attiekties pat uz nelielu banku, kas nav nonākusi tūlītējās grūtībās, bet atrodas finanšu regulatora pastiprinātā uzraudzībā, piemēram, FIH. Minētās bankas 2–4 gadu parāds tika novērtēts par 600–700 bāzes punktiem augstāk par EURIBOR Glābšanas un uzsākšanas lēmuma laikā. Šāds cenas noteikšanas līmenis skaidri liecina par pastāvīgu spriedzi. Šādos gadījumos var būt nepieciešama savlaicīga iejaukšanās, lai novērstu attiecīgās iestādes iespējamo nestabilitāti, novēršot draudus finansiālajai stabilitātei. Jo īpaši tā var gadīties nelielā ekonomikā, kāda ir Dānijā, kur partneri var necensties nodalīt atsevišķas bankas, tādējādi attiecinot uzticības zaudējumu, ko izraisa vienas bankas maksātnespēja, uz visu nozari. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot visu šajā lēmumā minēto pasākumu saderību, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

| (109) | Attiecībā konkrēti uz aktīvu nodošanas FSC saderību Komisija vērtēs pasākumus, pamatojoties uz Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. |
| --- | --- |

(109)

Attiecībā konkrēti uz aktīvu nodošanas FSC saderību Komisija vērtēs pasākumus, pamatojoties uz Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu.

| (110) | Pēc tam Komisija vērtēs pārstrukturēšanas pasākumu saderību, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(110)

Pēc tam Komisija vērtēs pārstrukturēšanas pasākumu saderību, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

5.3.2.   Pasākumu saderība ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu

| (111) | Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nosaka principus samazinātas vērtības aktīvu valutēšanai un nodošanai, kā arī pasākumu atbilstībai Līgumam. Jānovērtē, vai atbalsts ir aprobežojies ar minimumu un vai ir bijis pietiekams bankas un tās akcionāru pašu ieguldījums. |
| --- | --- |

(111)

Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nosaka principus samazinātas vērtības aktīvu valutēšanai un nodošanai, kā arī pasākumu atbilstībai Līgumam. Jānovērtē, vai atbalsts ir aprobežojies ar minimumu un vai ir bijis pietiekams bankas un tās akcionāru pašu ieguldījums.

| (112) | Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktu bankām maksimālā mērā ir jāsedz zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem. Paziņojuma 21. punkts paredz pareizu valsts atlīdzību par aktīvu glābšanas pasākumu neatkarīgi no tā veida, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un izmaksu sloga sadalījumu neatkarīgi no izraudzītā konkrētā modeļa. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktu bankām maksimālā mērā ir jāsedz zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem. Paziņojuma 21. punkts paredz pareizu valsts atlīdzību par aktīvu glābšanas pasākumu neatkarīgi no tā veida, lai nodrošinātu vienādu akcionāra atbildību un izmaksu sloga sadalījumu neatkarīgi no izraudzītā konkrētā modeļa.

| (113) | Sākotnējā veidā pasākumi paredzēja atlīdzību, kas līdzinājās Dānijas valdības finansēšanas izmaksām, kā arī tikai 100 bāzes punktus par likviditāti. Nebija paredzēta atlīdzība par kapitāla ieguldīšanu, izņemot daļēju (25 %) palielinājumu gadījumā, ja neto atrisinājums nodrošinās pārpalikumu ar cenu korekcijas mehānisma starpniecību. Turklāt negatīva scenārija gadījumā, ja Newco aktīvu portfelis būtiski pasliktinātos, kompensāciju FSC nodrošinātu FIH Holding, kas šādos apstākļos varbūt nemaz nespētu laikus izpildīt savus pienākumus. Tādēļ šķita mazticams, kā minēts Glābšanas un uzsākšanas lēmuma 66.–73. apsvērumā, ka atlīdzība un pašu ieguldījums būtu pietiekams, lai atbalsts kļūtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma norādījumiem. |
| --- | --- |

(113)

Sākotnējā veidā pasākumi paredzēja atlīdzību, kas līdzinājās Dānijas valdības finansēšanas izmaksām, kā arī tikai 100 bāzes punktus par likviditāti. Nebija paredzēta atlīdzība par kapitāla ieguldīšanu, izņemot daļēju (25 %) palielinājumu gadījumā, ja neto atrisinājums nodrošinās pārpalikumu ar cenu korekcijas mehānisma starpniecību. Turklāt negatīva scenārija gadījumā, ja Newco aktīvu portfelis būtiski pasliktinātos, kompensāciju FSC nodrošinātu FIH Holding, kas šādos apstākļos varbūt nemaz nespētu laikus izpildīt savus pienākumus. Tādēļ šķita mazticams, kā minēts Glābšanas un uzsākšanas lēmuma 66.–73. apsvērumā, ka atlīdzība un pašu ieguldījums būtu pietiekams, lai atbalsts kļūtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma norādījumiem.

| (114) | Tādējādi saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu Komisijai bija rūpīgi jāizanalizē pasākumu tirgus vērtība. Ar ārēja eksperta palīdzību tā aplēsa Newco aktīvu portfeļa rezultātu varbūtējo sadalījumu un aprēķināja ietekmi uz iespējamām galīgajām likvidācijas aktīvu vērtībām, pamatojoties uz akciju pirkuma nolīgumu. |
| --- | --- |

(114)

Tādējādi saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu Komisijai bija rūpīgi jāizanalizē pasākumu tirgus vērtība. Ar ārēja eksperta palīdzību tā aplēsa Newco aktīvu portfeļa rezultātu varbūtējo sadalījumu un aprēķināja ietekmi uz iespējamām galīgajām likvidācijas aktīvu vērtībām, pamatojoties uz akciju pirkuma nolīgumu.

| (115) | Komisija savā vērtējumā konstatēja priekšrocības, ko radīja nesaņemtā atlīdzība par kapitālu, un iespējamos zaudējumus saistībā ar FIH Holding kredītu kvalitāti, pārmaksātus procentus par zaudējumu segšanas kredītu, pārmērīgus FIH tēriņus par Newco finansēšanu un pārāk augstu maksu par administrēšanu un atvasināto hedžēšanu. Komisija konstatēja arī mīkstinošus apstākļus, piemēram, laikus anulētās valdības garantijas. Kopumā pasākumi ietvēra valsts atbalsta elementu aptuveni DKK 2,25 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(115)

Komisija savā vērtējumā konstatēja priekšrocības, ko radīja nesaņemtā atlīdzība par kapitālu, un iespējamos zaudējumus saistībā ar FIH Holding kredītu kvalitāti, pārmaksātus procentus par zaudējumu segšanas kredītu, pārmērīgus FIH tēriņus par Newco finansēšanu un pārāk augstu maksu par administrēšanu un atvasināto hedžēšanu. Komisija konstatēja arī mīkstinošus apstākļus, piemēram, laikus anulētās valdības garantijas. Kopumā pasākumi ietvēra valsts atbalsta elementu aptuveni DKK 2,25 miljardu apmērā.

| (116) | Ņemot vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. un 41. punktu, starpība starp nodošanas vērtību un reālo ekonomikas vērtību tika vērtēta, izmantojot tādus pašus aprēķinus kā tirgus vērtības vērtējumā, bet ar diviem precizējumiem. Pirmkārt, rezultātu sadalījums tika balstīts uz aktīvu portfeļa reālajām ekonomikas vērtībām, nevis tirgus vērtībām. Otrkārt, pieprasītā atlīdzība par kapitālu tika balstīta uz pasākumu nodrošināto faktisko neto kapitāla atvieglojumu. Pamatojoties uz FSA deklarāciju, Komisija novērtēja pasākumu bruto kapitāla atvieglojuma ietekmi kā DKK 375 miljonus (77), bet līdzvērtīgo nodošanas vērtību – kā DKK 254 miljonus virs reālās ekonomikas vērtības (78), un to vajadzēja atlīdzināt un atgūt atpakaļ. Turklāt bija jāatmaksā pārmaksātā maksa DKK 143,2 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. un 41. punktu, starpība starp nodošanas vērtību un reālo ekonomikas vērtību tika vērtēta, izmantojot tādus pašus aprēķinus kā tirgus vērtības vērtējumā, bet ar diviem precizējumiem. Pirmkārt, rezultātu sadalījums tika balstīts uz aktīvu portfeļa reālajām ekonomikas vērtībām, nevis tirgus vērtībām. Otrkārt, pieprasītā atlīdzība par kapitālu tika balstīta uz pasākumu nodrošināto faktisko neto kapitāla atvieglojumu. Pamatojoties uz FSA deklarāciju, Komisija novērtēja pasākumu bruto kapitāla atvieglojuma ietekmi kā DKK 375 miljonus (77), bet līdzvērtīgo nodošanas vērtību – kā DKK 254 miljonus virs reālās ekonomikas vērtības (78), un to vajadzēja atlīdzināt un atgūt atpakaļ. Turklāt bija jāatmaksā pārmaksātā maksa DKK 143,2 miljonu apmērā.

| (117) | Iepriekšējais maksājums DKK 254 miljonu apmērā (ar valutēšanas datumu 2012. gada 1. martā) samazināja neto kapitāla atvieglojuma ietekmi no DKK 375 miljoniem līdz DKK 121 miljonam. Tādējādi vienreizējā prēmija DKK 310,25 miljonu apmērā (79) ar valutēšanas datumu 2013. gada 30. septembrī, kā arī ikgadējais maksājums DKK 12,1 miljona apmērā (kā ikgadēja 10 % atlīdzība par kapitāla atvieglojumu), papildus pārmaksātās administrēšanas maksas atgūšanai (80), ļautu saskaņot pasākumus ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. |
| --- | --- |

(117)

Iepriekšējais maksājums DKK 254 miljonu apmērā (ar valutēšanas datumu 2012. gada 1. martā) samazināja neto kapitāla atvieglojuma ietekmi no DKK 375 miljoniem līdz DKK 121 miljonam. Tādējādi vienreizējā prēmija DKK 310,25 miljonu apmērā (79) ar valutēšanas datumu 2013. gada 30. septembrī, kā arī ikgadējais maksājums DKK 12,1 miljona apmērā (kā ikgadēja 10 % atlīdzība par kapitāla atvieglojumu), papildus pārmaksātās administrēšanas maksas atgūšanai (80), ļautu saskaņot pasākumus ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu.

| (118) | Dānija nodrošināja, lai FIH samaksātu šīs summas (81), kā arī laikus izpildītu visus nolīgumus, kas paredzēti pasākumu slēgšanas dokumentos. |
| --- | --- |

(118)

Dānija nodrošināja, lai FIH samaksātu šīs summas (81), kā arī laikus izpildītu visus nolīgumus, kas paredzēti pasākumu slēgšanas dokumentos.

| (119) | Dānija piekrita, ka FIH nemaksās nekādas dividendes līdz Newco kontu galīgai sakārtošanai saskaņā ar akciju pirkuma nolīgumu, lai mīkstinātu kredītrisku, kas radīsies FIH Holding attiecībā uz FSC. |
| --- | --- |

(119)

Dānija piekrita, ka FIH nemaksās nekādas dividendes līdz Newco kontu galīgai sakārtošanai saskaņā ar akciju pirkuma nolīgumu, lai mīkstinātu kredītrisku, kas radīsies FIH Holding attiecībā uz FSC.

| (120) | Noslēgumā jāsecina, ka pasākumi kopumā bija proporcionāli, aprobežojās ar minimumu un nodrošināja pietiekamu FIH pašu ieguldījumu. Turklāt saistībā ar DKK 310,25 miljonu un procentu (82) izmaksāšanu FSC, kā arī papildu saistībām attiecībā uz atlīdzību un maksu (83), pasākumi nodrošināja piemērotu atlīdzību saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. |
| --- | --- |

(120)

Noslēgumā jāsecina, ka pasākumi kopumā bija proporcionāli, aprobežojās ar minimumu un nodrošināja pietiekamu FIH pašu ieguldījumu. Turklāt saistībā ar DKK 310,25 miljonu un procentu (82) izmaksāšanu FSC, kā arī papildu saistībām attiecībā uz atlīdzību un maksu (83), pasākumi nodrošināja piemērotu atlīdzību saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu.

5.3.3.   Atbalsta saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu
   (84)

| (121) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai nodrošinātu saderību ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, finanšu iestāžu pārstrukturēšanai saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi i) jānodrošina bankas dzīvotspējas atjaunošana vai tās pienācīga likvidācija; ii) jānodrošina atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un jāparedz pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (sloga dalīšana); un iii) jāparedz pietiekami pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai nodrošinātu saderību ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, finanšu iestāžu pārstrukturēšanai saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi i) jānodrošina bankas dzīvotspējas atjaunošana vai tās pienācīga likvidācija; ii) jānodrošina atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un jāparedz pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (sloga dalīšana); un iii) jāparedz pietiekami pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai.

i)   Dzīvotspēja

| (122) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu dalībvalstij jāiesniedz visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, kas apliecina, kā tiks atjaunota saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta pamatotā laika posmā un ne vēlāk kā piecos gados. Ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, kad banka spēj konkurēt tirgū par kapitālu pēc saviem ieskatiem saskaņā ar attiecīgām regulatīvām prasībām. Lai banka to varētu, tai ir jāspēj segt visus izdevumus un jānodrošina piemērota kapitāla atdeve, ņemot vērā šīs bankas riska profilu. Atgriešanās pie dzīvotspējas ir jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, pamatojoties uz ticamu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu dalībvalstij jāiesniedz visaptverošs pārstrukturēšanas plāns, kas apliecina, kā tiks atjaunota saņēmēja ilgtermiņa dzīvotspēja bez valsts atbalsta pamatotā laika posmā un ne vēlāk kā piecos gados. Ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, kad banka spēj konkurēt tirgū par kapitālu pēc saviem ieskatiem saskaņā ar attiecīgām regulatīvām prasībām. Lai banka to varētu, tai ir jāspēj segt visus izdevumus un jānodrošina piemērota kapitāla atdeve, ņemot vērā šīs bankas riska profilu. Atgriešanās pie dzīvotspējas ir jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, pamatojoties uz ticamu pārstrukturēšanas plānu.

| (123) | Pārstrukturēšanas plāns, ko Dānija iesniedza par FIH attiecībā uz laikposmu līdz 2016. gada 31. decembrim, paredzēja dzīvotspējas atjaunošanu minētā pārstrukturēšanas perioda beigās. Tika paredzēts, ka banka saglabās peļņu un uzlabos savus gada rādītājus, jo īpaši 2013.–2016. gadā, nodrošinot pietiekamu kapitāla atdevi jaunizveidotajā uzņēmējdarbības jomā. Sliktākā scenārija gadījumā banka joprojām pelnītu, un tās neto peļņa uzlabotos no DKK 51 miljona (EUR 6,8 miljoniem) 2013. gadā līdz DKK 122 miljoniem (EUR 16,27 miljoniem) 2016. gadā. |
| --- | --- |

(123)

Pārstrukturēšanas plāns, ko Dānija iesniedza par FIH attiecībā uz laikposmu līdz 2016. gada 31. decembrim, paredzēja dzīvotspējas atjaunošanu minētā pārstrukturēšanas perioda beigās. Tika paredzēts, ka banka saglabās peļņu un uzlabos savus gada rādītājus, jo īpaši 2013.–2016. gadā, nodrošinot pietiekamu kapitāla atdevi jaunizveidotajā uzņēmējdarbības jomā. Sliktākā scenārija gadījumā banka joprojām pelnītu, un tās neto peļņa uzlabotos no DKK 51 miljona (EUR 6,8 miljoniem) 2013. gadā līdz DKK 122 miljoniem (EUR 16,27 miljoniem) 2016. gadā.

| (124) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu līdz 2016. gada 31. decembrimFIH kopējais kapitāla rādītājs sasniegtu 19,6 %, bet likumā noteiktais likviditātes rādītājs tika plānots 160 % apmērā. Visi šie rādītāji būtiski pārsniedza tiesību aktos noteiktās minimālās prasības. Tādēļ grupa izrādījās pietiekami kapitalizēta un nodrošināta ar ērtu likviditātes stāvokli. |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu līdz 2016. gada 31. decembrimFIH kopējais kapitāla rādītājs sasniegtu 19,6 %, bet likumā noteiktais likviditātes rādītājs tika plānots 160 % apmērā. Visi šie rādītāji būtiski pārsniedza tiesību aktos noteiktās minimālās prasības. Tādēļ grupa izrādījās pietiekami kapitalizēta un nodrošināta ar ērtu likviditātes stāvokli.

| (125) | Pēc pasākumu veikšanas, jo īpaši pēc kredītu nodošanas, FIH spēja ne tikai noteiktajā termiņā atpirkt valdības garantētās parādzīmes 2013. gadā, bet arī atmaksāt 2013. gada 2. jūlijā no valdības saņemto hibrīdkapitālu. |
| --- | --- |

(125)

Pēc pasākumu veikšanas, jo īpaši pēc kredītu nodošanas, FIH spēja ne tikai noteiktajā termiņā atpirkt valdības garantētās parādzīmes 2013. gadā, bet arī atmaksāt 2013. gada 2. jūlijā no valdības saņemto hibrīdkapitālu.

| (126) | Pasākumi uzlaboja FIH likviditātes profilu, un 2012. gada 31. decembrī tā spēja sasniegt likumā paredzēto likviditātes rādītāju 214 %, bet 2013. gada 31. decembrī tika plānota 239,7 % rādītāja sasniegšana (85), tādējādi būtiski pārsniedzot regulatīvās likviditātes prasības. |
| --- | --- |

(126)

Pasākumi uzlaboja FIH likviditātes profilu, un 2012. gada 31. decembrī tā spēja sasniegt likumā paredzēto likviditātes rādītāju 214 %, bet 2013. gada 31. decembrī tika plānota 239,7 % rādītāja sasniegšana (85), tādējādi būtiski pārsniedzot regulatīvās likviditātes prasības.

| (127) | Jo īpaši tika novērstas finansēšanas nepilnības, kas iepriekš apdraudēja FIH, veicot aktīvu sadalīšanu un izmantojot DKK 13 miljardu finansēšanas līniju, ko FSC nodrošināja Newco. Turklāt FSC apņēmās rekapitalizēt Newco pasākumu darbības laikā, ja būs nepieciešams (86). Līdz ar to FIH tika novērstas jebkuras tūlītējās rekapitalizācijas problēmas. |
| --- | --- |

(127)

Jo īpaši tika novērstas finansēšanas nepilnības, kas iepriekš apdraudēja FIH, veicot aktīvu sadalīšanu un izmantojot DKK 13 miljardu finansēšanas līniju, ko FSC nodrošināja Newco. Turklāt FSC apņēmās rekapitalizēt Newco pasākumu darbības laikā, ja būs nepieciešams (86). Līdz ar to FIH tika novērstas jebkuras tūlītējās rekapitalizācijas problēmas.

| (128) | Kopumā, tā kā ir nodrošināta rentabilitāte un likviditāte, kā arī pietiekama kapitāla bāze, šķiet, ka FIH ir labas izredzes saviem spēkiem nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(128)

Kopumā, tā kā ir nodrošināta rentabilitāte un likviditāte, kā arī pietiekama kapitāla bāze, šķiet, ka FIH ir labas izredzes saviem spēkiem nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (129) | Kaut arī sliktākā scenārija gadījumā normalizēta kapitāla pirmsnodokļu atdeve budžetā tika plānota tikai 0,9 % apmērā 2013. gada 31. decembrī un 2,0 % apmērā (87)2016. gada 31. decembrī, labākais scenārijs prognozēja normalizēta kapitāla atdevi 10,3 % un 11,2 % apmērā attiecīgi 2013. un 2016. gadā. |
| --- | --- |

(129)

Kaut arī sliktākā scenārija gadījumā normalizēta kapitāla pirmsnodokļu atdeve budžetā tika plānota tikai 0,9 % apmērā 2013. gada 31. decembrī un 2,0 % apmērā (87)2016. gada 31. decembrī, labākais scenārijs prognozēja normalizēta kapitāla atdevi 10,3 % un 11,2 % apmērā attiecīgi 2013. un 2016. gadā.

| (130) | Komisija parasti neizmanto jēdzienu “normalizēts kapitāls”, jo tas regulāri uzrāda lielāku kapitāla atdevi, nekā pamatojot aprēķinus ar faktisko kapitālu. Tomēr šajā gadījumā Dānija bija apņēmusies, ka FIH Holding un FIH saglabās augsta līmeņa uzkrāto peļņu, lai labāk garantētu atbilstošu maksājumu FSC. Jo īpaši gadījumā, ja Newco gūs būtiski mazākus ieņēmumus nekā plānojusi FIH, FIH (izmantojot zaudējumu segšanas kredītu) un FIH Holding (izmantojot garantiju, kas sniegta FSC) segs izmaksas, lai nodrošinātu tāda līmeņa FIH atlīdzību, kas atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tomēr saglabātās peļņas uzkrājumi palielinās pašu kapitālu līdz salīdzinoši augstam līmenim (DKK 8,4 miljardiem labākajā gadījumā un DKK 7,3 miljardiem sliktākajā gadījumā), tā samazinot kapitāla atdeves rādītājus. FIH nevarēs pretdarboties šim procesam, izņemot – ja radīsies zaudējumi (un tie nav ne paredzēti, ne arī vēlami). Tādēļ šajā gadījumā tika dota priekšroka jēdzienam “normalizēts kapitāls”, lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt bankas rentabilitāti, neņemot vērā saglabātās peļņas uzkrāšanas rezultātus. |
| --- | --- |

(130)

Komisija parasti neizmanto jēdzienu “normalizēts kapitāls”, jo tas regulāri uzrāda lielāku kapitāla atdevi, nekā pamatojot aprēķinus ar faktisko kapitālu. Tomēr šajā gadījumā Dānija bija apņēmusies, ka FIH Holding un FIH saglabās augsta līmeņa uzkrāto peļņu, lai labāk garantētu atbilstošu maksājumu FSC. Jo īpaši gadījumā, ja Newco gūs būtiski mazākus ieņēmumus nekā plānojusi FIH, FIH (izmantojot zaudējumu segšanas kredītu) un FIH Holding (izmantojot garantiju, kas sniegta FSC) segs izmaksas, lai nodrošinātu tāda līmeņa FIH atlīdzību, kas atbilst valsts atbalsta noteikumiem. Tomēr saglabātās peļņas uzkrājumi palielinās pašu kapitālu līdz salīdzinoši augstam līmenim (DKK 8,4 miljardiem labākajā gadījumā un DKK 7,3 miljardiem sliktākajā gadījumā), tā samazinot kapitāla atdeves rādītājus. FIH nevarēs pretdarboties šim procesam, izņemot – ja radīsies zaudējumi (un tie nav ne paredzēti, ne arī vēlami). Tādēļ šajā gadījumā tika dota priekšroka jēdzienam “normalizēts kapitāls”, lai Komisija varētu pienācīgi novērtēt bankas rentabilitāti, neņemot vērā saglabātās peļņas uzkrāšanas rezultātus.

| (131) | FIH arī pārtrauks darbību salīdzinoši riskantajā iegādes finansēšanas uzņēmējdarbības jomā, tā samazinot savas uzņēmējdarbības riskus un nostādot savu uzņēmējdarbības modeli uz stingrāka pamata. Turklāt šķiet, ka, tā kā FIH kopējais kapitāla rādītājs pārstrukturēšanas perioda beigās bija 20,8 % (88), tās kapitāls tika pārmērīgi palielināts (89) šim uzņēmējdarbības modelim, tādēļ to daudz mazāk ietekmēja tirgus riski, kas vairāk nekā agrāk spēja apdraudēt tās esamību, turpinot darbu. |
| --- | --- |

(131)

FIH arī pārtrauks darbību salīdzinoši riskantajā iegādes finansēšanas uzņēmējdarbības jomā, tā samazinot savas uzņēmējdarbības riskus un nostādot savu uzņēmējdarbības modeli uz stingrāka pamata. Turklāt šķiet, ka, tā kā FIH kopējais kapitāla rādītājs pārstrukturēšanas perioda beigās bija 20,8 % (88), tās kapitāls tika pārmērīgi palielināts (89) šim uzņēmējdarbības modelim, tādēļ to daudz mazāk ietekmēja tirgus riski, kas vairāk nekā agrāk spēja apdraudēt tās esamību, turpinot darbu.

| (132) | Tādējādi Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns bija piemērots FIH ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(132)

Tādējādi Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns bija piemērots FIH ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai.

ii)   Sloga dalīšana

| (133) | FIH apņēmās neizmaksāt nekādas dividendes pārstrukturēšanas posmā un atmaksāt iepriekšējo valsts rekapitalizāciju DKK 1,9 miljardu apmērā. FIH arī neveiks nekādus kuponu maksājumus investoriem hibrīdinstrumentos vai jebkuros citos instrumentos, kuriem finanšu iestādes drīkst pēc saviem ieskatiem apmaksāt kuponus vai izsūtīt uzaicinājumus, neatkarīgi no to regulatīvās klasifikācijas, tostarp subordinētajos parāda instrumentos, ja nebūs nekāda juridiska pienākuma veikt šādus maksājumus. |
| --- | --- |

(133)

FIH apņēmās neizmaksāt nekādas dividendes pārstrukturēšanas posmā un atmaksāt iepriekšējo valsts rekapitalizāciju DKK 1,9 miljardu apmērā. FIH arī neveiks nekādus kuponu maksājumus investoriem hibrīdinstrumentos vai jebkuros citos instrumentos, kuriem finanšu iestādes drīkst pēc saviem ieskatiem apmaksāt kuponus vai izsūtīt uzaicinājumus, neatkarīgi no to regulatīvās klasifikācijas, tostarp subordinētajos parāda instrumentos, ja nebūs nekāda juridiska pienākuma veikt šādus maksājumus.

| (134) | Turklāt, kā izskaidrots 5.4.1. punktā, atlīdzība par samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem ir noteikta pienācīgā līmenī. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt, kā izskaidrots 5.4.1. punktā, atlīdzība par samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem ir noteikta pienācīgā līmenī.

| (135) | Tādēļ Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns pietiekamā mērā izpilda sloga dalīšanas prasību. |
| --- | --- |

(135)

Tādēļ Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns pietiekamā mērā izpilda sloga dalīšanas prasību.

iii)   Konkurences traucējumi

| (136) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka FIH izstāsies no vairākām uzņēmējdarbības jomām (īpašuma finansēšanas, privātā pašu kapitāla un privātā kapitāla pārvaldības). Jo īpaši nodošanai Newco tika nodalīti DKK 15,4 miljardi kā īpašuma finansēšanas aktīvi (25 % no 2012. gada bilances). |
| --- | --- |

(136)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka FIH izstāsies no vairākām uzņēmējdarbības jomām (īpašuma finansēšanas, privātā pašu kapitāla un privātā kapitāla pārvaldības). Jo īpaši nodošanai Newco tika nodalīti DKK 15,4 miljardi kā īpašuma finansēšanas aktīvi (25 % no 2012. gada bilances).

| (137) | Grozītā terminu lapa paredzēja arī cenu diktāta aizliegumu noguldījumu jomā, ja FIH tirgus daļa pārsniegs 5 %. Šī apņemšanās ļāva FIH papildus uzlabot finansējuma stāvokli, piesaistot noguldījumus tirgū un vienlaikus nosakot robežu, lai novērstu pārmērīgu darbību šajā jomā. Turklāt tika aizliegta komerciāli agresīva prakse, lai pasargātu konkurentus no pārmērīgas aktivitātes tirgū. Jāpiebilst, ka neviens tirgus dalībnieks neiesniedza piezīmes par FIH politiku attiecībā uz cenu noteikšanu par noguldījumiem, kad Komisija uzsāka procedūru šajā jomā. |
| --- | --- |

(137)

Grozītā terminu lapa paredzēja arī cenu diktāta aizliegumu noguldījumu jomā, ja FIH tirgus daļa pārsniegs 5 %. Šī apņemšanās ļāva FIH papildus uzlabot finansējuma stāvokli, piesaistot noguldījumus tirgū un vienlaikus nosakot robežu, lai novērstu pārmērīgu darbību šajā jomā. Turklāt tika aizliegta komerciāli agresīva prakse, lai pasargātu konkurentus no pārmērīgas aktivitātes tirgū. Jāpiebilst, ka neviens tirgus dalībnieks neiesniedza piezīmes par FIH politiku attiecībā uz cenu noteikšanu par noguldījumiem, kad Komisija uzsāka procedūru šajā jomā.

| (138) | FIH arī atbrīvosies no ieguldījumiem privātā kapitāla fondos un citos kapitāla ieguldījumos, un pēc 2014. gada 31. decembra tās uzņēmuma struktūrā vairs nebūs hipotēku iestādes. Tādējādi šīs uzņēmējdarbības jomas arī tiks atdotas konkurentiem un FIH klātbūtne tirgū attiecīgi samazināsies. |
| --- | --- |

(138)

FIH arī atbrīvosies no ieguldījumiem privātā kapitāla fondos un citos kapitāla ieguldījumos, un pēc 2014. gada 31. decembra tās uzņēmuma struktūrā vairs nebūs hipotēku iestādes. Tādējādi šīs uzņēmējdarbības jomas arī tiks atdotas konkurentiem un FIH klātbūtne tirgū attiecīgi samazināsies.

| (139) | Turklāt tiks likvidēts FIH Realkredit
   (90) un tiks pārtraukta visa veida uzņēmējdarbība tādā jomā kā iegādes finansēšana. Saskaņā ar 2012. gada beigu datiem FIH Realkredit joprojām piederēja aktīvi aptuveni DKK 300 miljonu (EUR 40,3 miljonu) vērtībā, tādēļ tā nozīme visas FIH grupas ietvaros bija ierobežota. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt tiks likvidēts FIH Realkredit
   (90) un tiks pārtraukta visa veida uzņēmējdarbība tādā jomā kā iegādes finansēšana. Saskaņā ar 2012. gada beigu datiem FIH Realkredit joprojām piederēja aktīvi aptuveni DKK 300 miljonu (EUR 40,3 miljonu) vērtībā, tādēļ tā nozīme visas FIH grupas ietvaros bija ierobežota.

| (140) | Turklāt FIH jau bija samazinājusi savus kopējos aktīvus no DKK 109,3 miljardiem (EUR 14,67 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 60,80 miljardiem (EUR 8,16 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, un tas bija samazinājums par 44 %. |
| --- | --- |

(140)

Turklāt FIH jau bija samazinājusi savus kopējos aktīvus no DKK 109,3 miljardiem (EUR 14,67 miljardiem) 2010. gada 31. decembrī līdz DKK 60,80 miljardiem (EUR 8,16 miljardiem) 2012. gada 31. decembrī, un tas bija samazinājums par 44 %.

| (141) | Kopumā šīs saistības pietiekami mīkstināja konkurences traucējumus, jo uzņēmējdarbības iespējas, ko potenciāli varēja izmantot FIH, tiks atstātas un atdotas konkurentiem. |
| --- | --- |

(141)

Kopumā šīs saistības pietiekami mīkstināja konkurences traucējumus, jo uzņēmējdarbības iespējas, ko potenciāli varēja izmantot FIH, tiks atstātas un atdotas konkurentiem.

5.4.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SECINĀJUMS UN UZSĀKŠANAS SLĒGŠANA

| (142) | Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas par to, vai konkrētie pasākumi ir pareizi mērķorientēti, kā paredzēts 2008. gada Banku darbības paziņojumā (91). Jo īpaši tolaik nebija skaidrs, vai investori atzītu FIH par pilnībā atbrīvotu no sliktākajiem aktīviem un vai viņi būtu gatavi nodrošināt finansējumu saskaņā ar piemērotiem nosacījumiem. FIH pārstrukturēšanas plāns apliecina, ka šai bankai bija pietiekama kapitāla amortizācija, arī spriedzes scenārija gadījumā, un visticamāk tā saglabātu dzīvotspēju arī nelabvēlīgos makroekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(142)

Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas par to, vai konkrētie pasākumi ir pareizi mērķorientēti, kā paredzēts 2008. gada Banku darbības paziņojumā (91). Jo īpaši tolaik nebija skaidrs, vai investori atzītu FIH par pilnībā atbrīvotu no sliktākajiem aktīviem un vai viņi būtu gatavi nodrošināt finansējumu saskaņā ar piemērotiem nosacījumiem. FIH pārstrukturēšanas plāns apliecina, ka šai bankai bija pietiekama kapitāla amortizācija, arī spriedzes scenārija gadījumā, un visticamāk tā saglabātu dzīvotspēju arī nelabvēlīgos makroekonomikas apstākļos.

| (143) | Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai pasākumi aprobežojās ar minimumu un paredzēja pietiekamu pašu ieguldījumu (92), jo īpaši ņemot vērā šo pasākumu sarežģītību. |
| --- | --- |

(143)

Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai pasākumi aprobežojās ar minimumu un paredzēja pietiekamu pašu ieguldījumu (92), jo īpaši ņemot vērā šo pasākumu sarežģītību.

| (144) | Pēc detalizētas atsevišķu elementu un to saišu novērtēšanas Komisija atzīst, ka atlīdzība, ko FIH maksās par pasākumiem, ir uzskatāma par pietiekamu pašu ieguldījumu un atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Komisija atzinīgi vērtē “vienreizējo” maksājumu (DKK 310,25 miljonu apmērā) FSC un saistības šajā jomā. Komisija arī atzīmē, ka pasākumi uzlaboja bankas likviditātes profilu un tā jebkura scenārija gadījumā saglabās likviditāti un dzīvotspēju saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(144)

Pēc detalizētas atsevišķu elementu un to saišu novērtēšanas Komisija atzīst, ka atlīdzība, ko FIH maksās par pasākumiem, ir uzskatāma par pietiekamu pašu ieguldījumu un atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Komisija atzinīgi vērtē “vienreizējo” maksājumu (DKK 310,25 miljonu apmērā) FSC un saistības šajā jomā. Komisija arī atzīmē, ka pasākumi uzlaboja bankas likviditātes profilu un tā jebkura scenārija gadījumā saglabās likviditāti un dzīvotspēju saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu.

| (145) | Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai ir izpildīta prasība par konkurences traucējumu ierobežošanu. FIH pašlaik ir noteikts kuponu aizliegums, dividenžu aizliegums, cenu diktāta aizliegums (arī attiecībā uz noguldījumiem) un komerciāli agresīvas prakses aizliegums, turklāt ir spēkā saistības atsavināšanas jomā. |
| --- | --- |

(145)

Glābšanas un uzsākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai ir izpildīta prasība par konkurences traucējumu ierobežošanu. FIH pašlaik ir noteikts kuponu aizliegums, dividenžu aizliegums, cenu diktāta aizliegums (arī attiecībā uz noguldījumiem) un komerciāli agresīvas prakses aizliegums, turklāt ir spēkā saistības atsavināšanas jomā.

| (146) | Kopumā Komisija konstatē, ka Dānijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns pietiekami risina dzīvotspējas, sloga dalīšanas un konkurences traucējumu problēmas, tādēļ tas atbilst prasībām, kas iekļautas Pārstrukturēšanas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. |
| --- | --- |

(146)

Kopumā Komisija konstatē, ka Dānijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns pietiekami risina dzīvotspējas, sloga dalīšanas un konkurences traucējumu problēmas, tādēļ tas atbilst prasībām, kas iekļautas Pārstrukturēšanas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā.

| (147) | Pamatojoties uz šādu vērtējumu, Komisija secina, ka pasākumi ir pareizi mērķorientēti, aprobežojas ar minimumu un nodrošina konkurences traucējumu ierobežošanu. Tādējādi Komisijas šaubas par pasākumu saderību, kas sākotnēji tika paustas Glābšanas un uzsākšanas lēmumā, ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(147)

Pamatojoties uz šādu vērtējumu, Komisija secina, ka pasākumi ir pareizi mērķorientēti, aprobežojas ar minimumu un nodrošina konkurences traucējumu ierobežošanu. Tādējādi Komisijas šaubas par pasākumu saderību, kas sākotnēji tika paustas Glābšanas un uzsākšanas lēmumā, ir izkliedētas.

Secinājums

| (148) | Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu un ņemot vērā tās iesniegtās saistības, tiek secināts, ka minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. Šo pasākumu piemērotība un bankas dzīvotspēja, kā arī pašu ieguldījums un pasākumi konkurences traucējumu mīkstināšanai ir pietiekami. Līdz ar to šie pasākumi ir jāapstiprina saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un uzsāktā procedūra ir jāslēdz, |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz Dānijas paziņojumu un ņemot vērā tās iesniegtās saistības, tiek secināts, ka minētie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu. Šo pasākumu piemērotība un bankas dzīvotspēja, kā arī pašu ieguldījums un pasākumi konkurences traucējumu mīkstināšanai ir pietiekami. Līdz ar to šie pasākumi ir jāapstiprina saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un uzsāktā procedūra ir jāslēdz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

FIH grupas aktīvu nodošana Dānijas Finanšu stabilitātes uzņēmumam kopā ar blakus nolīgumiem ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

Šis valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu un saistības, kas izklāstītas pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2014. gada 11. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 359, 21.11.2012., 1. lpp.

1

(2)  “Likums par valsts finansētiem kapitāla ieguldījumiem” (Lov om statsligt kapitalindskud) ir 2009. gada 3. februāra Likums Nr. 67 un saskaņā ar to izdotie īstenošanas rīkojumi. Šis likums ir apstiprināts ar Komisijas 2009. gada 3. februāra lēmumu (OV C 50, 3.3.2009., 4. lpp.).

2

Lov om statsligt kapitalindskud

(3)  Komisijas 2012. gada 29. jūnija lēmums lietā SA.34445 (2012/C) (ex 2012/N) (OV C 359, 21.11.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Minētie atbalsta pasākumi ir sīki raksturoti Glābšanas un uzsākšanas lēmuma 10.–23. apsvērumā.

4

(5)  Skatīt 1. apsvērumu.

5

(6)  Plānā pēc tam tika veikti grozījumi.

6

(7)  2013. gada 10. decembra valodas atkāpe.

7

(8)  Tā apvienojās ar FIH Erhvervsbank A/S2013. gada 23. augustā kā turpinājuma uzņēmums.

8

FIH Erhvervsbank A/S

(9)  Sākotnēji banku darbība sastāvēja no: 1) korporatīvās banku darbības, kas attiecās uz FIH kreditēšanas pasākumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; 2) iegādes finansēšanas, nodrošinot strukturētu finansējumu uzņēmumu apvienošanai un iegādei Skandināvijas tirgū; un 3) īpašuma finansēšanas, nodrošinot kapitāla un konsultāciju pakalpojumus īpašuma investoriem. Īpašuma finansēšana vairs nav FIH uzņēmējdarbības joma, kā paskaidrots 40. apsvērumā.

9

FIH

FIH

(10)  Tirgu segments nodrošina finanšu konsultāciju pakalpojumus lielajiem un vidējiem uzņēmumiem, piemēram, attiecībā uz riska pārvaldību, atbildības pārvaldību un kapitāla struktūru. Tirgu segments atbild arī par tirdzniecisko un uz klientiem orientēto pasākumu īstenošanu procentu likmju, valūtas maiņas un vērtspapīru tirgos.

10

(11)  Korporatīvo finanšu segments nodrošina finanšu konsultāciju pakalpojumus uzņēmumu apvienošanas un iegādes, privatizācijas, kapitāla ieguldījumu u. c. jomās.

11

(12)  PF I A/S ir holdinga sabiedrība, kas izveidota kā FIH Holding īpašumtiesību turētāja PFA Pension, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring un C.P. Dyvig & Co A/S.

12

PF I A/S

FIH Holding

PFA Pension, Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring

C.P. Dyvig & Co A/S

(13)  Pārstrukturēšanas plānā tiek izmantots termins “maksātspējas koeficients”. Tomēr termins “maksātspējas koeficients” finanšu pārskatos nozīmē uzņēmuma peļņas (pēc nodokļu un amortizācijas atskaitīšanas) attiecību pret kopējām saistībām. Tādējādi ar to mēra uzņēmuma spēju nokārtot parādsaistības. Tas izsaka skaitliski uzņēmuma ienākumu lielumu pēc nodokļiem, neskaitot bezskaidras naudas amortizācijas izmaksas, salīdzinājumā ar kopējām parādsaistībām. Tas arī sniedz vērtējumu par varbūtību, ka uzņēmums turpinās uzkrāt parādus. Tādēļ, kad minētais termins tiek lietots pārstrukturēšanas plānā, šis lēmums attiecas uz “kopējo kapitāla koeficientu”, proti, bankas kopējā kapitāla attiecību pret tās kopējiem aktīviem, kas svērti attiecībā uz risku.

13

(14)  Valūtas maiņas kurss 2012. gada 31. decembrī: EUR 1 = DKK 7,4610 (ECB).

14

(15)  Darba kapitāls tiek definēts kā noguldījumu, emitēto obligāciju, subordinētā parāda un pašu kapitāla summa.

15

(16)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  FIH grupu 2010. gadā pārdošanai nodeva iepriekšējais īpašnieks, Islandes Kaupthing Bank hf, kam 2008. gadā tika uzsākta likvidācijas procedūra.

17

FIH

Kaupthing Bank hf

(18)  Skatīt 17. apsvērumu.

18

(19)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi. Minētie pasākumi ir sīkāk raksturoti šā lēmuma 22.–30. apsvērumā.

19

(20)  Slēgšanas memorands, kas 2012. gada 2. jūlijā noslēgts starp FIH un FSC.

20

FIH

FSC

(21)  Newco pēc tam, kad to iegādājās FSC, tika pārdēvēta par FS Property Finance A/S, tomēr tā joprojām atradās tajā pašā adresē, kurā atradās FIH galvenā mītne.

21

Newco

FSC

FS Property Finance A/S

FIH

(22)  FSC ir Dānijas valstij piederošs mehānisms, kas atbild par dažādiem pasākumiem saistībā ar valsts līdzekļu izmantošanu finanšu iestādēs finanšu krīzes apstākļos.

22

FSC

(23)  Skatīt Lēmumu N 407/10, 2010. gada 30. septembris (OV C 312, 17.11.2010., 7. lpp.); Lēmumu SA.31938 (N 537/10), 2010. gada 7. decembris (OV C 117, 15.4.2011., 1. lpp.); Lēmumu SA.33001 (11/N) – A daļa, 2011. gada 28. jūnijs (OV C 237, 13.8.2011., 1. lpp.); Lēmumu SA.33001 (11/N) – B daļa, 2011. gada 1. augusts (OV C 271, 14.9.2011., 1. lpp.); Lēmumu SA.33757 (11/N), 2011. gada 9. decembris (OV C 22, 27.1.2012., 2. lpp.); un Lēmumu SA.34227(12/N), 2012. gada 17. februāris (OV C 128, 3.5.2012., 1. lpp.), kā arī Lēmumu SA.33639 (11/N) – Glābšanas atbalsts Max bankai, 2011. gada 6. oktobris (OV C 343, 23.11.2011., 10. lpp.).

23

Max

(24)  Minētās shēmas mērķis ir neveiksmīgu banku vērtības saglabāšana, izmantojot kontrolētu likvidāciju un pakāpeniski risinot radušās problēmas, tā vietā, lai uzsāktu šo banku bankrota procesus. Saskaņā ar sākotnējo shēmu neveiksmīgo banku pašu kapitāla turētāji un subordinēto obligāciju turētāji tiek pilnībā izslēgti. Aktīvi un atlikušās saistības tiek nodotas FSC kā valstij piederošam likvidācijas uzņēmumam. Pārdodamie aktīvi tiek pārdoti investoriem, un atlikušie aktīvi tiek norakstīti. Ieņēmumi no aktīvu pārdošanas un norakstīšanas tiek izmantoti kreditoru kompensācijām (izmaksāti privileģētajiem obligāciju turētājiem un noguldītājiem).

24

FSC

(25)  Skatīt 1. un 4. apsvērumu.

25

(26)  Apstiprinājums iekļauts FSA2013. gada 18. aprīļa vēstulē, kas iesniegta Komisijai pa e-pastu 2013. gada 29. aprīlī.

26

FSA

(27)  Saskaņā ar līgumu Newco ir jāmaksā spēkā esošā Dānijas valdības divgadu, trīsgadu vai piecgadu obligāciju likme, kam pieskaita 1,15 %, atkarībā no tā, kādu termiņu izvēlas FIH. Tomēr faktiski tā ir kļuvusi par piecgadu obligāciju likmi.

27

Newco

FIH

(28)  Pirkuma cena sastāv no fiksētās summas DKK 2 miljardu apmērā un mainīgās summas, kas atkarīga no Newco vērtības galīgās realizācijas, kā raksturots 30. apsvērumā.

28

Newco

(29)  Apstiprinājums iekļauts Dānijas Uzraudzības iestādes FSA2009. gada 18. aprīļa vēstulē, skatīt arī 26. zemsvītras piezīmi.

29

FSA

(30)  Principiālā vienošanās, kurā bija iekļautas daudzas akciju pirkuma nolīguma un tā blakus nolīgumu detaļas, tika parakstīta 2012. gada 1. martā, bet galīgie noslēguma dokumenti tika parakstīti 2012. gada 1. jūlijā.

30

(31)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

31

(32)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

32

(33)  Ar dažādiem papildu scenārijiem.

33

(34)  Papildu scenārijs ar zemākajām vērtības samazināšanās izmaksām.

34

(35)  Aprēķināts, pamatojoties uz pašu kapitāla apmēru, kas atbilst pamatkapitāla likmei 16 %, ņemot vērā bankas riska pozīcijas. Pieņemts, ka neradīsies ietekme uz peļņu/zaudējumiem.

35

(36)  Jāpiebilst – ja pieņem, ka neto izmaksu pieaugums 2013. gadā būs DKK 310,25 miljoni, veicot izmaksas saskaņā ar Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumu un pieskaitot procentus, kā arī, ja pieņem, ka administratīvās maksas atmaksājumi sasniegs DKK 61,7 miljonus (skatīt turpmāk 117. apsvērumu), neto peļņas un zaudējumu rādītājs bankai 2013. gadā visticamāk būs negatīvs abos scenārijos. FIH lielā mērā kompensēja šo ietekmi, veicot likviditātes pārvaldības pasākumu 2013. gada decembrī. Ietekme 2016. gadā būtu nenozīmīga, jo rādītāji liecina par “normalizētu” pašu kapitāla rentabilitāti.

36

FIH

(37)  Papildu scenārijs ar augstām vērtības samazināšanās izmaksām.

37

(38)  Likumā noteiktais likviditātes rādītājs tiek definēts kā pašreizējā likumā noteiktā likviditātes pozīcija procentos no likumā noteiktās likviditātes prasības. Likumā noteiktās prasības izpildei ir nepieciešams 100 % rādītājs, tādēļ 214 % rādītājs vairāk nekā divtik pārsniedz likumā noteikto prasību.

38

(39)  Skatīt 35. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Labākajā gadījumā tiek paredzētas zemākas vidējās finansēšanas izmaksas un lielāki ienākumi no tirgu un korporatīvās finansēšanas darbībām.

40

(41)  Sliktākais scenārijs paredz būtiskas negatīvas izmaiņas makroekonomikas līmenī ar mazāku kredītu pieprasījumu un vēsturiski augstām vērtības samazināšanās izmaksām (lai gan tiek pieņemts, ka pārstrukturēšanās laikā tās samazināsies).

41

(42)  No 2013. gada 4. decembraFIH pārskaitīja FSC summu DKK 310,25 miljonu apmērā (šī summa tika noguldīta 2013. gada 30. septembrī). Papildus FIH pārskaitīja summu DKK 6 575 342 apmērā.

42

FIH

FSC

FIH

(43)  Piemēram, riskam pakļautā vērtība tika samazināta no DKK 50 miljoniem (EUR 6,71 miljoniem) 2011. gada 31. decembrī līdz DKK 35 miljoniem (EUR 4,7 miljoniem) 2013. gada 22. aprīlī.

43

(44)  Atsauce uz vienošanos par procentu maksāšanas dienu uzskaiti, kas paredz izdalīt faktisko dienu skaitu iepriekšējā periodā (no pēdējā maksājuma datuma līdz nākamajam) ar faktisko dienu skaitu laikā starp diviem 30. septembriem pēc kārtas.

44

(45)  Tas ietilpst tā sauktajā “Terminu lapā”.

45

(46)  SANI2012. gada 2. marta paziņojums 6783, FIH nota Komisijai – galīgā redakcija, 3. punkts.

46

SANI

FIH

(47)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

47

(48)  FIH aktīvu nodošana FSC, ko Dānija iesniedza Komisijai 2012. gada 20. martā.

48

FIH

FSC

(49)  Dānijas elektroniskā pasta vēstule Komisijai 2012. gada 29. martā.

49

(50)  “Atbildes uz 2012. gada 4. aprīļa anketu par FSC veikto akciju iegādi no FIH Holding”, ko Dānija iesniedza Komisijai 2012. gada 23. aprīlī.

50

FSC

FIH Holding

(51)  “Ziņojums – FIH Erhvervsbank”, bez datuma, iesniegts Komisijai 2012. gada 16. maijā.

51

FIH Erhvervsbank

(52)  Skatīt 49. zemsvītras piezīmi un 67. apsvērumu.

52

(53)  Tirgus ekonomikas investora princips (MEIP) šajā lēmumā ir termins, kas līdzvērtīgs tirgus ekonomikas operatora principam (MEOP). Terminu MEOP izmanto, raksturojot investoru un citu tirgus dalībnieku, piemēram, aizdevēju, kreditoru utt. situāciju.

53

(MEIP)

(MEOP)

MEOP

(54)  2012. gada 11. septembra iesnieguma 2., 3. un 4. punkts.

54

(55)  2012. gada 11. septembra iesnieguma 5. lpp.

55

(56)  Skatīt 31. zemsvītras piezīmi.

56

(57)  2012. gada 11. septembra iesnieguma 2. punkts, 5. lpp.

57

(58)  2012. gada 11. septembra iesnieguma 6.–7. lpp.

58

(59)  FSC darbību regulē Likums par finanšu stabilitāti un Finanšu uzņēmējdarbības likums, kā arī to īstenošanai pieņemtie rīkojumi. Turklāt uz FSC attiecas īpaši noteikumi par valstij piederošiem uzņēmumiem. Citi iepriekš FSC nodrošinātie pasākumi tika atzīti par attiecināmiem uz Dānijas valsti ar Komisijas 2008. gada 10. oktobra Lēmumu NN 51/08 (“Garantiju shēma bankām Dānijā”) (OV C 273, 28.10.2008., 2. lpp.).

59

FSC

FSC

FSC

(60)  Pasākumu paredzamo atdevi aprēķina, pamatojoties uz naudas plūsmu turpmāko intensitāti, kas diskontēta, lai iegūtu neto pašreizējo vērtību. Skatīt 91. un 92. apsvērumu.

60

(61)  Konfidenciāla informācija.

61

(62)  FSA2012. gada 16. maija nota par FIH Erhvervsbank A/S, kas iesniegta Komisijai.

62

FSA

FIH Erhvervsbank A/S

(63)  Šādu parādību finanšu tirgos sauc par “nepareizā ceļa risku”. Komisija pēc ekspertu ieteikuma pieņēma, ka vidējie izrietošie kumulatīvie zaudējumi ir gaidāmi 16 % apmērā. Tomēr tie tika sadalīti lineāri, aptverot negatīvos ieņēmumus, tādēļ 91 % zaudējumu prognozes tika piemērots tikai galējā gadījumā, kad aktīvu portfelis zaudētu vērtību par DKK 5,1 miljardu, un netika prognozēti zaudējumi gadījumā, ja aktīviem rastos pozitīvi ieņēmumi.

63

(64)  Pamatojumā Komisija norāda, ka krīzes situācijā rekapitalizācijas tirgus atlīdzības līmeņi var viegli pārsniegt 15 % (J.P. Morgan. European Credit Research.2008. gada 27. oktobris, un Merrill Lynch dati par euro denominēto 1. līmeņa parādu investīciju kategorijas iestādēm). FIH pati 2009. gadā varēja iegūt rekapitalizāciju tikai no Dānijas valdības, un par to bija jāapmaksā 11,45 % kupons. Visbeidzot, 2012. gada marta sākumā, laikā, kad tika parakstīts akciju pirkuma nolīgums, FIH augstākā līmeņa nenodrošinātais parāds, piemēram, ISIN XS0259416757 ar ikgadējo kuponu 4,91 % un termiņu 2021. gadā, tika kotēts tirgū par 67 % no tā vērtības, tādēļ peļņa veidoja vairāk nekā 10,50 %. Tādējādi ir loģiski pieņemt, ka attiecībā uz kapitālu ar daudz zemāku kredīta pozīciju tirgus investors būtu pieprasījis daudz lielāku atdevi.

64

J.P. Morgan. European Credit Research.

Merrill Lynch

FIH

FIH

(65)  Neatbilstība tirgus situācijai tika noteikta, pat neņemot vērā citus elementus, kas iekļauti slēgšanas nolīgumā, piemēram, maksu, ko Newco maksā par sākotnējo finansējumu un zaudējumu segšanas kredītu, kā arī administratīvo maksu, ko FIH saņem par aktīvu pārvaldību un hedžēšanu un kas 5.2. punktā pieskaitīta kopējai atbalsta summai.

65

Newco

FIH

(66)  Apkopots divās notās, ko Dānija iesniedza 2013. gada 24. jūnijā, un turpmākajās paskaidrojošajās notās, kas iesniegtas 2013. gada 29. augustā un 11. septembrī.

66

(67)  Skatīt 66. un 67. apsvērumu.

67

(68)  Uz vienas lapas iesniegtajā kopsavilkuma dokumentā Brev vedr FIH nedskrivning ir minēta valutēšanas grupa, kas strādāja FSC vārdā – un tādēļ nebija neatkarīga – un secināja, ka saskaņā ar Starptautisko finanšu ziņošanas standartu noteikumiem būtu nepieciešams norakstīt DKK 3,2 miljardus. Turklāt riska korekciju DKK 1,3 miljardu apmērā pamato 10 % nodrošinājuma samazinājums, kas pats par sevi nav paskaidrots. Valutēšanas grupas neatkarības trūkumu apstiprināja Dānijas 2013. gada 11. marta iesniegums, kurā sīkāk raksturots FSC veiktais valutēšanas pasākums.

68

Brev vedr FIH nedskrivning

FSC

FSC

(69)  Tiešs kapitāla ieguldījums nozīmētu 100 % dalību kapitāla atdevē. Komisija uzskata, ka šīs kapitāla atdeves samazināšana līdz 25 % bija nepietiekama kompensācija par to, ka FIH Holding garantēja kapitāla zaudējumu segšanu, jo FIH un FIH Holding kredīta stāvoklis bija vājš. Turklāt Komisija vēlas ievērot piesardzību, vērtējot augšupējā kapitāla dalības sniegto ieguldījumu, jo lielākā daļa Newco pamata aktīvu bija nekustamā īpašuma kredīti, kuru atdeve aprobežojās ar procentiem un pamatsummu, tādēļ Newco aktīvu likvidācijas vērtībām, kas pārsniedza DKK 25 miljardus, kā minēts 91. apsvērumā sniegtajā modelī, bija ne tikai zema iestāšanās varbūtība, bet tās pat varēja pilnībā izslēgt. Tādēļ, ja dalības procentuālo īpatsvaru koriģētu uz augšu (piemēram, līdz 50 %), netiktu pienācīgi novērtēta valsts atbalsta summa izmantotajā modelī.

69

FIH Holding

FIH

FIH Holding

Newco

Newco

(70)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

70

(71)  Dānijas 2013. gada 2. aprīļa iesniegumā minēts, ka atsauces datumā 2012. gada jūnijā aptuveni 25 % aktīvu bija saistību neizpildes stāvoklī un vēl 25 % bija “zems” reitings. Turklāt ekspertu ziņojums (“Konsultāciju pakalpojumi saistībā ar FIH lietu”, 2012. gada 20. decembris) pamato šo apgalvojumu, norādot, ka tikai 6,3 % portfeļa bija FIH kredīta kvalitātes reitings 7 vai augstāks, atbilstoši “ieguldījuma kategorijai”. Tā kā vairāk nekā 90 % portfeļa nesasniedza ieguldījuma kategoriju un 25 % faktiski atradās saistību neizpildes stāvoklī, Komisija uzskata kapitāla ieguldīšanu šādā portfelī par riskantu un tādu, par ko jāprasa augsta atlīdzība.

71

FIH

FIH

(72)  Iesniegts Dānijas 2013. gada 11. marta notās un atkārtots 2013. gada 24. jūnija kopsavilkuma notas 1. pielikumā.

72

(73)  Paredzēts 2012. gada 1. marta akciju pirkuma nolīgumā un turpmākajos 2012. gada 2. jūlija slēgšanas nolīgumos.

73

(74)  Skatīt 97. apsvērumu.

74

(75)  Skatīt 73. zemsvītras piezīmi.

75

(76)  Gala ziņojums “Konsultāciju pakalpojumi saistībā ar FIH lietu”, II posms, lieta SA.34445 Dānija, 2013. gada 19. septembris.

76

FIH

(77)  Komisija piekrita, ka, lai gan FSA norādīja kapitāla atvieglojumu FIH Erhvervsbank A/S kā DKK 847 miljonus (tie bija līdzvērtīgi DKK 10,5 miljardiem no RWA), neierobežotā zaudējumu garantija, ko sniedza FIH Holding, būtiski samazināja vispārējo ietekmi uz grupas kredītriska svērto kapacitāti. Lai mazinātu Komisijas bažas, Dānija papildus uzņēmās saistības palielināt atlīdzību, ko FIH izmaksā FSC, ja FSA mainīs regulatīvo viedokli par kapitāla prasībām holdinga līmenī tā, lai FIH kredītspēju vairs neierobežotu FIH Holding kapitāla pozīcija.

77

FSA

FIH Erhvervsbank A/S

RWA

FIH Holding

FIH

FSC

FSA

FIH

FIH Holding

(78)  Komisijas analīzi apstiprināja eksperta ziņojums, kurā tika ņemta vērā visa Dānijas sniegtā informācija sarakstē līdz un ieskaitot arī 2013. gada 24. jūnija kopsavilkuma notu, kā arī 2013. gada 29. augusta paskaidrojumi.

78

(79)  DKK 310,25 miljoni tika aprēķināti kā DKK 254 miljoni + 1,5 * DKK 37,5 miljoni. Pasākumu nodrošinātais kapitāla atvieglojums bija DKK 375 miljoni, un saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu tas bija jāatlīdzina pēc likmes 10 % gadā. Turklāt portfeļa nodošanas vērtība tika lēsta kā DKK 254 miljoni – tā bija reālā ekonomikas vērtība, kas jāatmaksā atpakaļ saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu. Tomēr, atmaksājot atpakaļ DKK 254 miljonus, neto kapitāla atvieglojuma ietekme samazinātos līdz DKK 121 miljonam. Tādējādi, lai atlīdzība būtu saderīga, FIH būtu jāatlīdzina kapitāla atvieglojuma ietekme DKK 375 miljonu apmērā pēc likmes 10 % gadā, līdz tiks novērsta “nodošanas delta” starp nodošanas vērtību un reālo ekonomikas vērtību. Tā kā tas notiktu tikai 1,5 gadus pēc pasākumu īstenošanas, nepieciešamais maksājums būtu DKK 254 miljoni + 1,5 * DKK 37,5 miljoni, un tad vēl ikgadējais maksājums DKK 12,1 miljona apmērā, proti, 10 % no atlikušā neto kapitāla atvieglojuma.

79

FIH

(80)  Pārmaksātā administrēšanas maksa tika aplēsta DKK 143,2 miljonu apmērā visā pasākumu darbības laikā. Dānija to mīkstināja, atmaksājot DKK 61,7 miljonus Newco kā līdzšinējo peļņas pārsniegumu un samazinot turpmāko administrēšanas maksu līdz 0,05 % no nenokārtotā maksājuma, un tas atbilda tirgus praksei.

80

Newco

(81)  Skatīt 48. apsvērumu.

81

(82)  Faktiski atmaksāšanas maksājumi tika veikti tikai ar valutēšanas datumu 2013. gada 4. decembrī, tādēļ bija jāmaksā arī papildu uzkrātie procenti par laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2013. gada 4. decembrim. Dānija apstiprināja, ka FIH ir veikusi papildu maksājumu DKK 6,575 miljonu apmērā papildus DKK 310,25 miljoniem, lai segtu šo summu.

82

FIH

(83)  Skatīt 78. zemsvītras piezīmi.

83

(84)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

84

(85)  Skatīt iepriekš 37. apsvērumu.

85

(86)  Tāda vajadzība rastos, ja aktīvu vērtība turpinātu pasliktināties. Ja tā notiktu, Newco varētu izveidoties negatīvs kapitāls, un tad tai saskaņā ar standarta komerctiesībām būtu jāpieprasa bankrota procedūra. Šāds iznākums tika novērsts, ieviešot rekapitalizācijas klauzulu, kas nozīmēja – Newco saņems jaunu kapitāla injekciju no FSC, ja būs vajadzība, un to FSC saņems atpakaļ no FIH Holding tikai darījuma gala norēķinu laikā (no 2016. gada 31. decembra līdz 2019. gada 31. decembrim).

86

Newco

Newco

FSC

FSC

FIH Holding

(87)  Skatīt 38. apsvērumu.

87

(88)  Šis rādītājs būs 19,6 % pēc “vienreizējā” maksājuma DKK 310,25 miljonu apmērā.

88

(89)  Pārmērīgu kapitalizāciju izraisīja tikai un vienīgi apstāklis, ka pārstrukturēšanas periodā FIH bija jāsaglabā peļņa, tādēļ tā nedrīkstēja izmaksāt nekādas dividendes visā šajā laikposmā, lai saglabātu augstu kapitāla amortizāciju. Šāda rīcība bija piesardzības pasākums, lai nodrošinātu pareizu un pilnīgu atlīdzību par samazinātas vērtības aktīvu pasākumiem, jo FIH un FIH Holding garantēja galīgo maksājumu valstij.

89

FIH

FIH

FIH Holding

(90)  Skatīt 10. apsvērumu.

90

(91)  Skatīt Glābšanas un uzsākšanas lēmuma 2.1. punktu.

91

(92)  Skatīt Glābšanas un uzsākšanas lēmuma 2.2. punktu.

92

---

PIELIKUMS

TERMINU LAPA (LIETA SA.34445) – DĀNIJA – FIH PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

1.   Pamatinformācija

Dānijas Karaliste apņemas nodrošināt, lai 2013. gada 24. jūnijā iesniegtais FIH pārstrukturēšanas plāns tiktu pareizi un pilnībā īstenots. Šis dokuments (turpmāk – Terminu lapa) paredz noteikumus (turpmāk – Saistības) attiecībā uz FIH Erhvervsbank A/S, tostarp tās meitasuzņēmumiem (turpmāk – FIH), pārstrukturēšanu, kurus Dānijas Karaliste ir apņēmusies izpildīt.

2.   Definīcijas

Šajā dokumentā, ja vien konteksts neparedz citādi, vienskaitlis ietver daudzskaitli (un otrādi), bet tajā lietotajiem terminiem, kas apzīmēti ar lielo sākumburtu, ir turpmāk minētās nozīmes.

| Termins | Nozīme |
| --- | --- |
| Saistības | ir šajā Terminu lapā iekļautās apņemšanās attiecībā uz FIH pārstrukturēšanu |
| Lēmums | ir Eiropas Komisijas lēmums par FIH pārstrukturēšanu, saistībā ar kuru ir pieņemtas šīs Saistības un kuram pielikumā ir pievienota šī Terminu lapa |
| Pārstrukturēšanas periods | ir laika posms, kas minēts 3.2. punktā |
| Pārstrukturēšanas plāns | ir plāns, kuru 2013. gada 24. jūnijāFIH iesniedza Eiropas Komisijai ar Dānijas Karalistes starpniecību, kopā ar rakstveida sarakstē veiktajiem grozījumiem un papildinājumiem |
| FIH vai FIH grupa | ir FIH Erhvervsbank A/S kopā ar meitasuzņēmumiem |
| FIH Holding | ir FIH Holding A/S |
| FIH Holding grupa | ir FIH Holding A/S kopā ar tiešajiem un netiešajiem meitasuzņēmumiem |
| FS Property Finance A/S | ir Finanšu stabilitātes uzņēmumam FSC pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kas lēmumā norādīts arī kā Newco |
| Iegādes finansēšana | ir atsevišķa un īpaša uzņēmējdarbības vienība, kuras darbinieki pievēršas tikai finansiāliem risinājumiem saistībā ar uzņēmumu apvienošanos un iegādēm, un tos īpaši pārdod tikai esošajiem un potenciālajiem klientiem |

Termins

Nozīme

Saistības

ir šajā Terminu lapā iekļautās apņemšanās attiecībā uz FIH pārstrukturēšanu

Lēmums

ir Eiropas Komisijas lēmums par FIH pārstrukturēšanu, saistībā ar kuru ir pieņemtas šīs Saistības un kuram pielikumā ir pievienota šī Terminu lapa

Pārstrukturēšanas periods

ir laika posms, kas minēts 3.2. punktā

Pārstrukturēšanas plāns

ir plāns, kuru 2013. gada 24. jūnijāFIH iesniedza Eiropas Komisijai ar Dānijas Karalistes starpniecību, kopā ar rakstveida sarakstē veiktajiem grozījumiem un papildinājumiem

FIH vai FIH grupa

ir FIH Erhvervsbank A/S kopā ar meitasuzņēmumiem

FIH Holding

ir FIH Holding A/S

FIH Holding grupa

ir FIH Holding A/S kopā ar tiešajiem un netiešajiem meitasuzņēmumiem

FS Property Finance A/S

ir Finanšu stabilitātes uzņēmumam FSC pilnībā piederošs meitasuzņēmums, kas lēmumā norādīts arī kā Newco

Iegādes finansēšana

ir atsevišķa un īpaša uzņēmējdarbības vienība, kuras darbinieki pievēršas tikai finansiāliem risinājumiem saistībā ar uzņēmumu apvienošanos un iegādēm, un tos īpaši pārdod tikai esošajiem un potenciālajiem klientiem

3.   Vispārīga informācija

| 3.1. | Dānijas Karaliste apņemas nodrošināt, lai Saistības tiktu pilnībā ievērotas, īstenojot Pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

3.1.

Dānijas Karaliste apņemas nodrošināt, lai Saistības tiktu pilnībā ievērotas, īstenojot Pārstrukturēšanas plānu.

| 3.2. | Pārstrukturēšanas periods beigsies 2016. gada 31. decembrī. Saistības piemēro Pārstrukturēšanas periodā, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

3.2.

Pārstrukturēšanas periods beigsies 2016. gada 31. decembrī. Saistības piemēro Pārstrukturēšanas periodā, ja vien nav norādīts citādi.

4.   Strukturālie pasākumi

4.1.   Iegādes finansēšana

FIH pārtrauks visa veida uzņēmējdarbību tādā jomā kā iegādes finansēšana līdz 2014. gada 30. jūnijam. Esošais portfelis tiks nodots likvidācijai līdz 2014. gada 30. jūnijam.

4.2.   Īpašuma finansēšanas uzņēmējdarbības slēgšana

FIH izstājās no tādas uzņēmējdarbības jomas kā ieguldījumu īpašumi (1) un slēdza šo jomu 2013. gada 31. decembrī. Darbība šajā uzņēmējdarbības jomā netiks atjaunota, un tas jo īpaši nozīmē, ka netiks uzsākta jauna (kapitāla) kreditēšana, lai finansētu ieguldīšanu ieguldījumu īpašumos Dānijā, Zviedrijā, Vācijā vai jebkurā citā valstī (2).

4.3.   Privātā kapitāla uzņēmējdarbības nodalīšana

FIH iespējami drīz nodalīs atsevišķi ieguldījumus privātā kapitāla fondos no citiem kapitāla ieguldījumiem tādā mērā, kā to atļauj likums, bet jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī. Ja nodalīšana līdz minētajam datumam nav iespējama, šie ieguldījumi tiks virzīti likvidācijai, un tas jo īpaši nozīmē, ka šos ieguldījumus vairs nedrīkstēs finansēt vai atjaunināt (3). Turklāt, sākot no Lēmuma datuma, vairs netiks veikti jauni privātā kapitāla vai citi ieguldījumi (izņēmumi ir uzskaitīti 3. zemsvītras piezīmē).

4.4.   Hipotēku banka

Līdz 2014. gada beigām FIH uzņēmuma struktūrā vairs nebūs hipotēku iestādes, un pēc šā datuma FIH vairs nedarbosies kā hipotēku banka.

5.   Uzvedības pasākumi un korporatīvā pārvaldība

5.1.   Iegādes aizliegums– FIH neiegādāsies nekādu daļu nevienā uzņēmumā. Tas attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopām, kas veido uzņēmumu.

Darbības, uz ko neattiecas iegādes aizliegums,: šo aizliegumu nepiemēro iegādēm, kas jāveic ārkārtas apstākļos, lai saglabātu finansiālo stabilitāti, vai efektīvas konkurences interesēs, ar nosacījumu, ka tās iepriekš apstiprinājusi Komisija. To nepiemēro arī iegādēm, kas notiek parastās banku uzņēmējdarbības gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, un likvidācijai un pārstrukturēšanai FIH Holding grupas ietvaros.

Atbrīvojumi, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums,: FIH var iegādāties daļas uzņēmumos, ar nosacījumu, ka pirkuma cena, ko par jebkuru iegādi samaksā FIH, ir mazāka par 0,01 % no FIH bilances apjoma Komisijas lēmuma datumā un kumulatīvā pirkuma cena, ko par visām šādām iegādēm samaksā FIH visā pārstrukturēšanas periodā, ir mazāka par 0,025 % no FIH bilances apjoma Komisijas lēmuma datumā.

5.2.   Komerciāli agresīvas prakses aizliegums– FIH neiesaistīsies agresīvā komerciālā praksē visā Pārstrukturēšanas plāna darbības laikā.

5.3.   Noguldījumi– FIH nepiedāvās labvēlīgākas cenas par noguldījumu produktiem (jo īpaši, bet ne tikai, par nelielajiem noguldījumiem FIH Direct Bank) nekā divi konkurenti, kas piedāvā labākās cenas attiecīgajā tirgū.

Šo ierobežojumu nepiemēro, ja FIH daļa kopējā noguldījumu tirgū ir mazāka par 5 % (4).

5.4.   Reklāma– FIH nedrīkst izmantot reklāmas nolūkos atbalsta pasākumu piešķiršanu vai jebkuras citas priekšrocības, kas no tiem izriet. Turklāt tās kopējie izdevumi reklāmai nedrīkst pārsniegt EUR 1 miljonu gadā.

5.5.   Kuponu maksājumu aizliegums– pārstrukturēšanas periodā FIH atturēsies no jebkuriem maksājumiem par kapitāla instrumentiem, ja vien šie maksājumi neizriet no juridiska pienākuma, un neizsolīs un neatpirks šos instrumentus bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma. Valsts turētos kuponus par kapitāla instrumentiem var apmaksāt, ja vien šādi maksājumi neizraisa kuponu maksājumus citiem investoriem un pretējā gadījumā tie nebūtu obligāti. Šo apņemšanos pārstrukturēšanas periodā neapmaksāt kuponus nepiemēro jaunizdotajiem instrumentiem (proti, instrumentiem, kas izdoti pēc pārstrukturēšanas plāna galīgās apstiprināšanas Komisijā), ar nosacījumu, ka neviens šāds kuponu maksājums par minētajiem jaunizdotajiem instrumentiem nerada juridisku pienākumu veikt kādu kuponu maksājumu par FIH vērtspapīriem, kuri eksistēja laikā, kad tika pieņemts Komisijas pārstrukturēšanas lēmums.

5.6.   Dividenžu izmaksāšanas aizliegums– visas dividendes, ko saņem FIH Holding, tiks saglabātas attiecīgi līdz akciju pirkuma nolīguma apmaksai vai pārstrukturēšanas perioda beigām, atkarībā no tā, kas iestāsies vēlāk. Tādējādi FIH Holding nesadala līdzekļus akcionāriem dividenžu izmaksas vai kādā citā veidā līdz pirkuma cenas nolīguma galīgajai apmaksai. Lai paturētu ieņēmumus FIH Holding grupā, FIH neizmaksā dividendes citām struktūrām, kā tikai FIH Holding.

5.7.   Ierobežojumi FIH Holding saistībā ar īpašuma tiesībām– FIH Holding neieķīlā savas FIH akcijas. Darījumi ar saistītām personām notiek godīgas konkurences apstākļos. Netiek pieņemts neviens lēmums, kas varētu ietekmēt FIH Holding kredītspēju vai likviditāti, apdraudot spēju nepieciešamības gadījumā samaksāt negatīvu mainīgo pirkuma cenu.

FIH Holding tiek atļauts veikt uzņēmējdarbību tikai kā holdinga sabiedrībai attiecībā uz FIH, un nekādi akcionāru aizdevumi netiek atmaksāti.

5.8.   Hibrīdkapitāla instrumentu vai citu kapitāla instrumentu atpirkšana– Attiecībā uz hibrīdkapitāla instrumentu vai citu kapitāla instrumentu atpirkšanu, kuri 2012. gada 2. martā eksistēja FIH, FIH ievēros noteikumus attiecībā uz 1. līmeņa un 2. līmeņa kapitāla darījumiem, kas noteikti 2008. gada 8. oktobra dokumentā MEMO/09/441 (5). Jebkurā gadījumā FIH pirms 1. līmeņa un 2. līmeņa kapitāla darījumu izsludināšanas tirgū apspriedīsies ar Komisiju.

6.   Kapitāla atvieglojums

FIH izmaksās atlīdzību par pasākumu saskaņā ar IAC. Jo īpaši papildus vienreizējam maksājumam DKK 310,25 miljonu + 37,5 miljonu * N/365 apmērā, kur N ir dienu skaits starp 2013. gada 30. septembri un galīgās samaksas datumu, kas pēc Dānijas iestāžu sniegtās informācijas jau ir iestājies ar valutēšanas datumu 2013. gada 4. decembrī, FIH:

| — | katru gadu no 2014. līdz 2020. gadam vai gadā pēc pirkuma cenas nolīguma galīgās apmaksas atkarībā no tā, kas iestājas agrāk, samaksā gada maksu DKK 12,1 miljona apmērā ar valutēšanas datumu 30. septembrī (vai, ja attiecīgais 30. septembris neiestājas darba dienā, nākamajā darba dienā). Galīgo maksu FIH samaksās pirkuma cenas nolīguma apmaksas dienā, un to samazinās pro rata temporis (atbilstoši faktiskajam laikam) par laikposmu starp priekšpēdējo maksas maksājumu (30. septembri) un pirkuma cenas nolīguma apmaksas datumu, kā arī par pirmo periodu – no 2013. gada 4. decembra līdz 2014. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

katru gadu no 2014. līdz 2020. gadam vai gadā pēc pirkuma cenas nolīguma galīgās apmaksas atkarībā no tā, kas iestājas agrāk, samaksā gada maksu DKK 12,1 miljona apmērā ar valutēšanas datumu 30. septembrī (vai, ja attiecīgais 30. septembris neiestājas darba dienā, nākamajā darba dienā). Galīgo maksu FIH samaksās pirkuma cenas nolīguma apmaksas dienā, un to samazinās pro rata temporis (atbilstoši faktiskajam laikam) par laikposmu starp priekšpēdējo maksas maksājumu (30. septembri) un pirkuma cenas nolīguma apmaksas datumu, kā arī par pirmo periodu – no 2013. gada 4. decembra līdz 2014. gada 30. septembrim,

| — | samazinās no FS Property Finance A/S iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % gadā no nesamaksātā kredītportfeļa, kas retrospektīvi bija spēkā, sākot no 2013. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

samazinās no FS Property Finance A/S iekasējamo pārvaldības maksu par administrēšanu un hedžēšanu līdz 0,05 % gadā no nesamaksātā kredītportfeļa, kas retrospektīvi bija spēkā, sākot no 2013. gada 1. janvāra,

| — | samaksās FSC gada maksu DKK 47,2 miljonu apmērā, ja FSA mainīs regulatīvo viedokli par kapitāla prasībām holdinga līmenī tā, lai FIH kredītspēju vairs neierobežotu FIH Holding kapitāla pozīcija. Piemēros valutēšanas datuma un laika ierobežojumus, kas līdzīgi iepriekš pirmajā ievilkumā minētajiem (6). |
| --- | --- |

—

samaksās FSC gada maksu DKK 47,2 miljonu apmērā, ja FSA mainīs regulatīvo viedokli par kapitāla prasībām holdinga līmenī tā, lai FIH kredītspēju vairs neierobežotu FIH Holding kapitāla pozīcija. Piemēros valutēšanas datuma un laika ierobežojumus, kas līdzīgi iepriekš pirmajā ievilkumā minētajiem (6).

7.   Ziņošana

| 7.1. | Dānijas Karaliste nodrošinās, lai Pārstrukturēšanas plāna pilnīga un pareiza īstenošana un visu šajā Terminu lapā minēto Saistību pilnīga un pareiza īstenošana tiek pastāvīgi uzraudzīta. |
| --- | --- |

7.1.

Dānijas Karaliste nodrošinās, lai Pārstrukturēšanas plāna pilnīga un pareiza īstenošana un visu šajā Terminu lapā minēto Saistību pilnīga un pareiza īstenošana tiek pastāvīgi uzraudzīta.

| 7.2. | Dānijas Karaliste divreiz gadā līdz Pārstrukturēšanas perioda beigām informēs Komisiju par Pārstrukturēšanas plāna un iepriekš minēto saistību izmaiņām. |
| --- | --- |

7.2.

Dānijas Karaliste divreiz gadā līdz Pārstrukturēšanas perioda beigām informēs Komisiju par Pārstrukturēšanas plāna un iepriekš minēto saistību izmaiņām.

| 7.3. | Trīs mēnešu laikā pēc darījuma galīgās apmaksas Dānijas Karaliste iesniegs ziņojumu par darījuma norēķinu precizitāti, ko sagatavojis ārējs sertificēts grāmatvedis. |
| --- | --- |

7.3.

Trīs mēnešu laikā pēc darījuma galīgās apmaksas Dānijas Karaliste iesniegs ziņojumu par darījuma norēķinu precizitāti, ko sagatavojis ārējs sertificēts grāmatvedis.

---

(1)  Definēti kā aizdevumi, kas piešķirti, lai finansētu veikalus, birojus, daudzdzīvokļu namus, noliktavas, izstāžu telpas, fabrikas vai citas līdzīgas telpas, ja tos piešķir uzņēmumam, kas neatrodas šajās telpās kā primārajā uzņēmējdarbības veikšanas vietā, vai uzņēmumam, kas specializējies nekustamā īpašuma attīstīšanā.

(2)  Nav spēkā šādos gadījumos: a) FIH Holding/FIH/cita pašreizējā vai nākamā FIH Holding grupas struktūra atpērk FSPF A/S (vai arī FSPF A/S kredītportfeli vai tā daļu); b) līgums/tiesību akti paredz, ka FIH ir pienākums izsniegt šādu aizdevumu, vai arī šo aizdevumu izsniedz saistībā ar pārstrukturēšanas/refinansēšanas/rekapitalizācijas/darbības izbeigšanas risinājumu attiecībā uz FIH vai FSPF debitoriem; vai c) ar aizdošanu nesaistītu konsultāciju pakalpojumu gadījumos.

(3)  Tas neattiecas uz parasto banku uzņēmējdarbību (piemēram, ja FIH kļūst par akcionāru debitoru pārstrukturēšanas vai citā līdzīgā veidā) un gadījumiem, kad tiesību akti uzliek FIH pienākumu veikt šādu ieguldījumu.

(4)  FIH tirgus daļu atvasina no Dānijas Centrālās Bankas MFI statistikas (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Tā balstās uz Dānijas rezidentu kopējo noguldījumu summu Dānijas MFI nozarē attiecībā pret Dānijas rezidentu noguldījumiem FIH.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  Jāpiebilst, ka i) FIH jau ir veikusi vienreizēju maksājumu DKK 310,25 miljonu + 37,5 miljonu * N/365 apmērā, kur N ir dienu skaits starp 2013. gada 30. septembri un galīgā norēķina datumu, kas saskaņā ar Dānijas iestāžu informāciju jau ir iestājies ar valutēšanas datumu 2013. gada 4. decembrī; un ii) samaksājusi summu DKK 61,7 miljonu apmērā FS Property Finance A/S kā daļēju tās maksas atmaksājumu, kas saņemta saskaņā ar administrēšanas nolīgumu par 2012. gadu, un saskaņā ar Dānijas iestāžu informāciju šis maksājums jau ir veikts ar valutēšanas datumu 2013. gada 18. decembrī.

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/112

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 29. aprīlis)

par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) un SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ko Grieķija sniegusi Eurobank Group saistībā ar Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu; atbalstu Proton bank pārstrukturēšanai Nea Proton izveides un kapitalizācijas un New Proton Bank papildu rekapitalizācijas rezultātā, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds; Hellenic Postbank noregulējumu pagaidu bankas izveides rezultātā.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 2933)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2014/885/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRAS SAISTĪBĀ AR EUROBANK GROUP
   (2) (TURPMĀK – “BANKA” (3))

| (1) | Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus – rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (4). Grieķija 2009. gada maijā bija rekapitalizējusi EFG Eurobank Ergasias S.A.
   (5) saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2008. gada 19. novembra lēmumu apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk – “Grieķijas banku atbalsta shēma”) ar mērķi nodrošināt Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu, izmantojot tās trīs pamatpasākumus – rekapitalizācijas pasākumu, garantijas pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (4). Grieķija 2009. gada maijā bija rekapitalizējusi EFG Eurobank Ergasias S.A.
   (5) saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu.

| (2) | 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērums paredzēja, ka Komisijai ir jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem. |
| --- | --- |

(2)

2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērums paredzēja, ka Komisijai ir jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.

| (3) | Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Eurobank Group. Komisija reģistrēja šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju, kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32789 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grieķijas iestādes 2010. gada 2. augustā iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz Eurobank Group. Komisija reģistrēja šo plānu un tā turpmākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju, kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un pēc tam – kā lietu SA.32789 (2011/PN).

| (4) | Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ELA”). |
| --- | --- |

(4)

Banka vairākkārt saņēma valsts garantijas parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (6). Tā izmantoja arī valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk – “valsts garantētā ELA”).

| (5) | Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 3 970 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pagaidu rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

(5)

Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pagaidu rekapitalizāciju EUR 3 970 miljonu apmērā (turpmāk – “pirmā pagaidu rekapitalizācija”).

| (6) | Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34825 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots. |
| --- | --- |

(6)

Grieķijas iestādes 2012. gada maijā paziņoja Komisijai saistību vēstuli, ko HFSF bija iesniegusi Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34825 (2012/NN)), jo pasākums jau bija īstenots.

| (7) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk – “Eurobank lēmums par procedūras sākšanu”) (7). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par pirmo pagaidu rekapitalizāciju (turpmāk – “Eurobank lēmums par procedūras sākšanu”) (7).

| (8) | HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (turpmāk – “otrā pagaidu rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (8). Grieķijas iestādes šos pasākumus paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī. |
| --- | --- |

(8)

HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otru pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (turpmāk – “otrā pagaidu rekapitalizācija”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu kapitāla instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (8). Grieķijas iestādes šos pasākumus paziņoja Komisijai 2012. gada 27. decembrī.

| (9) | HFSF 2013. gada maijā piedalījās Bankas akciju kapitāla palielināšanā, par ko vienošanās tika panākta 2012. gada decembrī. Tā konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”). |
| --- | --- |

(9)

HFSF 2013. gada maijā piedalījās Bankas akciju kapitāla palielināšanā, par ko vienošanās tika panākta 2012. gada decembrī. Tā konvertēja pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju pašu kapitālā un iepludināja Bankā papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”).

| (10) | Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas noteikumiem.

| (11) | HFSF2014. gada 31. martā iesniedza Bankai saistību vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(11)

HFSF2014. gada 31. martā iesniedza Bankai saistību vēstuli, apstiprinot dalību plānotajā Bankas akciju kapitāla palielināšanā.

| (12) | Grieķijas iestādes 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tās arī paziņoja Komisijai HFSF saistības pilnībā parakstīt Bankas turpmāko rekapitalizāciju. Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (9). |
| --- | --- |

(12)

Grieķijas iestādes 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk – “pārstrukturēšanas plāns”). Tās arī paziņoja Komisijai HFSF saistības pilnībā parakstīt Bankas turpmāko rekapitalizāciju. Tajā pašā dienā tās iesniedza informāciju par valsts garantēto ELA. Iestādes norādīja, ka vēlas turpināt sniegt Bankai šādu likviditātes atbalstu, kā arī valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizdevumiem saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (9).

| (13) | Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai bija daudzas tikšanās, telekonferences un elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņas ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

| (14) | Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(14)

Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

1.2.   PROCEDŪRA, KAS SAISTĪTA AR UZŅĒMUMU IEGĀDI

1.2.1.   Procedūra, kas saistīta ar Nea Proton Bank

| (15) | Komisija 2012. gada 26. jūlijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.34488 (2012/C), “Atbalsts Nea Proton Bank tās izveides un kapitalizācijas rezultātā” (10) (turpmāk – “Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu”). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fonda (turpmāk – “HDIGF”) noregulējuma shēmas un HFSF finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā finansiālajai starpībai starp Proton Bank aktīviem un pasīviem, to nododot Nea Proton Bank; ii) sākotnējā akciju kapitāla EUR 250 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank; un iii) papildu akciju kapitāla EUR 300 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank, kas tika plānota laikā, kad tika pieņemts Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šos atbalsta pasākumus. Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturoja procedūru saistībā ar Proton Bank, tostarp Proton Bank noregulējumu, Nea Proton Bank izveidi, finansiālās starpības finansēšanu un sākotnējo akciju kapitālu, ko HFSF iepludināja Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2012. gada 26. jūlijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.34488 (2012/C), “Atbalsts Nea Proton Bank tās izveides un kapitalizācijas rezultātā” (10) (turpmāk – “Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu”). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) Grieķijas noguldījumu un investīciju garantiju fonda (turpmāk – “HDIGF”) noregulējuma shēmas un HFSF finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā finansiālajai starpībai starp Proton Bank aktīviem un pasīviem, to nododot Nea Proton Bank; ii) sākotnējā akciju kapitāla EUR 250 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank; un iii) papildu akciju kapitāla EUR 300 miljonu apmērā HFSF iepludināšanu Nea Proton Bank, kas tika plānota laikā, kad tika pieņemts Nea Proton lēmums par procedūras sākšanu. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šos atbalsta pasākumus. Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturoja procedūru saistībā ar Proton Bank, tostarp Proton Bank noregulējumu, Nea Proton Bank izveidi, finansiālās starpības finansēšanu un sākotnējo akciju kapitālu, ko HFSF iepludināja Nea Proton Bank.

| (16) | HFSF2012. gada 1. augustā parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 230 miljonus. |
| --- | --- |

(16)

HFSF2012. gada 1. augustā parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 230 miljonus.

| (17) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu, kuru sagatavoja Grieķijas Banka un HFSF. |
| --- | --- |

(17)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu, kuru sagatavoja Grieķijas Banka un HFSF.

| (18) | HFSF2012. gada 31. decembrī vēlreiz parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 35 miljonus. |
| --- | --- |

(18)

HFSF2012. gada 31. decembrī vēlreiz parakstīja papildu akciju kapitālu Nea Proton Bank, un šis palielinājums sasniedza EUR 35 miljonus.

| (19) | HFSF 2013. gada maijā uzsāka Nea Proton Bank pārdošanas procesu. |
| --- | --- |

(19)

HFSF 2013. gada maijā uzsāka Nea Proton Bank pārdošanas procesu.

| (20) | Grieķijas iestādes 2013. gada 12. jūlijā informēja Komisiju par Bankas nodomu iegādāties Nea Proton Bank. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 15. jūlijā. |
| --- | --- |

(20)

Grieķijas iestādes 2013. gada 12. jūlijā informēja Komisiju par Bankas nodomu iegādāties Nea Proton Bank. Komisija sniedza atbildi 2013. gada 15. jūlijā.

| (21) | Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank par pirkuma cenu EUR 1, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas par EUR 395 miljoniem skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(21)

Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank par pirkuma cenu EUR 1, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas par EUR 395 miljoniem skaidrā naudā.

| (22) | Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par minētā kapitāla EUR 395 miljonu apmērā iepludināšanu Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(22)

Grieķijas iestādes 2013. gada 29. jūlijā paziņoja Komisijai par minētā kapitāla EUR 395 miljonu apmērā iepludināšanu Nea Proton Bank.

1.2.2.   Procedūra, kas saistīta ar New TT Bank

| (23) | Komisija 2013. gada 6. maijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.31155 (2013/C) – Valsts atbalsts TT Hellenic Postbank S.A. pagaidu bankas New TT Hellenic Postbank S.A. izveides un kapitalizācijas rezultātā (turpmāk – “New TT lēmums par procedūras sākšanu”) (11). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) HFSF kapitāla EUR 500 miljonu apmērā iepludināšanu New TT Hellenic Postbank S.A. (turpmāk – “New TT Bank”); ii) EUR 4,1 miljarda (12) finansējumu finansiālajai starpībai (13), kas radās, nododot Hellenic Postbank S.A. (turpmāk – “TT Bank”) darbību New TT Bank; iii) Grieķijas kapitāla EUR 224,96 miljonu apmērā iepludināšanu TT Bank priekšrocību akciju veidā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros; un iv) HDIGF intervenci EUR 0,68 miljardu apmērā, atbalstot T Bank S.A. (turpmāk – “T Bank”), kas tika nodota TT Bank, aktīvus. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šo pārstrukturēšanas atbalstu. New TT lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturo procedūras attiecībā uz T Bank noregulējumu, pārdodot to TT Bank, un TT Bank noregulējumu, izveidojot New TT Bank. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2013. gada 6. maijā pieņēma lēmumu par valsts atbalstu SA.31155 (2013/C) – Valsts atbalsts TT Hellenic Postbank S.A. pagaidu bankas New TT Hellenic Postbank S.A. izveides un kapitalizācijas rezultātā (turpmāk – “New TT lēmums par procedūras sākšanu”) (11). Ar minēto lēmumu Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru par: i) HFSF kapitāla EUR 500 miljonu apmērā iepludināšanu New TT Hellenic Postbank S.A. (turpmāk – “New TT Bank”); ii) EUR 4,1 miljarda (12) finansējumu finansiālajai starpībai (13), kas radās, nododot Hellenic Postbank S.A. (turpmāk – “TT Bank”) darbību New TT Bank; iii) Grieķijas kapitāla EUR 224,96 miljonu apmērā iepludināšanu TT Bank priekšrocību akciju veidā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros; un iv) HDIGF intervenci EUR 0,68 miljardu apmērā, atbalstot T Bank S.A. (turpmāk – “T Bank”), kas tika nodota TT Bank, aktīvus. Komisija aicināja Grieķiju iesniegt piezīmes un visu to informāciju, kas tai varētu palīdzēt novērtēt šo pārstrukturēšanas atbalstu. New TT lēmuma par procedūras sākšanu 1. sadaļa detalizēti raksturo procedūras attiecībā uz T Bank noregulējumu, pārdodot to TT Bank, un TT Bank noregulējumu, izveidojot New TT Bank.

| (24) | HFSF 2013. gada jūnijā uzsāka New TT Bank pārdošanas procesu. |
| --- | --- |

(24)

HFSF 2013. gada jūnijā uzsāka New TT Bank pārdošanas procesu.

| (25) | Grieķijas iestādes 2013. gada 15. jūlijā informēja Komisiju par HFSF lēmumu pārdot New TT Bank Bankai un par minētā lēmuma iemesliem. |
| --- | --- |

(25)

Grieķijas iestādes 2013. gada 15. jūlijā informēja Komisiju par HFSF lēmumu pārdot New TT Bank Bankai un par minētā lēmuma iemesliem.

| (26) | Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību New TT Bank. |
| --- | --- |

(26)

Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja saistošu nolīgumu ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību New TT Bank.

| (27) | Grieķija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(27)

Grieķija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu.

2.   APRAKSTS

2.1.   BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS

2.1.1.   Grieķijas banku sektora vispārīgā situācija

| (28) | Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (14). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.

  1. tabula


  Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.–2013. gadā












  Grieķija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP pieaugums (%) | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –6,4 | – |
| Avots: | Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(28)

Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk – “IKP”) no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Tādēļ Grieķijas bankas saskārās ar strauji augošu saistību neizpildes rādītāju attiecībā uz aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem (14). Šāda notikumu gaita nelabvēlīgi ietekmēja Grieķijas banku aktīvu kvalitāti un palielināja vajadzību pēc kapitāla.

1. tabula

Reālais IKP pieaugums Grieķijā 2008.–2013. gadā

Grieķija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP pieaugums (%)

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–6,4

–

Avots:

Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (29) | Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā Privātā sektora iesaiste (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (15). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (16). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % no veco GGB nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

  2. tabula


  Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR)














  Bankas | GGB nominālā summa | Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa | Kopējā nominālā summa | GGB PSI zaudējumi | Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi | Kopējie bruto PSI zaudējumi | Kopējie bruto PSI zaudējumi/1. pamatlīmenis (17) (%) | Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Postbank (TT Bank) | 4 197 | 175 | 4 372 | 3 306 | 138 | 3 444 | 618,3 | 24,8 |
| Nea Proton Bank | 934 | 0 | 934 | 216 | 0 | 216 | 378,8 | 12,6 |
| Avots: | Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp. |

(29)

Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā Privātā sektora iesaiste (turpmāk – “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk – “GGB”), ar IKP saistītus vērtspapīrus un PSI norēķinu zīmes, ko izdeva Eiropas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “EFSF”)) apmaiņā pret esošajām GGB, paredzot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus termiņus (15). Minētās obligāciju apmaiņas rezultātus Grieķijas iestādes paziņoja 2012. gada 9. martā (16). Šī apmaiņa obligāciju turētājiem radīja ievērojamus zaudējumus (pēc Grieķijas Bankas aplēsēm, vidēji attiecībā uz Grieķijas bankām – 78 % no veco GGB nominālās summas) un vajadzības pēc kapitāla, kas tika retrospektīvi iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos.

2. tabula

Grieķijas galveno banku kopējie PSI zaudējumi (miljonos EUR)

Bankas

GGB nominālā summa

Ar valsti saistīto aizdevumu nominālā summa

Kopējā nominālā summa

GGB PSI zaudējumi

Ar valsti saistīto aizdevumu PSI zaudējumi

Kopējie bruto PSI zaudējumi

Kopējie bruto PSI zaudējumi/1. pamatlīmenis (17) (%)

Kopējie bruto PSI zaudējumi/kopējie aktīvi (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Postbank (TT Bank)

4 197

175

4 372

3 306

138

3 444

618,3

24,8

Nea Proton Bank

934

0

934

216

0

216

378,8

12,6

Avots:

Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

| (30) | Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (18). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock
   (19). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā.

  3. tabula


  2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)














  Bankas | 1. atskaites pamatlīmenis (2011. gada decembris) | Kopējie bruto PSI zaudējumi
  (2011. gada decembris) | Ar PSI saistītie noteikumi
  (2011. gada jūnijs) | Bruto kumulatīvie zaudējumi
  Kredītriska prognozes | Aizdevumu zaudējumu rezerves
  (2011. gada decembris) | Iekšējā kapitāla radīšana | 1. mērķa pamatlīmenis (2014. gada decembris) | Kapitāla vajadzības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Nea Proton Bank | 57 | – 216 | 48 | – 482 | 368 | 34 | 115 | 305 |
| Avots: | Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp. |

(30)

Tā kā Grieķijas bankas saskārās ar būtisku kapitāla nepietiekamību PSI programmas un pastāvīgās recesijas rezultātā, Otrās stabilizācijas programmas Grieķijai 2012. gada 11. marta Memorands par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk – “MEFP”) starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, Starptautisko Valūtas fondu (turpmāk – “SVF”) un Eiropas Centrālo banku (turpmāk – “ECB”) nodrošināja līdzekļus minēto banku rekapitalizācijai. Grieķijas iestādes lēsa, ka kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, ir EUR 50 miljardi (18). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko Grieķijas Banka veica par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk – “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot aizdevumu zaudējumu prognozes, ko piedāvāja Blackrock
   (19). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Aprēķini par Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzībām, kas izriet no 2012. gada spriedzes testa, ir apkopoti 3. tabulā.

3. tabula

2012. gada spriedzes tests – Grieķijas galveno banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)

Bankas

1. atskaites pamatlīmenis (2011. gada decembris)

Kopējie bruto PSI zaudējumi

(2011. gada decembris)

Ar PSI saistītie noteikumi

(2011. gada jūnijs)

Bruto kumulatīvie zaudējumi

Kredītriska prognozes

Aizdevumu zaudējumu rezerves

(2011. gada decembris)

Iekšējā kapitāla radīšana

1. mērķa pamatlīmenis (2014. gada decembris)

Kapitāla vajadzības

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Nea Proton Bank

57

– 216

48

– 482

368

34

115

305

Avots:

Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

| (31) | Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (20). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (21). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP“bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla palielināšanas plānus, tiks dota iespēja pieteikties un saņemt valsts atbalstu tādā veidā, lai saglabātu stimulus privātajam sektoram iepludināt kapitālu un tādējādi līdz minimumam samazinātu slogu nodokļu maksātājiem” (20). Grieķijas Banka par dzīvotspējīgām atzina tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālo banku, Piraeus Bank un Alpha Bank) (21). Tās saņēma pirmo rekapitalizāciju no HFSF 2012. gada maijā.

| (32) | Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (22) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā ārkārtas likviditātes palīdzība (turpmāk – “ELA”), ko piešķīra Grieķijas Banka. Minēto banku saņemtās summas bija īpaši lielas 2012. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

(32)

Recesijas un politiskās nenoteiktības dēļ laikā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam iekšzemes noguldījumi Grieķijas bankās samazinājās kopumā par 37 %. Minētajām bankām vajadzēja maksāt augstākas procentu likmes, lai mēģinātu saglabāt noguldījumus. Noguldījumu izmaksas pieauga, samazinot banku neto procentu rezervi. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no finansējuma vairumtirdzniecības tirgiem, tās kļuva pilnībā atkarīgas no Eurosistēmas (22) finansējuma, no kura arvien lielāka daļa tika sniegta kā ārkārtas likviditātes palīdzība (turpmāk – “ELA”), ko piešķīra Grieķijas Banka. Minēto banku saņemtās summas bija īpaši lielas 2012. gada otrajā pusē.

| (33) | Pēc vēlēšanām 2012. gada jūnijā noguldījumu kopapjoms atkal sāka palielināties. Kopējais Eurosistēmas finansējums Grieķijas bankām sāka samazināties no 2012. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(33)

Pēc vēlēšanām 2012. gada jūnijā noguldījumu kopapjoms atkal sāka palielināties. Kopējais Eurosistēmas finansējums Grieķijas bankām sāka samazināties no 2012. gada 31. decembra.

| (34) | Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, kas tika saņemtas PSI programmas ietvaros, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības (23). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo grāmatvedības zaudējumi (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota PSI programmas laikā, kļuva galīga un neatgriezeniska (24). |
| --- | --- |

(34)

Grieķija 2012. gada 3. decembrī uzsāka atpirkšanas programmu attiecībā uz jaunajām GGB, kas tika saņemtas PSI programmas ietvaros, par cenām no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības (23). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, un tas šo banku bilancē radīja papildu zaudējumus, jo grāmatvedības zaudējumi (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas iegrāmatota PSI programmas laikā, kļuva galīga un neatgriezeniska (24).

| (35) | Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro rekapitalizāciju no HFSF. |
| --- | --- |

(35)

Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otro rekapitalizāciju no HFSF.

| (36) | Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu, lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla pozīciju stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija apstākļos. |
| --- | --- |

(36)

Grieķijas Banka 2013. gada rudenī uzsāka jaunu spriedzes testa pasākumu, lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla pozīciju stingrību gan pamata scenārija, gan nelabvēlīga scenārija apstākļos.

| (37) | Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “CLP”) par visām Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu grāmatām, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos – pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar noteiktu konsultanta palīdzību. |
| --- | --- |

(37)

Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Minētais konsultants izstrādāja kredīta zaudējumu prognozes (turpmāk – “CLP”) par visām Grieķijas banku iekšzemes aizdevumu grāmatām, kā arī par aizdevumiem, uz ko attiecās Grieķijas risks ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos, trīsarpus gadu ilgā un aizdevumu termiņu perspektīvā. Šī analīze nodrošināja CLP divu makroekonomikas scenāriju apstākļos – pamata scenārija un nelabvēlīgā scenārija gadījumā. CLP ārvalstu aizdevumu portfeļiem aplēsa Grieķijas Banka ar noteiktu konsultanta palīdzību.

| (38) | Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par CLP, Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz konsultanta vērtējumu par CLP, Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu, izmantojot otra konsultanta tehnisko atbalstu.

| (39) | Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) CLP
   (25) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

  4. tabula


  2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR)













  Bankas | 1. atskaites pamatlīmenis (2013. gada jūnijs) (1) | Aizdevumu zaudējumu rezerves
  (2013. gada jūnijs) (2) | CLP – Grieķijas risks (3) | CLP – ārvalstu risks (26) (4) | Iekšējā kapitāla radīšana (5) | Spriedzes testa 1. pamatlīmeņa rādītājs (2016. gada decembris) (6) | Kapitāla vajadzības
  (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (27) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (28) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Avots: | Grieķijas Banka, Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp. |

(39)

Kapitāla vajadzību novērtējuma galvenās sastāvdaļas 2013. gada spriedzes testa gaitā bija i) CLP
   (25) par banku aizdevumu portfeļiem, balstoties uz Grieķijas riska un ārvalstu riska konsolidētā pamata un atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu piesardzīgu pielāgošanu, kuri tika iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Aprēķini par Grieķijas galveno banku konsolidētā kapitāla vajadzībām pamata scenārija gadījumā, pamatojoties uz minēto 2013. gada spriedzes testu, ir apkopoti 4. tabulā.

4. tabula

2013. gada spriedzes tests – Grieķijas banku konsolidētās kapitāla vajadzības pamata scenārija gadījumā (miljonos EUR)

Bankas

1. atskaites pamatlīmenis (2013. gada jūnijs) (1)

Aizdevumu zaudējumu rezerves

(2013. gada jūnijs) (2)

CLP – Grieķijas risks (3)

CLP – ārvalstu risks (26) (4)

Iekšējā kapitāla radīšana (5)

Spriedzes testa 1. pamatlīmeņa rādītājs (2016. gada decembris) (6)

Kapitāla vajadzības

(7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (27)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (28)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Avots:

Grieķijas Banka, Grieķijas banku sektora 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

| (40) | Grieķijas Banka 2013. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju. |
| --- | --- |

(40)

Grieķijas Banka 2013. gada 6. martā izsludināja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un lūdza bankas iesniegt kapitāla palielināšanas plānus līdz 2014. gada aprīļa vidum, lai iekļautu kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju.

2.1.2.   Bankas ekonomiskā darbība

| (41) | Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā un Ukrainā). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 31. decembrī nodarbināja kopumā 17 427 cilvēkus, un aptuveni puse no viņiem strādāja Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā, bet otra puse – Grieķijā (29). |
| --- | --- |

(41)

Banka sniedz vispārējus banku pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā (Kiprā, Rumānijā, Bulgārijā, Serbijā un Ukrainā). Tā piedāvā banku un finanšu produktu un pakalpojumu pilnu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā nodarbojas ar privātpersonu, uzņēmumu un privātbanku darbību, aktīvu pārvaldību un apdrošināšanu, sniedz valsts kases, kapitāla tirgu un citus pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas tiek kotētas Atēnu biržā. Banka 2012. gada 31. decembrī nodarbināja kopumā 17 427 cilvēkus, un aptuveni puse no viņiem strādāja Austrumu un Dienvidaustrumu Eiropā, bet otra puse – Grieķijā (29).

| (42) | Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 7 336 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 5 781 miljons pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (30). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi PSI ietvaros, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB. |
| --- | --- |

(42)

Banka piedalījās PSI programmā, apmainot GGB un ar valsti saistītos aizdevumus ar nominālvērtību EUR 7 336 miljoni. Bankas kopējā ar PSI saistītā vērtība bija aptuveni EUR 5 781 miljons pirms nodokļiem, un tā pilnībā tika iegrāmatota 2011. gada pārskatos (30). 2012. gada decembra atpirkšanas programmas laikā Banka pārdeva jaunās GGB, ko bija saņēmusi PSI ietvaros, piemērojot nominālvērtībai lielu diskontu. Minētā pārdošana radīja zaudējumus saistībā ar jaunajām GGB.

| (43) | Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati) ir apkopoti 5. tabulā.

  5. tabula


  Eurobank galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā










  Peļņa un zaudējumi
  (miljonos EUR) | 2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads
  (tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank, sākot no iegādes datuma) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ienākumi no procentiem | 2 103 | 2 965 | 1 461 | 1 294 |
| Kopējie ienākumi no pamatdarbības | 2 730 | 2 226 | 1 755 | 1 587 |
| Kopējie izdevumi no pamatdarbības | –1 280 | –1 123 | –1 052 | –1 071 |
| Ienākumi pirms dalības | 1 450 | 1 103 | 703 | 516 |
| Kredītriska zaudējumi | –1 273 | –1 328 | –1 655 | –1 920 |
| PSI zaudējumi | | –6 012 | – 363 | |
| Citi zaudējumi | | – 737 | – 373 | – 522 |
| Neto peļņa/zaudējumi | 84 | –5 496 | –1 440 | –1 157 |
| Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR) | 2010. gada 31. decembris | 2011. gada 31. decembris | 2012. gada 31. decembris | 2013. gada 31. decembris (tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank) |
| Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem | 53 412 | 48 094 | 43 171 | 45 610 |
| Kopējie noguldījumi | 41 173 | 32 459 | 30 752 | 41 535 |
| Kopējie aktīvi | 87 188 | 76 822 | 67 653 | 77 586 |
| Kopējais pašu kapitāls (31) | 6 094 | 875 | – 685 | 4 523 |
| Avoti: | 2013. gads: 2013. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. 2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. 2010. gads: EFG Eurobank paziņojums presei, 2011. gada pilnie rezultāti, 5. un 6. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf |

(43)

Bankas galvenie rādītāji 2010. gada decembrī, 2011. gada decembrī, 2012. gada decembrī un 2013. gada decembrī (konsolidētie dati) ir apkopoti 5. tabulā.

5. tabula

Eurobank galvenie rādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gadā

Peļņa un zaudējumi

(miljonos EUR)

2010. gads

2011. gads

2012. gads

2013. gads

(tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank, sākot no iegādes datuma)

Neto ienākumi no procentiem

2 103

2 965

1 461

1 294

Kopējie ienākumi no pamatdarbības

2 730

2 226

1 755

1 587

Kopējie izdevumi no pamatdarbības

–1 280

–1 123

–1 052

–1 071

Ienākumi pirms dalības

1 450

1 103

703

516

Kredītriska zaudējumi

–1 273

–1 328

–1 655

–1 920

PSI zaudējumi

–6 012

– 363

Citi zaudējumi

– 737

– 373

– 522

Neto peļņa/zaudējumi

84

–5 496

–1 440

–1 157

Selektīvā apjoma dati (miljonos EUR)

2010. gada 31. decembris

2011. gada 31. decembris

2012. gada 31. decembris

2013. gada 31. decembris (tostarp New TT Bank un Nea Proton Bank)

Kopējie aizdevumi un avansa maksājumi klientiem

53 412

48 094

43 171

45 610

Kopējie noguldījumi

41 173

32 459

30 752

41 535

Kopējie aktīvi

87 188

76 822

67 653

77 586

Kopējais pašu kapitāls (31)

6 094

875

– 685

4 523

Avoti:

2013. gads: 2013. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. 2012. un 2011. gads: 2012. gada finanšu rezultāti – konsolidētie finanšu pārskati, 3. un 4. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. 2010. gads: EFG Eurobank paziņojums presei, 2011. gada pilnie rezultāti, 5. un 6. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

| (44) | 5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 5 781 miljons (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 148 %, bet 42 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma. |
| --- | --- |

(44)

5. tabula liecina, ka papildus milzīgajiem zaudējumiem, ko Banka iegrāmatoja 2011. gadā saistībā ar PSI programmu (EUR 5 781 miljons (32)), Banka cieta arī no ienākumu samazināšanās (cita starpā, to radīja arī augstākas noguldījumu izmaksas) un lieliem un augošiem zaudējumiem no tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās Grieķijā un ārvalstīs. Bankas likviditātes stāvokli nelabvēlīgi ietekmēja noguldījumu aizplūšana, un tās aizdevumu attiecība pret noguldījumiem 2011. gada 31. decembrī sasniedza 148 %, bet 42 % no tās bilances minētajā datumā finansēja Eurosistēma.

| (45) | Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu, kura rezultāti tika paziņoti 2014. gada 6. martā, Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 2 945 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā. Minētā summa izveidojās pēc mīkstināšanas pasākumu atskaitīšanas, proti, jau iepriekš tika pieņemts, ka Banka veiks mīkstināšanas pasākumus atsavināšanas ceļā, un tika pieņemts, ka tie veicinās kapitāla vajadzību samazināšanos. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar 2013. gada spriedzes testu, kura rezultāti tika paziņoti 2014. gada 6. martā, Grieķijas Banka novērtēja Bankas kapitāla vajadzības EUR 2 945 miljonu apmērā pamata scenārija gadījumā. Minētā summa izveidojās pēc mīkstināšanas pasākumu atskaitīšanas, proti, jau iepriekš tika pieņemts, ka Banka veiks mīkstināšanas pasākumus atsavināšanas ceļā, un tika pieņemts, ka tie veicinās kapitāla vajadzību samazināšanos.

| (46) | Lai apmierinātu apzināto vajadzību pēc kapitāla EUR 2 945 miljonu apmērā, Banka piedāvāja uzlabotus mīkstināšanas pasākumus, kuri tomēr kopumā radītu tikai nedaudz vairāk līdzekļu, nekā pieņēma Grieķijas Banka, kad aprēķināja kapitāla vajadzības. Minētie mīkstināšanas pasākumi paredzēja papildu aktīvu pārdošanu ([...] (33) pārdošanu, [...] % apdrošināšanas meitasuzņēmuma pārdošanu un dalības samazināšanu nekustamā īpašuma pasākumos līdz 20 % līdz [...]) (34). |
| --- | --- |

(46)

Lai apmierinātu apzināto vajadzību pēc kapitāla EUR 2 945 miljonu apmērā, Banka piedāvāja uzlabotus mīkstināšanas pasākumus, kuri tomēr kopumā radītu tikai nedaudz vairāk līdzekļu, nekā pieņēma Grieķijas Banka, kad aprēķināja kapitāla vajadzības. Minētie mīkstināšanas pasākumi paredzēja papildu aktīvu pārdošanu ([...] (33) pārdošanu, [...] % apdrošināšanas meitasuzņēmuma pārdošanu un dalības samazināšanu nekustamā īpašuma pasākumos līdz 20 % līdz [...]) (34).

| (47) | Tā kā šie uzlabotie mīkstināšanas pasākumi varēja apmierināt tikai ļoti nelielu daļu apzināto kapitāla vajadzību, akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2014. gada 12. aprīlī nolēma palielināt kapitālu par EUR 2 864 miljoniem. Tas izpaudās kā ne-pirmpirkuma pamatkapitāla piedāvāšana (proti, kā kapitāla palielināšana, anulējot pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Ja pieprasījums no privāto investoru puses būs nepietiekams visa kapitāla palielinājuma apmaksai, HFSF segs starpību, parakstoties uz atlikušajām jaunajām akcijām, iepriekš pārvēršot esošos Bankas subordinētā kapitāla instrumentus par akcijām. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā šie uzlabotie mīkstināšanas pasākumi varēja apmierināt tikai ļoti nelielu daļu apzināto kapitāla vajadzību, akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2014. gada 12. aprīlī nolēma palielināt kapitālu par EUR 2 864 miljoniem. Tas izpaudās kā ne-pirmpirkuma pamatkapitāla piedāvāšana (proti, kā kapitāla palielināšana, anulējot pirmpirkuma tiesības) starptautiskajiem investoriem un publiskā piedāvājumā Grieķijā. Ja pieprasījums no privāto investoru puses būs nepietiekams visa kapitāla palielinājuma apmaksai, HFSF segs starpību, parakstoties uz atlikušajām jaunajām akcijām, iepriekš pārvēršot esošos Bankas subordinētā kapitāla instrumentus par akcijām.

2.2.   BANKAS VEIKTĀS IEGĀDES ATTIECĪBĀ UZ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBĀM

| (48) | Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja divus saistošus nolīgumus ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank un New TT Bank. |
| --- | --- |

(48)

Banka 2013. gada 15. jūlijā parakstīja divus saistošus nolīgumus ar HFSF, lai iegādātos 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank un New TT Bank.

2.2.1.   Nea Proton Bank iegāde

Proton Bank un Nea Proton Bank noregulējums

| (49) | Grieķijas Banka 2011. gada 9. oktobrī uzsāka Proton Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca Proton Bank licenci, nododot to likvidācijai (35). |
| --- | --- |

(49)

Grieķijas Banka 2011. gada 9. oktobrī uzsāka Proton Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca Proton Bank licenci, nododot to likvidācijai (35).

| (50) | Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (36) tika izveidota Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, un tai tika nodoti visi Proton Bank noguldījumi (privātpersonu, banku un valsts), filiāļu tīkls un vairāki aktīvi (aizdevumu un vērtspapīru portfeļi). Pašu kapitāla prasījumi, subordinētais parāds un augsta riska aizdevumi palika Proton Bank. HFSF iepludināja Nea Proton Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 250 miljonu apmērā (37) un bija tās vienīgais akcionārs. Nea Proton Bank sākuma bilances apmērs bija aptuveni EUR 3 miljardi. |
| --- | --- |

(50)

Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (36) tika izveidota Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, un tai tika nodoti visi Proton Bank noguldījumi (privātpersonu, banku un valsts), filiāļu tīkls un vairāki aktīvi (aizdevumu un vērtspapīru portfeļi). Pašu kapitāla prasījumi, subordinētais parāds un augsta riska aizdevumi palika Proton Bank. HFSF iepludināja Nea Proton Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 250 miljonu apmērā (37) un bija tās vienīgais akcionārs. Nea Proton Bank sākuma bilances apmērs bija aptuveni EUR 3 miljardi.

| (51) | 2011. gada beigās Nea Proton Bank riska svērtie aktīvi (turpmāk – “RWA” (38)) bija EUR 1,2 miljardi. |
| --- | --- |

(51)

2011. gada beigās Nea Proton Bank riska svērtie aktīvi (turpmāk – “RWA” (38)) bija EUR 1,2 miljardi.

Nea Proton Bank iegāde, ko veica Banka

| (52) | Grieķijas tiesību akti par banku noregulējumu paredz, ka HFSF ir jāatbrīvojas no akcijām starpposma kredītiestādē divu gadu laikā no datuma, kad pieņemts ministra lēmums par minētās kredītiestādes izveidi (39). HFSF uzsāka Nea Proton Bank akciju pārdošanu saskaņā ar minēto pienākumu un atbilstīgi MEFP. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar plašu potenciālo investoru loku (tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem), bet galīgos piedāvājumus atsūtīja tikai divi uzņēmumi – Banka un kāds ASV riska ieguldījumu fonds. Vienīgi Bankas piedāvājums tika atzīts par atbilstīgu HFSF procesa prasībām un tādējādi bija derīgs. |
| --- | --- |

(52)

Grieķijas tiesību akti par banku noregulējumu paredz, ka HFSF ir jāatbrīvojas no akcijām starpposma kredītiestādē divu gadu laikā no datuma, kad pieņemts ministra lēmums par minētās kredītiestādes izveidi (39). HFSF uzsāka Nea Proton Bank akciju pārdošanu saskaņā ar minēto pienākumu un atbilstīgi MEFP. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar plašu potenciālo investoru loku (tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem), bet galīgos piedāvājumus atsūtīja tikai divi uzņēmumi – Banka un kāds ASV riska ieguldījumu fonds. Vienīgi Bankas piedāvājums tika atzīts par atbilstīgu HFSF procesa prasībām un tādējādi bija derīgs.

| (53) | Nea Proton Bank RWA2013. gada 31. maijā bija EUR 811 miljoni, un tās reglamentētais kapitāls bija EUR –203 miljoni. Tajā pašā datumā Nea Proton Bank bija nepieciešama kopējā rekapitalizācija EUR 276 miljonu apmērā, lai varētu sasniegt 9 % pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību. Banka samaksāja EUR 1 atlīdzību skaidrā naudā par 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank. Banka lūdza HFSF veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju par EUR 395 miljoniem, un tas papildus EUR 276 miljoniem, kas bija nepieciešami, lai atjaunotu Nea Proton Bank kapitāla pietiekamības rādītāju 9 % līmenī, nodrošinātu papildu EUR 119 miljonus ieguldījumu, lai varētu segt papildu aizdevumu zaudējumus un paredzamos zaudējumus pirms nodokļa atskaitīšanas līdz 2016. gadam. Atbilstoši pārdošanas noteikumiem HFSF apņēmās apmierināt Nea Proton Bank kapitāla vajadzības pirms darījuma noslēgšanas, ieguldot EUR 395 miljonus skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(53)

Nea Proton Bank RWA2013. gada 31. maijā bija EUR 811 miljoni, un tās reglamentētais kapitāls bija EUR –203 miljoni. Tajā pašā datumā Nea Proton Bank bija nepieciešama kopējā rekapitalizācija EUR 276 miljonu apmērā, lai varētu sasniegt 9 % pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību. Banka samaksāja EUR 1 atlīdzību skaidrā naudā par 100 % akciju un balsstiesību Nea Proton Bank. Banka lūdza HFSF veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju par EUR 395 miljoniem, un tas papildus EUR 276 miljoniem, kas bija nepieciešami, lai atjaunotu Nea Proton Bank kapitāla pietiekamības rādītāju 9 % līmenī, nodrošinātu papildu EUR 119 miljonus ieguldījumu, lai varētu segt papildu aizdevumu zaudējumus un paredzamos zaudējumus pirms nodokļa atskaitīšanas līdz 2016. gadam. Atbilstoši pārdošanas noteikumiem HFSF apņēmās apmierināt Nea Proton Bank kapitāla vajadzības pirms darījuma noslēgšanas, ieguldot EUR 395 miljonus skaidrā naudā.

2.2.2.   New TT Bank iegāde

TT Bank un New TT Bank noregulējums

| (54) | Grieķijas iestādes 2013. gada 18. janvārī uzsāka TT Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca TT Bank licenci, nododot to likvidācijai (40). |
| --- | --- |

(54)

Grieķijas iestādes 2013. gada 18. janvārī uzsāka TT Bank noregulējumu. Grieķijas Banka atsauca TT Bank licenci, nododot to likvidācijai (40).

| (55) | Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (41)
  New TT Bank bija izveidota kā starpposma kredītiestāde, un New TT Bank tika nodoti aktīvi EUR 10,8 miljardu apmērā (kā skaidra nauda, īstermiņa parādzīmes, neatmaksātie aizdevumi, privātpersonu noguldījumi, centralizētais finansējums un GGB
   (42)). TT Bank palika neto aktīvi par kopējo summu EUR 1,2 miljardi – pašu kapitāla prasījumu “veidā”, ienākumus nenesošie aizdevumi, TT nodokļu aktīvi un pasīvi un jebkāda veida maksājumi un nodevas. HFSF iepludināja New TT Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 500 miljonu apmērā un bija tās vienīgais akcionārs. New TT Bank sākuma bilances apmērs pēc kapitāla iepludināšanas bija aptuveni EUR 15,1 miljards. |
| --- | --- |

(55)

Pēc Grieķijas Bankas priekšlikuma un saskaņā ar finanšu ministra lēmumu (41)
  New TT Bank bija izveidota kā starpposma kredītiestāde, un New TT Bank tika nodoti aktīvi EUR 10,8 miljardu apmērā (kā skaidra nauda, īstermiņa parādzīmes, neatmaksātie aizdevumi, privātpersonu noguldījumi, centralizētais finansējums un GGB
   (42)). TT Bank palika neto aktīvi par kopējo summu EUR 1,2 miljardi – pašu kapitāla prasījumu “veidā”, ienākumus nenesošie aizdevumi, TT nodokļu aktīvi un pasīvi un jebkāda veida maksājumi un nodevas. HFSF iepludināja New TT Bank sākotnējo akciju kapitālu EUR 500 miljonu apmērā un bija tās vienīgais akcionārs. New TT Bank sākuma bilances apmērs pēc kapitāla iepludināšanas bija aptuveni EUR 15,1 miljards.

New TT Bank iegāde, ko veica Banka

| (56) | MEFP saistību ietvaros HFSF uzsāka New TT Bank akciju pārdošanu. Tādējādi tā izpildīja arī pienākumu atbrīvoties no minētās starpposma kredītiestādes akcijām divu gadu laikā pēc tās izveides. Tās finanšu konsultants sazinājās ar plaša profila potenciālajiem investoriem, tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem. Galīgos piedāvājumus iesniedza tikai četras lielākās Grieķijas bankas, un no tiem tika izvēlēts Bankas piedāvājums. |
| --- | --- |

(56)

MEFP saistību ietvaros HFSF uzsāka New TT Bank akciju pārdošanu. Tādējādi tā izpildīja arī pienākumu atbrīvoties no minētās starpposma kredītiestādes akcijām divu gadu laikā pēc tās izveides. Tās finanšu konsultants sazinājās ar plaša profila potenciālajiem investoriem, tostarp Grieķijas bankām, ārvalstu bankām un finansiālajiem atbalstītājiem. Galīgos piedāvājumus iesniedza tikai četras lielākās Grieķijas bankas, un no tiem tika izvēlēts Bankas piedāvājums.

| (57) | Iegādājoties New TT Bank, Banka piekrita samaksāt kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna izdotas parastās akcijas. Saskaņā ar Parakstīšanas nolīgumu Bankas samaksātā sākotnējā atlīdzība pēc tam tika precizēta, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības novērtējumu (43). |
| --- | --- |

(57)

Iegādājoties New TT Bank, Banka piekrita samaksāt kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna izdotas parastās akcijas. Saskaņā ar Parakstīšanas nolīgumu Bankas samaksātā sākotnējā atlīdzība pēc tam tika precizēta, pamatojoties uz neto aktīvu vērtības novērtējumu (43).

| (58) | Pēc tam Bankas akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2013. gada 26. augustā apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par EUR 425 625 000, emitējot 1 418 750 000 jaunas parastās akcijas (44) ar nominālvērtību EUR 0,3 par katru un piedāvājuma cenu – EUR 0,48 par katru. Kapitāla palielinājumu pilnībā parakstīja HFSF, veicot ieguldījumu natūrā. Minētais ieguldījums natūrā izpaudās kā visas New TT Bank akcijas, kas piederēja HFSF, ar kopējo vērtību EUR 681 miljons. Pēc minētā darījuma HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,5 % līdz 95,2 %. |
| --- | --- |

(58)

Pēc tam Bankas akcionāru ārkārtas pilnsapulce 2013. gada 26. augustā apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par EUR 425 625 000, emitējot 1 418 750 000 jaunas parastās akcijas (44) ar nominālvērtību EUR 0,3 par katru un piedāvājuma cenu – EUR 0,48 par katru. Kapitāla palielinājumu pilnībā parakstīja HFSF, veicot ieguldījumu natūrā. Minētais ieguldījums natūrā izpaudās kā visas New TT Bank akcijas, kas piederēja HFSF, ar kopējo vērtību EUR 681 miljons. Pēc minētā darījuma HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,5 % līdz 95,2 %.

2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (59) | Banka izmantoja kapitāla atbalsta pasākumus A, B1, B2, B3, B4 un C, kā arī likviditātes atbalsta pasākumus L1 un L2. Proton Bank un Nea Proton bank izmantoja šādus pasākumus – Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 un NP3. T Bank, TT bank un New TT bank izmantoja pasākumus T, TT, NTT1 un NTT2. |
| --- | --- |

(59)

Banka izmantoja kapitāla atbalsta pasākumus A, B1, B2, B3, B4 un C, kā arī likviditātes atbalsta pasākumus L1 un L2. Proton Bank un Nea Proton bank izmantoja šādus pasākumus – Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 un NP3. T Bank, TT bank un New TT bank izmantoja pasākumus T, TT, NTT1 un NTT2.

2.3.1.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu

| (60) | Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. |
| --- | --- |

(60)

Banka saņēma vairāku veidu atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, izmantojot rekapitalizācijas pasākumu, garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu.

2.3.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)

| (61) | Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (45) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 13,9 miljardus. Minētajā datumā nebija neviena nenokārtota valsts obligāciju aizdevuma Bankai. Uz 2011. gada 15. aprīli Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1 737 miljoni un izmantoja EUR 13,6 miljardus vērtas valsts garantijas, kas bija piešķirtas Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros. |
| --- | --- |

(61)

Banka izmantoja un turpina izmantot atbalstu saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir raksturots kā “L1 pasākums”. Uz 2013. gada 30. novembri (45) Bankai piešķirtās garantijas veidoja aptuveni EUR 13,9 miljardus. Minētajā datumā nebija neviena nenokārtota valsts obligāciju aizdevuma Bankai. Uz 2011. gada 15. aprīli Banka bija saņēmusi valsts obligāciju aizdevumus par summu EUR 1 737 miljoni un izmantoja EUR 13,6 miljardus vērtas valsts garantijas, kas bija piešķirtas Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros.

| (62) | Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 16. martā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(62)

Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 16. martā, Grieķijas iestādes informēja par nodomu pārstrukturēšanas posmā turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu saskaņā ar šo shēmu.

2.3.1.2.   Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu (A pasākums)

| (63) | Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 950 miljonu apmērā (46) (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas RWA. |
| --- | --- |

(63)

Banka 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 950 miljonu apmērā (46) (A pasākums) saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumu. Minētā kapitāla iepludināšana tolaik bija līdzvērtīga aptuveni 2 % no Bankas RWA.

| (64) | Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No minētā brīža turpmāk, ja priekšrocību akcijas netiks izpirktas piecu gadu laikā pēc emisijas un akcionāru pilnsapulce nepieņems nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielinās kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.). |
| --- | --- |

(64)

Rekapitalizācija tika īstenota, emitējot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu termiņu. Priekšrocību akciju termiņš 2010. gadā tika pagarināts, palielinot arī atlīdzību. No minētā brīža turpmāk, ja priekšrocību akcijas netiks izpirktas piecu gadu laikā pēc emisijas un akcionāru pilnsapulce nepieņems nekādu lēmumu par šo akciju izpirkšanu, Grieķijas finanšu ministrs kumulatīvi palielinās kuponu par 2 % gadā (proti, uz 12 % kuponu sestajā gadā, 14 % kuponu septītajā gadā utt.).

2.3.2.   Valsts garantētā ELA (L2 pasākums)

| (65) | ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai finanšu politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par [...] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu. |
| --- | --- |

(65)

ELA ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai radušās pagaidu likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, neprasot, lai šāds darījums atbilstu vienotajai finanšu politikai. Procentu likme, kas šādai finanšu iestādei jāmaksā par ELA, ir par [...] bāzes punktiem augstāka nekā procenti par parasto Centrālās bankas refinansējumu.

| (66) | Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (47). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(66)

Grieķijas Banka ir atbildīga par ELA programmu, un tas nozīmē, ka visas ELA izmaksas un riski, ko tā izraisa, jāsedz Grieķijas Bankai (47). Grieķija ir piešķīrusi Grieķijas Bankai valsts garantiju, ko piemēro Grieķijas Bankas piešķirtās ELA kopsummai. Likuma 3943/2011 50. panta 7. punkta pieņemšana, grozot Likuma 2362/1995 65. panta 1. punktu, atļāva finanšu ministram valsts vārdā piešķirt garantijas Grieķijas Bankai, lai nodrošinātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas izmanto ELA, jāmaksā valstij maksa par garantiju [...] bāzes punktu apmērā.

| (67) | Uz 2011. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 14,95 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (48), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 12 miljardus kā valsts garantētu ELA. |
| --- | --- |

(67)

Uz 2011. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 14,95 miljardus kā valsts garantētu ELA
   (48), bet uz 2012. gada 31. decembri Banka bija saņēmusi EUR 12 miljardus kā valsts garantētu ELA.

2.3.3.   Atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību

| (68) | Pēc 2012. gada Banka bija izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 6. tabulā.

  6. tabula


  Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību | Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR) | Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR) | 2012. gada decembra saistību vēstule
  (miljonos EUR) | 2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR) | 2014. gada aprīļa rekapitalizācijas saistības (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasākums | B1 | B2 | B3 | B4 | C |
| Summa
  (miljonos EUR) | 3 970 | 1 341 | 528 | 5 839 | 2 864 |

(68)

Pēc 2012. gada Banka bija izmantojusi vairākus kapitāla atbalsta pasākumus, ko piešķīra HFSF. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 6. tabulā.

6. tabula

Kapitāla atbalsta pasākumi, kas Bankai piešķirti ar HFSF starpniecību

Pirmā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada maijā (miljonos EUR)

Otrā pagaidu rekapitalizācija 2012. gada decembrī (miljonos EUR)

2012. gada decembra saistību vēstule

(miljonos EUR)

2013. gada pavasara rekapitalizācija 2013. gada maijā (miljonos EUR)

2014. gada aprīļa rekapitalizācijas saistības (miljonos EUR)

Pasākums

B1

B2

B3

B4

C

Summa

(miljonos EUR)

3 970

1 341

528

5 839

2 864

2.3.3.1.   Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (69) | Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 15.–32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā sadaļā. |
| --- | --- |

(69)

Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 15.–32. apsvērumā ir sniegts detalizēts apraksts par 2012. gada maija pirmo pagaidu rekapitalizāciju (B1 pasākumu). Minētā pasākuma pamatojums un galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā sadaļā.

| (70) | HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu EUR 4,2 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(70)

HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai vēstuli, apņemoties piedalīties plānotajā Bankas akciju kapitāla palielinājumā par summu EUR 4,2 miljardu apmērā.

| (71) | B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 3,97 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija jau konstatēja Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā, ka “Pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi – tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai varētu nodrošināt, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana. |
| --- | --- |

(71)

B1 pasākuma ietvaros 2012. gada 28. maijāHFSF pārskaitīja Bankai EUR 3,97 miljardus kā EFSF obligācijas saskaņā ar pagaidu rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā 3864/2010, ar ko izveido HFSF (turpmāk – “HFSF likums”). Bankai pārskaitītās EFSF obligācijas bija EFSF mainīgas likmes parādzīmes ar sešu un desmit gadu ilgu termiņu un emisijas datumu 2012. gada 19. aprīlī. Komisija jau konstatēja Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 48. apsvērumā, ka “Pagaidu rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību vēstulē paredzēta pienākuma izpilde un tādējādi – tā paša atbalsta turpinājums”. Saistību vēstulē minētās summas un pirmo pagaidu rekapitalizāciju Grieķijas Banka aprēķināja, lai varētu nodrošināt, ka Banka sasniedz kopējo kapitāla rādītāju 8 % 2011. gada 31. decembrī, dienā, kad pagaidu rekapitalizācija retrospektīvi jāiegrāmato Bankas uzskaites dokumentos. Kā liecina 3. tabula, B1 pasākums attiecās tikai uz ierobežotu daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas apzinātas 2012. gada spriedzes testā. Bankas kapitāla pieaugums tika plānots, veicot turpmāku kapitāla palielināšanu, un pagaidu rekapitalizācija bija paredzēta tikai, lai saglabātu Bankas piemērotību ECB finansējumam līdz brīdim, kad notiks minētā kapitāla palielināšana.

| (72) | Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSH gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko veic HFSF
   (49). |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz laikposmu starp pirmās pagaidu rekapitalizācijas datumu un datumu, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tika pārvērsta parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas nolīgums starp Banku un HFSF paredzēja, ka Bankai ir jāmaksā HFSH gada maksa 1 % apmērā no EFSF parādzīmju nominālvērtības un ka jebkuri kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSF parādzīmēm minētajā periodā būs uzskatāmi par papildu kapitāla iemaksu, ko veic HFSF
   (49).

2.3.3.2.   Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (73) | Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam. |
| --- | --- |

(73)

Banka 2012. gada rudenī iegrāmatoja papildu zaudējumus. Tādējādi tās kapitāls atkal samazinājās zemāk par minimālajām kapitāla prasībām, lai Banka joprojām būtu piemērota ECB refinansējumam.

| (74) | Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai. |
| --- | --- |

(74)

Tādēļ radās vajadzība pēc otrās pagaidu rekapitalizācijas. HFSF2012. gada 21. decembrī īstenoja otro pagaidu rekapitalizāciju EUR 1 341 miljona apmērā (B2 pasākumu), kas atkal tika apmaksāts, pārskaitot EFSF obligācijas Bankai.

2.3.3.3.   2012. gada 21. decembra saistību vēstule (B3 pasākums)

| (75) | Papildus otrajai pagaidu rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (B3 pasākums). |
| --- | --- |

(75)

Papildus otrajai pagaidu rekapitalizācijai HFSF2012. gada 21. decembrī iesniedza Bankai saistību vēstuli par dalību Bankas akciju kapitāla palielināšanā un konvertējamu instrumentu emisijā par kopējo summu līdz EUR 528 miljoniem (B3 pasākums).

| (76) | Abu pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmē, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kas tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 5 839 miljonus (50)). |
| --- | --- |

(76)

Abu pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākuma) un papildu summas, kas apstiprināta 2012. gada decembrī (B3 pasākuma), kopsumma nozīmē, ka HFSF apstiprināja kopējās kapitāla vajadzības, kas tika apzinātas 2012. gada spriedzes testā (EUR 5 839 miljonus (50)).

2.3.3.4.   2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums)

| (77) | Akcionāru pilnsapulce 2013. gada 30. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par summu EUR 5 839 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”). Tādējādi Banka emitēja 3 789 317 357 jaunas akcijas ar nominālo vērtību EUR 0,30 par cenu EUR 1,54 par vienu akciju. |
| --- | --- |

(77)

Akcionāru pilnsapulce 2013. gada 30. aprīlī apstiprināja Bankas akciju kapitāla palielinājumu par summu EUR 5 839 miljonu apmērā (turpmāk – “2013. gada pavasara rekapitalizācija”). Tādējādi Banka emitēja 3 789 317 357 jaunas akcijas ar nominālo vērtību EUR 0,30 par cenu EUR 1,54 par vienu akciju.

| (78) | Tajā pašā dienā akcionāru pilnsapulce nolēma arī, ka kapitāla pilnu summu nodrošinās HFSF un tā tiks apmaksāta natūrā – ar EFSF obligācijām. |
| --- | --- |

(78)

Tajā pašā dienā akcionāru pilnsapulce nolēma arī, ka kapitāla pilnu summu nodrošinās HFSF un tā tiks apmaksāta natūrā – ar EFSF obligācijām.

| (79) | Tādējādi 2013. gada maijā HFSF kopumā iepludināja Bankā EUR 5 839 miljonus kā parastās akcijas (B4 pasākums). Minētā summa ir vienāda ar B1, B2 un B3 pasākumu summu. |
| --- | --- |

(79)

Tādējādi 2013. gada maijā HFSF kopumā iepludināja Bankā EUR 5 839 miljonus kā parastās akcijas (B4 pasākums). Minētā summa ir vienāda ar B1, B2 un B3 pasākumu summu.

| (80) | Izmantojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju, pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija (B1 un B2 pasākumi) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā, tādējādi izpildot saistības piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākumu). |
| --- | --- |

(80)

Izmantojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju, pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija (B1 un B2 pasākumi) tika pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā, tādējādi izpildot saistības piešķirt papildu kapitāla atbalstu (B3 pasākumu).

| (81) | Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas, par ko akcionāru pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 30. aprīlī (51), jauno akciju cena tika noteikta kā EUR 1,54 par vienu akciju. |
| --- | --- |

(81)

Jauno akciju cena tika noteikta kā 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās biržas cenas 50 tirdzniecības dienu laikā pirms piedāvājuma cenas noteikšanas. Pēc reversās akciju sadalīšanas, par ko akcionāru pilnsapulce pieņēma lēmumu 2012. gada 30. aprīlī (51), jauno akciju cena tika noteikta kā EUR 1,54 par vienu akciju.

| (82) | Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 98,56 %. Tomēr pēc tam, kad Banka īstenoja citu saistību pārvaldības pasākumu, šī daļa samazinājās līdz 93,55 % 2013. gada jūnijā (skatīt 2.4.5. punktu). Banka 2013. gada augustā emitēja jaunas akcijas, ko nodeva HFSF, lai iegādātos New TT Bank, un rezultātā HFSF daļa palielinājās līdz 95,23 % (52). |
| --- | --- |

(82)

Uzreiz pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas lielāko akcionāru, kura daļa sasniedza 98,56 %. Tomēr pēc tam, kad Banka īstenoja citu saistību pārvaldības pasākumu, šī daļa samazinājās līdz 93,55 % 2013. gada jūnijā (skatīt 2.4.5. punktu). Banka 2013. gada augustā emitēja jaunas akcijas, ko nodeva HFSF, lai iegādātos New TT Bank, un rezultātā HFSF daļa palielinājās līdz 95,23 % (52).

2.3.3.5.   2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums)

| (83) | Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja rezultātus spriedzes testam, kas tika veikts 2013. gada otrajā pusē. Grieķijas Banka norādīja, ka pamata scenārija gadījumā Bankas kapitāla vajadzības 2014.–2016. gadā sasniegtu EUR 2 945 miljonus. |
| --- | --- |

(83)

Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja rezultātus spriedzes testam, kas tika veikts 2013. gada otrajā pusē. Grieķijas Banka norādīja, ka pamata scenārija gadījumā Bankas kapitāla vajadzības 2014.–2016. gadā sasniegtu EUR 2 945 miljonus.

| (84) | HFSF2014. gada 31. martā nosūtīja vēstuli Bankai, norādot, ka tai ir nodoms un iespēja atbalstīt jebkuru akciju kapitāla palielināšanu, kas tiek veikta saskaņā ar HFSF Likumu 3864/2010, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un nepieciešama, lai varētu apmierināt kapitāla vajadzības, kas apzinātas spriedzes testa laikā. HFSF likums paredz, ka gadījumā, ja parakstīšanās laikposma beigās ir nepietiekams privāto investoru pieprasījums par cenu, ko HFSF Ģenerālpadome noteikusi, pamatojoties uz diviem neatkarīgiem vērtējumiem, HFSF paraksta visas atlikušās akcijas, iepriekš pārvēršot esošo Bankas subordinēto kapitāla instrumentu akcijās, kā paredzēts 6.a pantā. |
| --- | --- |

(84)

HFSF2014. gada 31. martā nosūtīja vēstuli Bankai, norādot, ka tai ir nodoms un iespēja atbalstīt jebkuru akciju kapitāla palielināšanu, kas tiek veikta saskaņā ar HFSF Likumu 3864/2010, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un nepieciešama, lai varētu apmierināt kapitāla vajadzības, kas apzinātas spriedzes testa laikā. HFSF likums paredz, ka gadījumā, ja parakstīšanās laikposma beigās ir nepietiekams privāto investoru pieprasījums par cenu, ko HFSF Ģenerālpadome noteikusi, pamatojoties uz diviem neatkarīgiem vērtējumiem, HFSF paraksta visas atlikušās akcijas, iepriekš pārvēršot esošo Bankas subordinēto kapitāla instrumentu akcijās, kā paredzēts 6.a pantā.

| (85) | Ārkārtas akcionāru sapulce 2014. gada 12. aprīlī apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu par EUR 2 864 miljoniem saskaņā ar HFSF likumu un norādīja, ka piedāvājuma cena nedrīkst būt zemāka par nominālo cenu EUR 0,30 par vienu akciju un minimālo cenu, ko noteikusi HFSF
   (53). |
| --- | --- |

(85)

Ārkārtas akcionāru sapulce 2014. gada 12. aprīlī apstiprināja akciju kapitāla palielināšanu par EUR 2 864 miljoniem saskaņā ar HFSF likumu un norādīja, ka piedāvājuma cena nedrīkst būt zemāka par nominālo cenu EUR 0,30 par vienu akciju un minimālo cenu, ko noteikusi HFSF
   (53).

| (86) | Saskaņā ar HFSF likumu HFSF izraudzījās divus neatkarīgus konsultantus Bankas vērtības noteikšanai. Abi konsultanti 2014. gada 10. aprīlī pabeidza darbu, katrs iesniedzot savu Bankas vērtības intervālu. Abi šie intervāli būtiski pārklājās. Pamatojoties uz minētajiem vērtējumiem, HFSF Ģenerālpadome 2014. gada 14. aprīlī noteica cenu, kas atbilst minimālajai cenai, par kādu Bankas jaunās akcijas var piedāvāt investoriem, un cenu, kuras gadījumā tā sniegs atbalstu kapitāla piedāvājumam, ja būs nepieciešams (54). Šī padome 2014. gada 15. aprīlī apstiprināja piedāvājumu, ko iesniedza investoru konsorcijs, parakstoties uz EUR 1,3 miljardiem jaunajās akcijās par cenu EUR 0,30 par vienu akciju (turpmāk – “stūrakmens investors” (55)
   (56)). |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar HFSF likumu HFSF izraudzījās divus neatkarīgus konsultantus Bankas vērtības noteikšanai. Abi konsultanti 2014. gada 10. aprīlī pabeidza darbu, katrs iesniedzot savu Bankas vērtības intervālu. Abi šie intervāli būtiski pārklājās. Pamatojoties uz minētajiem vērtējumiem, HFSF Ģenerālpadome 2014. gada 14. aprīlī noteica cenu, kas atbilst minimālajai cenai, par kādu Bankas jaunās akcijas var piedāvāt investoriem, un cenu, kuras gadījumā tā sniegs atbalstu kapitāla piedāvājumam, ja būs nepieciešams (54). Šī padome 2014. gada 15. aprīlī apstiprināja piedāvājumu, ko iesniedza investoru konsorcijs, parakstoties uz EUR 1,3 miljardiem jaunajās akcijās par cenu EUR 0,30 par vienu akciju (turpmāk – “stūrakmens investors” (55)
   (56)).

| (87) | Eurobank2014. gada 24. aprīlī izziņoja rezervācijas uzsākšanu par cenu robežās no EUR 0,30 līdz EUR 0,33 (57). Ja būs pietiekams pieprasījums, lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu, kas augstāka par EUR 0,30, stūrakmens investoram būs jāpielāgo sava cena šai augstākajai cenai vai jāanulē pieteikums, un tādā gadījumā tas saņems kompensācijas maksājumu. Ja būs pietiekams privāto investoru pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu), lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu EUR 0,30, stūrakmens investors saņems prioritāru piešķīrumu. Ja būs nepietiekams pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu) par cenu EUR 0,30, subordinētais parāds tiks pārvērsts jaunās akcijās. Kā paredzēts HFSF likumā, visas neparakstītās akcijas pēc subordinētā parāda pārvēršanas parakstīs HFSF par to pašu cenu, proti, EUR 0,30 par vienu akciju. |
| --- | --- |

(87)

Eurobank2014. gada 24. aprīlī izziņoja rezervācijas uzsākšanu par cenu robežās no EUR 0,30 līdz EUR 0,33 (57). Ja būs pietiekams pieprasījums, lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu, kas augstāka par EUR 0,30, stūrakmens investoram būs jāpielāgo sava cena šai augstākajai cenai vai jāanulē pieteikums, un tādā gadījumā tas saņems kompensācijas maksājumu. Ja būs pietiekams privāto investoru pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu), lai nosegtu visus EUR 2 864 miljonus par cenu EUR 0,30, stūrakmens investors saņems prioritāru piešķīrumu. Ja būs nepietiekams pieprasījums (ieskaitot stūrakmens investora pieprasījumu) par cenu EUR 0,30, subordinētais parāds tiks pārvērsts jaunās akcijās. Kā paredzēts HFSF likumā, visas neparakstītās akcijas pēc subordinētā parāda pārvēršanas parakstīs HFSF par to pašu cenu, proti, EUR 0,30 par vienu akciju.

2.3.4.   Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem

2.3.4.1.   Atbalsta pasākumi Proton Bank un Nea Proton Bank

| (88) | Laikā no 2008. gada Proton Bank un Nea Proton Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā.

  7. tabula


  Pārskats par kapitāla atbalsta pasākumiem Proton Bank un Nea Proton Bank












  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu | Izmaksas datums | Summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proton Bank darbības | Pr1 | Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums – Grieķijas valsts priekšrocību akcijas | Valsts | 2009. gada maijs | 80 |
| Pr2 | Grieķijas valsts vērtspapīru aizdošana saskaņā ar Grieķijas obligāciju aizdevumu pasākumu | Valsts | 2009. gada aprīlis | 78 |
| Pr3 | Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas garantiju pasākumu | Valsts | 2010. gada jūlijs | 149,4 |
| Nea Proton Bank darbības | NP1
  Trūkstošais finansējums, pārejot no PB uz NPB | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB (1. daļa) | HDIGF | 9.10.2011. | 862 |
| Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no PB uz NPB (2. daļa) | HFSF | 14.5.2012. | 259,6 |
| NP1 kopsumma | | | 1 121,6 |
| NP2
  Akciju kapitāla iepludināšana NPB 2011. un 2012. gadā | Sākotnējais akciju kapitāls | HFSF | 9.10.2011. | 220 |
| Sākotnējais akciju kapitāls | HFSF | 3.2.2012. | 30 |
| Kopējais sākotnējais kapitāls | | | 250 |
| Papildu akciju kapitāls | HFSF | 1.8.2012. | 230 |
| Papildu akciju kapitāls | HFSF | 31.12.2012. | 35 |
| Kopējais papildu kapitāls | | | 265 |
| NP2 kopsumma | | | 515 |
| NP3
  Rekapitalizācija pirms pārdošanas Eurobank | Akciju kapitāls | HFSF | 28.8.2013. | 395 |

(88)

Laikā no 2008. gada Proton Bank un Nea Proton Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 7. tabulā.

7. tabula

Pārskats par kapitāla atbalsta pasākumiem Proton Bank un Nea Proton Bank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu

Izmaksas datums

Summa (miljonos EUR)

Proton Bank darbības

Pr1

Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums – Grieķijas valsts priekšrocību akcijas

Valsts

2009. gada maijs

80

Pr2

Grieķijas valsts vērtspapīru aizdošana saskaņā ar Grieķijas obligāciju aizdevumu pasākumu

Valsts

2009. gada aprīlis

78

Pr3

Valsts garantija emitētajām obligācijām saskaņā ar Grieķijas garantiju pasākumu

Valsts

2010. gada jūlijs

149,4

Nea Proton Bank darbības

NP1

Trūkstošais finansējums, pārejot no PB uz NPB

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB (1. daļa)

HDIGF

9.10.2011.

862

Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no PB uz NPB (2. daļa)

HFSF

14.5.2012.

259,6

NP1 kopsumma

1 121,6

NP2

Akciju kapitāla iepludināšana NPB 2011. un 2012. gadā

Sākotnējais akciju kapitāls

HFSF

9.10.2011.

220

Sākotnējais akciju kapitāls

HFSF

3.2.2012.

30

Kopējais sākotnējais kapitāls

250

Papildu akciju kapitāls

HFSF

1.8.2012.

230

Papildu akciju kapitāls

HFSF

31.12.2012.

35

Kopējais papildu kapitāls

265

NP2 kopsumma

515

NP3

Rekapitalizācija pirms pārdošanas Eurobank

Akciju kapitāls

HFSF

28.8.2013.

395

2.3.4.1.1.   Atbalsta pasākumi Proton Bank

i)   Valsts rekapitalizācija, ko saņēma Proton Bank (Pr1 pasākums)

| (89) | Grieķija 2009. gada maijā iepludināja EUR 80 miljonus Proton Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 4,6 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikts saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas. |
| --- | --- |

(89)

Grieķija 2009. gada maijā iepludināja EUR 80 miljonus Proton Bank, un tolaik tas līdzinājās aptuveni 4,6 % no tās RWA. Minētā kapitāla iepludināšana tika veikts saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Rekapitalizācija notika, emitējot priekšrocību akcijas.

ii)   Valsts likviditātes atbalsts, ko saņēma Proton Bank (Pr2 un Pr3 pasākumi)

| (90) | Proton Bank izmantoja arī atbalsta pasākumus saskaņā ar garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Proton Bank 2009. gada aprīlī saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus par summu EUR 78 miljoni (Pr2 pasākums), un 2010. gada jūlijā tā saņēma valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālo vērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums). Valsts garantētās obligācijas noregulējuma dienā tika pārskaitītas uz Nea Proton Bank, taču tās tika anulētas 2012. gada 5. janvārī. Grieķijas valsts vērtspapīriem termiņš iestājās 2011. gada decembrī, un tas netika pagarināts. |
| --- | --- |

(90)

Proton Bank izmantoja arī atbalsta pasākumus saskaņā ar garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Proton Bank 2009. gada aprīlī saņēma Grieķijas valsts vērtspapīrus par summu EUR 78 miljoni (Pr2 pasākums), un 2010. gada jūlijā tā saņēma valsts garantiju emitētajām obligācijām ar nominālo vērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums). Valsts garantētās obligācijas noregulējuma dienā tika pārskaitītas uz Nea Proton Bank, taču tās tika anulētas 2012. gada 5. janvārī. Grieķijas valsts vērtspapīriem termiņš iestājās 2011. gada decembrī, un tas netika pagarināts.

2.3.4.1.2.   Atbalsta pasākumi Nea Proton Bank

i)   Nea Proton Bank trūkstošā finansējuma segšana EUR 1 121,6 miljonu apmērā (NP1 pasākums)

| (91) | Saistībā ar Proton Bank noregulējumu Grieķijas iestādes konstatēja finansējuma trūkumu Nea Proton Bank. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 9. oktobra lēmumu no HDIGF noregulējuma shēmas 2011. gada decembrī Nea Proton Bank tika samaksāti EUR 862 miljoni. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2012. gada 19. janvārī pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (58)
  HFSF
   (59)2012. gada 14. maijā samaksāja atlikušo summu EUR 259,6 miljonu apmērā. Ar to HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja minēto trūkstošo finansējumu. |
| --- | --- |

(91)

Saistībā ar Proton Bank noregulējumu Grieķijas iestādes konstatēja finansējuma trūkumu Nea Proton Bank. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 9. oktobra lēmumu no HDIGF noregulējuma shēmas 2011. gada decembrī Nea Proton Bank tika samaksāti EUR 862 miljoni. Pēc tam, kad Grieķijas Banka 2012. gada 19. janvārī pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 1 121,6 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (58)
  HFSF
   (59)2012. gada 14. maijā samaksāja atlikušo summu EUR 259,6 miljonu apmērā. Ar to HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja minēto trūkstošo finansējumu.

ii)   HFSF kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank 2011. un 2012. gadā (NP2 pasākums)

| (92) | HFSF nodrošināja valsts atbalstu Nea Proton Bank sākotnējā akciju kapitāla veidā (parastās akcijas) EUR 250 miljonu apmērā, un tas tika izmaksāts divās daļās 2011. gada 9. oktobrī un 2012. gada 3. februārī. |
| --- | --- |

(92)

HFSF nodrošināja valsts atbalstu Nea Proton Bank sākotnējā akciju kapitāla veidā (parastās akcijas) EUR 250 miljonu apmērā, un tas tika izmaksāts divās daļās 2011. gada 9. oktobrī un 2012. gada 3. februārī.

| (93) | Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, un tā bija jaunākā šā plāna redakcija, ko paziņoja Komisijai Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu laikā, Nea Proton Bank bija nepieciešams papildu kapitāls EUR 300 miljonu apmērā. Minētais papildu kapitāls daļēji bija nepieciešams arī tādēļ, ka Nea Proton Bank cieta zaudējumus PSI programmas rezultātā (zaudējumi no vērtības samazināšanās par 2011. gadu sasniedza EUR 146,5 miljonus saistībā ar GGB, un vēl papildu zaudējumi no vērtības samazināšanās EUR 22 miljonu apmērā tika iekļauti 2012. gada pirmā ceturkšņa rezultātos). Papildu kapitāls Nea Proton Bank bija nepieciešams arī tādēļ, ka nodrošināšanas maksas no 2011. līdz 2016. gadam paaugstinājās virs līmeņa, kas tika paredzēts Nea Proton Bank dibināšanas laikā. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, un tā bija jaunākā šā plāna redakcija, ko paziņoja Komisijai Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu laikā, Nea Proton Bank bija nepieciešams papildu kapitāls EUR 300 miljonu apmērā. Minētais papildu kapitāls daļēji bija nepieciešams arī tādēļ, ka Nea Proton Bank cieta zaudējumus PSI programmas rezultātā (zaudējumi no vērtības samazināšanās par 2011. gadu sasniedza EUR 146,5 miljonus saistībā ar GGB, un vēl papildu zaudējumi no vērtības samazināšanās EUR 22 miljonu apmērā tika iekļauti 2012. gada pirmā ceturkšņa rezultātos). Papildu kapitāls Nea Proton Bank bija nepieciešams arī tādēļ, ka nodrošināšanas maksas no 2011. līdz 2016. gadam paaugstinājās virs līmeņa, kas tika paredzēts Nea Proton Bank dibināšanas laikā.

| (94) | Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, šīs plānotās kapitāla vajadzības bija jāapmierina, paredzot kapitāla iepludināšanu EUR 285 miljonu apmērā 2012. gadā un kapitāla iepludināšanu EUR 15 miljonu apmērā 2014. gadā. Faktiski HFSF galu galā iepludināja Nea Proton Bank EUR 230 miljonus 2012. gada 1. augustā un EUR 35 miljonus 2012. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar atjaunināto Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2012. gada 16. jūlijā, šīs plānotās kapitāla vajadzības bija jāapmierina, paredzot kapitāla iepludināšanu EUR 285 miljonu apmērā 2012. gadā un kapitāla iepludināšanu EUR 15 miljonu apmērā 2014. gadā. Faktiski HFSF galu galā iepludināja Nea Proton Bank EUR 230 miljonus 2012. gada 1. augustā un EUR 35 miljonus 2012. gada 31. decembrī.

iii)   HFSF kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank pirms pārdošanas Eurobank (NP3 pasākums)

| (95) | Saskaņā ar 2013. gada 15. jūlija pārdošanas līgumu HFSF jau bija apņēmusies iepludināt Nea Proton Bank summu EUR 395 miljonu apmērā (60). HFSF izmaksāja summu EUR 395 miljonu apmērā 2013. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(95)

Saskaņā ar 2013. gada 15. jūlija pārdošanas līgumu HFSF jau bija apņēmusies iepludināt Nea Proton Bank summu EUR 395 miljonu apmērā (60). HFSF izmaksāja summu EUR 395 miljonu apmērā 2013. gada 28. augustā.

2.3.4.2.   Atbalsta pasākumi New TT Bank

| (96) | No 2008. gada T Bank, TT Bank un New TT Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

  8. tabula


  Pārskats par atbalsta pasākumiem T Bank un TT Bank












  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Apraksts | Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu | Datums | Valsts atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T Bank darbības, kas nodotas TT Bank
   (61) | T | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (1. daļa) | HDIGF | 2011. gada decembris | 450 |
| Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (2. daļa) | HFSF | 14.2.2013. | 227 |
| T kopsumma | | | 677 |
| TT Bank | TT
  Kapitāla iepludināšana | Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums – Grieķijas valsts priekšrocību akcijas | Valsts | 2009. gada maijs | 224,96 |
| New TT Bank (pagaidu banka) | NTT1
  Trūkstošais finansējums, pārejot no TT uz NTT | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (1. daļa) | HFSF | 29.1.2013. | 2 730,8 |
| Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (2. daļa) | HFSF | 14.6.2013. | 1 001,7 |
| NTT1 kopsumma | | | 3 732,6 |
| NTT2
  Sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana | New TT Bank sākotnējais akciju kapitāls | HFSF | 29.1.2013. | 500 |

(96)

No 2008. gada T Bank, TT Bank un New TT Bank ir izmantojušas vairākus atbalsta pasākumus. Pārskats par šiem atbalsta pasākumiem ir sniegts 8. tabulā.

8. tabula

Pārskats par atbalsta pasākumiem T Bank un TT Bank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Apraksts

Struktūra, kas piešķīrusi atbalstu

Datums

Valsts atbalsta summa (miljonos EUR)

T Bank darbības, kas nodotas TT Bank
   (61)

T

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (1. daļa)

HDIGF

2011. gada decembris

450

Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no T Bank uz TT Bank (2. daļa)

HFSF

14.2.2013.

227

T kopsumma

677

TT Bank

TT

Kapitāla iepludināšana

Kapitāls, uz ko attiecas rekapitalizācijas pasākums – Grieķijas valsts priekšrocību akcijas

Valsts

2009. gada maijs

224,96

New TT Bank (pagaidu banka)

NTT1

Trūkstošais finansējums, pārejot no TT uz NTT

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (1. daļa)

HFSF

29.1.2013.

2 730,8

Pabeidzot aprēķināt trūkstošo finansējumu, trūkstošā finansējuma atlikuma finansēšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (2. daļa)

HFSF

14.6.2013.

1 001,7

NTT1 kopsumma

3 732,6

NTT2

Sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana

New TT Bank sākotnējais akciju kapitāls

HFSF

29.1.2013.

500

2.3.4.2.1.   Atbalsta pasākums T Bank

HDIGF noregulējuma shēmas intervence par labu T Bank ar EUR 677 miljoniem (T pasākums)

| (97) | HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu, ko bija radījusi darbību pārcelšana no T Bank uz TT Bank – tā bija starpība starp no T Bank uz TT Bank pārcelto aktīvu patieso vērtību un pārcelto pasīvu patieso vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 17. decembra lēmumu HDIGF noregulējuma shēma samaksāja EUR 450 miljonus (62), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad tika pabeigts aprēķināt trūkstošo finansējumu aptuveni EUR 677 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (63)
  HFSF
   (64)2013. gada 14. februārī samaksāja New TT Bank atlikumu EUR 227 miljonu apmērā (65). |
| --- | --- |

(97)

HDIGF noregulējuma shēma un HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu, ko bija radījusi darbību pārcelšana no T Bank uz TT Bank – tā bija starpība starp no T Bank uz TT Bank pārcelto aktīvu patieso vērtību un pārcelto pasīvu patieso vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 17. decembra lēmumu HDIGF noregulējuma shēma samaksāja EUR 450 miljonus (62), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad tika pabeigts aprēķināt trūkstošo finansējumu aptuveni EUR 677 miljonu apmērā, saskaņā ar Grieķijas Bankas 2012. gada 9. aprīļa lēmumu (63)
  HFSF
   (64)2013. gada 14. februārī samaksāja New TT Bank atlikumu EUR 227 miljonu apmērā (65).

2.3.4.2.2.   Atbalsta pasākums TT Bank

Valsts rekapitalizācija, ko saņēma TT Bank (TT pasākums)

| (98) | TT Bank 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā, kas tolaik veidoja aptuveni 2,9 % no tās RWA, no Grieķijas TT Bank saņēma kapitāla iepludināšanu saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Kapitāla iepludināšana notika priekšrocību akciju veidā. |
| --- | --- |

(98)

TT Bank 2009. gada maijā saņēma kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā, kas tolaik veidoja aptuveni 2,9 % no tās RWA, no Grieķijas TT Bank saņēma kapitāla iepludināšanu saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā. Kapitāla iepludināšana notika priekšrocību akciju veidā.

2.3.4.2.3.   Atbalsta pasākumi New TT Bank

i)   New TT Bank trūkstošā finansējuma segšana EUR 3 732,6 miljonu apmērā (NTT1 pasākums)

| (99) | HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu New TT Bank, ko veidoja starpība starp no TT Bank uz New TT Bank nodoto aktīvu vērtību un nodoto pasīvu nominālo vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 18. janvāra lēmumu HFSF2013. gada 29. janvārī samaksāja EUR 2 730,8 miljonus (66), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad Grieķijas Banka pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 3 732,6 miljonu apmērā (67), saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 21. maija lēmumu HFSF2013. gada 14. jūnijā samaksāja New TT Bank atlikušo summu EUR 1 001,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(99)

HFSF nodrošināja trūkstošo finansējumu New TT Bank, ko veidoja starpība starp no TT Bank uz New TT Bank nodoto aktīvu vērtību un nodoto pasīvu nominālo vērtību. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 18. janvāra lēmumu HFSF2013. gada 29. janvārī samaksāja EUR 2 730,8 miljonus (66), kas aptuveni atbilst divām trešdaļām no aplēstā trūkstošā finansējuma. Pēc tam, kad Grieķijas Banka pabeidza aprēķināt trūkstošo finansējumu EUR 3 732,6 miljonu apmērā (67), saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 21. maija lēmumu HFSF2013. gada 14. jūnijā samaksāja New TT Bank atlikušo summu EUR 1 001,7 miljonu apmērā.

ii)   HFSF kapitāla iepludināšana New TT Bank (NTT2 pasākums)

| (100) | HFSF bija New TT Bank vienīgais akcionārs un nodrošināja tai valsts atbalstu kā sākotnējo akciju kapitālu (parastās akcijas) EUR 500 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(100)

HFSF bija New TT Bank vienīgais akcionārs un nodrošināja tai valsts atbalstu kā sākotnējo akciju kapitālu (parastās akcijas) EUR 500 miljonu apmērā.

2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN JAUNAIS UZŅĒMĒJDARBĪBAS MODELIS

| (101) | Grieķija 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties Nea Proton Bank un New TT Bank, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(101)

Grieķija 2014. gada 16. aprīlī iesniedza Bankas pārstrukturēšanas plānu, kurā izskaidroja, kā Banka, esot kombinēta struktūra, kas izveidota, iegādājoties Nea Proton Bank un New TT Bank, plāno atjaunot ilglaicīgu dzīvotspēju.

2.4.1.   Iekšzemes operācijas

| (102) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka izvērsīs galveno banku darbību lielākoties Grieķijā. Kaut arī tās starptautiskās operācijas veidoja aptuveni 26 % no aizdevumiem 2010. gadā (68), minētais īpatsvars 2012. gada beigās jau bija samazinājies līdz 20 % un papildus samazināsies līdz [...] % līdz 2018. gada beigām (69). |
| --- | --- |

(102)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka izvērsīs galveno banku darbību lielākoties Grieķijā. Kaut arī tās starptautiskās operācijas veidoja aptuveni 26 % no aizdevumiem 2010. gadā (68), minētais īpatsvars 2012. gada beigās jau bija samazinājies līdz 20 % un papildus samazināsies līdz [...] % līdz 2018. gada beigām (69).

| (103) | Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (2018. gada 31. decembrim). Šim nolūkam pārstrukturēšanas plāns paredz vairākus pasākumus ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumus, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru. |
| --- | --- |

(103)

Bankas galvenā prioritāte ir atjaunot banku operāciju rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (2018. gada 31. decembrim). Šim nolūkam pārstrukturēšanas plāns paredz vairākus pasākumus ar mērķi uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu rezervi, kā arī pasākumus, kas stiprina tās kapitāla stāvokli un bilances struktūru.

| (104) | Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu jau ilgi pirms New TT Bank un Nea Proton Bank iegādēm. No 2010. gada Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Izvērtējot individuāli (neskaitot New TT Bank un Nea Proton Bank iegādes), tā samazināja filiāļu skaitu no 564 2008. gada jūnijā līdz [...] 2014. gadā un samazināja arī darbinieku skaitu Grieķijā (no 10 142 2008. gadā līdz 9 037 2012. gadā) (70). |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka bija uzsākusi plašu racionalizācijas programmu jau ilgi pirms New TT Bank un Nea Proton Bank iegādēm. No 2010. gada Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā. Izvērtējot individuāli (neskaitot New TT Bank un Nea Proton Bank iegādes), tā samazināja filiāļu skaitu no 564 2008. gada jūnijā līdz [...] 2014. gadā un samazināja arī darbinieku skaitu Grieķijā (no 10 142 2008. gadā līdz 9 037 2012. gadā) (70).

| (105) | Līdz pārstrukturēšanas plāna beigām Banka plāno turpināt gan filiāļu skaita samazināšanu, proporcionāli no 645 2012. gada 31. decembrī līdz [...] 2018. gada 31. decembrī, gan darbinieku skaita samazināšanu, proporcionāli no 12 430 līdz [...], proti, ņemot vērā Nea Proton Bank un New TT Bank
   (71). |
| --- | --- |

(105)

Līdz pārstrukturēšanas plāna beigām Banka plāno turpināt gan filiāļu skaita samazināšanu, proporcionāli no 645 2012. gada 31. decembrī līdz [...] 2018. gada 31. decembrī, gan darbinieku skaita samazināšanu, proporcionāli no 12 430 līdz [...], proti, ņemot vērā Nea Proton Bank un New TT Bank
   (71).

| (106) | Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt visu Grieķijas banku darbību kopējās izmaksas katru gadu par [...] %, no EUR 913 miljoniem 2013. gadā (72) līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (73). Tādējādi Bankas banku darbības Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zemāk par [...] %, salīdzinot ar 60 % 2012. gadā. |
| --- | --- |

(106)

Paaugstināta efektivitāte filiāļu un darbinieku izmantošanā palīdzēs samazināt visu Grieķijas banku darbību kopējās izmaksas katru gadu par [...] %, no EUR 913 miljoniem 2013. gadā (72) līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (73). Tādējādi Bankas banku darbības Grieķijā paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība pārstrukturēšanas perioda beigās samazināsies zemāk par [...] %, salīdzinot ar 60 % 2012. gadā.

| (107) | Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka uzlabos savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, balstoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies no 223 bāzes punktiem 2012. gadā uz [...] bāzes punktiem 2018. gadā (74). Minētais izkliedes samazinājums galvenokārt tiks panākts, maksājot daudz zemākas likmes par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no ārkārtas likviditātes palīdzības un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 42,9 % kopējo aktīvu grupas līmenī 2012. gadā uz [...] % 2018. gadā (75). |
| --- | --- |

(107)

Pārstrukturēšanas plāns arī raksturo, kā Banka uzlabos savas finansēšanas izmaksas, kas ir dzīvotspējas atjaunošanas pamats. Banka plāno, ka spēs maksāt zemākas procentu likmes par saviem noguldījumiem, balstoties uz stabilāku vidi un jo īpaši uz Grieķijas ekonomikas paredzamo stabilizāciju un atveseļošanos, kurai atkal tiek gaidīta izaugsme no 2014. gada. Paredzams, ka noguldījumu izkliede (termiņnoguldījumu, beztermiņa noguldījumu un uzkrājumu likmju vidējais rādītājs) Grieķijā samazināsies no 223 bāzes punktiem 2012. gadā uz [...] bāzes punktiem 2018. gadā (74). Minētais izkliedes samazinājums galvenokārt tiks panākts, maksājot daudz zemākas likmes par termiņnoguldījumiem. Tāpat Bankas atkarība no ārkārtas likviditātes palīdzības un plašāka Eurosistēmas finansējuma samazināsies no 42,9 % kopējo aktīvu grupas līmenī 2012. gadā uz [...] % 2018. gadā (75).

| (108) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2018. gadā (salīdzinot ar 160 % 2012. gadā un 115 % 2013. gadā) (76), bet kapitāla pietiekamība uzlabosies, pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecībai sasniedzot [...] % grupas līmenī 2018. gadā (77) (salīdzinot ar negatīvo pašu kapitālu pirms pirmās pagaidu rekapitalizācijas). |
| --- | --- |

(108)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka nostiprinās arī savu bilanci. Tās aizdevumu un noguldījumu neto attiecība Grieķijā samazināsies līdz [...] % 2018. gadā (salīdzinot ar 160 % 2012. gadā un 115 % 2013. gadā) (76), bet kapitāla pietiekamība uzlabosies, pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecībai sasniedzot [...] % grupas līmenī 2018. gadā (77) (salīdzinot ar negatīvo pašu kapitālu pirms pirmās pagaidu rekapitalizācijas).

| (109) | Cita Bankas stratēģiskā prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Papildus uzlabotajiem kredītu procesiem gan aizdevumu rašanās, gan ienākumus nenesošo aizdevumu pārstrukturēšanas jomā pārstrukturēšanas plāns pievēršas sliktas kvalitātes riska darījumu apstrādei, izveidojot jaunu korekcijas vienību. Minētā vienība nodarbosies ar sliktas kvalitātes riska darījumu pārstrukturēšanu. Tā izmantos 30 līdz 50 korekcijas attiecību speciālistu kompetenci (78). Ienākumus nenesošo aizdevumu rādītājs sasniegs [...] % Grupas līmenī 2015. gadā ([...] % 2015. gadā attiecībā uz Grieķijas iekšzemes tirgu (79)) un tad sāks samazināties, pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju [...] % (80) (30 % Grieķijā pirms parādu norakstīšanas). Bankas aizdevumu kvalitātes pasliktināšanās Grieķijā samazināsies no EUR 1 652 miljoniem 2013. gadā līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (81) saistībā ar Grieķijas ekonomikas atveseļošanos. |
| --- | --- |

(109)

Cita Bankas stratēģiskā prioritāte ir ieņēmumus nenesošo aizdevumu pārvaldība. Papildus uzlabotajiem kredītu procesiem gan aizdevumu rašanās, gan ienākumus nenesošo aizdevumu pārstrukturēšanas jomā pārstrukturēšanas plāns pievēršas sliktas kvalitātes riska darījumu apstrādei, izveidojot jaunu korekcijas vienību. Minētā vienība nodarbosies ar sliktas kvalitātes riska darījumu pārstrukturēšanu. Tā izmantos 30 līdz 50 korekcijas attiecību speciālistu kompetenci (78). Ienākumus nenesošo aizdevumu rādītājs sasniegs [...] % Grupas līmenī 2015. gadā ([...] % 2015. gadā attiecībā uz Grieķijas iekšzemes tirgu (79)) un tad sāks samazināties, pārstrukturēšanas perioda beigās sasniedzot plānoto rādītāju [...] % (80) (30 % Grieķijā pirms parādu norakstīšanas). Bankas aizdevumu kvalitātes pasliktināšanās Grieķijā samazināsies no EUR 1 652 miljoniem 2013. gadā līdz EUR [...] miljoniem 2018. gadā (81) saistībā ar Grieķijas ekonomikas atveseļošanos.

| (110) | Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves samazināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai atgūt rentabilitāti Grieķijā, sākot no 2015. gada. Banka plāno, ka konsolidētā līmenī tās zaudējumi būs EUR [...] miljoni 2014. gadā un EUR [...] miljoni 2015. gadā, bet peļņa sasniegs EUR [...] miljonus, EUR [...] miljonus un EUR [...] miljonus attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā (82). Konsolidētā kapitāla atdeve sasniegs [...] % 2018. gadā (83). Minēto rentabilitātes līmeni lielākoties nodrošinās Grieķijas tirgus (ar kapitāla atdevi [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās), bet [...] un [...] būs zemāks rentabilitātes līmenis (attiecīgi [...] % un [...] %). |
| --- | --- |

(110)

Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu rezerves samazināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai atgūt rentabilitāti Grieķijā, sākot no 2015. gada. Banka plāno, ka konsolidētā līmenī tās zaudējumi būs EUR [...] miljoni 2014. gadā un EUR [...] miljoni 2015. gadā, bet peļņa sasniegs EUR [...] miljonus, EUR [...] miljonus un EUR [...] miljonus attiecīgi 2016., 2017. un 2018. gadā (82). Konsolidētā kapitāla atdeve sasniegs [...] % 2018. gadā (83). Minēto rentabilitātes līmeni lielākoties nodrošinās Grieķijas tirgus (ar kapitāla atdevi [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās), bet [...] un [...] būs zemāks rentabilitātes līmenis (attiecīgi [...] % un [...] %).

2.4.2.   Starptautiskā banku darbība

| (111) | Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Tā jau ir pārdevusi meitasuzņēmumus Turcijā (Eurobank Tefken) un Polijā (EFG Poland). Komerciālais iztrūkums, proti, starpība starp noguldījumu nenokārtoto apjomu un aizdevumu nenokārtoto apjomu konkrētā meitasuzņēmumā atlikušajā starptautiskajā tīklā, ir samazinājies no EUR 1,7 miljardiem 2010. gadā līdz EUR 0,8 miljardiem, bet ekspluatācijas izmaksas ir samazinājušās par 9 % laikā no 2010. līdz 2012. gadam (84). |
| --- | --- |

(111)

Banka jau ir sākusi samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Tā jau ir pārdevusi meitasuzņēmumus Turcijā (Eurobank Tefken) un Polijā (EFG Poland). Komerciālais iztrūkums, proti, starpība starp noguldījumu nenokārtoto apjomu un aizdevumu nenokārtoto apjomu konkrētā meitasuzņēmumā atlikušajā starptautiskajā tīklā, ir samazinājies no EUR 1,7 miljardiem 2010. gadā līdz EUR 0,8 miljardiem, bet ekspluatācijas izmaksas ir samazinājušās par 9 % laikā no 2010. līdz 2012. gadam (84).

| (112) | Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt sava starptautisko aktīvu portfeļa lielumu uz EUR 8,77 miljardiem līdz 2017. gada 30. jūnijam. Banka ir arī apņēmusies papildus samazināt minētā portfeļa lielumu uz EUR 3,5 miljardiem, ja HFSF vajadzēs iepludināt vairāk nekā vienu miljardu euro turpmākajā akciju kapitāla palielinājumā. |
| --- | --- |

(112)

Banka turpinās samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajā tīklā un to pārstrukturēt. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt sava starptautisko aktīvu portfeļa lielumu uz EUR 8,77 miljardiem līdz 2017. gada 30. jūnijam. Banka ir arī apņēmusies papildus samazināt minētā portfeļa lielumu uz EUR 3,5 miljardiem, ja HFSF vajadzēs iepludināt vairāk nekā vienu miljardu euro turpmākajā akciju kapitāla palielinājumā.

| (113) | Viena no Bankas pārstrukturēšanas plānā apzinātajām iespējām, kā to panākt, ir darbības pārdošana [...] (85). |
| --- | --- |

(113)

Viena no Bankas pārstrukturēšanas plānā apzinātajām iespējām, kā to panākt, ir darbības pārdošana [...] (85).

| (114) | Minētā darbības pārtraukšana veido [...] % no Bankas ārvalstu aktīviem uz 2012. gada 31. decembri. Tādējādi ārvalstu aktīvi veidos EUR [...] miljardus uz 2018. gada 31. decembri, starptautiskajam tīklam pievēršoties [...] un [...]. |
| --- | --- |

(114)

Minētā darbības pārtraukšana veido [...] % no Bankas ārvalstu aktīviem uz 2012. gada 31. decembri. Tādējādi ārvalstu aktīvi veidos EUR [...] miljardus uz 2018. gada 31. decembri, starptautiskajam tīklam pievēršoties [...] un [...].

| (115) | Pārstrukturēšanas plāns uzsver nepieciešamību samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma attiecībā uz finansēšanas vajadzībām un turpināt Bankas kapitāla stāvokļa saglabāšanu. |
| --- | --- |

(115)

Pārstrukturēšanas plāns uzsver nepieciešamību samazināt ārvalstu meitasuzņēmumu atkarību no Grieķijas mātesuzņēmuma attiecībā uz finansēšanas vajadzībām un turpināt Bankas kapitāla stāvokļa saglabāšanu.

| (116) | Tādēļ Banka plāno starptautiskajā tīklā īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, [...]. [...], piemēram, [...] filiāles tiks slēgtas, bet darbaspēks samazināts par [...] darbiniekiem no 2012. gada 31. decembra līdz meitasuzņēmuma pārdošanai [...] (86). |
| --- | --- |

(116)

Tādēļ Banka plāno starptautiskajā tīklā īstenot būtisku izmaksu samazināšanas programmu, [...]. [...], piemēram, [...] filiāles tiks slēgtas, bet darbaspēks samazināts par [...] darbiniekiem no 2012. gada 31. decembra līdz meitasuzņēmuma pārdošanai [...] (86).

| (117) | Banka samazinās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz [...] 2018. gadā (87), bet kapitāla atdeve sasniegs attiecīgi [...] % un [...] % [...] un [...]. |
| --- | --- |

(117)

Banka samazinās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem no EUR 2 miljardiem 2012. gadā līdz [...] 2018. gadā (87), bet kapitāla atdeve sasniegs attiecīgi [...] % un [...] % [...] un [...].

2.4.3.   Nebanku darbības – apdrošināšanas uzņēmējdarbības un nekustamā īpašuma darbību pārdošana

| (118) | Banka ir samazinājusi savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Eurobank Properties zem 35 %, palielinot akciju kapitālu, un tas ir pozitīvi ietekmējis Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību (88). Banka pilnībā atbrīvosies no šā meitasuzņēmuma līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(118)

Banka ir samazinājusi savu īpašuma daļu nekustamā īpašuma meitasuzņēmumā Eurobank Properties zem 35 %, palielinot akciju kapitālu, un tas ir pozitīvi ietekmējis Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību (88). Banka pilnībā atbrīvosies no šā meitasuzņēmuma līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (119) | Banka plāno arī pārdot savus apdrošināšanas meitasuzņēmumus līdz [...]. |
| --- | --- |

(119)

Banka plāno arī pārdot savus apdrošināšanas meitasuzņēmumus līdz [...].

2.4.4.   Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru iemaksas

| (120) | Banka ir sekmīgi piesaistījusi kapitālu tirgū un tādējādi samazinājusi valsts atbalstu, kas tai bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(120)

Banka ir sekmīgi piesaistījusi kapitālu tirgū un tādējādi samazinājusi valsts atbalstu, kas tai bija nepieciešams.

| (121) | Akcionārus lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo HFSF ieguva 98,56 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 1,44 % akciju. Tādējādi 2013. gada jūnijā HFSF pārņēma Banku pilnīgā kontrolē. No 2008. gada skaidrā naudā nav izmaksātas nekādas dividendes. |
| --- | --- |

(121)

Akcionārus lielā mērā izšķīdināja 2013. gada pavasara rekapitalizācija, jo HFSF ieguva 98,56 % Bankas akciju, atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 1,44 % akciju. Tādējādi 2013. gada jūnijā HFSF pārņēma Banku pilnīgā kontrolē. No 2008. gada skaidrā naudā nav izmaksātas nekādas dividendes.

| (122) | Banka 2012. gada februārī piedāvāja atpirkt hibrīdinstrumentus no privātajiem investoriem par cenu no 40 % līdz 50 % no nominālvērtības. Šāda atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piedāvājums tika pieņemts attiecībā uz gandrīz 50 % šo instrumentu kopējās nominālvērtības, un pēc darījuma izmaksu atskaitīšanas Bankai palika peļņa EUR 248 miljonu apmērā (89). |
| --- | --- |

(122)

Banka 2012. gada februārī piedāvāja atpirkt hibrīdinstrumentus no privātajiem investoriem par cenu no 40 % līdz 50 % no nominālvērtības. Šāda atpirkšanas cena tika noteikta, pamatojoties uz minēto instrumentu tirgus vērtību, un tā ietvēra prēmiju ne vairāk kā desmit procentpunktu apmērā, kas tika pievienota, lai pamudinātu investorus piedalīties atpirkšanā. Piedāvājums tika pieņemts attiecībā uz gandrīz 50 % šo instrumentu kopējās nominālvērtības, un pēc darījuma izmaksu atskaitīšanas Bankai palika peļņa EUR 248 miljonu apmērā (89).

| (123) | 2013. gada maijā Banka izziņoja vēl vienu saistību pārvaldības pasākumu. Banka piedāvāja parādzīmju turētājiem iespēju pārvērst viņu zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa vērtspapīrus par nenokārtoto summu EUR 662 miljonu apmērā par parastajām akcijām atbilstoši nominālvērtībai. Pārvēršanas cena tika noteikta vienāda ar parakstīšanās cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (90). Piekrišanas rādītājs bija 48 %. Tā kā zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa obligāciju turētāji pārvērta savus vērtspapīrus zemākos subordinētos instrumentos bez atlīdzības skaidrā naudā, kapitāla pieaugums sasniedza EUR 317 miljonus. |
| --- | --- |

(123)

2013. gada maijā Banka izziņoja vēl vienu saistību pārvaldības pasākumu. Banka piedāvāja parādzīmju turētājiem iespēju pārvērst viņu zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa vērtspapīrus par nenokārtoto summu EUR 662 miljonu apmērā par parastajām akcijām atbilstoši nominālvērtībai. Pārvēršanas cena tika noteikta vienāda ar parakstīšanās cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (90). Piekrišanas rādītājs bija 48 %. Tā kā zemākā pirmā līmeņa un zemākā otrā līmeņa obligāciju turētāji pārvērta savus vērtspapīrus zemākos subordinētos instrumentos bez atlīdzības skaidrā naudā, kapitāla pieaugums sasniedza EUR 317 miljonus.

| (124) | Abu atpirkšanu rezultātā subordinētā un hibrīda parāda uzkrājums samazinājās no EUR 1 045 miljoniem 2011. gada 31. decembrī uz EUR 283 miljoniem 2013. gada 31. decembrī (91). |
| --- | --- |

(124)

Abu atpirkšanu rezultātā subordinētā un hibrīda parāda uzkrājums samazinājās no EUR 1 045 miljoniem 2011. gada 31. decembrī uz EUR 283 miljoniem 2013. gada 31. decembrī (91).

2.5.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

| (125) | Grieķija apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 16. aprīlī, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā sadaļā. |
| --- | --- |

(125)

Grieķija apņēmās, ka Banka un tās filiāles īstenos pārstrukturēšanas plānu, kas tika iesniegts 2014. gada 16. aprīlī, un uzņēmās papildu saistības attiecībā uz šā pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Saistības”). Saistības, kas uzskaitītas pielikumā, ir apkopotas šajā sadaļā.

| (126) | Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāievēro līdz 2017. gada 31. decembrim (92). |
| --- | --- |

(126)

Vispirms Grieķija apņēmās, ka Banka pārstrukturēs savu komercdarbību Grieķijā, nosakot maksimālo filiāļu un darbinieku skaitu, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu, kas jāievēro līdz 2017. gada 31. decembrim (92).

| (127) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem līdz 2017. gada 31. decembrim (93). |
| --- | --- |

(127)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka samazinās Grieķijā iekasējamās noguldījumu izmaksas un ievēros maksimālo attiecību starp neto aizdevumiem un noguldījumiem līdz 2017. gada 31. decembrim (93).

| (128) | Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos līdz 2018. gada 30. jūnijam (94). |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz Bankas ārvalstu meitasuzņēmumiem Grieķija apņēmās, ka Banka tiem nesniegs papildu kapitāla atbalstu, ja vien netiks ievēroti iepriekš noteiktie nosacījumi. Grieķija arī apņēmās, ka Banka būtiski samazinās aizņemto līdzekļu īpatsvaru starptautiskajos aktīvos līdz 2018. gada 30. jūnijam (94).

| (129) | Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no savas apdrošināšanas darbības, nekustamā īpašuma meitasuzņēmuma un daudziem vērtspapīriem, kā arī samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (95). |
| --- | --- |

(129)

Grieķija apņēmās, ka Banka atbrīvosies no savas apdrošināšanas darbības, nekustamā īpašuma meitasuzņēmuma un daudziem vērtspapīriem, kā arī samazinās privātā kapitāla portfeļa lielumu. Turklāt Banka neiegādāsies neinvestīciju kategorijas vērtspapīrus, neskaitot dažus izņēmumus (95).

| (130) | Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību normas par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (96). |
| --- | --- |

(130)

Grieķija uzņēmās daudzas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot atalgojumu Bankas darbiniekiem un vadītājiem un nodrošināt, lai Banka ievērotu Grieķijas tiesību normas par korporatīvo pārvaldību un izveidotu efektīvu un atbilstošu organizatorisko struktūru (96).

| (131) | Grieķija arī apņēmās, ka Banka attīstīs savu kredītpolitiku, lai novērstu jebkādu diskrimināciju jebkurā kredītu procesa posmā un nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka uzlabos kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (97). |
| --- | --- |

(131)

Grieķija arī apņēmās, ka Banka attīstīs savu kredītpolitiku, lai novērstu jebkādu diskrimināciju jebkurā kredītu procesa posmā un nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu tiecas maksimāli palielināt Bankas rentabilitāti. Grieķija apņēmās, ka Banka uzlabos kredītriska uzraudzību un aizdevumu pārstrukturēšanu (97).

| (132) | Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (98). |
| --- | --- |

(132)

Vairākas saistības attiecās uz Bankas operācijām ar saistītajiem aizņēmējiem. Šo saistību mērķis bija nodrošināt, lai Banka neatkāpjas no piesardzīgas banku prakses, piešķirot vai pārstrukturējot aizdevumus darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī valsts iestādēm, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (98).

| (133) | Visbeidzot, Grieķija apņēmās noteikt Bankai papildu ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un reklāmas aizliegumu (99). |
| --- | --- |

(133)

Visbeidzot, Grieķija apņēmās noteikt Bankai papildu ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un reklāmas aizliegumu (99).

| (134) | Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

(134)

Šīs saistības līdz 2018. gada 31. decembrim uzraudzīs uzraudzības pilnvarnieks.

| (135) | Atsevišķi, saistībā ar Bankas pašreizējo kapitāla palielināšanu, tā kā HFSF nodrošina šo kapitāla palielinājumu, Grieķija apņēmās īstenot pasākumus, kas paredzēti HFSF likuma 6.a pantā, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un šis noteikums paredz vajadzības gadījumā sadalīt kredītiestādes trūkstošā kapitāla atlikušo summu starp tās kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem pirms jebkādas kapitāla iepludināšanas no HFSF puses. |
| --- | --- |

(135)

Atsevišķi, saistībā ar Bankas pašreizējo kapitāla palielināšanu, tā kā HFSF nodrošina šo kapitāla palielinājumu, Grieķija apņēmās īstenot pasākumus, kas paredzēti HFSF likuma 6.a pantā, ar 2014. gada 30. marta grozījumiem, un šis noteikums paredz vajadzības gadījumā sadalīt kredītiestādes trūkstošā kapitāla atlikušo summu starp tās kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem pirms jebkādas kapitāla iepludināšanas no HFSF puses.

3.   FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS

3.1.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

| (136) | Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada Banku paziņojuma (100) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums). |
| --- | --- |

(136)

Komisija 2012. gada 27. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir ievēroti 2008. gada Banku paziņojuma (100) nosacījumi attiecībā uz HFSF Bankai nodrošinātās pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu (B1 pasākums).

| (137) | Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējas rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (101). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (102), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte. |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz šā pasākuma piemērotību, ņemot vērā faktu, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējas rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, un ņemot vērā ilgstošo glābšanas laikposmu, Komisija apšaubīja, vai Banka bija veikusi visas iespējamās darbības, lai novērstu atbalsta nepieciešamību nākotnē (101). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku, kad pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (102), jo Banka varēja nonākt vai nu valsts, vai mazākuma privāto īpašnieku kontrolē. Komisija atzīmēja, ka tā vēlētos nodrošināt, lai jebkurā gadījumā nepasliktinātos Bankas vadības un jo īpaši tās kreditēšanas procesa kvalitāte.

| (138) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt. |
| --- | --- |

(138)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai nākotnē vēlreiz novērstu atbalsta nepieciešamību Bankai. Turklāt, tā kā pagaidu rekapitalizācijas perioda ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai tas bija pietiekams un atbilda atalgojuma un sloga sadales principiem valsts atbalsta noteikumos. Turklāt, tā kā Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas laikā nebija zināmi noteikumi par pirmās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanu pastāvīgā rekapitalizācijā, Komisija nevarēja tos novērtēt.

| (139) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, NBG un Piraeus), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju dalīties ar komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas par to, vai piesardzības pasākumi (reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 71. apsvērumā) bija pietiekami attiecībā uz pirmo pagaidu rekapitalizāciju. Turklāt Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 72. apsvērumā Komisija norādīja, ka konkurences traucējumus var izraisīt noteikumu trūkums, kas liegtu HFSF koordinēt visas četras lielākās Grieķijas bankas (proti, Banku, Alpha Bank, NBG un Piraeus), un atbilstošu aizsargpasākumu neesība, kas novērstu iespēju dalīties ar komerciāli sensitīvu informāciju. Tādēļ Komisija piedāvāja iecelt uzraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrastos Bankā.

3.2.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ NEA PROTON BANK

| (140) | Komisija 2012. gada 26. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai EUR 1 122 miljonu intervence, ko nodrošināja HDIGF noregulējuma shēma (NP1 pasākums), kā arī EUR 250 miljonu kapitāla iepludināšana no HFSF puses un HFSF kapitāla iepludināšana, kuras kopsumma sasniedza EUR 300 miljonus (NP2 pasākums), par labu Nea Proton Bank atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā (103) un Pārstrukturēšanas paziņojumā (104) (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana). |
| --- | --- |

(140)

Komisija 2012. gada 26. jūlijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai EUR 1 122 miljonu intervence, ko nodrošināja HDIGF noregulējuma shēma (NP1 pasākums), kā arī EUR 250 miljonu kapitāla iepludināšana no HFSF puses un HFSF kapitāla iepludināšana, kuras kopsumma sasniedza EUR 300 miljonus (NP2 pasākums), par labu Nea Proton Bank atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā (103) un Pārstrukturēšanas paziņojumā (104) (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana).

| (141) | Attiecībā uz pasākumu piemērotību Komisija norādīja, ka šie pasākumi bija piemēroti kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz pasākumu piemērotību Komisija norādīja, ka šie pasākumi bija piemēroti kā glābšanas atbalsts.

| (142) | Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Komisija atzīmēja, ka HDIGF noregulējuma shēmas intervence bija nepieciešama gan pēc apjoma, gan veida, bet HFSF kapitāla iepludināšana bija nepieciešama tikai pēc veida. Tomēr attiecībā uz HFSF kapitāla iepludināšanas apjomu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai Nea Proton Bank spētu viena pati atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju un vai atsevišķa pārstrukturēšana bija lētākā pieejamā izvēle. Turklāt Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60. un 61. apsvērumā Komisija norādīja, ka Nea Proton Bank nespēja pietiekami atlīdzināt HFSF veikto rekapitalizāciju radīja šaubas par to, vai tā pašos pamatos ir pareizi veidota banka, un tādēļ rosināja padziļinātas pārstrukturēšanas nepieciešamību. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Komisija atzīmēja, ka HDIGF noregulējuma shēmas intervence bija nepieciešama gan pēc apjoma, gan veida, bet HFSF kapitāla iepludināšana bija nepieciešama tikai pēc veida. Tomēr attiecībā uz HFSF kapitāla iepludināšanas apjomu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai Nea Proton Bank spētu viena pati atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju un vai atsevišķa pārstrukturēšana bija lētākā pieejamā izvēle. Turklāt Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60. un 61. apsvērumā Komisija norādīja, ka Nea Proton Bank nespēja pietiekami atlīdzināt HFSF veikto rekapitalizāciju radīja šaubas par to, vai tā pašos pamatos ir pareizi veidota banka, un tādēļ rosināja padziļinātas pārstrukturēšanas nepieciešamību.

| (143) | Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka tie bija samērīgi kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(143)

Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka tie bija samērīgi kā glābšanas atbalsts.

| (144) | Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 65. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai minētās bankas dzīvotspēja ir atjaunojama atsevišķi. |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 65. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai minētās bankas dzīvotspēja ir atjaunojama atsevišķi.

| (145) | Komisija apšaubīja, ka piedāvātā pārstrukturēšana būs pietiekama, salīdzinot ar nepieciešamās pārstrukturēšanas dziļumu, ņemot vērā pietiekamas atlīdzības trūkumu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija apšaubīja, ka piedāvātā pārstrukturēšana būs pietiekama, salīdzinot ar nepieciešamās pārstrukturēšanas dziļumu, ņemot vērā pietiekamas atlīdzības trūkumu.

3.3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS IEROSINĀŠANAS PAMATOJUMS ATTIECĪBĀ UZ NEW TT BANK

| (146) | Komisija 2013. gada 6. maijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu to, vai EUR 4,1 miljarda finansējums tām darbībām trūkstošajam finansējumam, kas tika nodotas no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), EUR 500 miljonu lielā HFSF kapitāla iepludināšana New TT Bank (NTT2 pasākums), EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana priekšrocību akciju veidā saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu par labu TT Bank (TT pasākums) un EUR 0,68 miljardu vērtā HDIGF noregulējuma shēmas intervence par labu T Bank aktīviem, kuri tika nodoti TT Bank (T pasākums), atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana). |
| --- | --- |

(146)

Komisija 2013. gada 6. maijā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu to, vai EUR 4,1 miljarda finansējums tām darbībām trūkstošajam finansējumam, kas tika nodotas no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), EUR 500 miljonu lielā HFSF kapitāla iepludināšana New TT Bank (NTT2 pasākums), EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana priekšrocību akciju veidā saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu par labu TT Bank (TT pasākums) un EUR 0,68 miljardu vērtā HDIGF noregulējuma shēmas intervence par labu T Bank aktīviem, kuri tika nodoti TT Bank (T pasākums), atbilda vispārīgajiem saderības kritērijiem un prasībām, kas bija iekļautas 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā (ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, sloga sadale un atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam, kā arī konkurences izkropļojumu ierobežošana).

| (147) | Komisija uzskatīja, ka abi NTT2 un NTT1 pasākumi bija piemēroti un nepieciešami pēc to veida kā glābšanas atbalsts. Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību apjoma ziņā Komisija, apšaubot New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, uzskatīja, ka atsevišķa pārstrukturēšana nav ne vienīgā, ne arī lētākā iespējamā izvēle (105). Attiecībā uz abu pasākumu atlīdzināšanu Komisija norādīja, ka trūkstošā finansējuma segšana radīja noteiktas izmaksas, kuras nekompensēja turpmākie ieņēmumi, un tas izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas (106). |
| --- | --- |

(147)

Komisija uzskatīja, ka abi NTT2 un NTT1 pasākumi bija piemēroti un nepieciešami pēc to veida kā glābšanas atbalsts. Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību apjoma ziņā Komisija, apšaubot New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, uzskatīja, ka atsevišķa pārstrukturēšana nav ne vienīgā, ne arī lētākā iespējamā izvēle (105). Attiecībā uz abu pasākumu atlīdzināšanu Komisija norādīja, ka trūkstošā finansējuma segšana radīja noteiktas izmaksas, kuras nekompensēja turpmākie ieņēmumi, un tas izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas (106).

| (148) | Attiecībā uz abu pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka NTT2 un NTT1 īstermiņa pasākumi bija samērīgi kā glābšanas atbalsts, bet New TT lēmuma par procedūras sākšanu 79. apsvērums prasīja, lai šie pasākumi tiktu ieviesti strauji, ierobežojot plašāku negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz abu pasākumu samērīgumu Komisija uzskatīja, ka NTT2 un NTT1 īstermiņa pasākumi bija samērīgi kā glābšanas atbalsts, bet New TT lēmuma par procedūras sākšanu 79. apsvērums prasīja, lai šie pasākumi tiktu ieviesti strauji, ierobežojot plašāku negatīvu ietekmi.

| (149) | Attiecībā uz T pasākuma saderību Komisija jau bija uz laiku to apstiprinājusi kā glābšanas atbalstu 2012. gada 16. maija Komisijas lēmumā par T Bank noregulējumu (turpmāk – “T Bank lēmums”) (107), bet tā nevarēja galīgi apstiprināt atbalstu T Bank darbībām, kas tika nodotas TT Bank. Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu (108) pagarināja atļauju pasākumam kā glābšanas atbalstam līdz brīdim, kad tā pieņems galīgo lēmumu par TT Bank pārstrukturēšanas plāna atjaunināto redakciju. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz T pasākuma saderību Komisija jau bija uz laiku to apstiprinājusi kā glābšanas atbalstu 2012. gada 16. maija Komisijas lēmumā par T Bank noregulējumu (turpmāk – “T Bank lēmums”) (107), bet tā nevarēja galīgi apstiprināt atbalstu T Bank darbībām, kas tika nodotas TT Bank. Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu (108) pagarināja atļauju pasākumam kā glābšanas atbalstam līdz brīdim, kad tā pieņems galīgo lēmumu par TT Bank pārstrukturēšanas plāna atjaunināto redakciju.

| (150) | Attiecībā uz šo pasākumu saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu Komisija apšaubīja, vai New TT Bank spētu atsevišķi atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāds skepticisms balstījās uz piedāvāto pasākumu ierobežoto skaitu, kas New TT Bank bija jāveic, lai nākotnē gūtu peļņu, brīvprātīgās pensionēšanās shēmas nenoteiktību attiecībā uz laika grafiku un pieņemamību darbiniekiem, papildu pasākumu neesību, lai samazinātu personāla izmaksas, filiāļu tīkla racionalizācijas pasākumu trūkumu pēc T Bank iegādes un vienlaicīgo nespēju izmantot potenciālās sinerģijas (109). |
| --- | --- |

(150)

Attiecībā uz šo pasākumu saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu Komisija apšaubīja, vai New TT Bank spētu atsevišķi atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāds skepticisms balstījās uz piedāvāto pasākumu ierobežoto skaitu, kas New TT Bank bija jāveic, lai nākotnē gūtu peļņu, brīvprātīgās pensionēšanās shēmas nenoteiktību attiecībā uz laika grafiku un pieņemamību darbiniekiem, papildu pasākumu neesību, lai samazinātu personāla izmaksas, filiāļu tīkla racionalizācijas pasākumu trūkumu pēc T Bank iegādes un vienlaicīgo nespēju izmantot potenciālās sinerģijas (109).

| (151) | New TT lēmuma par procedūras sākšanu 90. un 91. apsvērumā Komisija pauda bažas par to, vai procentu rezerves vērienīgo samazināšanu esošajiem noguldījumiem un aizdevumu rezerves palielināšanu jaunu aizdevumu radīšanai bija iespējams īstenot, New TT Bank nezaudējot būtisku klientu skaitu un neapdraudot kreditēšanu. Turklāt Komisija šaubījās, vai New TT Bank varēs dubultot korporatīvo aizdevumu skaitu, kā ieplānots, un vai, ņemot vērā kompetences trūkumu, tā spēs sasniegt plānotos straujas izaugsmes rādītājus neto procentu ienākumiem. |
| --- | --- |

(151)

New TT lēmuma par procedūras sākšanu 90. un 91. apsvērumā Komisija pauda bažas par to, vai procentu rezerves vērienīgo samazināšanu esošajiem noguldījumiem un aizdevumu rezerves palielināšanu jaunu aizdevumu radīšanai bija iespējams īstenot, New TT Bank nezaudējot būtisku klientu skaitu un neapdraudot kreditēšanu. Turklāt Komisija šaubījās, vai New TT Bank varēs dubultot korporatīvo aizdevumu skaitu, kā ieplānots, un vai, ņemot vērā kompetences trūkumu, tā spēs sasniegt plānotos straujas izaugsmes rādītājus neto procentu ienākumiem.

| (152) | Tādēļ New TT lēmuma par procedūras sākšanu 95. apsvērumā Komisija atzina, ka TT Bank reintegrācija lielākā dzīvotspējīgā finanšu uzņēmumā uzlabotu New TT Bank dzīvotspējas prognozes, jo ļautu racionalizēt izmaksas, pārskatīt noguldījumu un jauno aizdevumu cenas un piedāvāt plašāku produktu klāstu. |
| --- | --- |

(152)

Tādēļ New TT lēmuma par procedūras sākšanu 95. apsvērumā Komisija atzina, ka TT Bank reintegrācija lielākā dzīvotspējīgā finanšu uzņēmumā uzlabotu New TT Bank dzīvotspējas prognozes, jo ļautu racionalizēt izmaksas, pārskatīt noguldījumu un jauno aizdevumu cenas un piedāvāt plašāku produktu klāstu.

| (153) | Tā kā New TT Bank pārņēma ekonomiskās darbības, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp arī T Bank darbības, Komisija uzsāka formālas izmeklēšanas procedūru par to, vai T un TT pasākumi nodrošināja ilgtermiņa risinājumu attiecībā uz New TT Bank dzīvotspēju, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(153)

Tā kā New TT Bank pārņēma ekonomiskās darbības, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp arī T Bank darbības, Komisija uzsāka formālas izmeklēšanas procedūru par to, vai T un TT pasākumi nodrošināja ilgtermiņa risinājumu attiecībā uz New TT Bank dzīvotspēju, un aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (154) | Attiecībā uz sloga sadali Komisija uzskatīja, ka atsevišķā pārstrukturēšana uzpūta pārstrukturēšanas izmaksas, un tādēļ tā apšaubīja, ka valsts atbalsts bija ierobežots līdz minimumam. Turklāt Komisija arī konstatēja – neraugoties uz faktu, ka bija nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem, un, iespējams, ka tā bija maksimāli iespējamā, atlīdzības neesība izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Komisija arī novēroja – fakts, ka liela radušos zaudējumu daļa izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, attaisnoja mazāku atlīdzību (110). |
| --- | --- |

(154)

Attiecībā uz sloga sadali Komisija uzskatīja, ka atsevišķā pārstrukturēšana uzpūta pārstrukturēšanas izmaksas, un tādēļ tā apšaubīja, ka valsts atbalsts bija ierobežots līdz minimumam. Turklāt Komisija arī konstatēja – neraugoties uz faktu, ka bija nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem, un, iespējams, ka tā bija maksimāli iespējamā, atlīdzības neesība izraisīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Komisija arī novēroja – fakts, ka liela radušos zaudējumu daļa izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, attaisnoja mazāku atlīdzību (110).

| (155) | Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem Komisija atzīmēja, ka lielais TT Bank saņemtais atbalsta apjoms un nodotās T Bank darbības, kā arī atlīdzības trūkums, lika plānot New TT Bank būtisku pārstrukturēšanu un dalības tirgū sašaurināšanu. Turklāt, tā kā zaudējumus radīja galvenokārt GGB turēšana, Komisija novēroja, ka TT Bank turēja vairāk GGB nekā citas Grieķijas bankas proporcionāli lielumam, un atzina, ka tas liecina par nesamērīgu riska uzņemšanos (111). Visbeidzot, tā atzīmēja, ka, lai gan New TT Bank palika tirgū gandrīz tikpat lielā mērā kā iepriekš TT Bank, konkurences izkropļojumi bija minimāli, jo tā bija salīdzinoši neliela banka, kas nedarbojās ārvalstīs. Tomēr Komisija apšaubīja, vai tika veikti pietiekami pasākumi lieku konkurences izkropļojumu ierobežošanai, un atzina, ka varbūt bija nepieciešams cenu līderības aizliegums un citi rīcības ierobežojumi (112). |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem Komisija atzīmēja, ka lielais TT Bank saņemtais atbalsta apjoms un nodotās T Bank darbības, kā arī atlīdzības trūkums, lika plānot New TT Bank būtisku pārstrukturēšanu un dalības tirgū sašaurināšanu. Turklāt, tā kā zaudējumus radīja galvenokārt GGB turēšana, Komisija novēroja, ka TT Bank turēja vairāk GGB nekā citas Grieķijas bankas proporcionāli lielumam, un atzina, ka tas liecina par nesamērīgu riska uzņemšanos (111). Visbeidzot, tā atzīmēja, ka, lai gan New TT Bank palika tirgū gandrīz tikpat lielā mērā kā iepriekš TT Bank, konkurences izkropļojumi bija minimāli, jo tā bija salīdzinoši neliela banka, kas nedarbojās ārvalstīs. Tomēr Komisija apšaubīja, vai tika veikti pietiekami pasākumi lieku konkurences izkropļojumu ierobežošanai, un atzina, ka varbūt bija nepieciešams cenu līderības aizliegums un citi rīcības ierobežojumi (112).

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

GRIEĶU BANKAS PIEZĪMES

| (156) | Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko Grieķu banka iesniedza par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā Grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Eurobank rekapitalizāciju. |
| --- | --- |

(156)

Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes, ko Grieķu banka iesniedza par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu. Minētā Grieķu banka norādīja, ka Grieķijas banku rekapitalizācija, ko veic HFSF, principā ir apsveicams solis ceļā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu, un neiebilda pret Eurobank rekapitalizāciju.

| (157) | Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā Grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā. |
| --- | --- |

(157)

Tomēr, paužot pilnīgu atbalstu principam, ka Grieķijas banku rekapitalizāciju veic HFSF, minētā Grieķu banka paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un novērstu diskrimināciju, tā cer, ka HFSF veiktā rekapitalizācija uz līdzīgiem noteikumiem būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRĀM

5.1.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PAGAIDU REKAPITALIZĀCIJU

| (158) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(158)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Eurobank lēmumu par procedūras sākšanu.

5.1.1.   Grieķijas Bankas sagatavotās piezīmes

| (159) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF veica rekapitalizāciju četrām lielākajām Grieķijas bankām 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas līdz 2012. gada jūnijam bija noteikta 10 % apmērā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas bija noteikta 7 % apmērā saskaņā ar trīsgadīgo nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka atzīmēja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar kuru HFSF veica rekapitalizāciju četrām lielākajām Grieķijas bankām 2012. gada maijā, bija mazāka nekā galīgā summa, kas bija nepieciešama, lai šīs bankas pakāpeniski sasniegtu un uzturētu pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas līdz 2012. gada jūnijam bija noteikta 10 % apmērā, un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecību, kas bija noteikta 7 % apmērā saskaņā ar trīsgadīgo nelabvēlīgo spriedzes scenāriju. Tā arī atzīmēja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija bija pagaidu pasākums, ņemot vērā to, ka rekapitalizācijas procesam bija jābeidzas līdz ar minēto četru banku akciju kapitāla palielināšanos.

| (160) | Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgtermiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs. |
| --- | --- |

(160)

Grieķijas Banka arī konstatēja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija ir daļa no Grieķijas banku nozares ilgtermiņa pārstrukturēšanas. Tā atzīmēja, ka banku vadība, ja tās paliks privātīpašumā, visticamāk, nemainīsies, bet bankām valsts īpašumā (proti, HFSF īpašumā) HFSF var iecelt jaunu vadību, kuru jebkurā gadījumā novērtēs Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā regulāri novērtē visu banku korporatīvās pārvaldības sistēmas, vadības atbilstību un riska profilus, lai novērstu pārmērīgu risku uzņemšanos. Tā arī minēja, ka HFSF jau ir iecēlusi pārstāvjus rekapitalizēto banku Direktoru padomēs.

| (161) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un arī PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka konstatēja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota, lai varētu nodrošināt tolaik spēkā esošo minimālā kapitāla prasību (8 %) ievērošanu. Tā arī apgalvoja, ka ilgstošais laikposms pirms rekapitalizācijām bija nepieciešams tādēļ, ka krasi pasliktinājās darbības vide Grieķijā, un arī PSI programmas ietekmes rezultātā, kā arī visa projekta sarežģītības dēļ un tādēļ, ka bija maksimāli jāpalielina privāto investoru līdzdalība akciju kapitāla palielināšanā.

| (162) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās fakts, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja inter alia tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīva darbība. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās fakts, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiks atcelta, ja inter alia tiks būtiski pārkāpts pārstrukturēšanas plāns. Grieķijas Banka arī konstatēja, ka Bankas grūtības neizraisīja ne Bankas vadības nepietiekams risku novērtējums, ne arī komerciāli agresīva darbība.

5.1.2.   
  HFSF sagatavotās piezīmes

| (163) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tā ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tā neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tā arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas piemērotību potenciālās valsts iejaukšanās problēmas risināšanai, ja valsts nodrošinās lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF būs pilnas balsstiesības, HFSF apgalvoja, ka HFSF finansētās bankas nav uzskatāmas par valsts struktūrām vai valsts kontrolē esošiem uzņēmumiem un ka valsts tās vairs nekontrolēs pēc tam, kad HFSF tām būs veikusi pastāvīgu rekapitalizāciju. HFSF norādīja, ka tā ir pilnīgi neatkarīga privāttiesību juridiskā persona ar lēmumu pieņemšanas autonomiju. Tā neatrodas valsts kontrolē saskaņā ar HFSF likuma 16.C panta 2. punktu, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kurām HFSF sniedz kapitāla atbalstu, neietilpst plašākā publiskā sektorā. Tā arī atsaucās uz HFSF pārvaldības struktūru.

| (164) | Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tā ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tās funkcijas aprobežojas ar tām, kas minētas HFSF likumā. Tā norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (inter alia par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz HFSF intervenci Bankas vadībā HFSF atzīmēja, ka tā ievēro Bankas autonomiju un neiejaucas ikdienas vadībā, ņemot vērā, ka tās funkcijas aprobežojas ar tām, kas minētas HFSF likumā. Tā norādīja, ka nav iespējama nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par kreditēšanas procesu (inter alia par nodrošinājumu, cenu noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiek pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

| (165) | HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tā minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tās balsstiesības tiks ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna noteikumus. |
| --- | --- |

(165)

HFSF norādīja, ka HFSF likums un pirmsparakstīšanas nolīgums paredz atbilstošus aizsargpasākumus, lai neļautu esošajiem privātajiem akcionāriem uzņemties pārmērīgu risku. Tā minēja tādus elementus kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildfunkcijām un viņu piedalīšanās komiteju darbā, ii) HFSF veiktā rūpīgā izpēte Bankā un iii) fakts, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tās balsstiesības tiks ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka izpildīs pārstrukturēšanas plāna noteikumus.

| (166) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atlīdzības par atbalstu līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra, termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB un SVF, un Grieķiju. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas nepieciešamību un jo īpaši atlīdzības par atbalstu līmeni HFSF norādīja, ka šī atlīdzība ir saskaņota ar Komisijas, ECB un SVF pārstāvjiem. Minētajā saskaņotajā līmenī ir ņemts vērā, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija tiks pārvērsta pastāvīgā rekapitalizācijā pirms 2012. gada 30. septembra, termiņa, kas tika noteikts 2012. gada martā MEFP starp Komisiju, ECB un SVF, un Grieķiju.

| (167) | Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tās pieņemtie pasākumi, piemēram, tie, kas minēti šā lēmuma 165. apsvērumā, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tā neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tās Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem. |
| --- | --- |

(167)

Attiecībā uz pirmās pagaidu rekapitalizācijas samērīgumu HFSF atzīmēja, ka tās pieņemtie pasākumi, piemēram, tie, kas minēti šā lēmuma 165. apsvērumā, ir pietiekami aizsargpasākumi, ņemot vērā lielās saņemtā atbalsta summas un ilgstošo glābšanas laikposmu. Turklāt HFSF apgalvoja, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās piedalās HFSF, savstarpēji nedalītos ar komerciāli sensitīvu informāciju. Šādi pasākumi ir, piemēram, dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, pilnvaru piešķiršana šiem pārstāvjiem ar īpašu aizsardzību pret informācijas plūsmu no viena pārstāvja citam, kā arī nepārprotamas iekšējās instrukcijas minētajām amatpersonām neizplatīt banku komerciāli sensitīvo informāciju. Turklāt HFSF apgalvoja, ka tā neizmanto savas tiesības bankās tādā veidā, lai novērstu, ierobežotu, traucētu vai būtiski kavētu vai apgrūtinātu efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka uz tās Direktoru padomes locekļiem un darbiniekiem attiecas stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi, un viņiem ir saistoši noteikumi par profesionālo noslēpumu attiecībā uz darba pienākumiem.

5.2.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ NEA PROTON BANK

| (168) | Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(168)

Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko Grieķijas Banka un HFSF bija sagatavojusi par Nea Proton lēmumu par procedūras sākšanu.

5.2.1.   Grieķijas Bankas sagatavotās piezīmes

| (169) | Grieķijas Banka atzīmēja, ka Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, kas pieder HFSF, nevarēja viena pati iesniegt ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānu. Turklāt Grieķijas Banka norādīja, ka tā stingri uzrauga, kā tiek īstenots uzņēmējdarbības plāns, kuru HFSF sagatavoja Nea Proton Bank un iesniedza Komisijai, lai nodrošinātu iespēju pārdot Nea Proton Bank likumā paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(169)

Grieķijas Banka atzīmēja, ka Nea Proton Bank kā starpposma kredītiestāde, kas pieder HFSF, nevarēja viena pati iesniegt ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānu. Turklāt Grieķijas Banka norādīja, ka tā stingri uzrauga, kā tiek īstenots uzņēmējdarbības plāns, kuru HFSF sagatavoja Nea Proton Bank un iesniedza Komisijai, lai nodrošinātu iespēju pārdot Nea Proton Bank likumā paredzētajā termiņā.

| (170) | Attiecībā uz rentabilitātes pieauguma ātrumu Grieķijas Banka norādīja, ka lielākā daļa izaugsmes ir paredzama 2013. gadā (kad tiek plānots, ka neto procentu ienākumi pieaugs līdz EUR 55,3 miljoniem, salīdzinot ar EUR 22,7 miljoniem 2012. gadā) un tās avots lielākoties būs kopējo procentu izdevumu samazinājums divu apstākļu ietekmē – termiņnoguldījumu pagarināšana, kas parasti ir ienesīgāka un ar labākiem noteikumiem, un kopējās nenokārtotās noguldījumu summas samazināšanās par 30 % 2012. gada pirmajā pusē. Turklāt Grieķijas Banka uzsvēra faktu, ka no 2013. gada ienākumu dati par neto procentiem tiks pārvietoti samērā vienmērīgi un neradīs šaubas par Nea Proton Bank spēju sasniegt izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(170)

Attiecībā uz rentabilitātes pieauguma ātrumu Grieķijas Banka norādīja, ka lielākā daļa izaugsmes ir paredzama 2013. gadā (kad tiek plānots, ka neto procentu ienākumi pieaugs līdz EUR 55,3 miljoniem, salīdzinot ar EUR 22,7 miljoniem 2012. gadā) un tās avots lielākoties būs kopējo procentu izdevumu samazinājums divu apstākļu ietekmē – termiņnoguldījumu pagarināšana, kas parasti ir ienesīgāka un ar labākiem noteikumiem, un kopējās nenokārtotās noguldījumu summas samazināšanās par 30 % 2012. gada pirmajā pusē. Turklāt Grieķijas Banka uzsvēra faktu, ka no 2013. gada ienākumu dati par neto procentiem tiks pārvietoti samērā vienmērīgi un neradīs šaubas par Nea Proton Bank spēju sasniegt izvirzīto mērķi.

5.2.2.   
  HFSF sagatavotās piezīmes

| (171) | Attiecībā uz Nea Proton Bank atbalsta pasākumu nepieciešamību HFSF atzīmēja, ka Grieķijas Banka ir atbildīgā iestāde, kas pieņem lēmumus par jebkuriem noregulējuma pasākumiem, un ka HFSF ir iepludinājusi minimālo kapitālu, kas nepieciešams normatīviem mērķiem. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz Nea Proton Bank atbalsta pasākumu nepieciešamību HFSF atzīmēja, ka Grieķijas Banka ir atbildīgā iestāde, kas pieņem lēmumus par jebkuriem noregulējuma pasākumiem, un ka HFSF ir iepludinājusi minimālo kapitālu, kas nepieciešams normatīviem mērķiem.

| (172) | Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu HFSF atsaucās uz noregulējuma sistēmu, saskaņā ar kuru HFSF bija jāpārdod Nea Proton Bank divu gadu laikā, un piekrita Komisijai, ka Nea Proton Bank varētu kļūt par lielākas un dzīvotspējīgas struktūras daļu. Kaut arī Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plāns balstījās uz “atsevišķu” modeli, HFSF paskaidroja, ka tās mērķis bija atvieglot minētās bankas pārdošanu, uzlabojot tās pievilcību investoriem un finanšu rezultātus. HFSF piebilda, ka kapitāla iepludināšana ne tikai ļāva Nea Proton Bank nodrošināt minimālo kapitāla pietiekamības rādītāju, bet arī uzlabot finansiālo stāvokli un pievilcību jebkādai turpmākai apvienošanai ar citām mazām bankām. HFSF arī norādīja, ka papildu kapitāla iepludināšana bija nepieciešama, lai varētu segt pasliktināšanās zaudējumus saistībā ar PSI programmu un palielinātajām aizdevumu izsniegšanas maksām. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu HFSF atsaucās uz noregulējuma sistēmu, saskaņā ar kuru HFSF bija jāpārdod Nea Proton Bank divu gadu laikā, un piekrita Komisijai, ka Nea Proton Bank varētu kļūt par lielākas un dzīvotspējīgas struktūras daļu. Kaut arī Nea Proton Bank pārstrukturēšanas plāns balstījās uz “atsevišķu” modeli, HFSF paskaidroja, ka tās mērķis bija atvieglot minētās bankas pārdošanu, uzlabojot tās pievilcību investoriem un finanšu rezultātus. HFSF piebilda, ka kapitāla iepludināšana ne tikai ļāva Nea Proton Bank nodrošināt minimālo kapitāla pietiekamības rādītāju, bet arī uzlabot finansiālo stāvokli un pievilcību jebkādai turpmākai apvienošanai ar citām mazām bankām. HFSF arī norādīja, ka papildu kapitāla iepludināšana bija nepieciešama, lai varētu segt pasliktināšanās zaudējumus saistībā ar PSI programmu un palielinātajām aizdevumu izsniegšanas maksām.

| (173) | HFSF konstatēja, ka Nea Proton Bank bija uzlabojusi finansēšanas izmaksas un noguldījumu lojalitāti. Nea Proton Bank atkarība no Eurosistēmas 2012. gadā samazinājās, un tā uzlaboja savas likviditātes pozīcijas. Papildu kapitāla iepludināšana palīdzēja samazināt procentu likmes par noguldījumiem un uzlabot procentu likmju rezerves. Nea Proton Bank jau bija pārcenojusi daļu no sava aizdevumu portfeļa, veicot ar risku saistītu cenu noteikšanu, kad procentu likmes būtiski pārsniedz finansēšanas izmaksas. Turklāt neto procentu ienākumu plānotās izaugsmes ātrums tiks nodrošināts, veicot piesardzīgu ekspansiju korporatīvā tirgus segmentā un uzlabojot portfeļa kvalitāti. |
| --- | --- |

(173)

HFSF konstatēja, ka Nea Proton Bank bija uzlabojusi finansēšanas izmaksas un noguldījumu lojalitāti. Nea Proton Bank atkarība no Eurosistēmas 2012. gadā samazinājās, un tā uzlaboja savas likviditātes pozīcijas. Papildu kapitāla iepludināšana palīdzēja samazināt procentu likmes par noguldījumiem un uzlabot procentu likmju rezerves. Nea Proton Bank jau bija pārcenojusi daļu no sava aizdevumu portfeļa, veicot ar risku saistītu cenu noteikšanu, kad procentu likmes būtiski pārsniedz finansēšanas izmaksas. Turklāt neto procentu ienākumu plānotās izaugsmes ātrums tiks nodrošināts, veicot piesardzīgu ekspansiju korporatīvā tirgus segmentā un uzlabojot portfeļa kvalitāti.

| (174) | HFSF konstatēja, ka 2012. gadā Nea Proton Bank būtiski samazināja darbības izmaksas, abi vienīgie tās meitasuzņēmumi pārtrauca darbību, tās dalība apdrošināšanas starpniecībā tika būtiski samazināta un tās īpašumu tirdzniecības darbības tika izbeigtas. |
| --- | --- |

(174)

HFSF konstatēja, ka 2012. gadā Nea Proton Bank būtiski samazināja darbības izmaksas, abi vienīgie tās meitasuzņēmumi pārtrauca darbību, tās dalība apdrošināšanas starpniecībā tika būtiski samazināta un tās īpašumu tirdzniecības darbības tika izbeigtas.

| (175) | Visbeidzot, HFSF atzīmēja, ka konkurences traucējumi būs ierobežoti, jo Nea Proton Bank daļa no kopējiem Grieķijas banku aktīviem ir neliela un tā neapsver iespēju agresīvi piesaistīt noguldījumus. |
| --- | --- |

(175)

Visbeidzot, HFSF atzīmēja, ka konkurences traucējumi būs ierobežoti, jo Nea Proton Bank daļa no kopējiem Grieķijas banku aktīviem ir neliela un tā neapsver iespēju agresīvi piesaistīt noguldījumus.

5.3.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ NEW TT BANK

| (176) | Finanšu ministrija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(176)

Finanšu ministrija 2013. gada 19. jūlijā iesniedza piezīmes par New TT lēmumu par procedūras sākšanu.

| (177) | Attiecībā uz NTT1 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija piebilda, ka aktīviem un pasīviem, kas tika nodoti New TT Bank, precīza vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ārējo revidentu ziņojumu saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(177)

Attiecībā uz NTT1 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija piebilda, ka aktīviem un pasīviem, kas tika nodoti New TT Bank, precīza vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ārējo revidentu ziņojumu saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E panta 6. punktu.

| (178) | Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija norādīja, ka Otrā stabilizācijas programma Grieķijai (otrā pārstrādātā 2013. gada maija redakcija) paredzēja New TT Bank pārdošanu trešai personai līdz 2013. gada 15. jūlijam. |
| --- | --- |

(178)

Attiecībā uz NTT2 pasākuma nepieciešamību Finanšu ministrija norādīja, ka Otrā stabilizācijas programma Grieķijai (otrā pārstrādātā 2013. gada maija redakcija) paredzēja New TT Bank pārdošanu trešai personai līdz 2013. gada 15. jūlijam.

| (179) | Attiecībā uz atlīdzību par NTT1 un NTT2 pasākumiem Finanšu ministrija atzīmēja, ka HFSF, kas līdz 2013. gada 31. decembrim novērš finansējuma trūkumu HDIGF vietā, iegūst privileģētas prasījuma tiesības, salīdzinot ar citiem nenodrošinātajiem kreditoriem, ja tiek likvidēti aktīvi, kas palikuši TT Bank īpašumā, un ka tikai darbinieku prasības attiecībā uz 50 % kompensācijas saņemšanu ir augstākas par HFSF prasību. Tādējādi tā secināja, ka minēto aktīvu likvidācijas rezultāts lielākoties piederēs HFSF, samazinot valstij sedzamās izmaksas. |
| --- | --- |

(179)

Attiecībā uz atlīdzību par NTT1 un NTT2 pasākumiem Finanšu ministrija atzīmēja, ka HFSF, kas līdz 2013. gada 31. decembrim novērš finansējuma trūkumu HDIGF vietā, iegūst privileģētas prasījuma tiesības, salīdzinot ar citiem nenodrošinātajiem kreditoriem, ja tiek likvidēti aktīvi, kas palikuši TT Bank īpašumā, un ka tikai darbinieku prasības attiecībā uz 50 % kompensācijas saņemšanu ir augstākas par HFSF prasību. Tādējādi tā secināja, ka minēto aktīvu likvidācijas rezultāts lielākoties piederēs HFSF, samazinot valstij sedzamās izmaksas.

| (180) | Attiecībā uz New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Finanšu ministrija konstatēja, ka New TT Bank kā starpposma kredītiestāde ir jāpārdod divu gadu laikā pēc izveidošanas saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E pantu. New TT Bank pārdošana saskaņā ar 2013. gada maija MEFP ir jāpabeidz līdz 2013. gada 15. jūlijam, tādējādi nodrošinot tās darbības ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Finanšu ministrija konstatēja, ka New TT Bank kā starpposma kredītiestāde ir jāpārdod divu gadu laikā pēc izveidošanas saskaņā ar Likuma 3601/2007 63.E pantu. New TT Bank pārdošana saskaņā ar 2013. gada maija MEFP ir jāpabeidz līdz 2013. gada 15. jūlijam, tādējādi nodrošinot tās darbības ilgtermiņa dzīvotspēju.

6.   AR UZŅĒMUMU IEGĀDI SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   AR NEA PROTON BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.1.   Atbalsta esība un apjoms

| (181) | Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai var izkropļot konkurenci, atbalstot noteiktus uzņēmumus vai noteiktu preču ražošanu, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(181)

Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar minēto noteikumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko piešķīrusi dalībvalsts vai kas jebkādā veidā piešķirts no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai var izkropļot konkurenci, atbalstot noteiktus uzņēmumus vai noteiktu preču ražošanu, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumā)

| (182) | Grieķijas valsts kapitāla iepludināšana Proton Bank 2009. gada maijā EUR 80 miljonu apmērā (Pr1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 78 miljoniem, ko Proton Bank ieguva 2009. gada aprīlī (Pr2 pasākums), un valsts garantija, kas 2010. gada jūlijā tika dota Proton Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums), tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (113). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(182)

Grieķijas valsts kapitāla iepludināšana Proton Bank 2009. gada maijā EUR 80 miljonu apmērā (Pr1 pasākums), Grieķijas valsts vērtspapīri par EUR 78 miljoniem, ko Proton Bank ieguva 2009. gada aprīlī (Pr2 pasākums), un valsts garantija, kas 2010. gada jūlijā tika dota Proton Bank par emitētajām obligācijām ar nominālvērtību EUR 149,4 miljoni (Pr3 pasākums), tika piešķirta saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (113). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu.

| (183) | Kā secināts Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 38. apsvērumā, Nea Proton Bank pārņem Proton Bank saimniecisko darbību. Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu saņēmēja bija Nea Proton Bank, jo tie sekmēja to saimniecisko darbību stabilizāciju un nepārtrauktību, kas šai bankai tika nodotas un pretējā gadījumā vairs neeksistētu. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir izmantoti saimnieciskajām darbībām, kas tika nodotas Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(183)

Kā secināts Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 38. apsvērumā, Nea Proton Bank pārņem Proton Bank saimniecisko darbību. Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu saņēmēja bija Nea Proton Bank, jo tie sekmēja to saimniecisko darbību stabilizāciju un nepārtrauktību, kas šai bankai tika nodotas un pretējā gadījumā vairs neeksistētu. Tādējādi Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir izmantoti saimnieciskajām darbībām, kas tika nodotas Nea Proton Bank.

6.1.1.2.   Atbalsta esība Nea Proton Bank trūkstošā finansējuma segšanā (NP1 pasākums)

| (184) | Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 31.–37. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NP1 pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā paša lēmuma 38. apsvērumā Komisija atzina Nea Proton Bank par minētā pasākuma ekonomisko saņēmēju, jo Nea Proton Bank pārņēma Proton Bank saimniecisko darbību, kura turpināja pastāvēt saņemtā atbalsta rezultātā. |
| --- | --- |

(184)

Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 31.–37. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NP1 pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā paša lēmuma 38. apsvērumā Komisija atzina Nea Proton Bank par minētā pasākuma ekonomisko saņēmēju, jo Nea Proton Bank pārņēma Proton Bank saimniecisko darbību, kura turpināja pastāvēt saņemtā atbalsta rezultātā.

6.1.1.3.   Atbalsta esība sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanā, ko veica HFSF, un papildu akciju kapitāla iepludināšanā, ko 2012. gadā veica HFSF (NP2 pasākumā)

| (185) | Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 41.–43. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka HFSF kapitāla iepludināšana EUR 250 miljonu apmērā un papildu kapitāla iepludināšana, kas bija gaidāma minētā lēmuma laikā, kopsummā veidojot EUR 300 miljonus, bija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kā minēts šā lēmuma 93. apsvērumā, ārpus papildus iespējamiem EUR 300 miljoniem kapitāla, HFSF varēja ieguldīt vēl EUR 265 miljonus 2012. gadā, palielinot kopējo rekapitalizācijas atbalstu 2011. un 2012. gadā līdz EUR 515 miljoniem (NP2 pasākums). |
| --- | --- |

(185)

Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 41.–43. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka HFSF kapitāla iepludināšana EUR 250 miljonu apmērā un papildu kapitāla iepludināšana, kas bija gaidāma minētā lēmuma laikā, kopsummā veidojot EUR 300 miljonus, bija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kā minēts šā lēmuma 93. apsvērumā, ārpus papildus iespējamiem EUR 300 miljoniem kapitāla, HFSF varēja ieguldīt vēl EUR 265 miljonus 2012. gadā, palielinot kopējo rekapitalizācijas atbalstu 2011. un 2012. gadā līdz EUR 515 miljoniem (NP2 pasākums).

6.1.1.4.   Atbalsta esība HFSF veiktajā kapitāla iepludināšanā Nea Proton Bank pirms tās pārdošanas Bankai (NP3 pasākums)

| (186) | Komisija uzskata HFSF veikto kapitāla iepludināšanu Nea Proton Bank pirms tās pārdošanas Bankai, kura summa bija EUR 395 miljoni, par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(186)

Komisija uzskata HFSF veikto kapitāla iepludināšanu Nea Proton Bank pirms tās pārdošanas Bankai, kura summa bija EUR 395 miljoni, par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (187) | Šo kapitāla iepludināšanu veica HFSF, kura ir Grieķijas izveidota un finansēta struktūra banku atbalstam, un tādējādi tā ir izveidota par valsts līdzekļiem. Turklāt šis pasākums pēc rakstura bija selektīvs, jo kapitāla iepludināšanu saņēma tikai Nea Proton Bank. |
| --- | --- |

(187)

Šo kapitāla iepludināšanu veica HFSF, kura ir Grieķijas izveidota un finansēta struktūra banku atbalstam, un tādējādi tā ir izveidota par valsts līdzekļiem. Turklāt šis pasākums pēc rakstura bija selektīvs, jo kapitāla iepludināšanu saņēma tikai Nea Proton Bank.

| (188) | Intervence nodrošināja Nea Proton Bank arī skaidras priekšrocības, jo ļāva tai turpināt banku darbību. Bez minētās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank, kuras kapitāls bija izteikti negatīvs, būtu bankrotējusi. Šādos apstākļos nebūtu iespējams pārdot Nea Proton Bank un integrēt to lielākā struktūrā. Turklāt minētā rekapitalizācija neatbilda tirgus investora principam. Pretēji tam EUR 395 miljonu rekapitalizācija ļāva īstenot Nea Proton Bank pārdošanu par vienu euro. Privāts investors būtu izvēlējies neturpināt rekapitalizāciju un ļaut Nea Proton Bank bankrotēt, tādējādi ietaupot EUR 395 miljonus. |
| --- | --- |

(188)

Intervence nodrošināja Nea Proton Bank arī skaidras priekšrocības, jo ļāva tai turpināt banku darbību. Bez minētās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank, kuras kapitāls bija izteikti negatīvs, būtu bankrotējusi. Šādos apstākļos nebūtu iespējams pārdot Nea Proton Bank un integrēt to lielākā struktūrā. Turklāt minētā rekapitalizācija neatbilda tirgus investora principam. Pretēji tam EUR 395 miljonu rekapitalizācija ļāva īstenot Nea Proton Bank pārdošanu par vienu euro. Privāts investors būtu izvēlējies neturpināt rekapitalizāciju un ļaut Nea Proton Bank bankrotēt, tādējādi ietaupot EUR 395 miljonus.

| (189) | Nea Proton Bank konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai potenciāli ir ieinteresēti ienākt Grieķijas tirgū. Tādējādi šī kapitāla iepludināšana ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un potenciāli var izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(189)

Nea Proton Bank konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas darbojas Grieķijā vai potenciāli ir ieinteresēti ienākt Grieķijas tirgū. Tādējādi šī kapitāla iepludināšana ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un potenciāli var izkropļot konkurenci.

| (190) | Tādēļ Komisija secina, ka kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(190)

Tādēļ Komisija secina, ka kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

NP3 pasākuma saņēmējs

| (191) | Kā jau paskaidrots 188. apsvērumā, Komisija uzskata Nea Proton Bank par kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank saņēmēju EUR 395 miljonu apmērā, jo šis atbalsts ļāva turpināt tās saimniecisko darbību Bankas ietvaros. |
| --- | --- |

(191)

Kā jau paskaidrots 188. apsvērumā, Komisija uzskata Nea Proton Bank par kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank saņēmēju EUR 395 miljonu apmērā, jo šis atbalsts ļāva turpināt tās saimniecisko darbību Bankas ietvaros.

| (192) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai Nea Proton Bank pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Jo īpaši tai jānovērtē, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus noteikumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu attiecīgajiem aktīviem un pasīviem. |
| --- | --- |

(192)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai Nea Proton Bank pārdošana nozīmē valsts atbalstu Bankai saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Komisijai jānovērtē noteiktu prasību izpilde. Jo īpaši tai jānovērtē, vai: i) pārdošanas process bija atklāts un nediskriminējošs; ii) pārdošana notika atbilstoši tirgus noteikumiem; un iii) finanšu iestāde vai valsts maksimāli palielināja pārdošanas cenu attiecīgajiem aktīviem un pasīviem.

| (193) | Banka iegādājās Nea Proton Bank akcijas, jo tā iesniedza vienīgo derīgo piedāvājumu nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros, kas bija atvērta citām bankām un finanšu iestādēm. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, finanšu iestādēm un atbalstītājiem, un no tiem tikai četri izrādīja interesi par Nea Proton Bank iegādi, un tikai divi – Banka un riska ieguldījumu fonds (114) – iesniedza galīgos piedāvājumus. Bankas piedāvājums bija vienīgais, kas atbilda prasībām HFSF procesa vēstulē. |
| --- | --- |

(193)

Banka iegādājās Nea Proton Bank akcijas, jo tā iesniedza vienīgo derīgo piedāvājumu nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros, kas bija atvērta citām bankām un finanšu iestādēm. HFSF finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, finanšu iestādēm un atbalstītājiem, un no tiem tikai četri izrādīja interesi par Nea Proton Bank iegādi, un tikai divi – Banka un riska ieguldījumu fonds (114) – iesniedza galīgos piedāvājumus. Bankas piedāvājums bija vienīgais, kas atbilda prasībām HFSF procesa vēstulē.

| (194) | Tā kā finanšu konsultants bija vērsies pie daudzām bankām un jau iepriekš bija izklāstījis prasības un laika grafiku, kas jāievēro piedāvājumiem, lai tos atzītu par derīgiem, Komisija uzskata, ka konkurss bija atklāts un nediskriminējošs. Tādēļ Komisija secina, ka konkursa procedūra ļauj tai izslēgt pircējam atbalsta esību. |
| --- | --- |

(194)

Tā kā finanšu konsultants bija vērsies pie daudzām bankām un jau iepriekš bija izklāstījis prasības un laika grafiku, kas jāievēro piedāvājumiem, lai tos atzītu par derīgiem, Komisija uzskata, ka konkurss bija atklāts un nediskriminējošs. Tādēļ Komisija secina, ka konkursa procedūra ļauj tai izslēgt pircējam atbalsta esību.

| (195) | Banka samaksāja atlīdzību viena euro apmērā, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas. Minētā negatīvā cena (proti, ņemot vērā Nea Proton Bank rekapitalizāciju tieši pirms pārdošanas) nenozīmē, ka pārdošanas cena neatbilstu uzņēmuma tirgus vērtībai (115), jo Nea Proton Bank neto pašu kapitāls bija izteikti negatīvs un bija gaidāma turpmāka zaudējumu reģistrēšana. Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilstu uzņēmuma tirgus cenai. Līdz ar to saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (116) Komisija secina, ka pārdošanas cena bija tirgus cena un minēto atbalstu Bankai var izslēgt. |
| --- | --- |

(195)

Banka samaksāja atlīdzību viena euro apmērā, un HFSF apņēmās veikt Nea Proton Bank rekapitalizāciju pirms tās pārdošanas. Minētā negatīvā cena (proti, ņemot vērā Nea Proton Bank rekapitalizāciju tieši pirms pārdošanas) nenozīmē, ka pārdošanas cena neatbilstu uzņēmuma tirgus vērtībai (115), jo Nea Proton Bank neto pašu kapitāls bija izteikti negatīvs un bija gaidāma turpmāka zaudējumu reģistrēšana. Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka izteiktais piedāvājums un samaksātā cena neatbilstu uzņēmuma tirgus cenai. Līdz ar to saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 49. punktu, Pārstrukturēšanas paziņojuma 20. punktu un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (116) Komisija secina, ka pārdošanas cena bija tirgus cena un minēto atbalstu Bankai var izslēgt.

6.1.1.5.   Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (196) | Pamatojoties uz 182.–190. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 un NP3 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Attiecībā uz Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu Komisija secina, ka, tā kā tie nodrošināja to Proton Bank darbību ilgstošu norisi, kuras pēc tam tika nodotas Nea Proton Bank, šos pasākumus var atzīt par tādiem, ko saņēma arī Nea Proton Bank, kas pārņēma minētās darbības. Kā jau minēts 184. apsvērumā, NP1 pasākuma saņēmējs ir Nea Proton Bank, kas pārņem Proton Bank nodotās darbības. Turklāt Nea Proton Bank ir arī NP2 un NP3 pasākuma saņēmējs. |
| --- | --- |

(196)

Pamatojoties uz 182.–190. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 un NP3 pasākumi atbilst nosacījumiem, kas minēti Līguma 107. panta 1. punktā, un ir uzskatāmi par valsts atbalstu. Attiecībā uz Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu Komisija secina, ka, tā kā tie nodrošināja to Proton Bank darbību ilgstošu norisi, kuras pēc tam tika nodotas Nea Proton Bank, šos pasākumus var atzīt par tādiem, ko saņēma arī Nea Proton Bank, kas pārņēma minētās darbības. Kā jau minēts 184. apsvērumā, NP1 pasākuma saņēmējs ir Nea Proton Bank, kas pārņem Proton Bank nodotās darbības. Turklāt Nea Proton Bank ir arī NP2 un NP3 pasākuma saņēmējs.

| (197) | Tādēļ Komisija secina, ka Nea Proton Bank darbības ir saņēmušas valsts atbalstu kā kapitāla atbalstu EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2 un NP3 pasākumi), papildus valsts garantijām EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3 pasākums) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu apmērā (Pr2 pasākums), kā apkopots 9. tabulā.

  9. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Proton Bank un Nea Proton Bank










  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | Atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proton Bank darbības | Pr1 | Rekapitalizācija | 80 |
| Nea Proton Bank darbības | NP1 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB | 1 121,6 |
| NP2 | Rekapitalizācija | 515 |
| NP3 | Rekapitalizācija | 395 |
| Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma | 2 111,6 |
| Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Atbalsta veids | |
| Proton Bank darbības | Pr2 | Obligāciju aizdevums | 78 |
| Pr3 | Garantija | 149,4 |
| Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma | 227,4 |

(197)

Tādēļ Komisija secina, ka Nea Proton Bank darbības ir saņēmušas valsts atbalstu kā kapitāla atbalstu EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2 un NP3 pasākumi), papildus valsts garantijām EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3 pasākums) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu apmērā (Pr2 pasākums), kā apkopots 9. tabulā.

9. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Proton Bank un Nea Proton Bank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

Atbalsta summa (miljonos EUR)

Proton Bank darbības

Pr1

Rekapitalizācija

80

Nea Proton Bank darbības

NP1

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no PB uz NPB

1 121,6

NP2

Rekapitalizācija

515

NP3

Rekapitalizācija

395

Piešķirtā kapitāla atbalsta kopsumma

2 111,6

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Atbalsta veids

Proton Bank darbības

Pr2

Obligāciju aizdevums

78

Pr3

Garantija

149,4

Piešķirtā likviditātes atbalsta kopsumma

227,4

6.1.2.   Saderības novērtējuma juridiskais pamats

| (198) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(198)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (199) | Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (117) un 2013. gada Banku paziņojumu (118). |
| --- | --- |

(199)

Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tas tika apstiprināts 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir izpildītas attiecībā uz spriedzes atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprināja šādu uzskatu, pieņemot 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu (117) un 2013. gada Banku paziņojumu (118).

| (200) | Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (119), Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(200)

Attiecībā uz Grieķijas ekonomiku Komisijas lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu, kā arī valsts atbalsta pasākumu apstiprinājumos, kurus Grieķija piešķīra atsevišķām bankām (119), Komisija atzina, ka Grieķijas ekonomikā pastāv nopietnu traucējumu risks un valsts atbalsts bankām var šādus traucējumus novērst. Tādējādi juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

| (201) | Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem:
  a)   piemērotība– atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst smagus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai;
  b)   nepieciešamība– atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;
  c)   samērīgums– pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(201)

Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem:

a)   piemērotība– atbalstam jābūt pareizi orientētam, lai varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst smagus traucējumus ekonomikā; tas nenotiks, ja pasākums nebūs piemērots traucējumu novēršanai;

b)   nepieciešamība– atbalsta pasākumam gan pēc apjoma, gan veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai; tādējādi tas jāsniedz minimālā apjomā, kāds nepieciešams mērķa sasniegšanai, un veidā, kas ir piemērotākais traucējumu novēršanai;

c)   samērīgums– pasākuma pozitīvā ietekme pareizi jālīdzsvaro ar konkurences traucējumiem, lai šādi traucējumi aprobežotos ar pasākuma mērķu sasniegšanai nepieciešamo minimumu.

| (202) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(202)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.

| (203) | Rekapitalizācijas paziņojums (120) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(203)

Rekapitalizācijas paziņojums (120) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

| (204) | Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (121) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 7. tabulā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(204)

Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (121) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 7. tabulā minētos pasākumus.

6.1.3.   Atbalsta pasākumu saderības novērtējums saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

6.1.3.1.   Pr1, Pr2 un Pr3 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu

| (205) | Pr1, Pr2 un Pr3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā. |
| --- | --- |

(205)

Pr1, Pr2 un Pr3 pasākums tika piešķirts saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu. Minētajā shēmā iekļautie pasākumi jau bija novērtēti kā saderīgi ar iekšējo tirgu Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumā.

6.1.3.2.   NP1 un NP2 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

| (206) | Komisija apstiprināja NP1 un NP2 pasākumu kā glābšanas atbalstu Nea Proton lēmumā par procesa uzsākšanu. Tomēr, kā minēts 142. apsvērumā, Komisija pauda bažas par NP2 pasākuma apjoma nepieciešamību, kā arī par to, vai Nea Proton Bank spēs atsevišķi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, un tādēļ apšaubīja, ka atsevišķa rīcība būtu lētākā pieejamā izvēle. Šīs bažas tika kliedētas, pārdodot Nea Proton Bank Bankai 2013. gada 15. jūlijā. Tā kā Nea Proton Bank tika pārdota Bankai atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, Bankas samaksātā atlīdzība ir uzskatāma par tirgus cenu. Līdz ar to pašu kapitāla summa, kuru valsts iepludināja pirms pārdošanas, bija nepieciešama sekmīgai pārdošanai. Nea Proton Bank integrācija Bankas darbībā atrisinās Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas problēmas, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, ko Banka iesniedza Komisijai. |
| --- | --- |

(206)

Komisija apstiprināja NP1 un NP2 pasākumu kā glābšanas atbalstu Nea Proton lēmumā par procesa uzsākšanu. Tomēr, kā minēts 142. apsvērumā, Komisija pauda bažas par NP2 pasākuma apjoma nepieciešamību, kā arī par to, vai Nea Proton Bank spēs atsevišķi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, un tādēļ apšaubīja, ka atsevišķa rīcība būtu lētākā pieejamā izvēle. Šīs bažas tika kliedētas, pārdodot Nea Proton Bank Bankai 2013. gada 15. jūlijā. Tā kā Nea Proton Bank tika pārdota Bankai atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā procesā, Bankas samaksātā atlīdzība ir uzskatāma par tirgus cenu. Līdz ar to pašu kapitāla summa, kuru valsts iepludināja pirms pārdošanas, bija nepieciešama sekmīgai pārdošanai. Nea Proton Bank integrācija Bankas darbībā atrisinās Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspējas problēmas, ņemot vērā pārstrukturēšanas plānu, ko Banka iesniedza Komisijai.

6.1.3.3.   NP3 pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

6.1.3.3.1.   Piemērotība

| (207) | Attiecībā uz NP3 pasākuma – HFSF veiktās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā pirms tās pārdošanas Bankai – piemērotību Komisija uzskata šo pasākumu par piemērotu, jo tas palīdzēja uzturēt Nea Proton Bank darbības. Minēto darbību nevarētu turpināt bez HFSF atbalsta, jo Nea Proton Bank bija negatīvs kapitāls laikā, kad to pārdeva Bankai, un zaudējumi turpināja augt. Neviena banka nepirktu Nea Proton Bank bez iepriekšējas rekapitalizācijas. Tādējādi šis pasākums nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Tādēļ Komisija secina, ka minētais pasākums bija piemērots kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz NP3 pasākuma – HFSF veiktās kapitāla iepludināšanas Nea Proton Bank EUR 395 miljonu apmērā pirms tās pārdošanas Bankai – piemērotību Komisija uzskata šo pasākumu par piemērotu, jo tas palīdzēja uzturēt Nea Proton Bank darbības. Minēto darbību nevarētu turpināt bez HFSF atbalsta, jo Nea Proton Bank bija negatīvs kapitāls laikā, kad to pārdeva Bankai, un zaudējumi turpināja augt. Neviena banka nepirktu Nea Proton Bank bez iepriekšējas rekapitalizācijas. Tādējādi šis pasākums nodrošināja Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Tādēļ Komisija secina, ka minētais pasākums bija piemērots kā glābšanas atbalsts.

6.1.3.3.2.   Nepieciešamība

| (208) | Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(208)

Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam šā pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

| (209) | Kā Grieķijas Banka apgalvoja 2013. gada 19. jūlija vēstulē, ja Nea Proton Bank tiktu likvidēta, tas izplatītu kaitējumu tālāk, liktu uzliesmot jaunai sistēmiskai krīzei un apdraudētu uzticību, kas tikai nesen tika atjaunota banku sistēmā pēc rekapitalizācijas procesa pabeigšanas. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina NP3 pasākuma nepieciešamību. |
| --- | --- |

(209)

Kā Grieķijas Banka apgalvoja 2013. gada 19. jūlija vēstulē, ja Nea Proton Bank tiktu likvidēta, tas izplatītu kaitējumu tālāk, liktu uzliesmot jaunai sistēmiskai krīzei un apdraudētu uzticību, kas tikai nesen tika atjaunota banku sistēmā pēc rekapitalizācijas procesa pabeigšanas. Komisija uzskata, ka šie finanšu stabilitātes elementi apliecina NP3 pasākuma nepieciešamību.

| (210) | Attiecībā uz intervences mērogu – EUR 395 miljonu summa tika noteikta atklātā un nediskriminējošā konkursa procesā. Banka veica Nea Proton Bank rūpīgu izpēti. Bankas piedāvājums, paredzot rekapitalizāciju EUR 395 miljonu apmērā pirms Nea Proton Bank iegādes, tika aprēķināts tā, lai atbilstu minimālajam kapitāla pietiekamības rādītājam 9 % un nodrošinātu vēl papildu EUR 119 miljonu ieguldījumu saistībā ar paredzamajiem papildu zaudējumiem no aizdevumiem un paredzamajiem zaudējumiem pirms nodokļa atskaitīšanas laikā līdz 2016. gadam. Komisija secina, ka atbalsts EUR 395 miljonu apmērā bija nepieciešams. |
| --- | --- |

(210)

Attiecībā uz intervences mērogu – EUR 395 miljonu summa tika noteikta atklātā un nediskriminējošā konkursa procesā. Banka veica Nea Proton Bank rūpīgu izpēti. Bankas piedāvājums, paredzot rekapitalizāciju EUR 395 miljonu apmērā pirms Nea Proton Bank iegādes, tika aprēķināts tā, lai atbilstu minimālajam kapitāla pietiekamības rādītājam 9 % un nodrošinātu vēl papildu EUR 119 miljonu ieguldījumu saistībā ar paredzamajiem papildu zaudējumiem no aizdevumiem un paredzamajiem zaudējumiem pirms nodokļa atskaitīšanas laikā līdz 2016. gadam. Komisija secina, ka atbalsts EUR 395 miljonu apmērā bija nepieciešams.

| (211) | Attiecībā uz atlīdzību par atbalstu, ņemot vērā, ka pārdošanas cena bija viens euro, HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus. Tās iemaksa ir uzskatāma par dotāciju. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī Nea Proton Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu. |
| --- | --- |

(211)

Attiecībā uz atlīdzību par atbalstu, ņemot vērā, ka pārdošanas cena bija viens euro, HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus. Tās iemaksa ir uzskatāma par dotāciju. Kā norādīts Rekapitalizācijas paziņojuma 44. punktā, nepietiekami atlīdzināta rekapitalizācija ir pieņemama tikai attiecībā uz grūtībās nonākušām bankām, kas nespēj maksāt nekādu atlīdzību. Komisija uzskata, ka tā ir arī Nea Proton Bank gadījumā. Atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu.

| (212) | Noslēgumā, šis pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā. |
| --- | --- |

(212)

Noslēgumā, šis pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida, lai varētu sasniegt mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un ekonomikā kopumā.

6.1.3.3.3.   Samērīgums

| (213) | Komisija atzīmē, ka pēc Nea Proton Bank apvienošanās ar Banku absorbcijas ceļā Nea Proton Bank saimnieciskā darbība tika nodota Bankai. Fakts, ka atbalsts izglāba minēto saimniecisko darbību, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda uz Nea Proton Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja pieteikties Nea Proton Bank iegādei. Turklāt uzreiz pēc Nea Proton Bank saimnieciskās darbības nodošanas tā tiks pilnībā integrēta Bankā un pārtrauks eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(213)

Komisija atzīmē, ka pēc Nea Proton Bank apvienošanās ar Banku absorbcijas ceļā Nea Proton Bank saimnieciskā darbība tika nodota Bankai. Fakts, ka atbalsts izglāba minēto saimniecisko darbību, teorētiski varēja radīt konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda uz Nea Proton Bank nelielo izmēru un pārdošanas procesu, kurā konkurentiem bija iespēja pieteikties Nea Proton Bank iegādei. Turklāt uzreiz pēc Nea Proton Bank saimnieciskās darbības nodošanas tā tiks pilnībā integrēta Bankā un pārtrauks eksistēt kā atsevišķa saimnieciskā darbība vai konkurents. Tādēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neradīja liekus konkurences izkropļojumus.

6.1.3.3.4.   Secinājums par NP3 pasākuma saderību ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

| (214) | Tādējādi Komisija secina, ka NP3 pasākums ir piemērots, nepieciešams un – ņemot vērā būtisko pārstrukturēšanu, kas paredzēta Bankai, kurā pašlaik ietilpst Nea Proton Bank saimnieciskā darbība, – samērīgs ar plānoto mērķi. |
| --- | --- |

(214)

Tādējādi Komisija secina, ka NP3 pasākums ir piemērots, nepieciešams un – ņemot vērā būtisko pārstrukturēšanu, kas paredzēta Bankai, kurā pašlaik ietilpst Nea Proton Bank saimnieciskā darbība, – samērīgs ar plānoto mērķi.

6.1.4.   Atbalsta pasākumu saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (215) | Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60., 61., 78. un 79. apsvērumā attiecībā uz NP1 un NP2 pasākumu Komisija atzīmēja, ka Nea Proton Bank varbūt nespēs atlīdzināt saņemto valsts atbalstu, un uzsvēra, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas. Komisija 211. apsvērumā norādīja attiecībā uz atlīdzību par NP3 pasākumu, ka, ņemot vērā Nea Proton pārdošanas cenu viena euro apmērā, HFSF neatgūs neko no tieši pirms pārdošanas iepludinātajiem EUR 395 miljoniem (NP3 pasākuma). Turklāt Grieķija neatgūs neko no priekšrocību akcijām, kas emitētas 2009. gada maijā, jo kapitāla prasījumi par tām paliks likvidētajā Proton Bank. Tādēļ Komisija secina, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(215)

Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 60., 61., 78. un 79. apsvērumā attiecībā uz NP1 un NP2 pasākumu Komisija atzīmēja, ka Nea Proton Bank varbūt nespēs atlīdzināt saņemto valsts atbalstu, un uzsvēra, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas. Komisija 211. apsvērumā norādīja attiecībā uz atlīdzību par NP3 pasākumu, ka, ņemot vērā Nea Proton pārdošanas cenu viena euro apmērā, HFSF neatgūs neko no tieši pirms pārdošanas iepludinātajiem EUR 395 miljoniem (NP3 pasākuma). Turklāt Grieķija neatgūs neko no priekšrocību akcijām, kas emitētas 2009. gada maijā, jo kapitāla prasījumi par tām paliks likvidētajā Proton Bank. Tādēļ Komisija secina, ka atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.1.4.1.   Nea Proton Bank darbības ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā

| (216) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvot nespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šīs izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(216)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. Tādējādi dalībvalstis var sekmēt dzīvot nespējīgo dalībnieku izstāšanos, nodrošinot šīs izstāšanās procesa norisi atbilstošā termiņā, lai saglabātu finanšu stabilitāti.

| (217) | Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai Nea Proton Bank varēsi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, un norādīja uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot to lielākā finanšu struktūrā. |
| --- | --- |

(217)

Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai Nea Proton Bank varēsi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju atsevišķā veidā, un norādīja uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot to lielākā finanšu struktūrā.

| (218) | Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP ir jāpanāk banku sektora turpmāka konsolidācija un HFSF ir jāpārdod Nea Proton Bank līdz 2013. gada 15. jūlijam. |
| --- | --- |

(218)

Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP ir jāpanāk banku sektora turpmāka konsolidācija un HFSF ir jāpārdod Nea Proton Bank līdz 2013. gada 15. jūlijam.

| (219) | Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka Nea Proton Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka Nea Proton Bank tiek pilnībā integrēta Bankā un vairs nav atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar nepietiekamu atlīdzību no valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(219)

Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka Nea Proton Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt fakts, ka Nea Proton Bank tiek pilnībā integrēta Bankā un vairs nav atsevišķs konkurents, ir uzskatāms par padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama saistībā ar nepietiekamu atlīdzību no valsts atbalsta.

6.1.4.2.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (220) | Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam. Šo šaubu pamatā bija novērojums, ka Nea Proton Bank nevar atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju bez lielām izmaksām. Nea Proton Bank integrācija Bankā, lielākā struktūrā ar izveidotu IT infrastruktūru un riska pārvaldības struktūru, kliedē šīs bažas. Pārdošana Bankai veicināja pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam. |
| --- | --- |

(220)

Nea Proton lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam. Šo šaubu pamatā bija novērojums, ka Nea Proton Bank nevar atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju bez lielām izmaksām. Nea Proton Bank integrācija Bankā, lielākā struktūrā ar izveidotu IT infrastruktūru un riska pārvaldības struktūru, kliedē šīs bažas. Pārdošana Bankai veicināja pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu līdz minimumam.

| (221) | Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija jau konstatēja Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 77. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti Nea Proton Bank, bet palika Proton Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem. |
| --- | --- |

(221)

Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija jau konstatēja Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 77. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti Nea Proton Bank, bet palika Proton Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem.

6.1.4.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (222) | Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.” |
| --- | --- |

(222)

Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.”

| (223) | Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atzīmē kopējā atbalsta summu, kas saņemta kā kapitāls EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2, NP3), papildus valsts likviditātes atbalstam EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu vērtībā (Pr2). Pr1 pasākums tolaik atbilda 4,6 % no Proton Bank RWA. NP1 pasākums, Proton Bank darbību nodošanas Nea Proton Bank radītā trūkstošā finansējuma segšana, 2010. gada beigās atbilda aptuveni 36 % no Proton Bank RWA jeb 84 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 18,8 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. Papildu akciju kapitāla iepludināšana NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 34,2 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2012. gada 31. decembra datiem (122)). Kā minēts New Proton lēmuma par procedūras sākšanu 80. apsvērumā, NP1 un NP2 pasākumi veidoja vairāk nekā 50 % no Proton Bank RWA jeb vairāk nekā 130 % no Nea Proton Bank RWA. Akciju kapitāla iepludināšana pirms pārdošanas Bankai, proti, NP3 pasākums, atbilda aptuveni 48,7 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2013. gada 31. maija datiem). Šādas atbalsta summas, apvienojumā ar atlīdzības neesību, mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū. |
| --- | --- |

(223)

Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atzīmē kopējā atbalsta summu, kas saņemta kā kapitāls EUR 2 111,6 miljonu apmērā (Pr1, NP1, NP2, NP3), papildus valsts likviditātes atbalstam EUR 149,4 miljonu apmērā (Pr3) un Grieķijas valsts vērtspapīriem EUR 78 miljonu vērtībā (Pr2). Pr1 pasākums tolaik atbilda 4,6 % no Proton Bank RWA. NP1 pasākums, Proton Bank darbību nodošanas Nea Proton Bank radītā trūkstošā finansējuma segšana, 2010. gada beigās atbilda aptuveni 36 % no Proton Bank RWA jeb 84 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana Nea Proton Bank NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 18,8 % no Nea Proton Bank RWA tās izveides laikā. Papildu akciju kapitāla iepludināšana NP2 pasākuma ietvaros atbilda aptuveni 34,2 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2012. gada 31. decembra datiem (122)). Kā minēts New Proton lēmuma par procedūras sākšanu 80. apsvērumā, NP1 un NP2 pasākumi veidoja vairāk nekā 50 % no Proton Bank RWA jeb vairāk nekā 130 % no Nea Proton Bank RWA. Akciju kapitāla iepludināšana pirms pārdošanas Bankai, proti, NP3 pasākums, atbilda aptuveni 48,7 % no Nea Proton Bank RWA (pamatojoties uz 2013. gada 31. maija datiem). Šādas atbalsta summas, apvienojumā ar atlīdzības neesību, mudina būtiski samazināt saņēmēja klātbūtni tirgū.

| (224) | Attiecībā uz tirgu, kurā Nea Proton Bank darbojās, Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā Komisija norādīja, ka Proton Bank bija ļoti maza banka (aptuveni 1 % tirgus daļa no Grieķijas banku kopējiem aktīviem) un attiecīgi Proton Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti Nea Proton Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts Nea Proton Bank, ir uzskatāmi par ierobežotiem. |
| --- | --- |

(224)

Attiecībā uz tirgu, kurā Nea Proton Bank darbojās, Nea Proton lēmuma par procedūras sākšanu 82. apsvērumā Komisija norādīja, ka Proton Bank bija ļoti maza banka (aptuveni 1 % tirgus daļa no Grieķijas banku kopējiem aktīviem) un attiecīgi Proton Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti Nea Proton Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts Nea Proton Bank, ir uzskatāmi par ierobežotiem.

| (225) | Turklāt Nea Proton Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas Nea Proton Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo tika pilnībā integrēta Bankā. |
| --- | --- |

(225)

Turklāt Nea Proton Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā izsolē. Pēc pārdošanas Nea Proton Bank vairs neeksistēja kā atsevišķs konkurents, jo tika pilnībā integrēta Bankā.

| (226) | Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank mazo izmēru, atklāto pārdošanas procesu un faktu, ka Nea Proton Bank neturpina eksistenci kā atsevišķs konkurents, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību. |
| --- | --- |

(226)

Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank mazo izmēru, atklāto pārdošanas procesu un faktu, ka Nea Proton Bank neturpina eksistenci kā atsevišķs konkurents, nav notikusi nepamatota konkurences izkropļošana, neraugoties uz ļoti lielo atbalsta summu un atlīdzības neesību.

6.1.4.4.   Secinājums par saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (227) | Pamatojoties uz analīzi 216.–226. apsvērumā, Komisija secina, ka Nea Proton Bank pārdošana un integrācija Bankā nodrošina Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(227)

Pamatojoties uz analīzi 216.–226. apsvērumā, Komisija secina, ka Nea Proton Bank pārdošana un integrācija Bankā nodrošina Nea Proton Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nenotiek nepamatoti konkurences izkropļojumi.

| (228) | Tādējādi visi 7. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(228)

Tādējādi visi 7. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

6.2.   AR NEW TT BANK SAISTĪTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.2.1.   Atbalsta esība un apjoms

| (229) | Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(229)

Komisijai ir jānovērtē, vai pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.1.1.   Atbalsta esība nodoto T Bank aktīvu un pasīvu trūkstošā finansējuma segšanā (T pasākums)

| (230) | T Bank lēmuma 26.–32. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka T pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu aktīvos un pasīvos, kas nodoti TT Bank, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 33. apsvērumā Komisija atzina T Bank saimniecisko darbību, kas nodota TT Bank, par valsts atbalsta saņēmēju, jo tā turpināja eksistēt, pateicoties saņemtajam atbalstam. |
| --- | --- |

(230)

T Bank lēmuma 26.–32. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka T pasākums, HDIGF noregulējuma shēmas un HFSF intervence, lai segtu trūkstošo finansējumu aktīvos un pasīvos, kas nodoti TT Bank, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 33. apsvērumā Komisija atzina T Bank saimniecisko darbību, kas nodota TT Bank, par valsts atbalsta saņēmēju, jo tā turpināja eksistēt, pateicoties saņemtajam atbalstam.

6.2.1.2.   Atbalsta esība rekapitalizācijā, kas piešķirta saskaņā ar TT Bank rekapitalizācijas pasākumu (TT pasākums)

| (231) | Grieķijas valsts EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana TT Bank (TT pasākums) tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā (123). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu. Tādējādi TT pasākums ir uzskatāms par atbalstu TT Bank. |
| --- | --- |

(231)

Grieķijas valsts EUR 224,96 miljonu kapitāla iepludināšana TT Bank (TT pasākums) tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas ietilpst Grieķijas banku atbalsta shēmā (123). Lēmumā par minētās shēmas apstiprināšanu Komisija secināja, ka saskaņā ar to piešķirtie pasākumi būs uzskatāmi par valsts atbalstu. Tādējādi TT pasākums ir uzskatāms par atbalstu TT Bank.

| (232) | Kā Komisija konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 98. apsvērumā, New TT Bank pārņem saimniecisko darbību, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp T Bank. |
| --- | --- |

(232)

Kā Komisija konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 98. apsvērumā, New TT Bank pārņem saimniecisko darbību, ko iepriekš veica TT Bank, tostarp T Bank.

6.2.1.3.   Atbalsta esība New TT Bank trūkstošā finansējuma segšanā (NTT1 pasākums)

| (233) | New TT lēmuma par procedūras sākšanu 53.–57. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT1 pasākums, HFSF intervence, lai segtu New TT Bank trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 54. apsvērumā Komisija atzina New TT Bank par ekonomisko saņēmēju, jo New TT Bank pārņēma TT Bank saimniecisko darbību, kura turpināja darbību saņemtā atbalsta rezultātā. |
| --- | --- |

(233)

New TT lēmuma par procedūras sākšanu 53.–57. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT1 pasākums, HFSF intervence, lai segtu New TT Bank trūkstošo finansējumu, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Minētā lēmuma 54. apsvērumā Komisija atzina New TT Bank par ekonomisko saņēmēju, jo New TT Bank pārņēma TT Bank saimniecisko darbību, kura turpināja darbību saņemtā atbalsta rezultātā.

6.2.1.4.   Atbalsta esība sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanā (NTT2 pasākums)

| (234) | New TT lēmuma par procedūras sākšanu 49.–52. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT2 pasākums, HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā par labu New TT Bank, ir uzskatāms par valsts atbalstu New TT Bank Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(234)

New TT lēmuma par procedūras sākšanu 49.–52. apsvērumā Komisija jau konstatēja, ka NTT2 pasākums, HFSF veiktā sākotnējā akciju kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā par labu New TT Bank, ir uzskatāms par valsts atbalstu New TT Bank Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.1.5.   Atbalsta esība Bankai kā New TT Bank pircējai

| (235) | Banka iegādājās New TT Bank akcijas atklātas un nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Grieķijas iestādēm 2013. gada 15. jūlijā, finanšu konsultants sazinājās ar daudzām ārvalstu un Grieķijas bankām un investoriem, un tikai četras lielākās Grieķijas bankas iesniedza galīgos piedāvājumus. Fakts, ka finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, ļauj Komisijai secināt, ka konkursa process bija atklāts un nediskriminējošs. Bankas piedāvājums tika atzīts par labāko, ņemot vērā piedāvātās atlīdzības apjomu un veidu. |
| --- | --- |

(235)

Banka iegādājās New TT Bank akcijas atklātas un nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Grieķijas iestādēm 2013. gada 15. jūlijā, finanšu konsultants sazinājās ar daudzām ārvalstu un Grieķijas bankām un investoriem, un tikai četras lielākās Grieķijas bankas iesniedza galīgos piedāvājumus. Fakts, ka finanšu konsultants sazinājās ar daudzām bankām, ļauj Komisijai secināt, ka konkursa process bija atklāts un nediskriminējošs. Bankas piedāvājums tika atzīts par labāko, ņemot vērā piedāvātās atlīdzības apjomu un veidu.

| (236) | Konkrētāk, Banka piekrita maksāt HFSF kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna emitētas parastās akcijas. Otrs lielākais piedāvājums bija skaidras naudas piedāvājums EUR 500 miljonu apmērā. Tādējādi tas bija par 26,58 % mazāks nekā Bankas piedāvājums. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 8. jūlija vēstuli neviens skaidras naudas piedāvājums no iekšzemes bankas netiks ņemts vērā, ciktāl tas būs atkarīgs no Eurosistēmas finansējuma, un jo īpaši – ja būs saņēmis ārkārtas likviditātes palīdzību. Tādējādi otrs lielākais piedāvājums neatbilda Grieķijas Bankas prasībām. |
| --- | --- |

(236)

Konkrētāk, Banka piekrita maksāt HFSF kopumā EUR 681 miljonu kā no jauna emitētas parastās akcijas. Otrs lielākais piedāvājums bija skaidras naudas piedāvājums EUR 500 miljonu apmērā. Tādējādi tas bija par 26,58 % mazāks nekā Bankas piedāvājums. Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2013. gada 8. jūlija vēstuli neviens skaidras naudas piedāvājums no iekšzemes bankas netiks ņemts vērā, ciktāl tas būs atkarīgs no Eurosistēmas finansējuma, un jo īpaši – ja būs saņēmis ārkārtas likviditātes palīdzību. Tādējādi otrs lielākais piedāvājums neatbilda Grieķijas Bankas prasībām.

| (237) | Jāpiebilst arī, ka saskaņā ar pārdošanas līgumu HFSF saņēma 1 418,75 miljonus jaunu parasto Bankas akciju par piedāvājuma cenu EUR 0,48 par vienu akciju (124). HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,55 % līdz 95,23 %. |
| --- | --- |

(237)

Jāpiebilst arī, ka saskaņā ar pārdošanas līgumu HFSF saņēma 1 418,75 miljonus jaunu parasto Bankas akciju par piedāvājuma cenu EUR 0,48 par vienu akciju (124). HFSF piederošā daļa Bankā palielinājās no 93,55 % līdz 95,23 %.

| (238) | Tādēļ Komisija secina, ka šī iegāde nav uzskatāma par atbalstu pircējam. |
| --- | --- |

(238)

Tādēļ Komisija secina, ka šī iegāde nav uzskatāma par atbalstu pircējam.

6.2.1.6.   Secinājums par atbalsta esību

| (239) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka T, TT, NTT1 un NTT2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. Attiecībā uz T pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts T Bank darbībai, jo tā tika nodota TT Bank un vēlāk – New TT Bank. Attiecībā uz TT pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts TT Bank darbībai, kas tika nodota New TT Bank. NTT1 un NTT2 pasākumu saņēmējs ir New TT Bank. |
| --- | --- |

(239)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka T, TT, NTT1 un NTT2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. Attiecībā uz T pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts T Bank darbībai, jo tā tika nodota TT Bank un vēlāk – New TT Bank. Attiecībā uz TT pasākumu Komisija secina, ka atbalsts tika sniegts TT Bank darbībai, kas tika nodota New TT Bank. NTT1 un NTT2 pasākumu saņēmējs ir New TT Bank.

| (240) | Tādējādi Komisija secina, ka T Bank saimnieciskā darbība, nododot to TT Bank un vēlāk New TT Bank, ir guvusi labumu no rekapitalizācijas atbalsta EUR 677 miljonu apmērā, bet TT Bank veiktā darbība, kas tika nodota New TT Bank, ir guvusi labumu no valsts atbalsta kā kapitāla atbalsta EUR 4 457,96 miljonu apmērā (TT, NTT1 un NTT2 pasākumi).

  10. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi T Bank, TT Bank un New TT Bank










  Atbalsta saņēmējs | Pasākums | Apraksts | Atbalsta summa (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| T-Bank darbība | T | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T uz TT | 677 |
| TT Bank darbība | TT | Rekapitalizācija | 224,96 |
| New TT Bank darbība | NTT1 | Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank | 3 732,6 |
| NTT2 | Sākotnējais akciju kapitāls | 500 |

(240)

Tādējādi Komisija secina, ka T Bank saimnieciskā darbība, nododot to TT Bank un vēlāk New TT Bank, ir guvusi labumu no rekapitalizācijas atbalsta EUR 677 miljonu apmērā, bet TT Bank veiktā darbība, kas tika nodota New TT Bank, ir guvusi labumu no valsts atbalsta kā kapitāla atbalsta EUR 4 457,96 miljonu apmērā (TT, NTT1 un NTT2 pasākumi).

10. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi T Bank, TT Bank un New TT Bank

Atbalsta saņēmējs

Pasākums

Apraksts

Atbalsta summa (miljonos EUR)

T-Bank darbība

T

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T uz TT

677

TT Bank darbība

TT

Rekapitalizācija

224,96

New TT Bank darbība

NTT1

Trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no TT Bank uz New TT Bank

3 732,6

NTT2

Sākotnējais akciju kapitāls

500

6.2.2.   Saderības novērtējuma juridiskais pamats

| (241) | Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(241)

Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz, ka Komisija var atzīt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tā sniegšana “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

| (242) | Kā paskaidrots 199. un 200. apsvērumā, juridiskajam pamatam, vērtējot atbalsta pasākumus Grieķijas bankām, pašlaik ir jābūt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(242)

Kā paskaidrots 199. un 200. apsvērumā, juridiskajam pamatam, vērtējot atbalsta pasākumus Grieķijas bankām, pašlaik ir jābūt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

| (243) | Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(243)

Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (244) | Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(244)

Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.

| (245) | Rekapitalizācijas paziņojums (125) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(245)

Rekapitalizācijas paziņojums (125) deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

| (246) | Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (126) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 8. tabulā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(246)

Visbeidzot, Komisija Pārstrukturēšanas paziņojumā (126) paskaidroja, kā tā vērtēs pārstrukturēšanas plānus. Vērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, Komisija ņems vērā visus 8. tabulā minētos pasākumus.

6.2.3.   Atbalsta pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

6.2.3.1.   T pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

| (247) | Attiecībā uz T pasākumu Komisija T Bank lēmumā konstatēja, ka intervence atbilst Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, un nolēma, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu saistībā ar finanšu stabilitāti sešu mēnešu laikposmā no minētā lēmuma pieņemšanas datuma. Grieķijas iestādes neiesniedza atjauninātu TT Bank pārstrukturēšanas plānu, kurā būtu ņemta vērā T Bank darbības integrācija TT Bank, pirms minētā sešu mēnešu laikposma beigām. Tomēr New TT lēmuma par procedūras sākšanu 83. apsvērumā Komisija atzina, ka minētā bezdarbība ir saprotama, jo pa to laiku tika pieņemts lēmums par TT Bank likvidāciju. Tā kā Grieķijas iestādes iesniedza New TT Bank pārstrukturēšanas plānu 2013. gada janvārī un atjauninātu plānu 2013. gada martā, kuros abos bija iekļautas T Bank darbības, kas tika nodotas TT Bank, Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu provizoriski apstiprināja T pasākumu kā glābšanas atbalstu līdz brīdim, kad tiks pieņemts galīgais lēmums par T, TT, NTT1 un NTT2 pasākumu. |
| --- | --- |

(247)

Attiecībā uz T pasākumu Komisija T Bank lēmumā konstatēja, ka intervence atbilst Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, un nolēma, ka tā ir saderīga ar iekšējo tirgu saistībā ar finanšu stabilitāti sešu mēnešu laikposmā no minētā lēmuma pieņemšanas datuma. Grieķijas iestādes neiesniedza atjauninātu TT Bank pārstrukturēšanas plānu, kurā būtu ņemta vērā T Bank darbības integrācija TT Bank, pirms minētā sešu mēnešu laikposma beigām. Tomēr New TT lēmuma par procedūras sākšanu 83. apsvērumā Komisija atzina, ka minētā bezdarbība ir saprotama, jo pa to laiku tika pieņemts lēmums par TT Bank likvidāciju. Tā kā Grieķijas iestādes iesniedza New TT Bank pārstrukturēšanas plānu 2013. gada janvārī un atjauninātu plānu 2013. gada martā, kuros abos bija iekļautas T Bank darbības, kas tika nodotas TT Bank, Komisija New TT lēmumā par procedūras sākšanu provizoriski apstiprināja T pasākumu kā glābšanas atbalstu līdz brīdim, kad tiks pieņemts galīgais lēmums par T, TT, NTT1 un NTT2 pasākumu.

6.2.3.2.   TT pasākuma saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu

| (248) | Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā (127) jau secināja, ka TT pasākums, kas tika piešķirts 2009. gada maijā rekapitalizācijas pasākuma ietvaros kā daļa no Grieķijas banku atbalsta shēmas, ir saderīgs glābšanas atbalsts saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu. 2008. gada 19. novembra lēmums neatsaucās uz Rekapitalizācijas paziņojumu, kas tolaik vēl nebija pieņemts. |
| --- | --- |

(248)

Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā (127) jau secināja, ka TT pasākums, kas tika piešķirts 2009. gada maijā rekapitalizācijas pasākuma ietvaros kā daļa no Grieķijas banku atbalsta shēmas, ir saderīgs glābšanas atbalsts saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu. 2008. gada 19. novembra lēmums neatsaucās uz Rekapitalizācijas paziņojumu, kas tolaik vēl nebija pieņemts.

6.2.3.3.   NTT1 un NTT2 pasākumu saderība ar 2008. gada Banku paziņojumu un Rekapitalizācijas paziņojumu

| (249) | Komisija jau uz laiku apstiprināja NTT1 un NTT2 pasākumu kā glābšanas atbalstu New TT lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(249)

Komisija jau uz laiku apstiprināja NTT1 un NTT2 pasākumu kā glābšanas atbalstu New TT lēmumā par procedūras sākšanu.

6.2.4.   T, TT, NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumu saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

6.2.4.1.   Atbilstošas atlīdzības par atbalstu neesība, kas jāņem vērā, vērtējot saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (250) | T Bank lēmuma 45. apsvērumā Komisija atzīmēja, ka, iespējams, HDIGF un HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus un tādēļ trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank, ir uzskatāma par dotāciju. Turklāt, kā secināts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 101. apsvērumā, HFSF var cerēt atgūt tikai daļu no savas sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanas EUR 500 miljonu apmērā (NTT2 pasākums). Komisija arī konstatēja, kaHFSF nesaņems atlīdzību, kas segtu trūkstošo finansējumu, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), un ir ļoti maza varbūtība, ka HFSF atgūs kaut ko no EUR 3,7 miljardiem. Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka, visticamāk, valsts neatgūs neko attiecībā uz TT pasākumu, jo tās kapitāla prasības, kas bija saistītas ar 2009. gada maijā emitētajām priekšrocību akcijām, palika TT Bank, kas tika nodota likvidācijai. |
| --- | --- |

(250)

T Bank lēmuma 45. apsvērumā Komisija atzīmēja, ka, iespējams, HDIGF un HFSF neatgūs nekādus naudas līdzekļus un tādēļ trūkstošā finansējuma nodrošināšana, pārejot no T Bank uz TT Bank, ir uzskatāma par dotāciju. Turklāt, kā secināts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 101. apsvērumā, HFSF var cerēt atgūt tikai daļu no savas sākotnējā akciju kapitāla iepludināšanas EUR 500 miljonu apmērā (NTT2 pasākums). Komisija arī konstatēja, kaHFSF nesaņems atlīdzību, kas segtu trūkstošo finansējumu, pārejot no TT Bank uz New TT Bank (NTT1 pasākums), un ir ļoti maza varbūtība, ka HFSF atgūs kaut ko no EUR 3,7 miljardiem. Visbeidzot, Komisija konstatēja, ka, visticamāk, valsts neatgūs neko attiecībā uz TT pasākumu, jo tās kapitāla prasības, kas bija saistītas ar 2009. gada maijā emitētajām priekšrocību akcijām, palika TT Bank, kas tika nodota likvidācijai.

| (251) | Kā norādīts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 77. un 102. apsvērumā, atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(251)

Kā norādīts New TT lēmuma par procedūras sākšanu 77. un 102. apsvērumā, atlīdzības neesība rada nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.2.4.2.   New TT Bank darbības ilgtermiņa dzīvotspēja pārdošanas ceļā

| (252) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē. |
| --- | --- |

(252)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punkts paredz, ka gadījumā, ja grūtībās nonākusi kredītiestāde nevar ticami atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapsver tās likumīga likvidācija vai pārdošana izsolē.

| (253) | New TT lēmuma par procedūras sākšanu 3.2.4.1. punktā Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai New TT Bank varēs atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un vai New TT Bank varēs nodrošināt plānoto ienākumu pieaugumu. Turklāt tā norādīja, ka New TT Bank ir veikusi tikai dažus pasākumus peļņas palielināšanai un nav veikti nekādi New TT Bank pasākumi, kas samazinātu personāla izmaksas un racionalizētu filiāļu tīklu. Tā arī atsaucās uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot New TT Bank lielākā finanšu struktūrā. |
| --- | --- |

(253)

New TT lēmuma par procedūras sākšanu 3.2.4.1. punktā Komisija pauda nopietnas bažas par to, vai New TT Bank varēs atsevišķā veidā atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un vai New TT Bank varēs nodrošināt plānoto ienākumu pieaugumu. Turklāt tā norādīja, ka New TT Bank ir veikusi tikai dažus pasākumus peļņas palielināšanai un nav veikti nekādi New TT Bank pasākumi, kas samazinātu personāla izmaksas un racionalizētu filiāļu tīklu. Tā arī atsaucās uz sinerģiju, kas sasniedzama, integrējot New TT Bank lielākā finanšu struktūrā.

| (254) | Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un var palīdzēt palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP New TT Bank pārdošana bija prioritārs pasākums, ņemot vērā sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti, kā arī HFSF aktīvu aizsardzību. |
| --- | --- |

(254)

Šajā jomā Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punkts paskaidro, ka neveiksmīgas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ja pircējs ir dzīvotspējīgs, var absorbēt neveiksmīgas bankas pieņemšanu un var palīdzēt palīdz atjaunot uzticību tirgū. Turklāt saskaņā ar MEFP New TT Bank pārdošana bija prioritārs pasākums, ņemot vērā sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti, kā arī HFSF aktīvu aizsardzību.

| (255) | Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka New TT Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. New TT Bank pārtrauc darbību kā patstāvīgs konkurents. New TT Bank un Bankas darbību apvienošana tika pabeigta līdz 2014. gada 14. aprīlim. Filiāļu tīkls ar zīmolu Hellenic Postbank tiks samazināts (Banka plāno saglabāt zīmolu Hellenic Postbank vairākām filiālēm, bet T bank zīmols netiks saglabāts un T bank filiāļu tīkls tiks gandrīz pilnībā slēgts), un atbalsta birojs un citas galvenās mītnes funkcijas tiks pilnībā operatīvi integrētas Bankā. Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama nepietiekamās atlīdzības dēļ. |
| --- | --- |

(255)

Kā minēts 7.5.2. punktā, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānu, Banka ir uzskatāma par dzīvotspējīgu struktūru. Tādējādi fakts, ka New TT Bank darbība tiek nodota Bankai, ļauj atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. New TT Bank pārtrauc darbību kā patstāvīgs konkurents. New TT Bank un Bankas darbību apvienošana tika pabeigta līdz 2014. gada 14. aprīlim. Filiāļu tīkls ar zīmolu Hellenic Postbank tiks samazināts (Banka plāno saglabāt zīmolu Hellenic Postbank vairākām filiālēm, bet T bank zīmols netiks saglabāts un T bank filiāļu tīkls tiks gandrīz pilnībā slēgts), un atbalsta birojs un citas galvenās mītnes funkcijas tiks pilnībā operatīvi integrētas Bankā. Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās padziļinātu pārstrukturēšanu, kas nepieciešama nepietiekamās atlīdzības dēļ.

6.2.4.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

| (256) | Komisijas bažas, kas paustas New TT lēmuma par procedūras sākšanu 99. apsvērumā attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas izmaksas nebija uzpūstas, ņemot vērā to, ka New TT Bank pārstrukturēšana notika atsevišķi, kliedēja Brīvprātīgās izstāšanās shēma (128), kuru New TT Bank atsevišķi īstenoja 2013. gada jūlijā, un New TT Bank pārdošana Bankai. Konkrētāk, filiāļu tīkla racionalizācija, T Bank pilnīga integrācija un New TT Bank pilnīga darbības integrācija Bankā ierobežo pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam. |
| --- | --- |

(256)

Komisijas bažas, kas paustas New TT lēmuma par procedūras sākšanu 99. apsvērumā attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas izmaksas nebija uzpūstas, ņemot vērā to, ka New TT Bank pārstrukturēšana notika atsevišķi, kliedēja Brīvprātīgās izstāšanās shēma (128), kuru New TT Bank atsevišķi īstenoja 2013. gada jūlijā, un New TT Bank pārdošana Bankai. Konkrētāk, filiāļu tīkla racionalizācija, T Bank pilnīga integrācija un New TT Bank pilnīga darbības integrācija Bankā ierobežo pārstrukturēšanas izmaksas līdz minimumam.

| (257) | Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju sloga sadali Komisija jau konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 100. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti New TT Bank, bet palika TT Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem. |
| --- | --- |

(257)

Attiecībā uz akcionāru un subordinētā parāda turētāju sloga sadali Komisija jau konstatēja New TT lēmuma par procedūras sākšanu 100. apsvērumā, ka akcionāri un subordinētā parāda turētāji netika nodoti New TT Bank, bet palika TT Bank, proti, likvidējamā struktūrā. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka tika nodrošināta pietiekama sloga sadale starp akcionāriem un subordinētā parāda turētājiem.

| (258) | Tādēļ Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam un tika nodrošināta pietiekama sloga sadale. Tomēr, kā jau secināts 251. apsvērumā, atlīdzības neesība radīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(258)

Tādēļ Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas izmaksas bija ierobežotas līdz minimumam un tika nodrošināta pietiekama sloga sadale. Tomēr, kā jau secināts 251. apsvērumā, atlīdzības neesība radīja nepieciešamību pēc padziļinātas pārstrukturēšanas gan attiecībā uz dzīvotspējas pasākumiem, gan konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem.

6.2.4.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (259) | Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.” |
| --- | --- |

(259)

Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punkts paredz, ka “Komisija kā izejas punktu šādu pasākumu nepieciešamības novērtēšanai izmanto to darbību lielumu, mērogu un apjomu, kas attiecīgai bankai būtu, īstenojot ticamu pārstrukturēšanas plānu. Šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgs no diviem kritērijiem – pirmkārt, no atbalsta summas un nosacījumiem un apstākļiem, kuros tas piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu, kuros saņēmēja banka darbosies, īpašībām.”

| (260) | Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atgādina, ka New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā tā bija norādījusi – New TT Bank saņēma atbalstu EUR 4,6 miljardu apmērā (NTT1 un NTT2 pasākumi), un tas bija vairāk nekā 70 % no TT Bank RWA un vairāk nekā 90 % no New TT Bank RWA. Komisija arī norādīja, ka TT Bank (juridiska persona, kas iepriekš veica darbības, kuras tika nodotas New TT Bank) iepriekš bija saņēmusi atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (129) – TT Bank saņēma pirmo kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas (TT pasākums), un tolaik tas atbilda 2,9 % no tās RWA. Turklāt, noregulējot T Bank, tās darbības, kas tika nodotas TT Bank, saņēma noregulējuma atbalstu aptuveni EUR 678 miljonu apmērā (T pasākums), un tas atbilda 37,7 % no T Bank RWA šīs apvienošanās atskaites datumā (2011. gada 31. martā). Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina veikt padziļinātu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz saņemtā atbalsta summu Komisija atgādina, ka New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā tā bija norādījusi – New TT Bank saņēma atbalstu EUR 4,6 miljardu apmērā (NTT1 un NTT2 pasākumi), un tas bija vairāk nekā 70 % no TT Bank RWA un vairāk nekā 90 % no New TT Bank RWA. Komisija arī norādīja, ka TT Bank (juridiska persona, kas iepriekš veica darbības, kuras tika nodotas New TT Bank) iepriekš bija saņēmusi atbalstu saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu (129) – TT Bank saņēma pirmo kapitāla iepludināšanu EUR 224,96 miljonu apmērā kā priekšrocību akcijas (TT pasākums), un tolaik tas atbilda 2,9 % no tās RWA. Turklāt, noregulējot T Bank, tās darbības, kas tika nodotas TT Bank, saņēma noregulējuma atbalstu aptuveni EUR 678 miljonu apmērā (T pasākums), un tas atbilda 37,7 % no T Bank RWA šīs apvienošanās atskaites datumā (2011. gada 31. martā). Šādas atbalsta summas apvienojumā ar atlīdzības neesību mudina veikt padziļinātu pārstrukturēšanu.

| (261) | No otras puses, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā Komisija raksturoja apstākļus, kādos atbalsts tika piešķirts. Konkrētāk, liela daļa zaudējumu, kas TT Bank radās pēdējos gados, šķiet, radās nevis no riskantām darbībām, bet no GGB turēšanas. Komisija arī konstatēja, ka lielos aizdevumu zaudējumus, kreditējot mājsaimniecības un korporācijas, lielākoties radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Tādēļ šķiet, ka atbalsts radīja nelielus konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija konstatēja, ka TT Bank proporcionāli tās lielumam turēja daudz vairāk GGB nekā citas bankas Grieķijā, un šis apstāklis liecina par noteiktu neapdomīgu riskēšanu. |
| --- | --- |

(261)

No otras puses, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērumā Komisija raksturoja apstākļus, kādos atbalsts tika piešķirts. Konkrētāk, liela daļa zaudējumu, kas TT Bank radās pēdējos gados, šķiet, radās nevis no riskantām darbībām, bet no GGB turēšanas. Komisija arī konstatēja, ka lielos aizdevumu zaudējumus, kreditējot mājsaimniecības un korporācijas, lielākoties radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Tādēļ šķiet, ka atbalsts radīja nelielus konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija konstatēja, ka TT Bank proporcionāli tās lielumam turēja daudz vairāk GGB nekā citas bankas Grieķijā, un šis apstāklis liecina par noteiktu neapdomīgu riskēšanu.

| (262) | Kā jau minēts, New TT Bank pārtrauc darboties kā patstāvīgs konkurents, kas pats nosaka savu politiku. Bankas pārstrukturēšanas plāna pamatā ir pieņēmums par New TT Bank pilnīgu integrāciju, pat ja Banka turpinās izmantot zīmolu Hellenic Postbank dažām filiālēm un produktiem. |
| --- | --- |

(262)

Kā jau minēts, New TT Bank pārtrauc darboties kā patstāvīgs konkurents, kas pats nosaka savu politiku. Bankas pārstrukturēšanas plāna pamatā ir pieņēmums par New TT Bank pilnīgu integrāciju, pat ja Banka turpinās izmantot zīmolu Hellenic Postbank dažām filiālēm un produktiem.

| (263) | Attiecībā uz tirgu, kurā New TT Bank darbojās, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā Komisija norādīja, ka TT Bank bija vidēja lieluma Grieķijas banka (aptuveni 6 % no noguldījumiem) un ka TT Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti New TT Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem. |
| --- | --- |

(263)

Attiecībā uz tirgu, kurā New TT Bank darbojās, New TT lēmuma par procedūras sākšanu 106. apsvērumā Komisija norādīja, ka TT Bank bija vidēja lieluma Grieķijas banka (aptuveni 6 % no noguldījumiem) un ka TT Bank aktīvi un pasīvi, kas tika nodoti New TT Bank, bija salīdzinoši nelieli Grieķijas banku sistēmas mērogā. Tādēļ tā secināja, ka, neraugoties uz ārkārtīgi lielo atbalsta summu, konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem.

| (264) | Plānotā filiāļu tīkla ar zīmolu Hellenic Postbank samazināšana, likvidējot aptuveni 50 (130) no 196 filiālēm, papildus apstiprina 263. apsvērumā sniegto vērtējumu, ka konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem. |
| --- | --- |

(264)

Plānotā filiāļu tīkla ar zīmolu Hellenic Postbank samazināšana, likvidējot aptuveni 50 (130) no 196 filiālēm, papildus apstiprina 263. apsvērumā sniegto vērtējumu, ka konkurences izkropļojumi, ko radīja atbalsts New TT Bank, ir uzskatāmi par drīzāk ierobežotiem.

| (265) | Turklāt New TT Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā un nediskriminējošā izsolē. |
| --- | --- |

(265)

Turklāt New TT Bank darbības tika piedāvātas konkurentiem atklātā un nediskriminējošā izsolē.

| (266) | Būtiska daļa no NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumiem bija nepieciešama tādēļ, ka notika atteikšanās no parāda par labu valstij (īstenojot PSI programmu) un recesija bija ārkārtīgi ilga, nevis nepareizas kreditēšanas prakses rezultātā. Turklāt New TT Bank darbības mērogs bija neliels, pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs un New TT Bank neturpinās darboties kā patstāvīgs konkurents. Tādējādi Komisija secina, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un atbilstošas atlīdzības nemaksāšanu par piešķirto valsts atbalstu, nav radušies nevajadzīgi konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(266)

Būtiska daļa no NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumiem bija nepieciešama tādēļ, ka notika atteikšanās no parāda par labu valstij (īstenojot PSI programmu) un recesija bija ārkārtīgi ilga, nevis nepareizas kreditēšanas prakses rezultātā. Turklāt New TT Bank darbības mērogs bija neliels, pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs un New TT Bank neturpinās darboties kā patstāvīgs konkurents. Tādējādi Komisija secina, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un atbilstošas atlīdzības nemaksāšanu par piešķirto valsts atbalstu, nav radušies nevajadzīgi konkurences izkropļojumi.

6.2.4.5.   Secinājums par T, TT, NTT1 un NTT2 atbalsta pasākumu saderību ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (267) | Komisija secina, ka New TT Bank pārdošana Bankai un ar to saistītā pārstrukturēšana nodrošina New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un nevajadzīgu konkurences izkropļojumu novēršanu. |
| --- | --- |

(267)

Komisija secina, ka New TT Bank pārdošana Bankai un ar to saistītā pārstrukturēšana nodrošina New TT Bank ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un nevajadzīgu konkurences izkropļojumu novēršanu.

| (268) | Visi 8. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(268)

Visi 8. tabulā minētie atbalsta pasākumi ir jāatzīst par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

7.   BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   ATBALSTA ESĪBA UN APJOMS

| (269) | Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(269)

Komisijai bija jākonstatē valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu

7.1.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar garantiju pasākumu un valsts obligāciju aizdevumu pasākumu (L1 pasākums)

| (270) | Komisija jau konstatēja lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu (131), ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Garantiju nenokārtotā summa uz 2011. gada 15. aprīli bija EUR 13 600 miljoni, un 2013. gada 30. novembrī tā sasniedza EUR 13 932 miljonus. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, ir uzskatāms par atbalstu. |
| --- | --- |

(270)

Komisija jau konstatēja lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un pagarināšanu (131), ka saskaņā ar šo shēmu piešķirtais atbalsts ir uzskatāms par atbalstu. Garantiju nenokārtotā summa uz 2011. gada 15. aprīli bija EUR 13 600 miljoni, un 2013. gada 30. novembrī tā sasniedza EUR 13 932 miljonus. Arī turpmākais likviditātes atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar minēto shēmu, ir uzskatāms par atbalstu.

7.1.1.2.   Valsts rekapitalizācija, kas piešķirta saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums)

| (271) | Komisija jau konstatēja 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būs uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma EUR 950 miljonus kā priekšrocību akcijas, un tie veidoja 2 % no Bankas RWA
   (132). |
| --- | --- |

(271)

Komisija jau konstatēja 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu, ka rekapitalizācijas, kas piešķirtas rekapitalizācijas pasākuma ietvaros minētajā shēmā, būs uzskatāmas par atbalstu. Banka saņēma EUR 950 miljonus kā priekšrocību akcijas, un tie veidoja 2 % no Bankas RWA
   (132).

| (272) | Grieķija 2010. gadā veica vairākas izmaiņas minēto priekšrocību akciju tehniskajos parametros. Tā kā šīs izmaiņas palielināja atlīdzību valstij, katru gadu automātiski palielinot kuponu par 2 %, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas piecu gadu laikā, Komisija secina, ka izmaiņas tehniskajos parametros neradīja nekādas priekšrocības Bankai un tādēļ nav uzskatāmas par papildu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(272)

Grieķija 2010. gadā veica vairākas izmaiņas minēto priekšrocību akciju tehniskajos parametros. Tā kā šīs izmaiņas palielināja atlīdzību valstij, katru gadu automātiski palielinot kuponu par 2 %, ja priekšrocību akcijas netiek izpirktas piecu gadu laikā, Komisija secina, ka izmaiņas tehniskajos parametros neradīja nekādas priekšrocības Bankai un tādēļ nav uzskatāmas par papildu valsts atbalstu.

7.1.2.   Atbalsta esība valsts garantētajā ELA (L2 pasākums)

| (273) | Komisija 2008. gada Banku paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantiju neesību. Tā kā Bankai valsts garantētā ELA neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu. |
| --- | --- |

(273)

Komisija 2008. gada Banku paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu piešķiršana finanšu iestādēm nav uzskatāma par atbalstu, ja tiek izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošināšanu, no finanšu iestādes iekasējamo procentu likmi un valsts pretgarantiju neesību. Tā kā Bankai valsts garantētā ELA neatbilst šiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tādēļ, ka to garantē valsts un piešķir kopā ar citiem atbalsta pasākumiem, tā ir uzskatāma par atbalstu.

| (274) | Valsts garantētā ELA atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 107. panta 1. punktā. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ELA ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams finansējuma vairumtirdzniecības tirgus un parastās Eurosistēmas pārfinansēšanas operācijas. Tādējādi Bankai valsts garantētā ELA radīja priekšrocības. Tā kā ELA aprobežojas ar banku nozari, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ELA ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(274)

Valsts garantētā ELA atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Līguma 107. panta 1. punktā. Pirmkārt, tā kā šis pasākums ietver valsts garantiju par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Tādējādi pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi. ELA ļauj bankām saņemt finansējumu laikā, kad tām nav pieejams finansējuma vairumtirdzniecības tirgus un parastās Eurosistēmas pārfinansēšanas operācijas. Tādējādi Bankai valsts garantētā ELA radīja priekšrocības. Tā kā ELA aprobežojas ar banku nozari, šis pasākums ir selektīvs. Un, tā kā valsts garantētā ELA ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un novērš tās saistību neizpildi un izstāšanos no tirgus, tā rada konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citās dalībvalstīs un tā kā finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai potenciāli ir ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (275) | Valsts garantētā ELA (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Laika gaitā valsts garantētās ELA summa ir mainījusies. 2012. gada 31. decembrī tā bija aptuveni EUR 12 miljardi. |
| --- | --- |

(275)

Valsts garantētā ELA (L2 pasākums) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Laika gaitā valsts garantētās ELA summa ir mainījusies. 2012. gada 31. decembrī tā bija aptuveni EUR 12 miljardi.

7.1.3.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību

7.1.3.1.   Pirmā pagaidu rekapitalizācija (B1 pasākums)

| (276) | Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 3 970 miljoni. |
| --- | --- |

(276)

Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 5.1. punktā Komisija jau secināja, ka pirmā pagaidu rekapitalizācija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 3 970 miljoni.

7.1.3.2.   Otrā pagaidu rekapitalizācija (B2 pasākums)

| (277) | B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietvēra valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(277)

B2 pasākums tika īstenots no HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 47. apsvērumā, ietvēra valsts līdzekļus.

| (278) | Attiecībā uz priekšrocības esību B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nespētu uz šādiem noteikumiem palielināt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums tika darīts pieejams tikai Bankai, tas ir selektīvs pēc rakstura. |
| --- | --- |

(278)

Attiecībā uz priekšrocības esību B2 pasākums palielināja Bankas kapitāla rādītāju līdz tādam līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un izmantot Eurosistēmas finansējumu. Turklāt atlīdzība par B2 pasākumu sastāv no uzkrātajiem procentiem par EFSF parādzīmēm un papildu 1 % maksas. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nespētu uz šādiem noteikumiem palielināt kapitālu tirgū. Tādējādi B2 pasākums radīja Bankai priekšrocību no valsts līdzekļiem. Tā kā šis pasākums tika darīts pieejams tikai Bankai, tas ir selektīvs pēc rakstura.

| (279) | B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B2 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(279)

B2 pasākuma rezultātā Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B2 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (280) | Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. To kā atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 341 miljons. |
| --- | --- |

(280)

Komisija uzskata, ka B2 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. To kā atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtā kapitāla summa bija EUR 1 341 miljons.

7.1.3.3.   Saistību vēstule (B3 pasākums)

| (281) | Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem līdzekļus no valsts. Tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir saistāms ar valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(281)

Ar B3 pasākumu HFSF apņēmās nodrošināt papildu kapitālu, kas nepieciešams Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai, par summu, ko pieprasīja Grieķijas Banka saistībā ar 2012. gada spriedzes testu. HFSF saņem līdzekļus no valsts. Tādēļ Komisija secina, ka šī vēstule uzliek saistības valsts līdzekļiem. Apstākļus, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, precīzi definē un ierobežo likums. Līdz ar to šo valsts līdzekļu izmantojums ir saistāms ar valsti. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu EUR 528 miljonu apmērā.

| (282) | Saistību vēstule radīja priekšrocības Bankai, jo tā apliecināja noguldītājiem, ka Banka varēs palielināt visu kapitāla summu, kas tai jāpalielina, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Banka to nevarēs iegūt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla ieguvi tirgū, jo investori bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais investors nebūtu piekritis uzņemties saistības nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus. |
| --- | --- |

(282)

Saistību vēstule radīja priekšrocības Bankai, jo tā apliecināja noguldītājiem, ka Banka varēs palielināt visu kapitāla summu, kas tai jāpalielina, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Banka to nevarēs iegūt tirgū. Minētās saistības arī atviegloja privātā kapitāla ieguvi tirgū, jo investori bija pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu kapitāla tirgū, HFSF to nodrošinās. Neviens privātais investors nebūtu piekritis uzņemties saistības nezinot rekapitalizācijas noteikumus, un tolaik Bankai nebija pieejams kapitāla tirgus.

| (283) | Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(283)

Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, B3 pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīt konkurences izkropļojumus.

| (284) | Tādējādi B3 pasākums ir uzskatāms par atbalstu, un Grieķijas iestādes to paziņoja kā valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī. |
| --- | --- |

(284)

Tādējādi B3 pasākums ir uzskatāms par atbalstu, un Grieķijas iestādes to paziņoja kā valsts atbalstu 2012. gada 27. decembrī.

7.1.3.4.   2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums)

| (285) | 2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) un saistību vēstules (B3 pasākuma) pārvēršana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 5 839 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākumu gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks. |
| --- | --- |

(285)

2013. gada pavasara rekapitalizācija (B4 pasākums) ir pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas (B1 un B2 pasākuma) un saistību vēstules (B3 pasākuma) pārvēršana pastāvīgā rekapitalizācijā EUR 5 839 miljonu apmērā parastajās akcijās. Tā kā B4 pasākums ir jau piešķirta atbalsta pārvēršana, tas joprojām ietver valsts līdzekļus, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija kā B1 un B2 pasākumu gadījumā. Salīdzinājumā ar B3 pasākumu, kas bija tikai saistības, nevis faktiska rekapitalizācija, B4 pasākums palielināja Bankas kapitāla pietiekamību un tādēļ bija izdevīgāks.

| (286) | Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kuras darbojās Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs, tādās kā Rumānija un Bulgārija. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt darbības ārvalstīs, likvidējot šīs darbības vai pārdodot uzņēmumus. Turklāt Bankas apdrošināšanas darbības Grieķijā konkurē ar citu dalībvalstu apdrošināšanas sabiedrību meitasuzņēmumu darbībām. Tādējādi šis pasākums rada konkurences traucējumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādēļ B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(286)

Komisija atzīmē, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kuras darbojās Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija atzīmē, piemēram, ka šis atbalsts ļāva Bankai turpināt darbību citās dalībvalstīs, tādās kā Rumānija un Bulgārija. Bankas likvidācija būtu likusi izbeigt darbības ārvalstīs, likvidējot šīs darbības vai pārdodot uzņēmumus. Turklāt Bankas apdrošināšanas darbības Grieķijā konkurē ar citu dalībvalstu apdrošināšanas sabiedrību meitasuzņēmumu darbībām. Tādējādi šis pasākums rada konkurences traucējumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādēļ B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

7.1.3.5.   Secinājums par B1, B2, B3 un B4 pasākumu

| (287) | B1, B2, B3 un B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 5 839 miljoni, un tā ir arī valsts atbalsta summa, ko HFSF faktiski izmaksāja Bankai. |
| --- | --- |

(287)

B1, B2, B3 un B4 pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Valsts atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir EUR 5 839 miljoni, un tā ir arī valsts atbalsta summa, ko HFSF faktiski izmaksāja Bankai.

| (288) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RWA. Tādējādi radās jautājums, kura līmeņa RWA jāizmanto, proti, vai tā, kura bija šā laikposma sākumā, vai tā, kura bija beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija apmierināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem, kapitāla vajadzības, kuras apmierināja šie pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RWA2012. gada 31. martā. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības – uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākumi bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas perimetru, kurā tā darbojās 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(288)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka bez atbalsta summas absolūtos skaitļos Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas svērtajiem riska aktīviem”. B1, B2, B3 un B4 pasākums tika piešķirts viena gada laikā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā mainījās Bankas RWA. Tādējādi radās jautājums, kura līmeņa RWA jāizmanto, proti, vai tā, kura bija šā laikposma sākumā, vai tā, kura bija beigās. B1, B2, B3 un B4 pasākuma mērķis bija apmierināt kapitāla vajadzības, kuras Grieķijas Banka apzināja 2012. gada martā (2012. gada spriedzes tests). Citiem vārdiem, kapitāla vajadzības, kuras apmierināja šie pasākumi, eksistēja jau 2012. gada martā. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas iekļauta B1, B2, B3 un B4 pasākumā, ir jāsalīdzina ar Bankas RWA2012. gada 31. martā. Jāatceras arī, ka Grieķijas Banka pēc 2012. gada marta un līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai neņēma vērā Grieķijas banku veiktās iegādes, lai pielāgotu kapitāla vajadzības – uz augšu vai uz leju. Arī šis apstāklis apliecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākumi bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas perimetru, kurā tā darbojās 2012. gada 31. martā.

| (289) | Pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas un saistību vēstules kopsumma bija EUR 5 839 miljoni. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 13,8 % no Bankas RWA. |
| --- | --- |

(289)

Pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas un saistību vēstules kopsumma bija EUR 5 839 miljoni. Minētā summa 2012. gada 31. martā veidoja 13,8 % no Bankas RWA.

7.1.3.6.   2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums)

| (290) | Banka 2014. gada 31. martā saņēma HFSF saistību vēstuli, kurā HFSF apņēmās piedalīties Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu EUR 2 864 miljonu apmērā (C pasākums). 277. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ minētais pasākums paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu. Šis pasākums radīja priekšrocības Bankai, jo nodrošināja, ka Banka iegūs nepieciešamo kapitālu, tādējādi iedrošinot noguldītājus un atvieglojot kapitāla piesaisti no privātiem investoriem. |
| --- | --- |

(290)

Banka 2014. gada 31. martā saņēma HFSF saistību vēstuli, kurā HFSF apņēmās piedalīties Bankas akciju kapitāla palielināšanā par summu EUR 2 864 miljonu apmērā (C pasākums). 277. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ minētais pasākums paredzēja valsts līdzekļu izmantošanu. Šis pasākums radīja priekšrocības Bankai, jo nodrošināja, ka Banka iegūs nepieciešamo kapitālu, tādējādi iedrošinot noguldītājus un atvieglojot kapitāla piesaisti no privātiem investoriem.

| (291) | Ja privātie investori neparakstās uz visu kapitāla palielinājuma summu, HFSF ir faktiski jāiepludina kapitāls Bankā, pamatojoties uz saistību vēstuli. Šāda kapitāla iepludināšana, salīdzinot ar saistību vēstuli, radītu lielākas priekšrocības Bankai. Pretēji vienkāršai saistību vēstulei kapitāla faktiska iepludināšana palielina Bankas kapitāla pietiekamību. |
| --- | --- |

(291)

Ja privātie investori neparakstās uz visu kapitāla palielinājuma summu, HFSF ir faktiski jāiepludina kapitāls Bankā, pamatojoties uz saistību vēstuli. Šāda kapitāla iepludināšana, salīdzinot ar saistību vēstuli, radītu lielākas priekšrocības Bankai. Pretēji vienkāršai saistību vēstulei kapitāla faktiska iepludināšana palielina Bankas kapitāla pietiekamību.

| (292) | Ne saistību vēstule, ne arī tās potenciālā īstenošana kapitāla faktiskas iepludināšanas veidā neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Pat ja HFSF būtu jāiepērk jaunas akcijas par tādu pašu cenu kā privātajiem investoriem, HFSF dalības apstākļi būtu ļoti atšķirīgi no to privāto investoru apstākļiem, kuri parakstās uz jaunām akcijām. HFSF apņēmās vajadzības gadījumā parakstīties uz visu akciju kapitāla palielinājumu, pirms jebkurš privātais investors oficiāli apņemas iegādāties akcijas. Privātie investori, kuri iegādājas jaunas akcijas, var būt pārliecināti, ka jebkurā gadījumā Banka piesaistīs visu nepieciešamā kapitāla summu, jo HFSF darbosies kā nodrošinātāja un iegādāsies visas akcijas, uz kurām neparakstīsies privātie investori. Otrkārt, HFSF iesaistīsies tikai gadījumā, ja nebūs pietiekams privāto investoru pieprasījums izsludinātā cenu intervāla līmenī. Tādējādi HFSF nodrošinās kapitālu, kuru Banka nevarēs atrast tirgū, par tādu pašu vienas akcijas cenu. Attiecīgi HFSF nodrošinās kapitālu tādā apjomā un par tādu cenu, kādu tirgus nebūs gatavs nodrošināt. |
| --- | --- |

(292)

Ne saistību vēstule, ne arī tās potenciālā īstenošana kapitāla faktiskas iepludināšanas veidā neatbilst tirgus ekonomikas investoru principam. Pat ja HFSF būtu jāiepērk jaunas akcijas par tādu pašu cenu kā privātajiem investoriem, HFSF dalības apstākļi būtu ļoti atšķirīgi no to privāto investoru apstākļiem, kuri parakstās uz jaunām akcijām. HFSF apņēmās vajadzības gadījumā parakstīties uz visu akciju kapitāla palielinājumu, pirms jebkurš privātais investors oficiāli apņemas iegādāties akcijas. Privātie investori, kuri iegādājas jaunas akcijas, var būt pārliecināti, ka jebkurā gadījumā Banka piesaistīs visu nepieciešamā kapitāla summu, jo HFSF darbosies kā nodrošinātāja un iegādāsies visas akcijas, uz kurām neparakstīsies privātie investori. Otrkārt, HFSF iesaistīsies tikai gadījumā, ja nebūs pietiekams privāto investoru pieprasījums izsludinātā cenu intervāla līmenī. Tādējādi HFSF nodrošinās kapitālu, kuru Banka nevarēs atrast tirgū, par tādu pašu vienas akcijas cenu. Attiecīgi HFSF nodrošinās kapitālu tādā apjomā un par tādu cenu, kādu tirgus nebūs gatavs nodrošināt.

| (293) | Tā kā C pasākums tika piešķirts tikai Bankai, tas ir selektīvs. Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt Grieķijas Bankas noteiktās reglamentētās kapitāla prasības. Tādējādi tika radītas priekšrocības, kas izkropļoja konkurenci. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, C pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(293)

Tā kā C pasākums tika piešķirts tikai Bankai, tas ir selektīvs. Bankas stāvoklis nostiprinājās, jo Banka tika nodrošināta ar finanšu līdzekļiem, kas bija nepieciešami, lai varētu arī turpmāk izpildīt Grieķijas Bankas noteiktās reglamentētās kapitāla prasības. Tādējādi tika radītas priekšrocības, kas izkropļoja konkurenci. Tā kā Banka darbojas arī citos Eiropas banku tirgos un tā kā citu dalībvalstu finanšu iestādes darbojas Grieķijā, jo īpaši apdrošināšanas tirgū, C pasākums var ietekmēt arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (294) | 2014. gada rekapitalizācijas saistības ir uzskatāmas par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa, kas iekļauta šajā pasākumā, bija EUR 2 864 miljoni, un 2013. gada 31. decembrī tā veidoja 7,5 % no Bankas RWA
   (133). |
| --- | --- |

(294)

2014. gada rekapitalizācijas saistības ir uzskatāmas par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa, kas iekļauta šajā pasākumā, bija EUR 2 864 miljoni, un 2013. gada 31. decembrī tā veidoja 7,5 % no Bankas RWA
   (133).

| (295) | Ja HFSF faktiski iepludinās papildu kapitālu Bankā, īstenojot minētās saistības, palielināsies Bankas priekšrocības un konkurences izkropļojumi, bet nepalielināsies atbalsta nominālā summa (134). |
| --- | --- |

(295)

Ja HFSF faktiski iepludinās papildu kapitālu Bankā, īstenojot minētās saistības, palielināsies Bankas priekšrocības un konkurences izkropļojumi, bet nepalielināsies atbalsta nominālā summa (134).

7.1.4.   Secinājums par saņemtā atbalsta esību un kopsummu

| (296) | A, B1, B2, B3, B4 un C pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

  11. tabula


  Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Banka










  Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta apjoms | Atbalsts/RWA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Priekšrocību akcijas | Kapitāla atbalsts | EUR 950 miljoni | 2 % |
| B1, B2, B3 un B4 | Pirmā pagaidu rekapitalizācija
  Otrā pagaidu rekapitalizācija
  Saistību vēstule
  2013. gada pavasara rekapitalizācija | Kapitāla atbalsts | EUR 5 839 miljoni | 13,8 % |
| C | 2014. gada rekapitalizācijas saistības | Saistības nodrošināt kapitāla atbalstu | EUR 2 864 miljoni | 7,5 % |
| Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts | EUR 9 653 miljoni | 15,8 % |
| Kopējais Bankai izmaksātais kapitāls | EUR 6 789 miljoni (var pieaugt līdz EUR 9 653 miljoniem, ja HFSF būs jānodrošina visa 2014. gada aprīļa kapitāla palielinājuma summa) | 23,7 % |
| Atsauce | Pasākums | Pasākuma veids | Atbalsta nominālā summa | |
| L1 | Likviditātes atbalsts | Garantija | EUR 13 932 miljoni | Uz 2013. gada 30. novembri |
| L2 | Valsts garantētā ELA | Finansējums un garantija | EUR 12 000 miljoni | Uz 2012. gada 31. decembri |
| Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts | EUR 25 932 miljoni | |

(296)

A, B1, B2, B3, B4 un C pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

11. tabula

Pārskats par kopējo atbalstu, ko saņēmusi Banka

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta apjoms

Atbalsts/RWA

A

Priekšrocību akcijas

Kapitāla atbalsts

EUR 950 miljoni

2 %

B1, B2, B3 un B4

Pirmā pagaidu rekapitalizācija

Otrā pagaidu rekapitalizācija

Saistību vēstule

2013. gada pavasara rekapitalizācija

Kapitāla atbalsts

EUR 5 839 miljoni

13,8 %

C

2014. gada rekapitalizācijas saistības

Saistības nodrošināt kapitāla atbalstu

EUR 2 864 miljoni

7,5 %

Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts

EUR 9 653 miljoni

15,8 %

Kopējais Bankai izmaksātais kapitāls

EUR 6 789 miljoni (var pieaugt līdz EUR 9 653 miljoniem, ja HFSF būs jānodrošina visa 2014. gada aprīļa kapitāla palielinājuma summa)

23,7 %

Atsauce

Pasākums

Pasākuma veids

Atbalsta nominālā summa

L1

Likviditātes atbalsts

Garantija

EUR 13 932 miljoni

Uz 2013. gada 30. novembri

L2

Valsts garantētā ELA

Finansējums un garantija

EUR 12 000 miljoni

Uz 2012. gada 31. decembri

Kopējais Bankai piešķirtais likviditātes atbalsts

EUR 25 932 miljoni

7.2.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (297) | Kā secināts 200. apsvērumā, juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (135). |
| --- | --- |

(297)

Kā secināts 200. apsvērumā, juridiskais pamats, novērtējot atbalsta pasākumus, ir Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (135).

| (298) | Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(298)

Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderības kritērijus dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Atbalsta pasākumu novērtēšanas principi pirmoreiz tika izklāstīti 2008. gada Banku paziņojumā.

| (299) | Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir atrodami Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(299)

Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir atrodami Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.

| (300) | Pārstrukturēšanas paziņojums definē Komisijas apstiprināto metodi pārstrukturēšanas plānu novērtēšanai, jo īpaši nepieciešamību atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(300)

Pārstrukturēšanas paziņojums definē Komisijas apstiprināto metodi pārstrukturēšanas plānu novērtēšanai, jo īpaši nepieciešamību atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.

| (301) | Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku paziņojums, kas piemēro tos atbalsta pasākumus, kuri paziņoti pēc 2013. gada 1. augusta. |
| --- | --- |

(301)

Minēto sistēmu papildināja 2013. gada Banku paziņojums, kas piemēro tos atbalsta pasākumus, kuri paziņoti pēc 2013. gada 1. augusta.

7.2.1.   Likviditātes atbalsta Bankai saderības novērtējuma juridiskais pamats (L1 pasākums)

| (302) | Bankas jau saņemtais likviditātes atbalsts tika galīgi apstiprināts vairākos pēc kārtas pieņemtos lēmumos, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un pagarinājumiem (136). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē. |
| --- | --- |

(302)

Bankas jau saņemtais likviditātes atbalsts tika galīgi apstiprināts vairākos pēc kārtas pieņemtos lēmumos, kas atļāva pasākumus saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu un šīs shēmas grozījumiem un pagarinājumiem (136). Jebkurš turpmākais likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir saskaņā ar shēmu, ko pienācīgi apstiprinājusi Komisija. Šāda atbalsta noteikumi Komisijai jāapstiprina pirms tā piešķiršanas, tādēļ šajā lēmumā tas nav papildus jānovērtē.

7.2.2.   Priekšrocību akciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (A pasākums)

| (303) | Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas apstiprināts 2008. gadā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(303)

Rekapitalizācija, kas tika piešķirta 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (A pasākums), tika piešķirta saskaņā ar rekapitalizācijas pasākumu, kas apstiprināts 2008. gadā Grieķijas banku atbalsta shēmas ietvaros atbilstīgi 2008. gada Banku paziņojumam. Tādēļ tā nav atkārtoti jānovērtē saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu un ir jānovērtē tikai saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.2.3.   Valsts garantētās ELA saderības novērtējuma juridiskais pamats (L2 pasākums)

| (304) | Valsts garantētās ELA (L2 pasākuma) saderība vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ELA, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu. |
| --- | --- |

(304)

Valsts garantētās ELA (L2 pasākuma) saderība vispirms ir jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Jebkura valsts garantētā ELA, kas piešķirta pēc 2013. gada 1. augusta, ir jāvērtē saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu.

7.2.4.   
  HFSF rekapitalizāciju saderības novērtējuma juridiskais pamats (B1, B2, B3 un B4 pasākums)

| (305) | HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, tie neietilpst 2013. gada Banku paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(305)

HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms ir jāvērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par B1 pasākuma saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, tie neietilpst 2013. gada Banku paziņojuma jomā. HFSF rekapitalizāciju (B1, B2, B3 un B4 pasākuma) saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.2.5.   2014. gada rekapitalizācijas saistību saderības novērtējuma juridiskais pamats (C pasākums)

| (306) | 2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) saderība jānovērtē, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojumu, kas izvirza jaunas prasības attiecībā uz subordinēto kreditoru iemaksām un vadītāju atalgojumu, kā arī Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. C pasākuma saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(306)

2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) saderība jānovērtē, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojumu, kas izvirza jaunas prasības attiecībā uz subordinēto kreditoru iemaksām un vadītāju atalgojumu, kā arī Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumu. C pasākuma saderība jānovērtē arī, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.3.   L2 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM UN 2013. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM

| (307) | Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(307)

Lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (308) | Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no vairumtirdzniecības tirgiem un bija pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 32. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās pārfinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ELA, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde. |
| --- | --- |

(308)

Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no vairumtirdzniecības tirgiem un bija pilnībā atkarīgas no centrālās bankas finansējuma, kā minēts 32. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu apjomu, izmantojot parastās pārfinansēšanas operācijas, Bankai bija nepieciešama valsts garantētā ELA, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti un novērstu saistību neizpildi. Komisija uzskata L2 pasākumu par piemērotu mehānismu, kas novērsa nopietnus traucējumus, kurus varēja izraisīt Bankas saistību neizpilde.

| (309) | Tā kā valsts garantētā ELA Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt darbību. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās pārfinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ELA kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB pārfinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ELA summu Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz faktiskajām Bankas vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu. |
| --- | --- |

(309)

Tā kā valsts garantētā ELA Bankai paredzēja salīdzinoši augstas finansēšanas izmaksas, Bankai bija pietiekams stimuls novērst atkarību no minētā finansējuma avota, lai varētu turpināt darbību. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par [...] bāzes punktiem augstāka nekā parastajās pārfinansēšanas operācijās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāsamaksā valstij garantijas maksa [...] bāzes punktu apmērā. Tādējādi valsts garantētās ELA kopējās izmaksas Bankai ir daudz augstākas nekā parastās ECB pārfinansēšanas izmaksas. Konkrēti, šī starpība starp abām izmaksām ir augstāka par garantijas maksas līmeni, kas paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. Rezultātā kopējā atlīdzība, ko iekasē valsts, ir uzskatāma par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ELA summu Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz faktiskajām Bankas vajadzībām. Tās stingri uzrauga šīs summas izlietojumu un nodrošina, ka tā aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi L2 pasākums nenodrošina Bankai pārmērīgu likviditāti, ko varētu izmantot konkurenci izkropļojošu darbību finansēšanai. Tas aprobežojas ar minimālo nepieciešamo summu.

| (310) | Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ELA izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi, kā analizēts 7.6. punktā, kuri papildus nodrošina, lai atkarība no likviditātes atbalsta beigtos iespējami drīz un minētais atbalsts būtu samērīgs. |
| --- | --- |

(310)

Šāda stingra pārbaude par valsts garantētās ELA izlietojumu un regulāra pārbaudīšana, vai tās izmantošana aprobežojas ar minimumu, nodrošina arī to, ka likviditāte ir samērīga un nerada nepamatotus konkurences izkropļojumus. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi, kā analizēts 7.6. punktā, kuri papildus nodrošina, lai atkarība no likviditātes atbalsta beigtos iespējami drīz un minētais atbalsts būtu samērīgs.

| (311) | Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku paziņojums neparedzēja papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku paziņojumam. |
| --- | --- |

(311)

Tādējādi L2 pasākums atbilst 2008. gada Banku paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam. Tā kā 2013. gada Banku paziņojums neparedzēja papildu prasības attiecībā uz garantijām, L2 pasākums atbilst arī 2013. gada Banku paziņojumam.

7.4.   B1, B2, B3 UN B4 PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAGARINĀŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (312) | Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (137) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(312)

Kā paskaidrots 201. apsvērumā, lai atbalsts būtu saderīgs saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem (137) – piemērotības, nepieciešamības un samērīguma kritērijiem.

| (313) | Rekapitalizācijas paziņojums un 2011. gada Pagarināšanas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai. |
| --- | --- |

(313)

Rekapitalizācijas paziņojums un 2011. gada Pagarināšanas paziņojums deva papildu norādījumus par atlīdzības līmeni, kas nepieciešams valsts kapitāla iepludināšanai.

7.4.1.   Pasākumu piemērotība

| (314) | Komisija uzskata HFSF veiktās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākumus) par piemērotām, jo tās novērsa Bankas bankrotu. Bez tām Banka nevarētu turpināt darbību, jo 2012. gada beigās tai bija negatīvs pašu kapitāls (138). |
| --- | --- |

(314)

Komisija uzskata HFSF veiktās rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākumus) par piemērotām, jo tās novērsa Bankas bankrotu. Bez tām Banka nevarētu turpināt darbību, jo 2012. gada beigās tai bija negatīvs pašu kapitāls (138).

| (315) | Saistībā ar to Komisija atzīmēja Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik valdošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to ekonomikas traucējumus būtu pastiprinājusi Bankas saistību neizpilde. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, nevis nepareizas Bankas vadības vai pārmērīgas riskēšanas dēļ. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(315)

Saistībā ar to Komisija atzīmēja Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā kreditēšanas un piesaistīto noguldījumu jomā. Šādā statusā Banka ir Grieķijai sistēmiski svarīga banka. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde radītu smagus traucējumus Grieķijas ekonomikā. Tolaik valdošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības iegūt finansējumu. Minētais finansējuma trūkums ierobežoja to spējas nodrošināt aizdevumus Grieķijas ekonomikai. Saistībā ar to ekonomikas traucējumus būtu pastiprinājusi Bankas saistību neizpilde. Turklāt B1, B2, B3 un B4 pasākums lielākoties bija nepieciešams PSI programmas dēļ, kura bija īpaši ārkārtējs un neprognozējams notikums, nevis nepareizas Bankas vadības vai pārmērīgas riskēšanas dēļ. Tādēļ šie pasākumi principā ir attiecināmi uz PSI programmas rezultātiem un veicina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

| (316) | Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu turpmāku atbalsta nepieciešamību Bankai nākotnē. Kā norādīts šā lēmuma 130.–132. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 102.–104. un 111. apsvērumā, Banka arī visaptveroši pārstrukturēja savu darbību, bet daudzviet izmaksu samazināšana un atsavināšana jau bija veikta. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas. |
| --- | --- |

(316)

Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai nekavējoties ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai novērstu turpmāku atbalsta nepieciešamību Bankai nākotnē. Kā norādīts šā lēmuma 130.–132. apsvērumā, Grieķija apņēmās veikt vairākus pasākumus saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā minēts 102.–104. un 111. apsvērumā, Banka arī visaptveroši pārstrukturēja savu darbību, bet daudzviet izmaksu samazināšana un atsavināšana jau bija veikta. Tādējādi Komisijas šaubas tika kliedētas.

| (317) | Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir veikti pietiekami aizsargpasākumi gadījumam, ja Banka nonāk valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabā kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas 131. un 132. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darba aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojusies HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība. |
| --- | --- |

(317)

Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir veikti pietiekami aizsargpasākumi gadījumam, ja Banka nonāk valsts kontrolē, vai gadījumam, ja privātie akcionāri saglabā kontroli, neraugoties uz to, ka lielākā daļa īpašumtiesību pieder valstij. Komisija atzīmē, ka saistības, kas minētas 131. un 132. apsvērumā, nodrošina Bankas kredītoperāciju norisi uz komerciāliem pamatiem un ikdienas darba aizsardzību pret valsts iejaukšanos. Attiecību sistēma, par kuru vienojusies HFSF un Banka, nodrošina arī valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību pret pārmērīgu risku, ko varētu uzņemties Bankas vadība.

| (318) | Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākos zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots. |
| --- | --- |

(318)

Tādējādi B1, B2, B3 un B4 pasākums nodrošina Grieķijas finanšu stabilitātes saglabāšanu. Ir veikti būtiski pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu turpmākos zaudējumus un nodrošinātu, ka Bankas darbību neapdraud nepareiza pārvaldība. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums ir piemērots.

7.4.2.   Nepieciešamība – atbalsta ierobežošana līdz minimumam

| (319) | Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(319)

Saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojumu atbalsta pasākumam pēc apjoma un veida ir jābūt nepieciešamam mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla iepludināšanai ir jāatbilst minimālajam apjomam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai.

| (320) | Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanos virs noteikta līmeņa, kā raksturots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 316. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē. |
| --- | --- |

(320)

Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja spriedzes testa ietvaros tā, lai 2012.–2014. gadā varētu nodrošināt pirmā līmeņa pamata kapitāla saglabāšanos virs noteikta līmeņa, kā raksturots 3. tabulā. Tādēļ tā nepiešķīra Bankai pārmērīgu kapitālu. Kā paskaidrots 316. apsvērumā, tika veikti pasākumi, lai mazinātu risku, ka Bankai būs vajadzīgs papildu atbalsts nākotnē.

| (321) | Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF saņēma atlīdzību laikā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (139). Kā uzsvērts Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Kaut arī pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija neizraisīja esošā akcionāru sastāva atšķaidīšanu, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski atšķaidīja šo akcionāru sastāvu, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 1,4 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pagaidu rekapitalizācijas datuma. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas. |
| --- | --- |

(321)

Attiecībā uz atlīdzību par pirmo un otro pagaidu rekapitalizāciju (B1 un B2 pasākumu) Komisija atgādina, ka tās tika piešķirtas 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un izmaksātas natūrā kā EFSF parādzīmes. HFSF saņēma atlīdzību laikā no šo EFSF parādzīmju emisijas datuma līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas datumam, proti, uzkrātos procentus par EFSF parādzīmēm un 1 % maksu (139). Kā uzsvērts Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu, minētā atlīdzība bija mazāka par 7–9 % intervālu, kas definēts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr mazas atlīdzības laikposms aprobežojās ar vienu gadu B1 pasākumam un pieciem mēnešiem B2 pasākumam (proti, līdz pagaidu rekapitalizācijas pārvēršanai par standarta rekapitalizāciju parastajās akcijās, proti, līdz B4 pasākumam). Kaut arī pirmā un otrā pagaidu rekapitalizācija neizraisīja esošā akcionāru sastāva atšķaidīšanu, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pagaidu rekapitalizācijas pārvēršana, būtiski atšķaidīja šo akcionāru sastāvu, jo viņu daļa Bankas kapitālā samazinājās līdz 1,4 %. Tad tika izbeigta nenormālā situācija, kas bija pastāvējusi kopš pirmās pagaidu rekapitalizācijas datuma. Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tādējādi tika kliedētas.

| (322) | Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tirgū, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas iekļautas Rekapitalizācijas paziņojumā (140). |
| --- | --- |

(322)

Turklāt, ņemot vērā Bankas grūtību neparasto avotu, kad zaudējumus lielākoties radīja atteikšanās no parāda par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas radīja būtiskas priekšrocības valstij, proti, parāda samazināšana) un ieilgušās recesijas sekas iekšzemes tirgū, Komisija var piekrist šādai pagaidu atkāpei no standarta atlīdzināšanas prasībām, kas iekļautas Rekapitalizācijas paziņojumā (140).

| (323) | B3 pasākums bija kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 322. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par konkrētajām saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība. |
| --- | --- |

(323)

B3 pasākums bija kapitāla nodrošināšanas saistības. Minētās saistības, kuru uzņemšanās notika 2012. gada decembrī, tika īstenotas ar kapitāla faktisku iepludināšanu 2013. gada maijā un jūnijā, tikai piecus mēnešus vēlāk. Šā iemesla dēļ un 322. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par konkrētajām saistībām netika izmaksāta nekāda atlīdzība.

| (324) | Attiecībā uz B4 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Kaut arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (141). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas kapitāls bija negatīvs, un tās tirgus kapitalizācija bija tikai pāris simti miljoni euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienu laikā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka bijušo akcionāru sastāva atšķaidīšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 1,4 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 322. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata emisijas cenu par pietiekami zemu. |
| --- | --- |

(324)

Attiecībā uz B4 pasākumu – saskaņā ar 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 8. punktu kapitāla iepludināšana bija jāparaksta ar pietiekamu atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, lai varētu pamatoti nodrošināt atbilstošu atlīdzību valstij. Kaut arī minētā rekapitalizācija nenodrošināja būtisku atlaidi no akcijas cenas, kas koriģēta, ņemot vērā vērtības samazināšanās ietekmi, faktiski nebija iespējams nodrošināt būtisku atlaidi no teorētiskās akcijas vērtības pirms tiesību izmantošanas (141). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas kapitāls bija negatīvs, un tās tirgus kapitalizācija bija tikai pāris simti miljoni euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai esošie akcionāri bija pilnībā jāizslēdz. Komisija atzīmē, ka emisijas cena tika noteikta ar 50 % diskontu no vidējās tirgus cenas 50 dienu laikā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī atzīmē, ka bijušo akcionāru sastāva atšķaidīšana bija būtiska, jo pēc minētās rekapitalizācijas tiem piederēja vairs tikai 1,4 % Bankas akciju. Tādējādi papildu diskonta piemērošana tirgus cenai radītu tikai nebūtisku ietekmi uz atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku īpašo situāciju, kas raksturota 322. apsvērumā, un faktu, ka atbalsta nepieciešamība izrietēja no atteikšanās no parāda par labu valstij, Komisija uzskata emisijas cenu par pietiekami zemu.

| (325) | Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida. |
| --- | --- |

(325)

Jāsecina, ka B1, B2, B3 un B4 pasākums bija nepieciešams kā glābšanas atbalsts gan pēc apjoma, gan veida.

7.4.3.   Samērīgums – pasākumi plašākas negatīvas ietekmes ierobežošanai

| (326) | Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija bija apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šīs saistības paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 131. un 132. apsvērumā. Grieķija arī apņēmās aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem ārvalstīs un no nebanku darbībām Grieķijā, kā minēts 133. apsvērumā. Konkurences traucējumu ierobežojumi tiks papildus novērtēti 7.6. punktā. |
| --- | --- |

(326)

Banka saņēma ļoti lielu valsts atbalsta summu. Minētā situācija līdz ar to varēja radīt būtiskus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija bija apņēmusies veikt vairākus pasākumus ar mērķi samazināt plašāku negatīvu ietekmi. Jo īpaši šīs saistības paredzēja, ka Bankas operācijas turpmāk notiks uz komerciāliem pamatiem, kā paskaidrots 131. un 132. apsvērumā. Grieķija arī apņēmās aizliegt iegādes un atbrīvoties no vairākiem īpašumiem ārvalstīs un no nebanku darbībām Grieķijā, kā minēts 133. apsvērumā. Konkurences traucējumu ierobežojumi tiks papildus novērtēti 7.6. punktā.

| (327) | Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu saistību pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(327)

Bankā tika iecelts amatā arī uzraudzības pilnvarnieks, lai kontrolētu saistību pareizu izpildi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tas novērsīs jebkādas kaitīgas izmaiņas Bankas komerciālajā praksē un tādējādi samazinās potenciālo plašāku negatīvo ietekmi.

| (328) | Visbeidzot, 2014. gada 16. aprīlī Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izskatīts 7.6. punktā. |
| --- | --- |

(328)

Visbeidzot, 2014. gada 16. aprīlī Komisijai tika iesniegts jauns visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Minētais pārstrukturēšanas plāns tiks izskatīts 7.6. punktā.

| (329) | Jāsecina, ka Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 15. punktu. |
| --- | --- |

(329)

Jāsecina, ka Eurobank lēmumā par procedūras sākšanu paustās šaubas tika kliedētas. B1, B2, B3 un B4 pasākums ir samērīgs saskaņā ar 2008. gada Banku paziņojuma 15. punktu.

7.4.4.   Secinājums par HFSF rekapitalizāciju atbilstību 2008. gada Banku paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumam

| (330) | Tādējādi Komisija secina, ka HFSF rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(330)

Tādējādi Komisija secina, ka HFSF rekapitalizācijas (B1, B2, B3 un B4 pasākums) ir piemērotas, nepieciešamas un samērīgas, ņemot vērā 15. punktu 2008. gada Banku paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā.

7.5.   BANKAS VEIKTĀS NEW TT BANK UN NEA PROTON BANK IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

| (331) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. un 40. punkts paskaidro, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti neatbilst pienākumiem ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas un ierobežot konkurences traucējumus. Turklāt tās var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai Bankas veiktās iegādes ir iespējams savienot ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. |
| --- | --- |

(331)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. un 40. punkts paskaidro, ka atbalstītu banku veiktās uzņēmumu iegādes parasti neatbilst pienākumiem ierobežot pārstrukturēšanas izmaksas un ierobežot konkurences traucējumus. Turklāt tās var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tādēļ Komisijai jānovērtē, vai Bankas veiktās iegādes ir iespējams savienot ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

7.5.1.   
  New TT Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.1.1.   New TT Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (332) | Attiecībā uz darbības rentabilitāti Bankas veiktās iegādes sekmēs Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūs klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēgs lielāko daļu filiāļu ar T Bank zīmolu un vairākas filiāles ar Hellenic Postbank zīmolu, kā arī racionalizēs galvenās mītnes funkcijas. |
| --- | --- |

(332)

Attiecībā uz darbības rentabilitāti Bankas veiktās iegādes sekmēs Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. Banka iegūs klientus un noguldītājus, vienlaikus būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas. Tā slēgs lielāko daļu filiāļu ar T Bank zīmolu un vairākas filiāles ar Hellenic Postbank zīmolu, kā arī racionalizēs galvenās mītnes funkcijas.

| (333) | Attiecībā uz likviditātes stāvokli šis darījums labvēlīgi ietekmē arī Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, būtiski to samazinot salīdzinājumā ar pārmērīgi augsto iepriekšējo līmeni, jo New TT Bank bija daudz vairāk noguldījumu nekā aizdevumu. Grieķijas Banka jo īpaši atzīmēja 2013. gada 8. jūlija vēstulē HFSF, ka Banka divus gadus pirms šā darījuma ir izjutusi lielu spiedienu. Grieķijas Banka konstatēja, ka Banka ir zaudējusi tirgus daļas Grieķijā un ir būtiski atkarīga no Eurosistēmas finansējuma un ārkārtas likviditātes palīdzības. Šajā vēstulē Grieķijas Banka atsaucās uz trūkstošā finansējuma lielo apjomu, konsolidēto aizdevumu un noguldījumu attiecību 132 % apmērā un klientu priekšstatu par Banku pasliktināšanos. Minētajā vēstulē Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas veiktā New TT Bank iegāde radīs “būtisku noguldījumu palielinājumu [Bankā], tādējādi uzlabojot tās kopējo finansējuma profilu, noguldītāju priekšstatus un Bankas spēju piesaistīt jaunus noguldījumus uz pievilcīgākiem noteikumiem nekā pašlaik”. |
| --- | --- |

(333)

Attiecībā uz likviditātes stāvokli šis darījums labvēlīgi ietekmē arī Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, būtiski to samazinot salīdzinājumā ar pārmērīgi augsto iepriekšējo līmeni, jo New TT Bank bija daudz vairāk noguldījumu nekā aizdevumu. Grieķijas Banka jo īpaši atzīmēja 2013. gada 8. jūlija vēstulē HFSF, ka Banka divus gadus pirms šā darījuma ir izjutusi lielu spiedienu. Grieķijas Banka konstatēja, ka Banka ir zaudējusi tirgus daļas Grieķijā un ir būtiski atkarīga no Eurosistēmas finansējuma un ārkārtas likviditātes palīdzības. Šajā vēstulē Grieķijas Banka atsaucās uz trūkstošā finansējuma lielo apjomu, konsolidēto aizdevumu un noguldījumu attiecību 132 % apmērā un klientu priekšstatu par Banku pasliktināšanos. Minētajā vēstulē Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas veiktā New TT Bank iegāde radīs “būtisku noguldījumu palielinājumu [Bankā], tādējādi uzlabojot tās kopējo finansējuma profilu, noguldītāju priekšstatus un Bankas spēju piesaistīt jaunus noguldījumus uz pievilcīgākiem noteikumiem nekā pašlaik”.

| (334) | Tādējādi iegāde veicina Bankas likviditātes stāvokļa uzlabošanu, kas ir būtiski ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Komisija atzina šīs iegādes pozitīvo ietekmi vēstulē, ko tās dienesti 2013. gada 8. jūlijā nosūtīja HFSF. Minētajā vēstulē Komisija norādīja, ka Bankas pārstrukturēšanas plāna projekts, ko Grieķija iesniedza pirms New TT Bank iegādes, neatbilst ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas prasībai, jo Bankas bilance pārstrukturēšanas perioda beigās ir viegli ietekmējama. Tajā pašā vēstulē Komisija norādīja, ka “ar noguldījumiem bagātās [New TT Bank] iegāde būs galvenais ietekmējošais faktors [Bankas] bilances atveseļošanai un tādējādi – tās ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai”. Minētais novērtējums tika pamatots ar šādas iegādes ietekmi uz Bankas likviditātes stāvokli: “Pamatojoties uz 2012. gada beigu datiem, šī iegāde aizdevumu un noguldījumu attiecībai liks nekavējoties samazināties no 155 % uz 123 %, lai būtu iespējams izpildīt [Komisijas] prasību līdz 2017. gada beigām.” |
| --- | --- |

(334)

Tādējādi iegāde veicina Bankas likviditātes stāvokļa uzlabošanu, kas ir būtiski ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Komisija atzina šīs iegādes pozitīvo ietekmi vēstulē, ko tās dienesti 2013. gada 8. jūlijā nosūtīja HFSF. Minētajā vēstulē Komisija norādīja, ka Bankas pārstrukturēšanas plāna projekts, ko Grieķija iesniedza pirms New TT Bank iegādes, neatbilst ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas prasībai, jo Bankas bilance pārstrukturēšanas perioda beigās ir viegli ietekmējama. Tajā pašā vēstulē Komisija norādīja, ka “ar noguldījumiem bagātās [New TT Bank] iegāde būs galvenais ietekmējošais faktors [Bankas] bilances atveseļošanai un tādējādi – tās ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai”. Minētais novērtējums tika pamatots ar šādas iegādes ietekmi uz Bankas likviditātes stāvokli: “Pamatojoties uz 2012. gada beigu datiem, šī iegāde aizdevumu un noguldījumu attiecībai liks nekavējoties samazināties no 155 % uz 123 %, lai būtu iespējams izpildīt [Komisijas] prasību līdz 2017. gada beigām.”

| (335) | Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(335)

Tādēļ Komisija uzskata, ka šī iegāde pozitīvi ietekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

7.5.1.2.   Iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamo atbalsta summu

| (336) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(336)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (337) | Banka samaksāja pirkuma cenu jaunajās akcijās, tādēļ iegāde netika finansēta no valsts atbalsta. Tādējādi kapitāla vajadzību, ko izraisīja pirkuma cenas samaksāšana, nekavējoties sedza jaunu akciju emisija, un tāpēc pirkuma cenas samaksāšana neradīja Bankas kapitāla vajadzību neto palielinājumu. Turklāt HFSF bija New TT Bank 100 % īpašniece, un tas nozīmē, ka visas Bankas emitētās jaunās akcijas tika nodotas HFSF, proti, valstij. |
| --- | --- |

(337)

Banka samaksāja pirkuma cenu jaunajās akcijās, tādēļ iegāde netika finansēta no valsts atbalsta. Tādējādi kapitāla vajadzību, ko izraisīja pirkuma cenas samaksāšana, nekavējoties sedza jaunu akciju emisija, un tāpēc pirkuma cenas samaksāšana neradīja Bankas kapitāla vajadzību neto palielinājumu. Turklāt HFSF bija New TT Bank 100 % īpašniece, un tas nozīmē, ka visas Bankas emitētās jaunās akcijas tika nodotas HFSF, proti, valstij.

| (338) | Iegāde kā tāda neizraisīja papildu valsts atbalstu, jo New TT Bank atbilda reglamentētajām kapitāla prasībām. Turklāt minētā starpposma kredītiestāde tika izveidota tikai dažus mēnešus pirms tās iegādes. Tā kā neveiksmīgas bankas aktīvi pirms nodošanas starpposma kredītiestādei tiek novērtēti un valutēti pēc to patiesās vērtības, var pieņemt, ka New TT Bank aizdevumu reģistrā nebija norādīti tie zaudējumi, kas bija apslēpti vai nebija pareizi nodrošināti. |
| --- | --- |

(338)

Iegāde kā tāda neizraisīja papildu valsts atbalstu, jo New TT Bank atbilda reglamentētajām kapitāla prasībām. Turklāt minētā starpposma kredītiestāde tika izveidota tikai dažus mēnešus pirms tās iegādes. Tā kā neveiksmīgas bankas aktīvi pirms nodošanas starpposma kredītiestādei tiek novērtēti un valutēti pēc to patiesās vērtības, var pieņemt, ka New TT Bank aizdevumu reģistrā nebija norādīti tie zaudējumi, kas bija apslēpti vai nebija pareizi nodrošināti.

| (339) | Visbeidzot, šīs lietas konkrētajos apstākļos New TT Bank iegāde izņēmuma kārtā nebija pretrunā principam, ka atbalstam jāiekļaujas nepieciešamā minimuma robežās. |
| --- | --- |

(339)

Visbeidzot, šīs lietas konkrētajos apstākļos New TT Bank iegāde izņēmuma kārtā nebija pretrunā principam, ka atbalstam jāiekļaujas nepieciešamā minimuma robežās.

7.5.1.3.   Iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme

| (340) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un ka iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū. |
| --- | --- |

(340)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punkts arī paredz, ka iegādes var atļaut, ja tās ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai vai efektīvas konkurences nodrošināšanai, ka iegādes procesam jābūt taisnīgam un ka iegādei jānodrošina efektīvas konkurences apstākļi attiecīgajā tirgū.

| (341) | New TT Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(341)

New TT Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo darījumu var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (342) | Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu New TT Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (142), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā. |
| --- | --- |

(342)

Neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu New TT Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (142), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.

| (343) | Tādēļ var secināt, ka New TT Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu. |
| --- | --- |

(343)

Tādēļ var secināt, ka New TT Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu.

7.5.1.4.   Secinājums par New TT Bank iegādi

| (344) | Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju (143) un New TT Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir saderīga ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(344)

Komisija secina, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju (143) un New TT Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir saderīga ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.

7.5.2.   
  Nea Proton Bank iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

7.5.2.1.   Nea Proton Bank iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

| (345) | Attiecībā uz darbības rentabilitāti Nea Proton Bank iegādei ir jāsekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā. |
| --- | --- |

(345)

Attiecībā uz darbības rentabilitāti Nea Proton Bank iegādei ir jāsekmē Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jo divu banku apvienošana vienā ģeogrāfiskā tirgū rada iespēju īstenot nozīmīgas sinerģijas, piemēram, personāla samazināšanas, filiāļu slēgšanas un administratīvo izdevumu samazināšanas jomā.

| (346) | Nea Proton Bank iegāde ļauj Bankai izmantot šīs sinerģijas. Banka iegūs klientus un noguldītājus, slēgs lielāko daļu filiāļu un racionalizēs informācijas sistēmu, kā arī galvenās mītnes funkcijas. Šis darījums arī samazina Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, jo Nea Proton Bank bija zemāka aizdevumu un noguldījumu attiecība. 2013. gada jūnija beigās Bankas neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 135,79 %, bet Nea Proton Bank neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 52,68 %. |
| --- | --- |

(346)

Nea Proton Bank iegāde ļauj Bankai izmantot šīs sinerģijas. Banka iegūs klientus un noguldītājus, slēgs lielāko daļu filiāļu un racionalizēs informācijas sistēmu, kā arī galvenās mītnes funkcijas. Šis darījums arī samazina Bankas aizdevumu un noguldījumu attiecību, jo Nea Proton Bank bija zemāka aizdevumu un noguldījumu attiecība. 2013. gada jūnija beigās Bankas neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 135,79 %, bet Nea Proton Bank neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem bija aptuveni 52,68 %.

| (347) | Visbeidzot, šī iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(347)

Visbeidzot, šī iegāde pozitīvi ietekmēja Bankas dzīvotspēju.

7.5.2.2.   Nea Proton Bank iegādes ietekme uz Bankai nepieciešamā atbalsta summu

| (348) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(348)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktu pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tikai to pārstrukturēšanas izmaksu segšanai, kuras nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (349) | Banka samaksāja simbolisku cenu par Nea Proton Bank iegādi (vienu euro), taču iegādātajai struktūrai pirms pārdošanas tika veikta atbilstoša rekapitalizācija. Minētā rekapitalizācija paredzēja arī noteikumus, kā rīkoties ar turpmākiem zaudējumiem no aizdevumiem un ekspluatācijas (144). Līdz ar to pietiekami kapitalizētas bankas iegāde par vienu euro nepalielināja Bankas kapitāla vajadzības. |
| --- | --- |

(349)

Banka samaksāja simbolisku cenu par Nea Proton Bank iegādi (vienu euro), taču iegādātajai struktūrai pirms pārdošanas tika veikta atbilstoša rekapitalizācija. Minētā rekapitalizācija paredzēja arī noteikumus, kā rīkoties ar turpmākiem zaudējumiem no aizdevumiem un ekspluatācijas (144). Līdz ar to pietiekami kapitalizētas bankas iegāde par vienu euro nepalielināja Bankas kapitāla vajadzības.

| (350) | Visbeidzot, Nea Proton Bank iegāde nebija pretrunā ar principu, ka atbalsts jāierobežo ar nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(350)

Visbeidzot, Nea Proton Bank iegāde nebija pretrunā ar principu, ka atbalsts jāierobežo ar nepieciešamo minimumu.

7.5.2.3.   Nea Proton Bank iegādes konkurenci izkropļojošā ietekme

| (351) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus. |
| --- | --- |

(351)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktu valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu neatbalstītiem uzņēmumiem, iegādājoties konkurentu uzņēmumus.

| (352) | Nea Proton Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā. |
| --- | --- |

(352)

Nea Proton Bank pati par sevi nebija dzīvotspējīga banka. Minētās bankas konsolidācija bija nepieciešama saskaņā ar 2013. gada 15. maijaMEFP. Tādējādi šo iegādi var uzskatīt par daļu no tāda konsolidācijas procesa, kas nepieciešams finanšu stabilitātes atjaunošanai, kā izklāstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

| (353) | Komisija arī konstatē, ka neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu Nea Proton Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (145), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā. |
| --- | --- |

(353)

Komisija arī konstatē, ka neviens neatbalstīts pretendents neiesniedza derīgu piedāvājumu Nea Proton Bank iegādei, un pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs. Tādējādi Banka neizspieda nevienu citu neatbalstītu pretendentu. Tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (145), Komisija pieņem, ka pārdošanas procesa rezultāts nodrošina efektīvas konkurences apstākļus Grieķijā.

| (354) | Tādēļ var secināt, ka Nea Proton Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu. |
| --- | --- |

(354)

Tādēļ var secināt, ka Nea Proton Bank iegāde ir saderīga ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. punktu.

7.5.2.4.   Secinājums par Nea Proton Bank iegādi

| (355) | Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir savienojama ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(355)

Komisija secina, ka, ņemot vērā Nea Proton Bank iegādes īpatnības, minētā iegāde ir savienojama ar prasībām, kas izklāstītas Pārstrukturēšanas paziņojumā.

7.6.   A, B1, B2, B3, B4 un C PASĀKUMA ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM UN C PASĀKUMA ATBILSTĪBA 2013. GADA BANKU PAZIŅOJUMAM

7.6.1.   Grūtību avoti un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (356) | Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. punktā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem, PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GGB ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Šīs jaunās GGB valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas nelīdzsvarota valsts parāda un ekonomikas recesijas rezultātā. |
| --- | --- |

(356)

Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. punktā, grūtības, ar kurām sastapās Banka, lielākoties izraisīja Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā recesija Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz valsts parāda krīzi Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem, un visbeidzot, tai bija jārīko sarunas par vienošanos ar iekšzemes un starptautiskajiem kreditoriem, PSI programmu, kas izraisīja prasījumu pret valsti samazināšanos par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunajām GGB ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Šīs jaunās GGB valsts atpirka no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu robežās no 30,2 % līdz 40,1 % no nominālvērtības, tādējādi radot papildu zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus PSI programmas un parāda atpirkšanas ietekmei uz Bankas kapitāla stāvokli, Banka konstatēja arī plašu noguldījumu aizplūšanu laikā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, un to radīja risks, ka Grieķija izstāsies no eurozonas nelīdzsvarota valsts parāda un ekonomikas recesijas rezultātā.

| (357) | B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 5 839 miljoni, un tā bija aptuvenā zaudējumu summa, kas tika rezervēta pēc PSI programmas (EUR 5 781 miljons). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai jāatvieglo prasības. |
| --- | --- |

(357)

B1, B2, B3 un B4 pasākuma summa bija EUR 5 839 miljoni, un tā bija aptuvenā zaudējumu summa, kas tika rezervēta pēc PSI programmas (EUR 5 781 miljons). Šādā gadījumā un ja grūtības nerada galvenokārt pārmērīgi riskanta darbība, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts paredz, ka Komisijai jāatvieglo prasības.

| (358) | Komisija atzīst, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas nekā citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Ja atbalsta pasākumi ir mazāk traucējoši, pasākumi, kas veikti konkurences traucējumu ierobežošanai, tādējādi ir proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka. |
| --- | --- |

(358)

Komisija atzīst, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no valsts parāda riska regulārās iedarbības uz finanšu iestādi tās valstī. Minētais fakts tika konstatēts arī Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 58. un 69. apsvērumā. Tādējādi Bankai bija mazāka vajadzība pārstrukturēšanas plānā risināt morālā kaitējuma problēmas nekā citām atbalstītajām finanšu iestādēm ar uzkrātiem pārmērīgiem riskiem. Ja atbalsta pasākumi ir mazāk traucējoši, pasākumi, kas veikti konkurences traucējumu ierobežošanai, tādējādi ir proporcionāli jāmīkstina. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir atteikšanās no parāda par labu valstij, rekapitalizējot bankas, valsts saņemtā atlīdzība var būt mazāka.

| (359) | Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 %, Bankai bija jāpielāgo jaunajai videi sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāpārstrukturē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(359)

Tomēr, tā kā Grieķijas ekonomika no 2008. gada bija samazinājusies par aptuveni 25 %, Bankai bija jāpielāgo jaunajai videi sava organizācija, izmaksu struktūra un komerciālais tīkls, lai varētu atjaunot rentabilitāti. Tādējādi, neraugoties uz morālā kaitējuma problēmas neesību, Bankai bija jāpārstrukturē sava darbība Grieķijā, lai saglabātu ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (360) | Komisija arī konstatē, ka Bankas atkarība no Grieķijas valsts parāda riska bija lielāka nekā dažām citām bankām Grieķijā. Tādējādi ne visus ar GGB saistītos zaudējumus (PSI programmas radītos zaudējumus) var saistīt ar valsts parāda riska regulāru iedarbību uz finanšu iestādi tās valstī. |
| --- | --- |

(360)

Komisija arī konstatē, ka Bankas atkarība no Grieķijas valsts parāda riska bija lielāka nekā dažām citām bankām Grieķijā. Tādējādi ne visus ar GGB saistītos zaudējumus (PSI programmas radītos zaudējumus) var saistīt ar valsts parāda riska regulāru iedarbību uz finanšu iestādi tās valstī.

| (361) | Otrs Bankas zaudējumu avots bija zaudējumi, ko radīja tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un korporācijām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Tādējādi šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk traucējošs (146). |
| --- | --- |

(361)

Otrs Bankas zaudējumu avots bija zaudējumi, ko radīja tās aizdevumi Grieķijas mājsaimniecībām un korporācijām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus lielākoties radīja ārkārtīgi lielā un ilgstošā IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecos gados, un tos neizraisīja riskanta Bankas kreditēšanas prakse. Tādējādi šo zaudējumu segšanai piešķirtais atbalsts neradīja morālu kaitējumu, kā tas notiek gadījumos, kad atbalsts aizsargā banku no riskantu pagātnes darbību sekām. Tādējādi šis atbalsts bija mazāk traucējošs (146).

| (362) | Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi (Rumānijā, Bulgārijā, Polijā un Ukrainā). Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Rumānijā, Bulgārijā un Ukrainā, lai gan šie meitasuzņēmumi saņēma grupas iekšējo finansējumu EUR 1,8 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(362)

Tomēr Bankas kapitāla vajadzības un aizdevumu zaudējumus daļēji radīja vairāki starptautiskie meitasuzņēmumi (Rumānijā, Bulgārijā, Polijā un Ukrainā). Piemēram, 2012. gadā Banka reģistrēja zaudējumus Rumānijā, Bulgārijā un Ukrainā, lai gan šie meitasuzņēmumi saņēma grupas iekšējo finansējumu EUR 1,8 miljardu apmērā.

| (363) | Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, arī liecināja, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no zaudējumiem, ko rada aizdevumi ārvalstīs. Minētajiem aizdevumiem kredītu zaudējumu prognozes sasniedza EUR 1 228 miljonus pamata scenārija gadījumā un EUR 1 622 miljonus nelabvēlīgā scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(363)

Spriedzes testi, kas tika veikti 2012. gadā, lai noteiktu Bankas kapitāla vajadzības, arī liecināja, ka kapitāla vajadzības daļēji izriet no zaudējumiem, ko rada aizdevumi ārvalstīs. Minētajiem aizdevumiem kredītu zaudējumu prognozes sasniedza EUR 1 228 miljonus pamata scenārija gadījumā un EUR 1 622 miljonus nelabvēlīgā scenārija gadījumā.

| (364) | Visbeidzot, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts aptver būtisku šo zaudējumu un ar tiem saistīto atbalsta vajadzību daļu, ļaujot Komisijai atvieglot prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šādos apstākļos piešķirtais atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk traucējošs. |
| --- | --- |

(364)

Visbeidzot, 2011. gada Pagarināšanas paziņojuma 14. punkts aptver būtisku šo zaudējumu un ar tiem saistīto atbalsta vajadzību daļu, ļaujot Komisijai atvieglot prasības. Atbalsta vajadzības daļēji izriet no aizdevumu zaudējumiem Grieķijā, ko radīja ārkārtīgi dziļā un ilgā recesija, nevis riskanta kreditēšana. Šādos apstākļos piešķirtais atbalsts nerada morālu kaitējumu un tādēļ ir mazāk traucējošs.

| (365) | Visbeidzot, atbalsta vajadzības daļēji izrietēja arī no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem un tās lielāko līdzdalību GGB iegādē. |
| --- | --- |

(365)

Visbeidzot, atbalsta vajadzības daļēji izrietēja arī no Bankas pašas riskantajām darbībām, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu meitasuzņēmumiem un tās lielāko līdzdalību GGB iegādē.

7.6.2.   Dzīvotspēja

| (366) | Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. punkts). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

(366)

Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina finanšu iestādes spēja atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. punkts). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir laikposms starp šā lēmuma pieņemšanas datumu un 2018. gada 31. decembri.

| (367) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9.–11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo aizdevumu lielā skaita samazināšanai, zemās darbības efektivitātes, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri paļāvās uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu. |
| --- | --- |

(367)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9.–11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un detalizētu pārstrukturēšanas plānu, kas sniedza pilnu informāciju par Bankas uzņēmējdarbības modeli. Plānā ir minēti arī Bankas grūtību cēloņi, kā arī veiktie pasākumi visu radušos dzīvotspējas problēmu risināšanai. Jo īpaši pārstrukturēšanas plāns raksturo izvēlēto stratēģiju Bankas darbības efektivitātes saglabāšanai un ienākumus nenesošo aizdevumu lielā skaita samazināšanai, zemās darbības efektivitātes, viegli ievainojamās likviditātes un kapitāla stāvokļa uzlabošanai, kā arī ārvalstu uzņēmumu sakārtošanai, kuri paļāvās uz mātesuzņēmuma finansējumu un kapitālu.

7.6.2.1.   Banku darbība Grieķijā

| (368) | Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, atkal palielinoties noguldījumu bāzei. Atkarība no ELA, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas. |
| --- | --- |

(368)

Attiecībā uz likviditāti un Bankas atkarību no Eurosistēmas finansējuma pārstrukturēšanas plāns paredz ierobežotu bilances pieaugumu Grieķijā, atkal palielinoties noguldījumu bāzei. Atkarība no ELA, kas jau bija mazinājusies, turpinās samazināties, un tas palīdzēs Bankai arī samazināt finansējuma izmaksas.

| (369) | Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 127. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu ne-pamata darbību pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli un nodrošinās tās neatkarību no vairumtirdzniecības tirgiem. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var apmierināt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem. |
| --- | --- |

(369)

Saistības par aizdevumu un noguldījumu attiecību, kas minētas 127. apsvērumā, nodrošinās ilgtspējīgu Bankas bilances struktūru līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Vērtspapīru un citu ne-pamata darbību pārdošana arī stiprinās Bankas likviditātes stāvokli un nodrošinās tās neatkarību no vairumtirdzniecības tirgiem. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes stāvokli, Komisija var apmierināt Grieķijas iestāžu lūgumu par atļauju nodrošināt Bankas likviditāti saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju un valsts obligāciju aizdevumu pasākumiem.

| (370) | Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Banka arī apņēmās turpināt procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem, kā minēts 127. apsvērumā. Komisija konstatē, ka šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(370)

Lai samazinātu finansēšanas izmaksas, Banka arī apņēmās turpināt procentu likmju samazināšanu par noguldījumiem, kā minēts 127. apsvērumā. Komisija konstatē, ka šāds noguldījumu izmaksu samazinājums būs galvenais apstāklis, kas uzlabos Bankas rentabilitātes iepriekšēju nodrošināšanu.

| (371) | Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Līdz 2018. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par [...] %, salīdzinot ar 2013. gadu (147). Minētā mērķa sasniegšanai Banka ir apņēmusies samazināt filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi ne vairāk kā [...] un [...] līdz 2017. gada 31. decembrim un maksimālās kopējās izmaksas Grieķijā – līdz EUR 800 miljoniem. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība būs mazāka par [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē. |
| --- | --- |

(371)

Pēc krīzes sākšanās Banka būtiski racionalizēja savu komerciālo tīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu. Līdz 2018. gadam Bankas kopējās izmaksas samazināsies vēl par [...] %, salīdzinot ar 2013. gadu (147). Minētā mērķa sasniegšanai Banka ir apņēmusies samazināt filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā līdz attiecīgi ne vairāk kā [...] un [...] līdz 2017. gada 31. decembrim un maksimālās kopējās izmaksas Grieķijā – līdz EUR 800 miljoniem. Paredzamā izmaksu un ienākumu attiecība būs mazāka par [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.

| (372) | Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 29,4 % (148). Banka plāno izveidot īpašu departamentu, kas nodarbosies ar ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Tā ir arī apņēmusies sasniegt augstus standartus savā kredītpolitikā, lai maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā minēts 131. un 132. apsvērumā. |
| --- | --- |

(372)

Vēl viena no galvenajām jomām ir ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldība, jo to apjoms portfelī 2013. gada 31. decembrī sasniedza 29,4 % (148). Banka plāno izveidot īpašu departamentu, kas nodarbosies ar ienākumus nenesošo aizdevumu pārvaldību. Tā ir arī apņēmusies sasniegt augstus standartus savā kredītpolitikā, lai maksimāli palielinātu Bankas vērtību katrā kredītprocesa posmā, kā minēts 131. un 132. apsvērumā.

7.6.2.2.   Korporatīvā pārvaldība

| (373) | Vēl uzmanība ir jāpievērš Bankas pārvaldībai, ņemot vērā to, ka 2013. gada 31. decembrīHFSF piederēja 95,23 % Bankas akciju. Ņemot vērā Grieķijā valstij piederošo banku rezultātu izklāstu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par īpašu attiecību sistēmu. Minētā vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbu no galvenā akcionāra pārmērīgas iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot HFSF iespēju uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīgu riskēšanu, paredzot atbilstošas apspriešanās procedūras. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem. |
| --- | --- |

(373)

Vēl uzmanība ir jāpievērš Bankas pārvaldībai, ņemot vērā to, ka 2013. gada 31. decembrīHFSF piederēja 95,23 % Bankas akciju. Ņemot vērā Grieķijā valstij piederošo banku rezultātu izklāstu, Banka un HFSF 2013. gadā vienojās par īpašu attiecību sistēmu. Minētā vienošanās aizsargā Bankas ikdienas darbu no galvenā akcionāra pārmērīgas iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot HFSF iespēju uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīgu riskēšanu, paredzot atbilstošas apspriešanās procedūras. Banka arī apņēmās stingri uzraudzīt atkarību no saistītajiem aizņēmējiem.

| (374) | HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka akcijas, kuras HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, zaudēs balsstiesības, ja vismaz 50 % no kapitāla palielinājuma 2014. gadā parakstīs privātie investori. Attiecībā uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai nav negatīva vērtējuma par privātajiem akcionāriem piešķirtajām kontroles tiesībām, ja viņi iegulda Bankā būtisku pašu līdzekļu summu. Komisija konstatē, ka HFSF balsstiesību ierobežojumi neattieksies uz balsošanu par Bankas statūtiem, korporatīvajām darbībām vai citiem stratēģiskiem lēmumiem. Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka HFSF automātiski atgūs pilnas balsstiesības, ja Banka neīstenos savu pārstrukturēšanas plānu. Šie noteikumi nodrošina to, ka, lai gan HFSF neiejauksies Bankas ikdienas darbā, tā varēs aizstāvēt savas intereses kā akcionārs un kā iestāde, kas atbild par pārstrukturēšanas plāna pareizas īstenošanas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(374)

HFSF likums ar 2014. gada grozījumiem paredz, ka akcijas, kuras HFSF parakstīja 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, zaudēs balsstiesības, ja vismaz 50 % no kapitāla palielinājuma 2014. gadā parakstīs privātie investori. Attiecībā uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai nav negatīva vērtējuma par privātajiem akcionāriem piešķirtajām kontroles tiesībām, ja viņi iegulda Bankā būtisku pašu līdzekļu summu. Komisija konstatē, ka HFSF balsstiesību ierobežojumi neattieksies uz balsošanu par Bankas statūtiem, korporatīvajām darbībām vai citiem stratēģiskiem lēmumiem. Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka HFSF automātiski atgūs pilnas balsstiesības, ja Banka neīstenos savu pārstrukturēšanas plānu. Šie noteikumi nodrošina to, ka, lai gan HFSF neiejauksies Bankas ikdienas darbā, tā varēs aizstāvēt savas intereses kā akcionārs un kā iestāde, kas atbild par pārstrukturēšanas plāna pareizas īstenošanas nodrošināšanu.

7.6.2.3.   Starptautiskās darbības

| (375) | Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 362. un 363. apsvērumā. |
| --- | --- |

(375)

Vairākas Bankas starptautiskās darbības iepriekš izsmēla tās kapitālu, likviditāti un rentabilitāti, kā paskaidrots 362. un 363. apsvērumā.

| (376) | Pārstrukturēšanas plāns paredz Bankas uzņēmējdarbības modeļa pārvirzi uz tādu darbību, kas vairāk pievēršas [...]. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Polijā EFG Poland. Tā ir arī sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumiem trūkstošo finansējumu. Tā plāno atbrīvoties no [...] meitasuzņēmuma [...] (149). Tā arī papildus pārstrukturēs [...] un [...] meitasuzņēmumu darbības pirms to iespējamās pārdošanas vēlākā posmā, kā minēts 116. apsvērumā. |
| --- | --- |

(376)

Pārstrukturēšanas plāns paredz Bankas uzņēmējdarbības modeļa pārvirzi uz tādu darbību, kas vairāk pievēršas [...]. Banka jau ir pārdevusi savu nerentablo meitasuzņēmumu Polijā EFG Poland. Tā ir arī sākusi racionalizēt citus meitasuzņēmumus, lai stiprinātu aizdevumu parakstīšanas procesu un samazinātu meitasuzņēmumiem trūkstošo finansējumu. Tā plāno atbrīvoties no [...] meitasuzņēmuma [...] (149). Tā arī papildus pārstrukturēs [...] un [...] meitasuzņēmumu darbības pirms to iespējamās pārdošanas vēlākā posmā, kā minēts 116. apsvērumā.

| (377) | Ārvalstu operāciju vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota, sākot no [...]. Tajā pašā datumā ārvalstu meitasuzņēmumiem piešķirtajam finansējumam ir jābūt samazinātam par [...], salīdzinot ar 2012. gada 31. decembra līmeni. |
| --- | --- |

(377)

Ārvalstu operāciju vispārējā rentabilitāte tiks atjaunota, sākot no [...]. Tajā pašā datumā ārvalstu meitasuzņēmumiem piešķirtajam finansējumam ir jābūt samazinātam par [...], salīdzinot ar 2012. gada 31. decembra līmeni.

| (378) | Tādējādi Komisija ir pārliecināta, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē tiem nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Saistības, kas minētas 128. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei. |
| --- | --- |

(378)

Tādējādi Komisija ir pārliecināta, ka Banka tiks pietiekami pārstrukturēta un samazinās ārvalstu meitasuzņēmumu lielumu, lai nākotnē tiem nerastos papildu kapitāla vajadzības un nepietrūktu likviditātes. Saistības, kas minētas 128. apsvērumā, proti, atturēties no lielu kapitāla apjomu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos, arī nodrošinās, lai ārvalstu meitasuzņēmumi neradītu apdraudējumu kapitālam vai likviditātei.

7.6.2.4.   Secinājums par dzīvotspēju

| (379) | Pamata scenārijs, kas raksturots 2.4. punktā, paredz, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt atdevi, kas tai ļaus atgūt visas izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Faktiski Bankas kapitāla atdeve 2018. gadā veidos [...] % saskaņā ar pamata scenāriju. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies apmierinošā stāvoklī, jo kapitāla pietiekamības rādītājs nebūs zemāks par [...] %, sākot no 2014. gada. |
| --- | --- |

(379)

Pamata scenārijs, kas raksturots 2.4. punktā, paredz, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs nodrošināt atdevi, kas tai ļaus atgūt visas izmaksas un nodrošināt pietiekamu kapitāla atdevi, ņemot vērā Bankas riska profilu. Faktiski Bankas kapitāla atdeve 2018. gadā veidos [...] % saskaņā ar pamata scenāriju. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla stāvoklis saglabāsies apmierinošā stāvoklī, jo kapitāla pietiekamības rādītājs nebūs zemāks par [...] %, sākot no 2014. gada.

| (380) | Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek paredzēta ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (150). Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka saglabās rentabilitāti pārstrukturēšanas perioda beigās, kad tās kapitāla atdeve 2018. gadā būs [...] % un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecība – [...] %. |
| --- | --- |

(380)

Visbeidzot, Komisija ņem vērā arī nelabvēlīgo scenāriju, kas raksturots Grieķijas iestāžu iesniegtajā Bankas pārstrukturēšanas plānā. Minētais nelabvēlīgais scenārijs ir balstīts uz pieņēmumu kopumu, kas saskaņots ar HFSF. Tajā tiek paredzēta ilgāka un dziļāka recesija, kā arī smagāka nekustamā īpašuma cenu deflācija (150). Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Banka spēs izturēt pietiekamu spriedzes apjomu, jo saskaņā ar nelabvēlīgo scenāriju Banka saglabās rentabilitāti pārstrukturēšanas perioda beigās, kad tās kapitāla atdeve 2018. gadā būs [...] % un pirmā līmeņa pamata kapitāla attiecība – [...] %.

| (381) | Grieķijas Bankas veiktie 2013. gada spriedzes testi apliecināja, ka papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 2 864 miljoni, būs pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā īstenotu pamata scenāriju. Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas tās izstrādātajā pamata scenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Grieķijas Bankas aplēstās pamata kapitāla vajadzības var uzskatīt par spriedzes testa paveidu. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā būtu pietiekams kapitāls, kas apmierinātu saspringto kapitāla vajadzību scenāriju saskaņā ar Grieķijas Bankas aplēsēm, jo tās aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni. |
| --- | --- |

(381)

Grieķijas Bankas veiktie 2013. gada spriedzes testi apliecināja, ka papildu kapitāla apjoms, kas tiks piesaistīts 2014. gadā, proti, EUR 2 864 miljoni, būs pietiekams, lai pārstrukturēšanas periodā īstenotu pamata scenāriju. Banka arī iesniegs Grieķijas Bankai iespējamo kapitāla plānu, norādot veicamos pasākumus, ja ekonomikas vide turpinās pasliktināties. Komisija atgādina, ka, novērtējot kapitāla vajadzības saskaņā ar pamata scenāriju, Grieķijas Banka jau ieviesa vairākus pielāgojumus, kas palielināja aplēstās kapitāla vajadzības, salīdzinot ar Bankas tās izstrādātajā pamata scenārijā aplēstajām kapitāla vajadzībām. Tādējādi Grieķijas Bankas aplēstās pamata kapitāla vajadzības var uzskatīt par spriedzes testa paveidu. Lai varētu secināt, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankas rīcībā būtu pietiekams kapitāls, kas apmierinātu saspringto kapitāla vajadzību scenāriju saskaņā ar Grieķijas Bankas aplēsēm, jo tās aplēstais līmenis raksturo augstu spriedzes līmeni.

| (382) | Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus ne-investīciju kategorijas instrumentos, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli. |
| --- | --- |

(382)

Turklāt pozitīvi jāvērtē tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus ne-investīciju kategorijas instrumentos, un tas palīdzēs saglabāt Bankas kapitāla un likviditātes stāvokli.

| (383) | Tādēļ Komisija var secināt, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, risinot dzīvotspējas problēmas attiecībā uz Grieķijas banku darbībām iekšzemē un ārvalstīs. |
| --- | --- |

(383)

Tādēļ Komisija var secināt, ka Banka ir veikusi pietiekamus pasākumus, risinot dzīvotspējas problēmas attiecībā uz Grieķijas banku darbībām iekšzemē un ārvalstīs.

7.6.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadale

7.6.3.1.   Novērtējums par A, B1, B2, B3 un B4 pasākuma atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

| (384) | Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. Bankas uzņemtajām saistībām ir jānodrošina pašu līdzekļu izmantošana un sākotnējo akcionāru un privāto investoru, kuri ir Bankas hibrīdkapitāla turētāji, līdzdalība pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(384)

Kā minēts Pārstrukturēšanas paziņojumā, bankām un to akcionāriem ir iespējami plaši jāiesaistās pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts aprobežojas ar nepieciešamo minimumu. Tādējādi bankām ir jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem ir jāsedz banku zaudējumi, ja iespējams. Bankas uzņemtajām saistībām ir jānodrošina pašu līdzekļu izmantošana un sākotnējo akcionāru un privāto investoru, kuri ir Bankas hibrīdkapitāla turētāji, līdzdalība pārstrukturēšanā.

7.6.3.1.1.   Bankas pašas ieguldījums – atsavinājumi un izmaksu samazinājumi

| (385) | Banka ir atbrīvojusies no būtiskiem uzņēmumiem, lai sekmētu savu kapitāla pietiekamību. Tās lielo meitasuzņēmumu pārdošana Polijā un Turcijā uzlaboja Bankas kapitāla stāvokli aptuveni par EUR 750 miljoniem. Šī pārdošana uzlaboja arī Bankas likviditātes stāvokli. Akciju kapitāla palielinājums Eurobank Properties ļāva Bankai palielināt tās kapitālu par EUR 200 miljoniem. |
| --- | --- |

(385)

Banka ir atbrīvojusies no būtiskiem uzņēmumiem, lai sekmētu savu kapitāla pietiekamību. Tās lielo meitasuzņēmumu pārdošana Polijā un Turcijā uzlaboja Bankas kapitāla stāvokli aptuveni par EUR 750 miljoniem. Šī pārdošana uzlaboja arī Bankas likviditātes stāvokli. Akciju kapitāla palielinājums Eurobank Properties ļāva Bankai palielināt tās kapitālu par EUR 200 miljoniem.

| (386) | Pārstrukturēšanas plāns paredz pārdot papildu aktīvus [...] un [...]. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt savu ārvalstu aktīvu lielumu līdz EUR 8,77 miljardiem. Ņemot vērā jau īstenoto parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu un pēc minētās papildu lieluma samazināšanas, Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni [...] |
| --- | --- |

(386)

Pārstrukturēšanas plāns paredz pārdot papildu aktīvus [...] un [...]. Jo īpaši Banka ir apņēmusies samazināt savu ārvalstu aktīvu lielumu līdz EUR 8,77 miljardiem. Ņemot vērā jau īstenoto parādsaistību samazināšanu un atsavināšanu un pēc minētās papildu lieluma samazināšanas, Banka būs ievērojami samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni [...]

| (387) | Turklāt Banka ir apņēmusies papildus samazināt savu ārvalstu darbību mērogu, ja tai būs nepieciešama HFSF kapitāla iepludināšana, kas pārsniegs EUR 1 miljardu. Šādā gadījumā Banka samazinās savu starptautisko aktīvu portfeli līdz ne vairāk kā EUR 3,5 miljardiem. Ja kapitāla iepludināšana saskaņā ar C pasākumu būs mazāka par EUR 1 miljardu, privātie investori būs iepludinājuši vismaz EUR 1,5 miljardus, proti, vairāk nekā HFSF. Minētā plašākā privāto investoru līdzdalība būtiski samazinātu nepieciešamā atbalsta summu, tādējādi sekmējot sloga sadali. |
| --- | --- |

(387)

Turklāt Banka ir apņēmusies papildus samazināt savu ārvalstu darbību mērogu, ja tai būs nepieciešama HFSF kapitāla iepludināšana, kas pārsniegs EUR 1 miljardu. Šādā gadījumā Banka samazinās savu starptautisko aktīvu portfeli līdz ne vairāk kā EUR 3,5 miljardiem. Ja kapitāla iepludināšana saskaņā ar C pasākumu būs mazāka par EUR 1 miljardu, privātie investori būs iepludinājuši vismaz EUR 1,5 miljardus, proti, vairāk nekā HFSF. Minētā plašākā privāto investoru līdzdalība būtiski samazinātu nepieciešamā atbalsta summu, tādējādi sekmējot sloga sadali.

| (388) | Banka ir arī apņēmusies pārdot savu lielo un rentablo apdrošināšanas meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(388)

Banka ir arī apņēmusies pārdot savu lielo un rentablo apdrošināšanas meitasuzņēmumu.

| (389) | Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka ir apņēmusies neizmantot kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai lieluma palielināšanai, kā minēts 128. apsvērumā. Papildus, saistības paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes. |
| --- | --- |

(389)

Lai ierobežotu kapitāla vajadzības, Banka ir apņēmusies neizmantot kapitālu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai lieluma palielināšanai, kā minēts 128. apsvērumā. Papildus, saistības paredz, ka Banka neveiks turpmākas iegādes.

| (390) | Banka ir arī iesaistījusies ilglaicīgā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. punktā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2018. gadam. [...] |
| --- | --- |

(390)

Banka ir arī iesaistījusies ilglaicīgā izmaksu samazināšanas programmā, kā minēts 2.4.2. punktā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2018. gadam. [...]

| (391) | Grieķija ir jo īpaši apņēmusies, ka līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegtu [...]. Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (151). |
| --- | --- |

(391)

Grieķija ir jo īpaši apņēmusies, ka līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegtu [...]. Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (151).

7.6.3.1.2.   Sloga sadale starp vēsturiskajiem akcionāriem un jauno kapitālu, kas piesaistīts tirgū

| (392) | Bankas esošo akcionāru sastāvs tika būtiski atšķaidīts, veicot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju (B4 pasākumu). Patiešām esošo akcionāru turētā daļa samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 1,44 %. Komisija arī atzīmē, ka Banka nebija izmaksājusi dividendes skaidrā naudā no 2008. gada. Visbeidzot, Komisija atzinīgi novērtē faktu, ka HFSF iepludinās papildu kapitālu tikai gadījumā, ja Banka nevarēs to piesaistīt tirgū par cenu, kas uzskatāma par pamatotu un noteikta saskaņā ar divu neatkarīgu vērtētāju slēdzieniem. |
| --- | --- |

(392)

Bankas esošo akcionāru sastāvs tika būtiski atšķaidīts, veicot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju (B4 pasākumu). Patiešām esošo akcionāru turētā daļa samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 1,44 %. Komisija arī atzīmē, ka Banka nebija izmaksājusi dividendes skaidrā naudā no 2008. gada. Visbeidzot, Komisija atzinīgi novērtē faktu, ka HFSF iepludinās papildu kapitālu tikai gadījumā, ja Banka nevarēs to piesaistīt tirgū par cenu, kas uzskatāma par pamatotu un noteikta saskaņā ar divu neatkarīgu vērtētāju slēdzieniem.

7.6.3.1.3.   Sloga sadalījums starp subordinētā parāda turētājiem

| (393) | Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai radītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto saistību summa sasniedza EUR 748 miljonus un kapitāla peļņa – EUR 565 miljonus, kā minēts 122. un 123. apsvērumā. |
| --- | --- |

(393)

Bankas subordinētā parāda turētāji ir piedalījušies Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Lai radītu kapitālu, Banka veica vairākus pasīvu pārvaldības pasākumus. Kopējā apmainīto saistību summa sasniedza EUR 748 miljonus un kapitāla peļņa – EUR 565 miljonus, kā minēts 122. un 123. apsvērumā.

| (394) | Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 133. apsvērumā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda investoriem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā. |
| --- | --- |

(394)

Uz vēl nenokārtotajiem instrumentiem attiecas kuponu aizliegums, kas minēts 133. apsvērumā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pietiekama sloga sadale starp bankas privātajiem hibrīda investoriem un ir izpildītas Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības šajā jomā.

| (395) | Visbeidzot, ņemot vērā 7.6.1. punktā minēto informāciju, Komisija atzīst par pietiekamu Grieķijas pašas ieguldījumu un tās veiktos sloga sadales pasākumus, lai ierobežotu A, B1, B2, B3 un B4 atbalsta pasākumu apjomu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(395)

Visbeidzot, ņemot vērā 7.6.1. punktā minēto informāciju, Komisija atzīst par pietiekamu Grieķijas pašas ieguldījumu un tās veiktos sloga sadales pasākumus, lai ierobežotu A, B1, B2, B3 un B4 atbalsta pasākumu apjomu līdz nepieciešamajam minimumam.

7.6.3.2.   Novērtējums par C pasākuma atbilstību 2013. gada Banku paziņojumam

| (396) | 2013. gada Banku paziņojums papildina Pārstrukturēšanas paziņojumu un aicina pilnveidot sloga sadali, bet bankām – iegūt kapitāla atbalstu, lai veiktu papildu pasākumus atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. 2013. gada Banku paziņojuma 29. punkts prasa, lai dalībvalsts pierāda, ka ir maksimāli izmantoti visi pasākumi šāda atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. Šim nolūkam dalībvalstij ir jāiesniedz kapitāla piesaistes plāns, jānodrošina atbilstoša sloga sadale starp akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem un jānovērš līdzekļu aizplūšana pirms lēmuma pieņemšanas par pārstrukturēšanu. Saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu kapitāla piesaistes plānā jāiekļauj tiesību jautājumi, brīvprātīgas saistību pārvaldības pasākumi, kapitālu palielinoši atsavinājumi, parādsaistību samazināšanas pasākumi, peļņas aizturēšana un citi pasākumi, piemēram, tādi kā stingra izmaksu un atalgojuma politika. |
| --- | --- |

(396)

2013. gada Banku paziņojums papildina Pārstrukturēšanas paziņojumu un aicina pilnveidot sloga sadali, bet bankām – iegūt kapitāla atbalstu, lai veiktu papildu pasākumus atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. 2013. gada Banku paziņojuma 29. punkts prasa, lai dalībvalsts pierāda, ka ir maksimāli izmantoti visi pasākumi šāda atbalsta ierobežošanai līdz minimumam. Šim nolūkam dalībvalstij ir jāiesniedz kapitāla piesaistes plāns, jānodrošina atbilstoša sloga sadale starp akcionāriem un subordinētajiem kreditoriem un jānovērš līdzekļu aizplūšana pirms lēmuma pieņemšanas par pārstrukturēšanu. Saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu kapitāla piesaistes plānā jāiekļauj tiesību jautājumi, brīvprātīgas saistību pārvaldības pasākumi, kapitālu palielinoši atsavinājumi, parādsaistību samazināšanas pasākumi, peļņas aizturēšana un citi pasākumi, piemēram, tādi kā stingra izmaksu un atalgojuma politika.

| (397) | 2013. gada Banku paziņojuma 47. punkts paredz, ka, uzzinot par kapitāla nepietiekamību, bankai ir jānovērš līdzekļu aizplūšana, veicot vairākus pasākumus ar mērķi nodrošināt tādus rezultātus, kādus nodrošina parastie dividenžu un kuponu aizliegumi, iegādes aizliegumi, cenu līderības aizliegumi vai reklāmas aizliegumi. Komisija atzīmē, ka Banka jau īsteno šādus aizliegumus, jo tie ir iekļauti Grieķijas iesniegtajā saistību sarakstā, kā minēts 133. apsvērumā, un ka Banka nav izmaksājusi nekādas dividendes skaidrā naudā no 2008. gada. |
| --- | --- |

(397)

2013. gada Banku paziņojuma 47. punkts paredz, ka, uzzinot par kapitāla nepietiekamību, bankai ir jānovērš līdzekļu aizplūšana, veicot vairākus pasākumus ar mērķi nodrošināt tādus rezultātus, kādus nodrošina parastie dividenžu un kuponu aizliegumi, iegādes aizliegumi, cenu līderības aizliegumi vai reklāmas aizliegumi. Komisija atzīmē, ka Banka jau īsteno šādus aizliegumus, jo tie ir iekļauti Grieķijas iesniegtajā saistību sarakstā, kā minēts 133. apsvērumā, un ka Banka nav izmaksājusi nekādas dividendes skaidrā naudā no 2008. gada.

| (398) | 2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums) paredz spilvenu turpmāko zaudējumu absorbēšanai, kas prognozēti spriedzes testā, kuru Grieķijas Banka veica 2013. gadā un par kuru tā informēja 2014. gada 6. martā. Spriedzes testa rezultāti liecina, ka Bankai būs vajadzīgs papildu kapitāls EUR 2 945 miljonu apmērā, lai nākotnē segtu zaudējumus, īstenojoties spriedzes scenārijam. C pasākums sedz tikai tās kapitāla vajadzības, kas saglabāsies, ciktāl i) tās nav iespējams segt, veicot papildu atsavinājumus vai kapitāla piesaistes pasākumus (Komisija uzskata, ka Banka ir veikusi analīzi par visiem iespējamiem atsavinājumiem un piekritusi visiem tiem, kuri spēj samazināt kapitāla vajadzības Grieķijas Bankai iesniegtā kapitāla plāna ietvaros) un ii) tās nesegs privātie investori tā akciju kapitāla palielinājuma ietvaros, kas notiks 2014. gada aprīlī. Tādēļ tas nenodrošina Bankai nekādu pārmērīgu kapitālu. |
| --- | --- |

(398)

2014. gada rekapitalizācijas saistības (C pasākums) paredz spilvenu turpmāko zaudējumu absorbēšanai, kas prognozēti spriedzes testā, kuru Grieķijas Banka veica 2013. gadā un par kuru tā informēja 2014. gada 6. martā. Spriedzes testa rezultāti liecina, ka Bankai būs vajadzīgs papildu kapitāls EUR 2 945 miljonu apmērā, lai nākotnē segtu zaudējumus, īstenojoties spriedzes scenārijam. C pasākums sedz tikai tās kapitāla vajadzības, kas saglabāsies, ciktāl i) tās nav iespējams segt, veicot papildu atsavinājumus vai kapitāla piesaistes pasākumus (Komisija uzskata, ka Banka ir veikusi analīzi par visiem iespējamiem atsavinājumiem un piekritusi visiem tiem, kuri spēj samazināt kapitāla vajadzības Grieķijas Bankai iesniegtā kapitāla plāna ietvaros) un ii) tās nesegs privātie investori tā akciju kapitāla palielinājuma ietvaros, kas notiks 2014. gada aprīlī. Tādēļ tas nenodrošina Bankai nekādu pārmērīgu kapitālu.

| (399) | Kā paskaidrots 385.–395. apsvērumā, Banka jau pirms spriedzes testa bija veikusi pasākumus nepieciešamā kapitāla summas ierobežošanai līdz minimumam. Ja pašreizējā kapitāla piesaistes pasākuma ietvaros Banka spēs piesaistīt lielāko daļu nepieciešamā kapitāla no privātiem investoriem un papildu atbalsts, ko izmaksās HFSF, būs mazāks par EUR 1 miljardu, nebūs nepieciešams nekāds cits Bankas pašas ieguldījums. Tomēr, ja atbalsts, ko izmaksās saskaņā ar C pasākumu, pārsniegs minēto līmeni, Bankai vajadzēs atbrīvoties vēl no citām darbībām. |
| --- | --- |

(399)

Kā paskaidrots 385.–395. apsvērumā, Banka jau pirms spriedzes testa bija veikusi pasākumus nepieciešamā kapitāla summas ierobežošanai līdz minimumam. Ja pašreizējā kapitāla piesaistes pasākuma ietvaros Banka spēs piesaistīt lielāko daļu nepieciešamā kapitāla no privātiem investoriem un papildu atbalsts, ko izmaksās HFSF, būs mazāks par EUR 1 miljardu, nebūs nepieciešams nekāds cits Bankas pašas ieguldījums. Tomēr, ja atbalsts, ko izmaksās saskaņā ar C pasākumu, pārsniegs minēto līmeni, Bankai vajadzēs atbrīvoties vēl no citām darbībām.

| (400) | Attiecībā uz sloga sadali 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atbilstošai sloga sadalei būs nepieciešamas akcionāru, hibrīdkapitāla turētāju un subordinētā parāda turētāju iemaksas, pirms varēs piešķirt atbalstu kā kapitāla atbalstu. Komisija atzīmē, ka Grieķija ir grozījusi valsts tiesību sistēmu, lai nodrošinātu subordinēto kreditoru līdzdalību Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pirms Bankā tiek iepludināts jebkāds papildu kapitāls. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt pasākumus, kas minēti HFSF likuma 6.a pantā ar 2014. gada grozījumiem un kas paredz vajadzības gadījumā sadalīt trūkstošo kapitālu starp kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem. Kaut arī šāda sloga sadale notiks tikai pēc 2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) datuma, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojuma 45. punktu, Komisija uzskata par nesamērīgiem rezultātus, kas radīsies, ja subordinētā parāda un hibrīdkapitāla obligātajai pārvēršanai būs jānotiek jau saistību uzņemšanās brīdī. Ja Bankai būs jāpiesaista pietiekams privātais kapitāls, lai segtu visas kapitāla vajadzības, kas noteiktas Grieķijas Bankas veiktajā spriedzes testā, subordinētā parāda turētāju pārvēršana būs nesamērīga. Grieķijas apņemšanās glābt subordinētos kreditorus, pirms Bankai tiek faktiski izmaksāts jebkāds kapitāla atbalsts, tādējādi ir pietiekama pareiza sloga sadales nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(400)

Attiecībā uz sloga sadali 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atbilstošai sloga sadalei būs nepieciešamas akcionāru, hibrīdkapitāla turētāju un subordinētā parāda turētāju iemaksas, pirms varēs piešķirt atbalstu kā kapitāla atbalstu. Komisija atzīmē, ka Grieķija ir grozījusi valsts tiesību sistēmu, lai nodrošinātu subordinēto kreditoru līdzdalību Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pirms Bankā tiek iepludināts jebkāds papildu kapitāls. Komisija arī atzīmē, ka Grieķija ir apņēmusies veikt pasākumus, kas minēti HFSF likuma 6.a pantā ar 2014. gada grozījumiem un kas paredz vajadzības gadījumā sadalīt trūkstošo kapitālu starp kapitāla instrumentu un citu subordinēto saistību turētājiem. Kaut arī šāda sloga sadale notiks tikai pēc 2014. gada rekapitalizācijas saistību (C pasākuma) datuma, pamatojoties uz 2013. gada Banku paziņojuma 45. punktu, Komisija uzskata par nesamērīgiem rezultātus, kas radīsies, ja subordinētā parāda un hibrīdkapitāla obligātajai pārvēršanai būs jānotiek jau saistību uzņemšanās brīdī. Ja Bankai būs jāpiesaista pietiekams privātais kapitāls, lai segtu visas kapitāla vajadzības, kas noteiktas Grieķijas Bankas veiktajā spriedzes testā, subordinētā parāda turētāju pārvēršana būs nesamērīga. Grieķijas apņemšanās glābt subordinētos kreditorus, pirms Bankai tiek faktiski izmaksāts jebkāds kapitāla atbalsts, tādējādi ir pietiekama pareiza sloga sadales nodrošināšanai.

| (401) | Turklāt, lai nodrošinātu Bankas īpašnieku maksimālu līdzdalību atbilstošas kapitāla bāzes atjaunošanā pārstrukturēšanas periodā, Grieķija apņēmās nodrošināt, lai Banka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām neizmaksātu dividendes un neapmaksātu nekādus kuponus, kas tai nav jāapmaksā saskaņā ar likumu. Tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu un 2013. gada Banku paziņojuma 47. punktu Banka neizmantos valsts atbalstu maksājumiem no pašu līdzekļiem, ja nebūs pietiekami liela peļņa šādu maksājumu veikšanai. |
| --- | --- |

(401)

Turklāt, lai nodrošinātu Bankas īpašnieku maksimālu līdzdalību atbilstošas kapitāla bāzes atjaunošanā pārstrukturēšanas periodā, Grieķija apņēmās nodrošināt, lai Banka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām neizmaksātu dividendes un neapmaksātu nekādus kuponus, kas tai nav jāapmaksā saskaņā ar likumu. Tādējādi saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu un 2013. gada Banku paziņojuma 47. punktu Banka neizmantos valsts atbalstu maksājumiem no pašu līdzekļiem, ja nebūs pietiekami liela peļņa šādu maksājumu veikšanai.

| (402) | Banka arī ir apņēmusies, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegs kopējo Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojumu (neņemot vērā nekādu brīvprātīgu šā pārvaldnieka daļēju atteikšanos no atalgojuma). Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (152). |
| --- | --- |

(402)

Banka arī ir apņēmusies, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), kas pārsniegs kopējo Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojumu (neņemot vērā nekādu brīvprātīgu šā pārvaldnieka daļēju atteikšanos no atalgojuma). Turklāt, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu Bankas akciju, Grieķija ir apņēmusies piemērot maksimālā atalgojuma ierobežojumu saskaņā ar 2013. gada Banku paziņojumu (152).

| (403) | Komisijai ir jānovērtē, vai minētās saistības abu scenāriju gadījumā atbilst prasībām, kas paredzētas 2013. gada Banku paziņojumā. |
| --- | --- |

(403)

Komisijai ir jānovērtē, vai minētās saistības abu scenāriju gadījumā atbilst prasībām, kas paredzētas 2013. gada Banku paziņojumā.

| (404) | Pirmā scenārija gadījumā, ja HFSF faktiski neiepludinās Bankā jaunu kapitālu, C pasākumā paredzētais atbalsts aprobežosies tikai ar saistībām parakstīties uz kapitāla palielinājumu un HFSF neiztērēs nevienu euro, jo uz visām jaunajām akcijām parakstīsies privātie investori. 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atalgojuma ierobežojums var beigties līdz ar atbalsta atmaksāšanu. Tomēr atbalstu, kas iekļauts šādās parakstīšanās saistībās attiecībā uz paredzamo kapitāla palielinājumu, nevar atmaksāt, ja attiecīgās saistības nekad nav stājušās spēkā (jo valsts Bankai nekad nav izmaksājusi nekādus naudas līdzekļus). Šādos apstākļos Komisija var piekrist, ka atalgojuma ierobežojumu piemēro noteiktu laika posmu. Komisija uzskata, ka Grieķijas uzņemtās saistības, kas ilgst līdz 2017. gada 31. decembrim (t. i., trīs gadus un astoņus mēnešus, beidzoties vienu gadu pirms pārstrukturēšanas plāna beigām), ir 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta pēdējās daļas pareiza piemērošana. Tā kā Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojums ir mazāks par maksimālo ierobežojumu, kas noteikts 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta otrajā daļā, un tā kā minētās saistības attieksies uz visu grupu, Komisija tādēļ uzskata, ka Grieķijas piedāvātās saistības gadījumam, ja HFSF neparaksta nevienu akciju plānotā kapitāla palielinājuma ietvaros, atbilst 2013. gada Banku paziņojuma 38. punktam. |
| --- | --- |

(404)

Pirmā scenārija gadījumā, ja HFSF faktiski neiepludinās Bankā jaunu kapitālu, C pasākumā paredzētais atbalsts aprobežosies tikai ar saistībām parakstīties uz kapitāla palielinājumu un HFSF neiztērēs nevienu euro, jo uz visām jaunajām akcijām parakstīsies privātie investori. 2013. gada Banku paziņojums paredz, ka atalgojuma ierobežojums var beigties līdz ar atbalsta atmaksāšanu. Tomēr atbalstu, kas iekļauts šādās parakstīšanās saistībās attiecībā uz paredzamo kapitāla palielinājumu, nevar atmaksāt, ja attiecīgās saistības nekad nav stājušās spēkā (jo valsts Bankai nekad nav izmaksājusi nekādus naudas līdzekļus). Šādos apstākļos Komisija var piekrist, ka atalgojuma ierobežojumu piemēro noteiktu laika posmu. Komisija uzskata, ka Grieķijas uzņemtās saistības, kas ilgst līdz 2017. gada 31. decembrim (t. i., trīs gadus un astoņus mēnešus, beidzoties vienu gadu pirms pārstrukturēšanas plāna beigām), ir 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta pēdējās daļas pareiza piemērošana. Tā kā Grieķijas Bankas pārvaldnieka gada atalgojums ir mazāks par maksimālo ierobežojumu, kas noteikts 2013. gada Banku paziņojuma 38. punkta otrajā daļā, un tā kā minētās saistības attieksies uz visu grupu, Komisija tādēļ uzskata, ka Grieķijas piedāvātās saistības gadījumam, ja HFSF neparaksta nevienu akciju plānotā kapitāla palielinājuma ietvaros, atbilst 2013. gada Banku paziņojuma 38. punktam.

| (405) | Otrā scenārija gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu bankas akciju, Grieķija apņēmās grozīt minētās saistības, lai tās saskaņotu ar 2013. gada Banku paziņojumu. Komisija konstatē, ka gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu akciju, lai saglabātu atbilstību 2013. gada Banku paziņojumam, atalgojuma ierobežojuma ilgumu varēs mainīt, lai tas ilgtu līdz pārstrukturēšanas plāna beigām – 2018. gada 31. decembrim – vai līdz darījumam, kas līdzvērtīgs atbalsta atmaksāšanai, atkarībā no tā, kas iestāsies agrāk. Tā kā parastās akcijas Banka nevar atmaksāt, Komisija piekrīt, ka akciju pārdošana sekundārajā tirgū ar peļņu ir uzskatāma par līdzvērtīgu atbalsta atmaksāšanai. |
| --- | --- |

(405)

Otrā scenārija gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu bankas akciju, Grieķija apņēmās grozīt minētās saistības, lai tās saskaņotu ar 2013. gada Banku paziņojumu. Komisija konstatē, ka gadījumā, ja HFSF būs jāparakstās uz kādu akciju, lai saglabātu atbilstību 2013. gada Banku paziņojumam, atalgojuma ierobežojuma ilgumu varēs mainīt, lai tas ilgtu līdz pārstrukturēšanas plāna beigām – 2018. gada 31. decembrim – vai līdz darījumam, kas līdzvērtīgs atbalsta atmaksāšanai, atkarībā no tā, kas iestāsies agrāk. Tā kā parastās akcijas Banka nevar atmaksāt, Komisija piekrīt, ka akciju pārdošana sekundārajā tirgū ar peļņu ir uzskatāma par līdzvērtīgu atbalsta atmaksāšanai.

| (406) | Visbeidzot, abu scenāriju gadījumā Grieķijas uzņemtās saistības attiecībā uz atalgojuma ierobežošanu atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām. |
| --- | --- |

(406)

Visbeidzot, abu scenāriju gadījumā Grieķijas uzņemtās saistības attiecībā uz atalgojuma ierobežošanu atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām.

| (407) | Attiecībā uz atlīdzību valstij 2011. gada Pagarināšanas paziņojums paredz, ka jaunās akcijas tiek emitētas ar atlaidi no tirgus cenas, pielāgojot to akcionāru sastāva atšķaidīšanai. Komisija atzīmē, ka šīs prasības mērķis ir nodrošināt, lai valsts saņemtu pietiekamu atlīdzību par savām akcijām Bankā un vēsturisko akcionāru sastāvs tiktu attiecīgi atšķaidīts. C pasākuma gadījumā valsts jau ir Bankas galvenais akcionārs, kas tur vairāk nekā 90 % akciju. Tādējādi pārmērīga atlaide no tirgus cenas samazinātu valsts atlīdzību par B4 pasākumu un var izraisīt atbalstu investoriem, ja atlaide pārāk zemu novērtē Bankas vērtību. Lai novērstu šādu situāciju, parakstīšanās cena nevar būt zemāka par zemāko cenu, kas noteikta, pamatojoties uz divu neatkarīgu vērtētāju novērtējumiem. Tādējādi detalizēti cenas noteikšanas mehānismi aizsargā HFSF no pārmērīgas atšķaidīšanas ar jauniem investoriem, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF paraksta jaunās akcijas par cenu, kas atbilst Bankas vērtībai. Minētajos apstākļos Komisija var piekrist, ka jaunās akcijas var emitēt ar mazāku atlaidi no pašreizējās tirgus cenas, nekā paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā, un tā atzīst zemāko cenu par pieņemamu. |
| --- | --- |

(407)

Attiecībā uz atlīdzību valstij 2011. gada Pagarināšanas paziņojums paredz, ka jaunās akcijas tiek emitētas ar atlaidi no tirgus cenas, pielāgojot to akcionāru sastāva atšķaidīšanai. Komisija atzīmē, ka šīs prasības mērķis ir nodrošināt, lai valsts saņemtu pietiekamu atlīdzību par savām akcijām Bankā un vēsturisko akcionāru sastāvs tiktu attiecīgi atšķaidīts. C pasākuma gadījumā valsts jau ir Bankas galvenais akcionārs, kas tur vairāk nekā 90 % akciju. Tādējādi pārmērīga atlaide no tirgus cenas samazinātu valsts atlīdzību par B4 pasākumu un var izraisīt atbalstu investoriem, ja atlaide pārāk zemu novērtē Bankas vērtību. Lai novērstu šādu situāciju, parakstīšanās cena nevar būt zemāka par zemāko cenu, kas noteikta, pamatojoties uz divu neatkarīgu vērtētāju novērtējumiem. Tādējādi detalizēti cenas noteikšanas mehānismi aizsargā HFSF no pārmērīgas atšķaidīšanas ar jauniem investoriem, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF paraksta jaunās akcijas par cenu, kas atbilst Bankas vērtībai. Minētajos apstākļos Komisija var piekrist, ka jaunās akcijas var emitēt ar mazāku atlaidi no pašreizējās tirgus cenas, nekā paredzēts 2011. gada Pagarināšanas paziņojumā, un tā atzīst zemāko cenu par pieņemamu.

| (408) | Emitējot akcijas par augstāku cenu, radīsies risks, ka privātie investori tiks atturēti no piedalīšanās akciju kapitāla palielinājumā, un tādējādi tiks ierobežota privātā kapitāla piesaiste. |
| --- | --- |

(408)

Emitējot akcijas par augstāku cenu, radīsies risks, ka privātie investori tiks atturēti no piedalīšanās akciju kapitāla palielinājumā, un tādējādi tiks ierobežota privātā kapitāla piesaiste.

| (409) | Tādējādi attiecībā uz C pasākumu Komisija atzīst pašu ieguldījuma un sloga sadales līmeni par atbilstošu. |
| --- | --- |

(409)

Tādējādi attiecībā uz C pasākumu Komisija atzīst pašu ieguldījuma un sloga sadales līmeni par atbilstošu.

7.6.3.3.   Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadali

| (410) | Komisija konstatē, ka, salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizāciju, pašu ieguldījums un sloga sadale aktīvu pārdošanas veidā ir daudz zemāks nekā līmeņi, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Tomēr, ņemot vērā informāciju, kas sniegta 7.6.1. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var piekrist mazākam pašu ieguldījumam un sloga sadalei, pārstrukturēšanas plāns ir uzskatāms par tādu, kas nodrošina pietiekamus pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumus. |
| --- | --- |

(410)

Komisija konstatē, ka, salīdzinot ar kopējo saņemto valsts rekapitalizāciju, pašu ieguldījums un sloga sadale aktīvu pārdošanas veidā ir daudz zemāks nekā līmeņi, kurus Komisija parasti uzskatītu par pietiekamiem. Tomēr, ņemot vērā informāciju, kas sniegta 7.6.1. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var piekrist mazākam pašu ieguldījumam un sloga sadalei, pārstrukturēšanas plāns ir uzskatāms par tādu, kas nodrošina pietiekamus pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumus.

| (411) | Pārstrukturēšanas plāns arī atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām attiecībā uz C pasākumu. |
| --- | --- |

(411)

Pārstrukturēšanas plāns arī atbilst 2013. gada Banku paziņojuma prasībām attiecībā uz C pasākumu.

7.6.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

| (412) | Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāpiedāvā pasākumi, kas ierobežo konkurences traucējumus un nodrošina banku nozares konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(412)

Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka pārstrukturēšanas plānā ir jāpiedāvā pasākumi, kas ierobežo konkurences traucējumus un nodrošina banku nozares konkurētspēju. Turklāt šiem pasākumiem jārisina arī morālā kaitējuma problēmas un jānodrošina valsts atbalsta neizmantošana pret konkurenci vērtu darbību finansēšanai.

| (413) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences traucējumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Tādēļ Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 16 % no tās RWA (neskaitot C pasākumu). Ar C pasākumu Banka iegūst saistības iepludināt vēl EUR 2 864 miljonus, palielinot kopējo kapitāla atbalstu līdz 23,7 % no Bankas RWA. Papildus kapitāla atbalstam Banka ir saņēmusi arī likviditātes atbalstu. Banka saņēma likviditātes garantijas par summu EUR 13 600 miljoni uz 2011. gada 15. aprīli un EUR 13 932 miljoni uz 2013. gada 30. novembri, un tas minētajā datumā veidoja 17 % no Bankas bilances. Banka izmantoja arī valsts garantēto ELA par summu EUR 12 miljardi uz 2012. gada 31. decembri, un tas minētajā datumā veidoja 18 % no Bankas bilances. Tādējādi nepieciešamība veikt pasākumus potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatota, ņemot vērā minēto salīdzinoši lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 17 % un noguldījumiem – 12 %. New TT Bank un Nea Proton Bank iegāde palielināja Bankas tirgus daļu līdz 20,7 % attiecībā uz aizdevumiem un līdz 18,8 % attiecībā uz noguldījumiem 2013. gada septembrī (153). |
| --- | --- |

(413)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka, novērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošos konkurences traucējumus, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta absolūtais un relatīvais apjoms, kā arī sloga sadales pakāpe un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Tādēļ Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitālu, kas līdzvērtīgs 16 % no tās RWA (neskaitot C pasākumu). Ar C pasākumu Banka iegūst saistības iepludināt vēl EUR 2 864 miljonus, palielinot kopējo kapitāla atbalstu līdz 23,7 % no Bankas RWA. Papildus kapitāla atbalstam Banka ir saņēmusi arī likviditātes atbalstu. Banka saņēma likviditātes garantijas par summu EUR 13 600 miljoni uz 2011. gada 15. aprīli un EUR 13 932 miljoni uz 2013. gada 30. novembri, un tas minētajā datumā veidoja 17 % no Bankas bilances. Banka izmantoja arī valsts garantēto ELA par summu EUR 12 miljardi uz 2012. gada 31. decembri, un tas minētajā datumā veidoja 18 % no Bankas bilances. Tādējādi nepieciešamība veikt pasākumus potenciālo konkurences izkropļojumu ierobežošanai ir pamatota, ņemot vērā minēto salīdzinoši lielo atbalsta summu. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā bija liela, proti, aizdevumiem tirgus daļa 2012. gada 31. decembrī bija 17 % un noguldījumiem – 12 %. New TT Bank un Nea Proton Bank iegāde palielināja Bankas tirgus daļu līdz 20,7 % attiecībā uz aizdevumiem un līdz 18,8 % attiecībā uz noguldījumiem 2013. gada septembrī (153).

| (414) | Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku no 2008. gada, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir neliela, jo šķiet, ka Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts 7.6.1. punktā, atbalsta pasākumu traucējošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā. |
| --- | --- |

(414)

Komisija atgādina, ka Bankas grūtības izraisīja lielākoties ārēji satricinājumi, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī recesija, kas grāva Grieķijas ekonomiku no 2008. gada, kā minēts Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 69. apsvērumā. Nepieciešamība risināt morālā kaitējuma problēmas ir neliela, jo šķiet, ka Banka nav uzņēmusies pārmērīgus riskus. Kā iztirzāts 7.6.1. punktā, atbalsta pasākumu traucējošā ietekme ir zemāka, ņemot vērā minētos apstākļus, un tas pats attiecas uz nepieciešamību veikt pasākumus konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var piekrist tam, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu, pārstrukturēšanas plāns neparedz nekādu bilances un aizdevumu samazināšanu Grieķijā.

| (415) | Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos un apdrošināšanas darbības Grieķijā. |
| --- | --- |

(415)

Tomēr Komisija atzīmē, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ļāva Bankai turpināt banku darbību ārvalstu tirgos un apdrošināšanas darbības Grieķijā.

| (416) | Attiecīgi Komisija atzīmē, papildus jau veiktajai parādsaistību samazināšanai un pārstrukturēšanai, arī Bankas apņemšanos pārdot apdrošināšanas darbības līdz [...], kā arī tās apņemšanos samazināt starptautisko aktīvu apjomu līdz 2018. gada 31. decembrim, tādējādi paredzot iespēju īstenot papildu atsavināšanas [...] un [...], un Bankas apņemšanos neizmantot atbalstu minēto uzņēmumu izaugsmes finansēšanai. Komisija atzīst par samērīgu, ka ārvalstu aktīvu samazināšana kļūs plašāka, ja C pasākuma ietvaros HFSF izmaksās Bankai papildu kapitāla atbalstu vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā. Kā minēts 295. apsvērumā, šāds maksājums vairāk padarītu atbalstu par traucējošu nekā vienkārša apņemšanās piedalīties kapitāla palielināšanā. Tomēr, ja iepludinātais papildu kapitāls būs mazāks par EUR 1 miljardu, būs nepieciešama plašāka privāto investoru līdzdalība vismaz EUR 1,5 miljarda apmērā. Turklāt plašāka privātā līdzdalība būtu uzskatāma par papildu slogu, kā paskaidrots 388. apsvērumā. Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka gan cena, kas samaksāta par valsts palīdzību, gan sloga sadales pakāpe ir jāņem vērā, novērtējot sloga sadales pasākumus. Tādējādi papildu konkurences izkropļojumi tiks ierobežoti, ja HFSF iepludinās mazāk par EUR 1 miljardu. |
| --- | --- |

(416)

Attiecīgi Komisija atzīmē, papildus jau veiktajai parādsaistību samazināšanai un pārstrukturēšanai, arī Bankas apņemšanos pārdot apdrošināšanas darbības līdz [...], kā arī tās apņemšanos samazināt starptautisko aktīvu apjomu līdz 2018. gada 31. decembrim, tādējādi paredzot iespēju īstenot papildu atsavināšanas [...] un [...], un Bankas apņemšanos neizmantot atbalstu minēto uzņēmumu izaugsmes finansēšanai. Komisija atzīst par samērīgu, ka ārvalstu aktīvu samazināšana kļūs plašāka, ja C pasākuma ietvaros HFSF izmaksās Bankai papildu kapitāla atbalstu vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā. Kā minēts 295. apsvērumā, šāds maksājums vairāk padarītu atbalstu par traucējošu nekā vienkārša apņemšanās piedalīties kapitāla palielināšanā. Tomēr, ja iepludinātais papildu kapitāls būs mazāks par EUR 1 miljardu, būs nepieciešama plašāka privāto investoru līdzdalība vismaz EUR 1,5 miljarda apmērā. Turklāt plašāka privātā līdzdalība būtu uzskatāma par papildu slogu, kā paskaidrots 388. apsvērumā. Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punkts paredz, ka gan cena, kas samaksāta par valsts palīdzību, gan sloga sadales pakāpe ir jāņem vērā, novērtējot sloga sadales pasākumus. Tādējādi papildu konkurences izkropļojumi tiks ierobežoti, ja HFSF iepludinās mazāk par EUR 1 miljardu.

| (417) | Grieķija arī apņēmās ieviest iegādes aizliegumu, nodrošinot, ka Banka neizmantotu saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos. |
| --- | --- |

(417)

Grieķija arī apņēmās ieviest iegādes aizliegumu, nodrošinot, ka Banka neizmantotu saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, lai atbalsts tiktu izmantots vienīgi Grieķijas banku darbības dzīvotspējas atjaunošanas atbalstam, nevis, piemēram, izaugsmei ārvalstu tirgos.

| (418) | Arī saistības samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem. |
| --- | --- |

(418)

Arī saistības samazināt nesamērīgi augstos procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā, nodrošina atbalsta neizmantošanu neilgtspējīgu noguldījumu piesaistes stratēģiju finansēšanai, kas rada konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū. Tāpat arī apņemšanās ieviest stingras nostādnes attiecībā uz jauno aizdevumu cenas noteikšanu, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai radīt konkurences izkropļojumus Grieķijas tirgū, izvirzot nepiemērotas cenu noteikšanas stratēģijas attiecībā uz aizdevumiem klientiem.

| (419) | Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. punktā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsargpasākumi, ierobežojot konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(419)

Ņemot vērā konkrēto situāciju, kas raksturota 7.6.1. punktā, un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami aizsargpasākumi, ierobežojot konkurences izkropļojumus.

7.7.   UZRAUDZĪBA

| (420) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir nepieciešami regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā norādīts saistībās (154), Grieķija nodrošinās, lai uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka jau iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzītu Grieķijas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija atzīst, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība. |
| --- | --- |

(420)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. punktu ir nepieciešami regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārbaudīt pārstrukturēšanas plāna pienācīgu izpildi. Kā norādīts saistībās (154), Grieķija nodrošinās, lai uzraudzības pilnvarnieks, kuru Banka jau iecēlusi amatā, saņemot Komisijas apstiprinājumu, uzraudzītu Grieķijas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas darbībām Grieķijā un ārvalstīs, kā arī korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija atzīst, ka ir nodrošināta pienācīga pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzraudzība.

8.   SECINĀJUMS

| (421) | Komisija konstatē, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms oficiālas paziņošanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir atbilstošs un samērīgs, kompensējot radīto konkurences izkropļojumu ietekmi uz šajā lēmumā apskatītajiem atbalsta pasākumiem. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, un tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(421)

Komisija konstatē, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms oficiālas paziņošanas. Tomēr Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns, apskatot to kopā ar pielikumos iekļautajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir pietiekams attiecībā uz sloga sadali un pašu ieguldījumu un ir atbilstošs un samērīgs, kompensējot radīto konkurences izkropļojumu ietekmi uz šajā lēmumā apskatītajiem atbalsta pasākumiem. Iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem, un tādēļ šie atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Turpmāk minētie Grieķijas īstenotie vai plānotie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:

| a) | ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Eurobank Ergasias S.A. (turpmāk – “Eurobank”) sniegusi Grieķijas Banka un garantējusi Grieķijas Republika (L2 pasākums); |
| --- | --- |

a)

ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Eurobank Ergasias S.A. (turpmāk – “Eurobank”) sniegusi Grieķijas Banka un garantējusi Grieķijas Republika (L2 pasākums);

| b) | otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (turpmāk – “HFSF”) piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| c) | saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

c)

saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);

| d) | rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums); |
| --- | --- |

d)

rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums);

| e) | rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums); |
| --- | --- |

e)

rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums);

| f) | kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums). |
| --- | --- |

f)

kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums).

2.   Saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A. un visiem tās meitasuzņēmumiem – Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās) un iesniegts 2014. gada 16. aprīlī, kā arī Grieķijas 2014. gada 16. aprīlī iesniegtajām saistībām, turpmāk minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:

| a) | kapitāla iepludināšana EUR 950 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Eurobank 2009. gada maijā saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums); |
| --- | --- |

a)

kapitāla iepludināšana EUR 950 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Eurobank 2009. gada maijā saskaņā ar Rekapitalizācijas shēmu (A pasākums);

| b) | ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Grieķijas Banka nodrošināja un Grieķija garantēja Eurobank kopš 2011. gada jūlija, EUR 12 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums); |
| --- | --- |

b)

ārkārtas likviditātes palīdzība, kuru Grieķijas Banka nodrošināja un Grieķija garantēja Eurobank kopš 2011. gada jūlija, EUR 12 miljardu apmērā uz 2012. gada 31. decembri (L2 pasākums);

| c) | pirmā pagaidu rekapitalizācija EUR 3 970 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada maijā (B1 pasākums); |
| --- | --- |

c)

pirmā pagaidu rekapitalizācija EUR 3 970 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada maijā (B1 pasākums);

| d) | otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums); |
| --- | --- |

d)

otrā pagaidu rekapitalizācija EUR 1 341 miljona apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2012. gada decembrī (B2 pasākums);

| e) | saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums); |
| --- | --- |

e)

saistību vēstule par EUR 528 miljoniem, kuru HFSF iesniedza Eurobank2012. gada 21. decembrī (B3 pasākums);

| f) | rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums); |
| --- | --- |

f)

rekapitalizācija EUR 5 839 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Eurobank 2013. gada maijā (B4 pasākums);

| g) | rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra Eurobank pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums); |
| --- | --- |

g)

rekapitalizācijas saistības EUR 2 864 miljonu apmērā, kuras HFSF piešķīra Eurobank pēc akciju kapitāla palielinājuma par EUR 2 864 miljoniem, kas tika apstiprināts ārkārtas akcionāru sapulcē 2014. gada 12. aprīlī saskaņā ar grozīto HFSL Likumu 3864/2010 (C pasākums);

| h) | kapitāla iepludināšana EUR 80 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Proton Bank 2009. gada maijā (Pr1 pasākums); |
| --- | --- |

h)

kapitāla iepludināšana EUR 80 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra Proton Bank 2009. gada maijā (Pr1 pasākums);

| i) | finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 1 121,6 miljonu apmērā, ko veica Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fonds (HDIGF) un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no Proton Bank nodotas Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī un 2012. gada maijā (NP1 pasākums); |
| --- | --- |

i)

finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 1 121,6 miljonu apmērā, ko veica Grieķijas Noguldījumu un investīciju garantiju fonds (HDIGF) un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no Proton Bank nodotas Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī un 2012. gada maijā (NP1 pasākums);

| j) | kopējā kapitāla iepludināšana EUR 515 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī, 2012. gada februārī, 2012. gada augustā un 2012. gada decembrī (NP2 pasākums); |
| --- | --- |

j)

kopējā kapitāla iepludināšana EUR 515 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank 2011. gada oktobrī, 2012. gada februārī, 2012. gada augustā un 2012. gada decembrī (NP2 pasākums);

| k) | kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums); |
| --- | --- |

k)

kapitāla iepludināšana EUR 395 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra Nea Proton Bank2013. gada 28. augustā (NP3 pasākums);

| l) | finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 677 miljonu apmērā, kuru piešķīra HDIGF un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no T Bank nodotas Hellenic Postbank (TT Bank), 2011. gada decembrī un 2013. gada februārī (T pasākums); |
| --- | --- |

l)

finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 677 miljonu apmērā, kuru piešķīra HDIGF un HFSF attiecībā uz darbībām, kas no T Bank nodotas Hellenic Postbank (TT Bank), 2011. gada decembrī un 2013. gada februārī (T pasākums);

| m) | kapitāla iepludināšana EUR 224,96 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra TT Bank 2009. gada maijā (TT pasākums); |
| --- | --- |

m)

kapitāla iepludināšana EUR 224,96 miljonu apmērā, kuru Grieķija piešķīra TT Bank 2009. gada maijā (TT pasākums);

| n) | finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 3 732,6 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra darbībām, kas no TT Bank nodotas New Hellenic Postbank (New TT Bank), 2013. gada janvārī un jūnijā (NTT1 pasākums); |
| --- | --- |

n)

finansējums kopējā trūkstošā finansējuma nodrošināšanai EUR 3 732,6 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra darbībām, kas no TT Bank nodotas New Hellenic Postbank (New TT Bank), 2013. gada janvārī un jūnijā (NTT1 pasākums);

| o) | kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra New TT Bank2013. gada 29. janvārī (NTT2 pasākums). |
| --- | --- |

o)

kapitāla iepludināšana EUR 500 miljonu apmērā, kuru HFSF piešķīra New TT Bank2013. gada 29. janvārī (NTT2 pasākums).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 29. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas 2012. gada 27. jūlija lēmums par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C) (ex 2012/NN) – EFG Eurobank rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (OV C 359, 21.11.2012., 31. lpp.), Komisijas 2012. gada 26. jūlija lēmums par valsts atbalstu SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) – Nea Proton Bank paredzētais atbalsts Nea Proton Bank izveides un kapitalizācijas rezultātā – formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšana (OV C 357, 20.11.2012., 26. lpp.), Komisijas 2013. gada 6. maija lēmums par valsts atbalstu SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) – Hellenic Postbank S.A. paredzētais valsts atbalsts pagaidu bankas New Hellenic Postbank S.A. izveides un kapitalizācijas rezultātā (OV C 190, 29.6.2013., 70. lpp.).

1

EFG Eurobank

Nea Proton Bank

Nea Proton Bank

Hellenic Postbank S.A.

New Hellenic Postbank S.A.

(2)  Eurobank Ergasias S.A. un visi tās meitasuzņēmumi (Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumi un filiāles banku sektorā un ārpus tā).

2

Eurobank Ergasias S.A.

(3)  “Banka” nozīmē Eurobank Group.

3

Eurobank Group

(4)  Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmums par valsts atbalstu N 560/2008 – Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā (OV C 125, 5.6.2009., 6. lpp.). Tam tika piešķirts numurs SA.26678 (N 560/2008). Minētā shēma pēc tam tika pagarināta un grozīta, kā aprakstīts 6. zemsvītras piezīmē.

4

(5)  Gada pilnsapulce 2012. gada 29. jūnijā nolēma mainīt uzņēmuma nosaukumu EFG Eurobank Ergasias S.A. uz Eurobank Ergasias S.A.

5

EFG Eurobank Ergasias S.A.

Eurobank Ergasias S.A

(6)  Grieķija 2009. gada 2. septembrī paziņoja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un pagarinājumu līdz 2009. gada 31. decembrim, kas tika apstiprināts 2009. gada 18. septembrī (skatīt Komisijas 2009. gada 18. septembra lēmumu par valsts atbalstu N 504/09 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana un grozīšana (OV C 264, 6.11.2009., 3. lpp.)). Komisija 2010. gada 25. janvārī apstiprināja atbalsta pasākumu otro pagarinājumu līdz 2010. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu par valsts atbalstu N 690/09 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana (OV C 57, 9.3.2010., 4. lpp.)). Komisija 2010. gada 30. jūnijā apstiprināja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un pagarinājumu līdz 2010. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2010. gada 30. jūnija lēmumu par valsts atbalstu N 260/2010 – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā pagarināšana (OV C 238, 3.9.2010., 1. lpp.)). Komisija 2010. gada 21. decembrī apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2011. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2010. gada 21. decembra lēmumu par valsts atbalstu SA.31998 (2010/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā ceturtais pagarinājums (OV C 53, 19.2.2011., 1. lpp.)). Komisija 2011. gada 4. aprīlī apstiprināja grozījumu (skatīt Komisijas 2011. gada 4. aprīļa lēmumu par valsts atbalstu SA.32767 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā grozījums (OV C 164, 2.6.2011., 5. lpp.)). Komisija 2011. gada 27. jūnijā apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2011. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2011. gada 27. jūnija lēmumu par valsts atbalstu SA.33153 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā piektais pagarinājums (OV C 274, 17.9.2011., 3. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. februārī apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2012. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2012. gada 6. februāra lēmumu par valsts atbalstu SA.34149 (11/N) – Atbalsta pasākumu kredītiestādēm Grieķijā sestais pagarinājums (OV C 101, 4.4.2012., 1. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. jūlijā apstiprināja atbalsta pasākumu pagarinājumu līdz 2012. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2012. gada 6. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.35002 (12/N) – Grieķija “Atbalsta shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums” (OV C 77, 15.3.2013., 12. lpp.)). Komisija 2013. gada 22. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2013. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2013. gada 22. janvāra lēmumu par valsts atbalstu SA.35999 (12/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums” (OV C 162, 7.6.2013., 3. lpp.)). Komisija 2013. gada 25. jūlijā apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim (skatīt Komisijas 2013. gada 25. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.36956 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums”, vēl nav publicēts). Komisija 2014. gada 14. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas pagarinājumu līdz 2014. gada 30. jūnijam (skatīt Komisijas 2014. gada 14. janvāra lēmumu par valsts atbalstu SA.37958 (2013/N) – Grieķija “Garantiju shēmas un obligāciju aizdevumu shēmas kredītiestādēm Grieķijā pagarinājums”, vēl nav publicēts).

6

(7)  Skatīt Komisijas 2012. gada 27. jūlija lēmumu par valsts atbalstu SA.34825 (2012/C) – EFG Eurobank rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (OV C 359, 21.11.2012., 31. lpp.).

7

EFG Eurobank

(8)  HFSF paziņojums presei, 2012. gada 24. decembris, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

8

HFSF

(9)  Šis paziņojums tika reģistrēts ar numuru SA.34825 (2014/NN).

9

(10)  OV C 357, 20.11.2012., 26. lpp.

10

(11)  OV C 190, 29.6.2013., 70. lpp.

11

(12)  Finansiālā starpība pēc tam tika novērtēta atkārtoti, un saskaņā ar Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 11/1/
  21.5.2013. tā veidoja EUR 3 732,6 miljonus.

12

(13)  Finansiālā starpība ir starpība starp jaunajai bankai nodoto aktīvu vērtību un tai nodoto saistību nominālvērtību.

13

(14)  Eiropas Komisija – Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Otrā ekonomikas stabilizācijas programma Grieķijai – 2012. gada marts, 17. lpp., pieejama tiešsaistē vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

14

Otrā ekonomikas stabilizācijas programma Grieķijai – 2012. gada marts

(15)  Skatīt II sadaļu “Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana”Ziņojumā par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, Grieķijas Banka, 2012. gada decembris, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

Ziņojumā par Grieķijas banku sektora rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu

(16)  Finanšu ministrijas 2012. gada 9. marta paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Bankas pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs ir viens no reglamentētajiem kapitāla rādītājiem, kuru kontrolē uzraudzītājs Kapitāla prasību direktīvas ietvaros.

17

(18)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi, 106. lpp.

18

(19)  Skatīt 15. zemsvītras piezīmi.

19

(20)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi, 104. lpp.

20

(21)  Skatīt 15. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas kopā veido Eurosistēmu, eurozonas centrālo banku sistēmu.

22

(23)  Finanšu ministrijas 2012. gada 3. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Minētā pašu parāda atpirkšana par cenu, kas būtiski zemāka par nominālvērtību, ievērojami samazināja Grieķijas parādu.

23

(24)  Ja šādas atpirkšanas nebūtu, attiecīgo obligāciju tirgus vērtība varētu palielināties atkarībā no tirgus parametru izmaiņām, piemēram, procentu likmēm un Grieķijas maksātnespējas varbūtības.

24

(25)  Ir iekļauti plānotie zaudējumi, ko radīs jaunu aizdevumu izsniegšana Grieķijā laikā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim.

25

(26)  Ārvalstu riska CLP ietekme tika aprēķināta pēc ārvalstu nodokļiem un ņemot vērā saistības, ko Grieķija tolaik piedāvāja Komisijai attiecībā uz atsavināšanu.

26

CLP

(27)  NBG aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada jūnijā proporcionāli FBB un Probank dalībai.

27

NBG

FBB

Probank

(28)  Eurobank aizdevumu zaudējumu rezerves 2013. gada jūnijā proporcionāli New Hellenic Postbank un New Proton Bank dalībai, kuras Banka iegādājās 2013. gada augustā.

28

Eurobank

New Hellenic Postbank

New Proton Bank

(29)  http://www.eurobank.gr/online/home/generic.aspx?id=323&mid=347&lang=en

29

(30)  Skatīt 2. tabulu.

30

(31)  Minētās pašu kapitāla summas par 2010., 2011. un 2012. gadu ietver EUR 950 miljonus priekšrocību akcijās, ko Grieķija piešķīra 2009. gadā; šīs summas neietver divas pagaidu rekapitalizācijas, ko Banka saņēma 2012. gadā, par summu EUR 5 311 miljoni. Pašu kapitāla rādītāji uz 2013. gada 31. decembri ietver 2013. gada maija rekapitalizāciju (kuras laikā divas pagaidu rekapitalizācijas tika pārvērstas parastajās akcijās).

31

(32)  Skatīt 2. tabulu.

32

(33)  Konfidenciāla informācija.

33

(34)  Sākotnējā kapitāla palielināšanas plāns nebija tik vērienīgs, jo Banka, piemēram, plānoja saglabāt būtisku dalību [...] un apņēmās pārdot tikai [...] % no apdrošināšanas meitasuzņēmuma.

34

(35)  Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmums 20/3/
  9.10.2011.

35

(36)  Finanšu ministra Lēmums 9250/9.10.2011., ar ko izveido starpposma kredītiestādi ar nosaukumu Nea Proton Bank S.A. (Grieķijas Oficiālais Vēstnesis FEK B’ 2246/2011).

36

Nea Proton Bank S.A.

Grieķijas Oficiālais Vēstnesis

(37)  Sākotnējais akciju kapitāls saskaņā ar ministra 2011. gada 9. oktobra lēmumu tika apmaksāts divās daļās – EUR 220 miljoni 2011. gada 9. oktobrī un EUR 30 miljoni 2012. gada 3. februārī. Skatīt HFSF, Gada finanšu ziņojums par laiku no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim, 2013. gada augusts, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

37

HFSF

Gada finanšu ziņojums par laiku no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim

(38)  Riska svērtie aktīvi ir reglamentēta kopsumma, ar kuru mēra riska iedarbību uz finanšu iestādēm un kuru izmanto uzraudzītāji, lai kontrolētu finanšu iestāžu kapitāla pietiekamību.

38

Riska svērtie aktīvi

(39)  Skatīt Likuma 3601/2007 63.E panta 9. punktu.

39

(40)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 7/3/
  18.1.2013.

40

(41)  Finanšu ministra Lēmums 2124/B95/18.1.2013., ar ko izveido starpposma kredītiestādi ar nosaukumu New TT Hellenic Postbank S.A. (Grieķijas Oficiālais Vēstnesis FEK B’ 74/2013).

41

New TT Hellenic Postbank S.A.

Grieķijas Oficiālais Vēstnesis

(42)  Ministra Lēmuma 2124/B95/2013 1. pielikuma 1. ιγ panta 13. punkts.

42

(43)  Deloitte veica New TT Bank neto aktīvu vērtības novērtējumu uz 2013. gada 30. augustu un 2013. gada 15. novembri, un HFSF piešķīra Bankai summu EUR 54,9 miljonu apmērā skaidrā naudā, kā liecina Ziņojums par Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda darbību 2013. gada jūlijā–decembrī, 2. lpp., pieejams tiešsaistē vietnē:

43

Deloitte

New TT Bank

HFSF

http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

(44)  Galīgais akciju skaits, ko saņēma HFSF, tika noteikts, pamatojoties uz Bankas akciju pēc apjoma svērto vidējo cenu Atēnu biržā desmit darbdienu laikā pirms ārkārtas pilnsapulces datuma (ar minimālo akciju skaitu 1 418 750 000). Skatīt 31. zemsvītras piezīmi.

44

HFSF

(45)  Saskaņā ar ziņojumu par garantiju un obligāciju aizdevumu pasākumu darbību, ko Finanšu ministrija iesniedza 2013. gada 13. decembrī.

45

(46)  EUR 950 miljoni ir summa pēc izdevumu atskaitīšanas. Bruto summa bija EUR 950,125 miljoni. Skatīt Eurobank Gada finanšu ziņojumu par gadu, kas noslēdzās 2009. gada 31. decembrī, 6. lpp., pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/REPORTSITE%202009Final1.pdf

46

Eurobank Gada finanšu ziņojumu par gadu, kas noslēdzās 2009. gada 31. decembrī

(47)  Kā teikts Grieķijas Bankas 2011. gada 7. novembra vēstulē: “Garantijas attiecas uz ārkārtas likviditātes palīdzības (ELA) kopējo summu.”

47

ELA

(48)  Grieķijas Bankas 2014. gada 7. aprīlī sniegtā informācija.

48

(49)  Pirmsparakstīšanas nolīgums paredzēja: “Faktiskais risks, kas izmaksājams Bankai, ietver EFSF obligācijas un jebkurus kuponu maksājumus un uzkrātos procentus par EFSF obligācijām laikposmā no šo obligāciju emisijas līdz Avansa pārvēršanai par akciju kapitālu un citiem konvertējamiem finanšu instrumentiem, kā paredzēts šajā dokumentā.”

49

EFSF

EFSF

(50)  Skatīt 3. tabulu.

50

(51)  Eurobank2013. gada 30. aprīļa paziņojums par Bankas 2013. gada 30. aprīļa ārkārtas akcionāru pilnsapulces rezolūcijām, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/ΑΠΟΦΑΣΕΙΣ%20ΕΓΣ%2030 %204 %202013_ENG(FINAL).pdf

51

Eurobank

(52)  Skatīt 57. apsvērumu.

52

(53)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EGM_12042014_RESOLUTIONSVOTING_RESULTS_ENG(FINAL).pdf

53

(54)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Capital_increase_ENG_(04042014)_FINAL.pdf

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf

55

(56)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Commitment_Letter_ENG.pdf

56

(57)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/PRICE_RANGE_ENG_FINAL.pdf

57

(58)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 2/3/
  9.4.2012.

58

(59)  Pārējo summu samaksāja HFSF, jo saskaņā ar Likuma 4051/2012 9. panta 12. punktu, ja attiecināms, HFSF aizstāja HDIGF trūkstošā finansējuma segšanas jomā no 2012. gada 29. februāra.

59

HFSF

HFSF

HDIGF

(60)  Skatīt 53. apsvērumu.

60

(61)  Šis pasākums ir novērtēts kā valsts atbalsts, kas piešķirts tām T Bank darbībām, kuras nodotas TT Bank, ar Komisijas 2012. gada 16. maija lēmumu par valsts atbalsts SA.34115 (12/NN) – Grieķija, Resolution of T Bank (turpmāk – “T Bank lēmums”) (OV C 284, 20.9.2012., 6. lpp.) – un New TT lēmumu par procedūras sākšanu.

61

T Bank

TT Bank

Resolution of T Bank

T Bank

New TT

(62)  Sākotnējais trūkstošais finansējums bija aplēsts EUR 700 miljonu apmērā saskaņā ar Grieķijas Bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu 26/2/
  17.12.2011.

62

(63)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 2/1/
  9.4.2012.

63

(64)  Skatīt 53. zemsvītras piezīmi.

64

(65)  Attiecībā uz summu EUR 227 miljonu apmērā, ko HFSF samaksāja New TT Bank, Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas 2012. gada 3. maija lēmums paredzēja, ka saskaņā ar Likuma 4051/2012 9. panta 12. punktu HFSF bija jāapmaksā HDIGF vietā ne tikai jaunās, bet arī nenokārtotās HDIGF saistības, kas nebija izpildītas līdz Likuma 4051/2012 pieņemšanai 2012. gada 29. februārī. Tādēļ HFSF iesniedza iesniegumu Valsts Padomei par attiecīgā Grieķijas Bankas lēmuma anulēšanu. Minētā iemesla dēļ New TT Bank uzņēmās saistības pret HFSF2013. gada 11. februāra vēstulē, ka gadījumā, ja Tiesa lems par labu HFSF, New TT Bank atmaksās HFSF summu EUR 227 miljonu apmērā. Skatīt 31. zemsvītras piezīmi, 6. un 48. lpp.

65

HFSF

New TT Bank

HFSF

HDIGF

HDIGF

HFSF

New TT Bank

HFSF

HFSF

New TT Bank

HFSF

(66)  Sākotnējais trūkstošais finansējums bija aplēsts aptuveni EUR 4 096 miljonu apmērā saskaņā ar Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmumu 7/1/
  18.1.2013.

66

(67)  Grieķijas Bankas Noregulējuma pasākumu komitejas Lēmums 11/1/
  21.5.2013.

67

(68)  EFG Eurobank, 2010. gada ziņojums, 9. lpp., pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FIN%20AR%202010%20en.pdf

68

EFG Eurobank

(69)  Pārstrukturēšanas plāns, 50. lpp., pamatojoties uz datiem par neto aizdevumiem.

69

(70)  Pārstrukturēšanas plāns, 62.–63. lpp.

70

(71)  Pārstrukturēšanas plāns, 64. lpp. (2012. gada dati, rēķinot proporcionāli).

71

(72)  Bankas 2013. gada 10. septembra iesniegums.

72

(73)  Pārstrukturēšanas plāns, 64. lpp.

73

(74)  Pārstrukturēšanas plāns, 61. lpp.

74

(75)  Finanšu prognozes, kas pievienotas pielikumā pārstrukturēšanas plānam un paziņotas Komisijai 2014. gada 16. aprīlī.

75

(76)  Pārstrukturēšanas plāns, 76. lpp.

76

(77)  Skatīt 69. zemsvītras piezīmi.

77

(78)  Pārstrukturēšanas plāns, 62. lpp.

78

(79)  Pārstrukturēšanas plāns, 51. lpp.

79

(80)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

80

(81)  Skatīt 72. zemsvītras piezīmi.

81

(82)  Darbības Grieķijā neto rezultāts kļūs pozitīvs 2015. gadā ar peļņu EUR 20 miljoni, EUR 304 miljoni, EUR 471 miljons un EUR 554 miljoni attiecīgi 2015., 2016., 2017. un 2018. gadā.

82

(83)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

83

(84)  Bankas 2013. gada 9. maijā iesniegtie dati.

84

(85)  Banka nav apņēmusies īstenot minēto konkrēto darbības pārtraukšanas programmu un, kā minēts pielikumā, saglabā tiesības izvēlēties citu stratēģiju, kā sasniegt vispārējo mērķi.

85

(86)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

86

(87)  Skatīt 68. zemsvītras piezīmi.

87

(88)  Eurobank2013. gada 19. jūnija paziņojums, kas pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EuproVeryFinalEnglish_190613.pdf

88

Eurobank

(89)  Paziņojums par rezultātiem, ko deva uzaicinājumi izsolīt esošos pirmā līmeņa un zemākā II līmeņa vērtspapīrus, 2013. gada 20. februāris, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Harper%20-%20Final%20Results%20Press%20Release%20_Eng.pdf

89

(90)  Saistību pārvaldības pasākums, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press%20Release_Offer%20Results_ENGLISH.pdf un Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda ziņojums par 2013. gada janvāri–jūniju, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

90

(91)  Skatīt konsolidētos finanšu pārskatus par 2011. un 2013. gadu.

91

(92)  Skatīt saistības pielikuma II nodaļā.

92

(93)  Skatīt 85. zemsvītras piezīmi.

93

(94)  Skatīt 85. zemsvītras piezīmi.

94

(95)  Skatīt 85. zemsvītras piezīmi.

95

(96)  Skatīt saistības pielikuma III nodaļas A sadaļā.

96

(97)  Skatīt 89. zemsvītras piezīmi.

97

(98)  Skatīt 89. zemsvītras piezīmi.

98

(99)  Skatīt saistības pielikuma III nodaļas C sadaļā.

99

(100)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

100

(101)  Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 59. apsvērums.

101

Eurobank

(102)  Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 63. apsvērums.

102

Eurobank

(103)  Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.).

103

(104)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

104

(105)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 73. apsvērums.

105

New TT

(106)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 75. un 77. apsvērums.

106

New TT

(107)  Komisijas 2012. gada 16. maija lēmums par valsts atbalstu SA.34115 (12/NN) “Resolution of T Bank” (OV C 284, 20.9.2012., 6. lpp.).

107

Resolution of T Bank

(108)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 83. apsvērums.

108

New TT

(109)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 88. un 89. apsvērums.

109

New TT

(110)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērums.

110

New TT

(111)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 104. apsvērums.

111

New TT

(112)  New TT lēmuma par procedūras sākšanu 107. apsvērums.

112

New TT

(113)  Skatīt 4. un 6. zemsvītras piezīmi.

113

(114)  Riska ieguldījumu fonda piedāvājums neatbilda prasībām HFSF procesa vēstulē. Riska ieguldījumu fonda piedāvājumam bija nosacījums par rūpīgas izpētes veikšanu, kurai tas pieprasīja papildu laiku, un šāds lūgums nebija savienojams ar MEFP termiņu. Turklāt riska ieguldījumu fonds pieprasīja būtiskus apliecinājumus un garantijas un noteica EUR 25 miljonu palielinājumu papildu kapitāla summai, ko bija gatavs iepludināt vajadzības gadījumā, bet tikai par vienu gadu.

114

HFSF

MEFP

(115)  Skatīt arī 82. apsvērumu Komisijas 2012. gada 28. novembra lēmumā par valsts atbalstu SA.34053 (12/N) – Banco de Valencia S.A. rekapitalizācija un pārstrukturēšana – Spānija (OV C 75, 14.3.2013., 1. lpp.).

115

Banco de Valencia S.A.

(116)  Skatīt Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu par valsts atbalstu NN 19/2009 – Pārstrukturēšanas atbalsts Dunfermline Building Society (OV C 101, 20.4.2010., 7. lpp.), 47. apsvērums; Komisijas 2010. gada 25. oktobra lēmumu par valsts atbalstu N 560/2009 – Atbalsts Fionia bank likvidācijai (OV C 76, 26.3.2011., 3. lpp.), 55. apsvērums; Komisijas 2010. gada 8. novembra lēmumu par valsts atbalstu N 392/2010 – CajaSur pārstrukturēšana (OV C 357, 30.12.2010., 12. lpp.), 52. apsvērums.

116

Dunfermline Building Society

Fionia bank

CajaSur

(117)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

117

(118)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

118

(119)  Skatīt 9. un 11. zemsvītras piezīmi.

119

(120)  Skatīt 96. zemsvītras piezīmi.

120

(121)  Skatīt 97. zemsvītras piezīmi.

121

(122)  Gada finanšu pārskats par pagarināto laikposmu no 2011. gada 9. oktobra līdz 2012. gada 31. decembrim, saskaņā ar kuru 2012. gada 31. decembrīRWA veidoja EUR 775,62 miljonus.

122

RWA

(123)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

123

(124)  Akciju skaits tika noteikts, pamatojoties uz Bankas akciju pēc apjoma svērto vidējo cenu Atēnu biržā desmit darbdienu laikā pirms akcionāru ārkārtas pilnsapulces datuma (ar minimālo akciju skaitu 1 418,75 miljoni akciju). Skatīt 31. zemsvītras piezīmi, 14. un 56. lpp. Tā kā pēc apjoma svērtā vidējā tirgus cena minētajā laikposmā bija augstāka par EUR 0,48, HFSF saņēma minimālo akciju skaitu, proti, 1 418,75 miljonus, par piedāvājuma cenu EUR 0,48 par vienu akciju. EUR 0,48 × 1 418,75 miljoni = EUR 681 miljons, proti, atlīdzība, ko Banka samaksāja HFSF.

124

HFSF

HFSF

(125)  Skatīt 96. zemsvītras piezīmi.

125

(126)  Skatīt 97. zemsvītras piezīmi.

126

(127)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

127

(128)  HFSF, Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda ziņojums par 2013. gada janvāri–jūniju: “Viens no priekšnoteikumiem mērķtiecīgai darbības izmaksu samazināšanai NHPB pēc tās izveides bija darbinieku skaita samazināšana, izmantojot Brīvprātīgās pensionēšanās shēmu (VRS). [...] 605 darbinieki pieņēma piedāvātās atlaišanas kompensācijas, un shēmas kopējās izmaksas bija aptuveni EUR 35,7 miljoni”, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

128

HFSF

NHPB

VRS

(129)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

129

(130)  Eurobank, “Piedāvātā New Hellenic Postbank apvienošana ar Eurobank”, 2013. gada 16. maijs.

130

Eurobank

New Hellenic Postbank

Eurobank

(131)  Skatīt 4. un 6. zemsvītras piezīmi.

131

(132)  Skatīt Eurobank lēmuma par procedūras sākšanu 36. apsvērumu.

132

Eurobank

(133)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Pillar_3_2013_Final%20Values_2_310313.pdf

133

(134)  Skatīt šā lēmuma 285. apsvērumu par B3 pasākumu.

134

(135)  Jāpiebilst arī, ka Grieķija piešķīra atbalstu bankai saskaņā ar Grieķijas banku atbalsta shēmu, kuru bija apstiprinājusi Komisija, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī ar HFSF starpniecību, kuras izveide arī bija apstiprināta ar Komisijas lēmumu.

135

HFSF

(136)  Skatīt 4. un 3. zemsvītras piezīmi.

136

(137)  Skatīt 41. apsvērumu Komisijas 2008. gada 10. oktobra lēmumā par lietu NN 51/2008 – Garantiju shēma bankām Dānijā (OV C 273, 28.10.2008., 1. lpp.).

137

(138)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FY2012%20Results%20Press%20Release.pdf

138

(139)  Skatīt 72. apsvērumu – uzkrātie procenti ir uzskatāmi par HFSF papildu ieguldījumu, un tādējādi tie samazināja maksājumu, kas HFSF bija jāizmaksā Bankai, lai apmaksātu 2013. gada pavasara rekapitalizāciju.

139

HFSF

HFSF

(140)  Skatīt arī 7.6.1. punktu.

140

(141)  Teorētiskā akcijas vērtība pirms tiesību izmantošanas (turpmāk – “TERP”) ir vispārpieņemta tirgus metode, kā kvantitatīvi izteikt akciju kapitāla palielinājuma vērtības samazināšanās ietekmi.

141

TERP

(142)  Grieķijas Konkurences iestādes Lēmums 584/VII/2013, vēl nav publicēts.

142

(143)  Skatīt arī 7.6.1. punktu.

143

(144)  Skatīt 53. apsvērumu.

144

(145)  Grieķijas Konkurences iestādes Lēmums 578/VII/2013, pieejams tiešsaistē vietnē: http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis715_1_1391497451.pdf

145

(146)  Skatīt Pārstrukturēšanas paziņojuma 28. punktu un 320. apsvērumu Komisijas 2011. gada 5. aprīļa Lēmumā 2011/823/ES par pasākumiem C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 un N 19/10), ko veikusi Nīderlandes valsts attiecībā uz ABN AMRO Group NV (izraisot turpmāku Fortis Bank Nederland un ABN AMRO N apvienošanu) (OV L 333, 15.12.2011., 1. lpp.).

146

ABN AMRO Group NV

Fortis Bank Nederland

ABN AMRO N

(147)  Skatīt 106. apsvērumu.

147

(148)  2013. gada pilnie rezultāti, 3. lpp.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank_4Q2013_Financial_Results.pdf

148

(149)  Meitasuzņēmums [...] ir radījis zaudējumus no 2009. gada, jo tam ir maza tirgus daļa (mazāka par [...] % aizdevumu un noguldījumu jomā), augsta izmaksu un ienākumu attiecība un būtisks trūkstošais finansējums.

149

(150)  Pārstrukturēšanas plānā minētās finanšu prognozes atšķiras no Grieķijas Bankas veiktā spriedzes testa rezultātiem, jo tie netika balstīti uz tiem pašiem pieņēmumiem un tajos tika ņemti vērā Grieķijas Bankas veiktie papildu pielāgojumi.

150

(151)  Skatīt 85. zemsvītras piezīmi.

151

(152)  Saktīt 85. zemsvītras piezīmi.

152

(153)  Pārstrukturēšanas plāns, 14. lpp.

153

(154)  Skatīt 134. apsvērumu.

154

---

PIELIKUMS

EUROBANK – GRIEĶIJAS REPUBLIKAS SAISTĪBAS

Grieķijas Republika nodrošina, ka Banka īsteno pārstrukturēšanas plānu, kas iesniegts 2014. gada 16. aprīlī. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir papildinājumā minētie Eiropas Komisijas (turpmāk – “Komisija”) makroekonomikas pieņēmumi, kā arī tiesību aktos paredzētie pieņēmumi.

Grieķijas Republika ar šo uzņemas turpmāk minētās saistības (turpmāk – “Saistības”), kas ir pārstrukturēšanas plāna neatņemama sastāvdaļa. Saistības ietver saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk – “Pārstrukturēšanas saistības”) un Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību.

Saistības stājas spēkā dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanu (turpmāk – “Lēmums”).

Pārstrukturēšanas periods beidzas 2018. gada 31. decembrī. Saistības piemēro visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien individuālās saistības neparedz citādi.

Šis dokuments ir interpretējams, pamatojoties uz Lēmumu vispārējā Savienības tiesību sistēmā un atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999.

I NODAĻA

DEFINĪCIJAS

Šajās Saistībās terminiem ir turpmāk minētā nozīme.

| 1. | Banka ir Eurobank Ergasias S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Tādējādi tā ietver visu Eurobank Group ar visiem tās Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās. |
| --- | --- |

1.

Banka ir Eurobank Ergasias S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Tādējādi tā ietver visu Eurobank Group ar visiem tās Grieķijas un ne-Grieķijas meitasuzņēmumiem un filiālēm gan banku nozarē, gan ārpus tās.

| 2. | Kapitāla piesaistes piedāvājums banku nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu un zaudējumus, kas reģistrēti attiecībā uz darījumiem, un RWA samazinājumu, ko rada pārdošana (ja nepieciešams, to precizē saistībā ar RWA palielinājumu, ko rada atlikušās finanšu saites). |
| --- | --- |

2.

Kapitāla piesaistes piedāvājums banku nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu un zaudējumus, kas reģistrēti attiecībā uz darījumiem, un RWA samazinājumu, ko rada pārdošana (ja nepieciešams, to precizē saistībā ar RWA palielinājumu, ko rada atlikušās finanšu saites).

| 3. | Kapitāla piesaistes piedāvājums apdrošināšanas nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu. Jebkurš piedāvājums, kas pārsniedz apdrošināšanas darbības bilances vērtību Bankas grāmatvedībā, automātiski tiek uzskatīts par kapitālu piesaistošu. |
| --- | --- |

3.

Kapitāla piesaistes piedāvājums apdrošināšanas nozarē ir piedāvājums, kas rada Bankas reglamentētā kapitāla rādītāja palielinājumu. Jebkurš piedāvājums, kas pārsniedz apdrošināšanas darbības bilances vērtību Bankas grāmatvedībā, automātiski tiek uzskatīts par kapitālu piesaistošu.

| 4. | Slēgšana ir datums, kad juridiskās īpašumtiesības uz Atsavināmo uzņēmumu tiek nodotas Pircējam. |
| --- | --- |

4.

Slēgšana ir datums, kad juridiskās īpašumtiesības uz Atsavināmo uzņēmumu tiek nodotas Pircējam.

| 5. | Atsavināmais uzņēmums ir visi uzņēmumi un aktīvi, kurus Banka apņemas pārdot. |
| --- | --- |

5.

Atsavināmais uzņēmums ir visi uzņēmumi un aktīvi, kurus Banka apņemas pārdot.

| 6. | Spēkā stāšanās datums ir Lēmuma pieņemšanas datums. |
| --- | --- |

6.

Spēkā stāšanās datums ir Lēmuma pieņemšanas datums.

| 7. | Pārstrukturēšanas perioda beigas ir 2018. gada 31. decembris. |
| --- | --- |

7.

Pārstrukturēšanas perioda beigas ir 2018. gada 31. decembris.

| 8. | Ārvalstu aktīvi jeb ne-Grieķijas aktīvi ir aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no valsts, kurā šie aktīvi reģistrēti. Piemēram, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā, nav iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. Pretēji tam aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās SEE valstīs, ir uzskatāmi par ārvalstu aktīviem un ir iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. |
| --- | --- |

8.

Ārvalstu aktīvi jeb ne-Grieķijas aktīvi ir aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no valsts, kurā šie aktīvi reģistrēti. Piemēram, aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā, nav iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā. Pretēji tam aktīvi, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās SEE valstīs, ir uzskatāmi par ārvalstu aktīviem un ir iekļaujami šīs definīcijas darbības jomā.

| 9. | Ārvalstu uzņēmumi ir Bankas ārvalstu meitasuzņēmumi un filiāles, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību. |
| --- | --- |

9.

Ārvalstu uzņēmumi ir Bankas ārvalstu meitasuzņēmumi un filiāles, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību.

| 10. | Ārvalstu meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību ārpus Grieķijas. |
| --- | --- |

10.

Ārvalstu meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību ārpus Grieķijas.

| 11. | Grieķijas banku darbības ir Bankas banku darbības Grieķijā neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas. |
| --- | --- |

11.

Grieķijas banku darbības ir Bankas banku darbības Grieķijā neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas.

| 12. | Grieķijas nebanku darbības ir Bankas nebanku darbības Grieķijā neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas. |
| --- | --- |

12.

Grieķijas nebanku darbības ir Bankas nebanku darbības Grieķijā neatkarīgi no aktīvu reģistrācijas vietas.

| 13. | Grieķijas meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību Grieķijā. |
| --- | --- |

13.

Grieķijas meitasuzņēmumi ir visi Bankas meitasuzņēmumi, kas nodarbojas ar banku un nebanku darbību Grieķijā.

| 14. | Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Bankas, un tās ir apstiprinājusi Komisija un amatā iecēlusi Banka; Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt, kā Banka pilda Saistības. |
| --- | --- |

14.

Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Bankas, un tās ir apstiprinājusi Komisija un amatā iecēlusi Banka; Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir uzraudzīt, kā Banka pilda Saistības.

| 15. | Pircējs ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras pilnībā vai daļēji iegādājas Atsavināmo uzņēmumu. |
| --- | --- |

15.

Pircējs ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras pilnībā vai daļēji iegādājas Atsavināmo uzņēmumu.

| 16. | Pārdošana ir 100 % Bankas turēto akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi. |
| --- | --- |

16.

Pārdošana ir 100 % Bankas turēto akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.

Šajās Saistībās minēto terminu vienskaitlis ietver daudzskaitli (un otrādi), ja vien Saistības neparedz citādi.

II NODAĻA

PĀRSTRUKTURĒŠANAS SAISTĪBAS

| 1. | Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

1.

Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 2. | Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (turpmāk – “FTE”) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...]. |
| --- | --- |

2.

Darbinieku skaits Grieķijā. Pilna laika ekvivalentu (turpmāk – “FTE”) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz [...].

| 3. | Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR 800 miljonus. |
| --- | --- |

3.

Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz EUR 800 miljonus.

| 4. | Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...]. |
| --- | --- |

4.

Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu tādu rentabilitāti Grieķijas tirgū, kāda bija pirms atbalsta piešķiršanas, Bankai jāsamazina finansēšanas izmaksas, samazinot Grieķijā piesaistīto noguldījumu izmaksas (tostarp attiecībā uz uzkrājumu, pieprasījuma un termiņa noguldījumiem, kā arī citiem līdzīgiem produktiem, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) [...].

| 5. | Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 115 %. [...] |
| --- | --- |

5.

Neto aizdevumu un noguldījumu attiecība Grieķijā. Attiecībā uz banku darbību Grieķijā neto aizdevumu un noguldījumu attiecība 2017. gada 31. decembrī nepārsniedz 115 %. [...]

| 6. | Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. No spēkā stāšanās datuma līdz 2018. gada 30. jūnijam attiecībā uz visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem Banka nenodrošinās papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu par summu, kas kumulatīvi pārsniedz lielāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RWA2012. gada 31. decembrī vai ii) EUR [...] miljoni. Ja Banka vēlēsies iepludināt pašu kapitālu vai subordinēto parādu ārvalstu meitasuzņēmumā par summu, kas pārsniedz minēto robežvērtību, tai būs jālūdz Grieķijas iestādes pieprasīt Komisijas lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu.
  [...]






  a) | [...] |
| --- | --- | --- |

6.

Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. No spēkā stāšanās datuma līdz 2018. gada 30. jūnijam attiecībā uz visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem Banka nenodrošinās papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu par summu, kas kumulatīvi pārsniedz lielāko no šādām summām: i) [...] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RWA2012. gada 31. decembrī vai ii) EUR [...] miljoni. Ja Banka vēlēsies iepludināt pašu kapitālu vai subordinēto parādu ārvalstu meitasuzņēmumā par summu, kas pārsniedz minēto robežvērtību, tai būs jālūdz Grieķijas iestādes pieprasīt Komisijas lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu.

[...]

a)

[...]

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

[...]

| 7. | Aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana ne-Grieķijas aktīviem līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums ir jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR 8,77 miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam.






  7.1. | Ja Banka saņems papildu atbalstu, kas pārsniegs EUR 1 miljardu un būs mazāks par paziņoto atbalsta summu, tādā gadījumā ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums būs jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR 3,5 miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ja minētā mērķa sasniegšanai tiks izmantota ārvalstu uzņēmumu pārdošana, visi pārdošanas darījumi jāslēdz ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī. |
| --- | --- | --- |

7.

Aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana ne-Grieķijas aktīviem līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums ir jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR 8,77 miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam.

7.1.

Ja Banka saņems papildu atbalstu, kas pārsniegs EUR 1 miljardu un būs mazāks par paziņoto atbalsta summu, tādā gadījumā ārvalstu aktīvu portfeļa kopējais lielums būs jāsamazina līdz ne vairāk kā EUR 3,5 miljardiem līdz 2018. gada 30. jūnijam. Ja minētā mērķa sasniegšanai tiks izmantota ārvalstu uzņēmumu pārdošana, visi pārdošanas darījumi jāslēdz ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī.

| 7.2. | [...] |
| --- | --- |

7.2.

[...]

| 7.3. | [...] |
| --- | --- |

7.3.

[...]

| 8. | Apdrošināšanas darbību pārdošana. Apdrošināšanas (dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas) darbību pārdošana jāpabeidz (t. i., jāslēdz) līdz [...]. [...]
  Banka un tās konsultanti aicinās potenciālos pircējus iesniegt piedāvājumus par vismaz 80 % turēto akciju, un Banka apliecinās vēlmi noslēgt banku apdrošināšanas partnerības nolīgumu, piedāvājot savu izplatīšanas tīklu, un paturēt līdz 20 % mazākuma akciju. |
| --- | --- |

8.

Apdrošināšanas darbību pārdošana. Apdrošināšanas (dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas) darbību pārdošana jāpabeidz (t. i., jāslēdz) līdz [...]. [...]

Banka un tās konsultanti aicinās potenciālos pircējus iesniegt piedāvājumus par vismaz 80 % turēto akciju, un Banka apliecinās vēlmi noslēgt banku apdrošināšanas partnerības nolīgumu, piedāvājot savu izplatīšanas tīklu, un paturēt līdz 20 % mazākuma akciju.

| 9. | Nekustamā īpašuma meitasuzņēmuma pārdošana. Banka līdz 20 % samazinās savu dalību Eurobank Properties REIC līdz 2016. gada 31. decembrim. [...] |
| --- | --- |

9.

Nekustamā īpašuma meitasuzņēmuma pārdošana. Banka līdz 20 % samazinās savu dalību Eurobank Properties REIC līdz 2016. gada 31. decembrim. [...]

| 10. | Pašu kapitāla ieguldījumu, subordinēto obligāciju un hibrīdobligāciju pārdošana. Bankas (izņemot reglamentētos apdrošināšanas meitasuzņēmumus) vērtspapīru portfeļa bilances vērtībai, kas definēta turpmāk, jākļūst mazākai par EUR 35 miljoniem līdz 2015. gada 31. decembrim. [...] |
| --- | --- |

10.

Pašu kapitāla ieguldījumu, subordinēto obligāciju un hibrīdobligāciju pārdošana. Bankas (izņemot reglamentētos apdrošināšanas meitasuzņēmumus) vērtspapīru portfeļa bilances vērtībai, kas definēta turpmāk, jākļūst mazākai par EUR 35 miljoniem līdz 2015. gada 31. decembrim. [...]

| 11. | Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:






  a) | Pircējs būs neatkarīgs un nesaistīts ar Banku; |
| --- | --- | --- |

11.

Attiecībā uz visiem pārdošanas darījumiem Grieķijas Republika apņemas nodrošināt turpmāk minēto:

a)

Pircējs būs neatkarīgs un nesaistīts ar Banku;

| b) | atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansēs Pircēju; |
| --- | --- |

b)

atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā Banka ne tieši, ne netieši nefinansēs Pircēju;

| c) | Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādāsies tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma. |
| --- | --- |

c)

Banka piecu gadu laikposmā pēc pārdošanas darījuma noslēgšanas ne pilnīgi, ne daļēji neiegādāsies tiešu vai netiešu ietekmi Atsavināmā uzņēmumā bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma.

| 12. | Investīciju politika. Līdz 2017. gada 31. decembrim Banka neiegādāsies ne-investīciju kategorijas vērtspapīrus.
  [...] |
| --- | --- |

12.

Investīciju politika. Līdz 2017. gada 31. decembrim Banka neiegādāsies ne-investīciju kategorijas vērtspapīrus.

[...]

| 13. | Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), pārsniedzot [...]. Ja tiks saņemta HFSF kapitāla iepludināšana, atalgojuma maksimālā robeža tiks pārskatīta saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku paziņojumu. |
| --- | --- |

13.

Atalgojuma maksimālā robeža. Līdz [...] Banka neizmaksās nevienam darbiniekam vai vadītājam kopējo gada atalgojumu (algu, pensijas iemaksas, pabalstus), pārsniedzot [...]. Ja tiks saņemta HFSF kapitāla iepludināšana, atalgojuma maksimālā robeža tiks pārskatīta saskaņā ar 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku paziņojumu.

III NODAĻA

SAISTĪBAS KORPORATĪVĀS PĀRVALDĪBAS UN KOMERCDARBĪBAS JOMĀ – PAGARINĀJUMS UN GROZĪJUMI

| 1. | Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpinās īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā. Attiecībā uz Eurobank Properties REIC Saistības, kas iekļautas III nodaļā, A sadaļas 4. punktā (t. i., atbilstība HFSF attiecību sistēmai), C sadaļas 27. punktā (dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums), C sadaļas 28. punktā (iegādes aizliegums), kā arī IV nodaļā (uzraudzības pilnvarnieks), pārtrauc piemērot meitasuzņēmumam no brīža, kad Bankas turēto akciju daļa Eurobank Properties REIC ir samazinājusies zem [...] %. |
| --- | --- |

1.

Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpinās īstenot Saistības korporatīvās pārvaldības un komercdarbības jomā, kuras Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ar turpmākajiem grozījumiem, kas iekļauti Saistību III nodaļā. Attiecībā uz Eurobank Properties REIC Saistības, kas iekļautas III nodaļā, A sadaļas 4. punktā (t. i., atbilstība HFSF attiecību sistēmai), C sadaļas 27. punktā (dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums), C sadaļas 28. punktā (iegādes aizliegums), kā arī IV nodaļā (uzraudzības pilnvarnieks), pārtrauc piemērot meitasuzņēmumam no brīža, kad Bankas turēto akciju daļa Eurobank Properties REIC ir samazinājusies zem [...] %.

| 2. | Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības. |
| --- | --- |

2.

Ja individuālās Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka nedrīkst izmantot meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas minētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības.

A sadaļa

Efektīvas un atbilstošas iekšējās organizācijas izveide

| 3. | Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jāievēro visi noteikumi, kas paredzēti Likumā 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumi, kas attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras jāierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Jāizslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu lieki ietekmēt vadību. Atbildība par ikdienas darbības vadību nepārprotami jāatstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē. |
| --- | --- |

3.

Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jāievēro visi noteikumi, kas paredzēti Likumā 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumi, kas attiecas uz korporatīvo struktūru funkcijām, piemēram, akcionāru sapulces un Direktoru padomes funkcijām, lai nodrošinātu skaidru atbildības sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras jāierobežo ar pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmumu tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Jāizslēdz plašākas pilnvaras, kas ļautu lieki ietekmēt vadību. Atbildība par ikdienas darbības vadību nepārprotami jāatstāj Bankas izpilddirektoru kompetencē.

| 4. | Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jānodrošina atbilstība Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai. |
| --- | --- |

4.

Bankai, izņemot tās ārvalstu meitasuzņēmumus, visu laiku jānodrošina atbilstība Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (turpmāk – “HFSF”) attiecību sistēmai.

| 5. | Bankai jāievēro Gubernatora likuma 2577/9.3.2006. noteikumu spēkā esošā redakcija, lai varētu individuāli vai grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī izmantot korporatīvās pārvaldības labo praksi starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

5.

Bankai jāievēro Gubernatora likuma 2577/9.3.2006. noteikumu spēkā esošā redakcija, lai varētu individuāli vai grupā saglabāt efektīvu organizatorisko struktūru un atbilstīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī izmantot korporatīvās pārvaldības labo praksi starptautiskā mērogā.

| 6. | Bankai ir jāizveido efektīva organizatoriskā struktūra, lai varētu nodrošināt, ka iekšējās revīzijas un riska pārvaldības departamenti ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotajai Revīzijas komitejai un Riska komitejai ir jāizskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā ir jāprecizē minēto departamentu funkcijas, pienākumi un resursi. Departamentu nolikumiem ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un jānodrošina to pilnīga neatkarība. Kredītpolitikai ir jānodrošina nostādnes un norādījumi attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

6.

Bankai ir jāizveido efektīva organizatoriskā struktūra, lai varētu nodrošināt, ka iekšējās revīzijas un riska pārvaldības departamenti ir pilnīgi neatkarīgi no komerciālajiem tīkliem un pakļauti tieši Direktoru padomei. Direktoru padomes ietvaros izveidotajai Revīzijas komitejai un Riska komitejai ir jāizskata visas problēmas, kuras konstatē minētie departamenti. Atbilstošā Iekšējās revīzijas nolikumā un Riska pārvaldības nolikumā ir jāprecizē minēto departamentu funkcijas, pienākumi un resursi. Departamentu nolikumiem ir jāatbilst starptautiskajiem standartiem un jānodrošina to pilnīga neatkarība. Kredītpolitikai ir jānodrošina nostādnes un norādījumi attiecībā uz aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu cenas noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu.

| 7. | Bankai ir jāinformē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuri tur vismaz 1 % parasto akciju. |
| --- | --- |

7.

Bankai ir jāinformē kompetentās iestādes par akcionāriem, kuri tur vismaz 1 % parasto akciju.

B sadaļa

Komercprakse un riska uzraudzība

Vispārīgie principi

| 8. | Kredītpolitikā ir jāprecizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika definē robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības definē attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās. |
| --- | --- |

8.

Kredītpolitikā ir jāprecizē, ka pret visiem klientiem jāizturas taisnīgi, izmantojot nediskriminējošas procedūras, izņemot tās, kas saistītas ar kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitika definē robežvērtības, kuru pārsniegšanas gadījumā aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākā vadības līmenī. Līdzīgas robežvērtības definē attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu izskatīšanu un tiesvedību. Kredītpolitika izvēlētos centros centralizē valsts līmeņa lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošina drošus aizsargpasākumus, lai varētu konsekventi īstenot to sniegtos norādījumus visās Grieķijas banku darbībās.

| 9. | Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē Kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu pārfinansēšanas darba plūsmā un to izmaksāšanas sistēmās. |
| --- | --- |

9.

Attiecībā uz visām Grieķijas banku darbībām Banka pilnībā integrē Kredītpolitikas noteikumus aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu pārfinansēšanas darba plūsmā un to izmaksāšanas sistēmās.

Īpašie noteikumi

| 10. | Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nav nepārprotami norādīts citādi. |
| --- | --- |

10.

Īpašos noteikumus, kas minēti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, piemēro Grieķijas banku darbībām, ja nav nepārprotami norādīts citādi.

| 11. | Kredītpolitikā jāparedz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs jāiekļauj pienākums stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējums, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamā atgūstamība (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiks), vispārējās attiecības ar Banku (piemēram, noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piemēram, komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts vai nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek iekļauta atbilstošā Kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredīta komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredīta komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj Kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

11.

Kredītpolitikā jāparedz, ka, nosakot cenas aizdevumiem un hipotēkām, ir jāievēro stingras nostādnes. Šajās nostādnēs jāiekļauj pienākums stingri ievērot kredītpolitikas standarta tabulas ar procentu likmju joslām (intervāliem) atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējums, ieķīlātā nodrošinājuma paredzamā atgūstamība (tostarp iespējamās likvidācijas laika grafiks), vispārējās attiecības ar Banku (piemēram, noguldījumu līmenis un stabilitāte, maksu struktūra un citas ar pārdošanu saistītas darbības) un Bankas finansēšanas izmaksas. Tiek veidotas konkrētas aizdevumu aktīvu klases (piemēram, komerciāls aizdevums, hipotēka, nodrošināts vai nenodrošināts aizdevums utt.), un cenu noteikšanas sistēma tiek iekļauta atbilstošā Kredītpolitikas tabulā, kuru regulāri atjaunina Kredīta komiteja. Jebkurš izņēmums ir pienācīgi jāapstiprina Kredīta komitejā vai zemākā pilnvaru līmenī, ja to pieļauj Kredītpolitika. Uz pielāgotiem darījumiem, piemēram, sindicētajiem kredītiem vai projekta finansēšanu, attiecas tie paši principi, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka tie var neiederēties standartizētajās kredītpolitikas tabulās. Par minētās cenu noteikšanas politikas pārkāpumiem jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam.

| 12. | Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku. |
| --- | --- |

12.

Riska pārvaldības departaments atbild par kredītriska novērtēšanu un nodrošinājuma vērtējumu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības departaments darbojas patstāvīgi, sniedzot rakstveida atzinumu, lai varētu nodrošināt vērtējumā izmantoto kritēriju konsekventu piemērošanu laika gaitā un dažādiem klientiem, ievērojot Bankas kredītpolitiku.

| 13. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šie ierobežojumi ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma vai ķīlas kvalitāti, un tiem ir jāatbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu. |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka visās banku darbībās Grieķijā piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). Šie ierobežojumi ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura sniegtā nodrošinājuma vai ķīlas kvalitāti, un tiem ir jāatbilst galvenajiem kritērijiem, tostarp attiecībā uz kapitālu.

| 14. | Aizliegts piešķirt aizdevumus (1), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku akcijas vai hibrīdinstrumentus (2), neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (3). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī. |
| --- | --- |

14.

Aizliegts piešķirt aizdevumus (1), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku akcijas vai hibrīdinstrumentus (2), neatkarīgi no tā, kas ir šie aizņēmēji (3). Minēto noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī.

| 15. | Visi aizdevumu pieprasījumi, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkurš aizdevums, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

15.

Visi aizdevumu pieprasījumi, ko iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkurš aizdevums, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 16. | Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir piemēroti un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt piemērotiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labo praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredīta komitejai un valdes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredīta komitejai un valdes Riska komitejai. |
| --- | --- |

16.

Kredītpolitika sniedz nepārprotamus norādījumus par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tā skaidri definē, kuri aizdevumi ir piemēroti un kādos apstākļos, kā arī izklāsta, kādus noteikumus var piedāvāt piemērotiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, lai jebkuras pārstrukturēšanas mērķis būtu turpmākās atgūšanas veicināšana Bankā, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā nedrīkst apdraudēt Bankas rentabilitāti nākotnē. Tādēļ Bankas Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par atbilstošu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izveidi un ieviešanu, par padziļinātu analīzi attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo labo praksi, par savu secinājumu paziņošanu Kredīta komitejai un valdes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, par priekšlikumu iesniegšanu izpildāmiem uzlabojumiem saistītajos procesos un politikās, kā arī par to īstenošanas pārraudzību un ziņošanu Kredīta komitejai un valdes Riska komitejai.

| 17. | Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Bankai ir jāpieņem prasījumu un tiesvedības politika, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Bankai jānodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā jāinformē uzraudzības pilnvarnieks. |
| --- | --- |

17.

Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Bankai ir jāpieņem prasījumu un tiesvedības politika, kuras mērķis būtu maksimāli paplašināt atgūšanu un novērst jebkādu diskrimināciju vai privileģētu attieksmi tiesvedības vadībā. Bankai jānodrošina visu nepieciešamo pasākumu veikšana, lai maksimāli palielinātu Bankas atgūtās summas un aizsargātu tās finansiālo stāvokli ilgtermiņā. Par jebkuru pārkāpumu minētās politikas īstenošanā jāinformē uzraudzības pilnvarnieks.

| 18. | Bankai jāveic kredītriska uzraudzība, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt vispārējo ietekmi uz Banku individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korekcijas un uzlabošanas pasākumus. Minētā informācija jādara pieejama uzraudzības pilnvarniekam. |
| --- | --- |

18.

Bankai jāveic kredītriska uzraudzība, izstrādājot detalizētu brīdinājumu un ziņojumu sistēmu, lai Riska pārvaldības departaments varētu: i) identificēt pirmos signālus par aizdevumu pasliktināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp, bet neaprobežojoties ar alternatīviem atmaksāšanas avotiem, piemēram, no līdzparādniekiem un galvotājiem, kā arī no ieķīlātā vai pieejamā, bet neieķīlātā nodrošinājuma); iii) novērtēt vispārējo ietekmi uz Banku individuālā klienta vai portfeļa aspektā; un iv) vajadzības gadījumā piedāvāt Direktoru padomei korekcijas un uzlabošanas pasākumus. Minētā informācija jādara pieejama uzraudzības pilnvarniekam.

Noteikumi, ko piemēro saistītajiem aizņēmējiem

| 19. | Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī. |
| --- | --- |

19.

Visus noteikumus, kas attiecas uz saistītajiem aizņēmējiem, piemēro Bankas līmenī.

| 20. | Kredītpolitikā jāiekļauj īpaša sadaļa ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti Kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas Kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpaša vērība jāpievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

20.

Kredītpolitikā jāiekļauj īpaša sadaļa ar noteikumiem, kas regulē attiecības ar saistītajiem aizņēmējiem. Saistītie aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas, un jebkura juridiska persona, kuru tieši vai netieši kontrolē augstākā līmeņa darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti Kredītpolitikas lēmumu pieņemšanas procesā), akcionāri, direktori vai vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē par saistītu aizņēmēju ir uzskatāma jebkura valsts iestāde vai valsts kontrolēta organizācija, jebkurš valsts uzņēmums vai valsts aģentūra. Arī politiskās partijas Kredītpolitikā ir uzskatāmas par saistītiem aizņēmējiem. Īpaša vērība jāpievērš lēmumiem par jebkuru aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, kas tiek ievērotas attiecībā uz aizdevuma nodrošinājuma apķīlāšanas un aresta piemērotību, novērtējumu un reģistrāciju. Saistīto aizņēmēju definīcija ir sīkāk precizēta atsevišķā dokumentā.

| 21. | Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kad tiem ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju. |
| --- | --- |

21.

Riska pārvaldības departaments ir atbildīgs par visu saistīto aizņēmēju grupu kartēšanu, kad tiem ir kopīgs kredītrisks, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju.

| 22. | Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti). |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz aizdevumiem fiziskām un juridiskām personām, pamatojoties uz labāko starptautisko praksi, Banka piemēro stingrus individuālos un apkopotos ierobežojumus, kas regulē maksimālo summu aizdevumiem, kurus var piešķirt vienam kredītriskam, kas saistīts ar saistītajiem aizņēmējiem (ja to vispār pieļauj Grieķijas un ES tiesību akti).

| 23. | Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju ietekmi uz Banku, tostarp valsts struktūras un politiskās partijas. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (4) (procentos gadā no Y–1 fonda (5)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y–1 fonda). Minētās Saistības ir jāizpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana nedrīkst būt privileģēta, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], un šos ziņojumus izskata Kredīta komiteja. |
| --- | --- |

23.

Banka atsevišķi uzrauga saistīto aizņēmēju ietekmi uz Banku, tostarp valsts struktūras un politiskās partijas. Saistītajiem aizņēmējiem izsniegtā jaunā aizdevumu produkcija (4) (procentos gadā no Y–1 fonda (5)) nedrīkst pārsniegt kopējā aizdevumu portfeļa jauno produkciju Grieķijā (procentos gadā no Y–1 fonda). Minētās Saistības ir jāizpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju kategoriju atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, valsts iestādes un politiskās partijas). Saistīto aizņēmēju kredīta novērtējums, kā arī cenu nosacījumi un viņiem piedāvātā iespējamā pārstrukturēšana nedrīkst būt privileģēta, salīdzinot ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci Grieķijas ekonomikā. Minēto pienākumu neattiecina uz esošajām vispārīgajām darbinieku shēmām, kas tiem piedāvā subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par minētās ietekmes izmaiņām, jaunās produkcijas apjomu un jaunākajiem pieprasījumiem, kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], un šos ziņojumus izskata Kredīta komiteja.

| 24. | Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nedrīkst būt mazāk stingri kā kritēriji, ko piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties jāinformē uzraudzības pilnvarnieks, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā. |
| --- | --- |

24.

Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nedrīkst būt mazāk stingri kā kritēriji, ko piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredīta ietekme uz kādu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[...]] no fiksētas algas nenodrošinātiem aizdevumiem, par šo ietekmi nekavējoties jāinformē uzraudzības pilnvarnieks, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu, ievērojot procedūru, kas izklāstīta Saistību III nodaļas 25. punktā.

| 25. | Visi aizdevumu pieprasījumi, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkurš aizdevums, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

25.

Visi aizdevumu pieprasījumi, ko iesniedz saistītie aizņēmēji un kas pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], vai jebkurš aizdevums, kas nodrošina iedarbību uz vienu grupu (kura definēta kā saistītu aizņēmēju grupa ar kopīgu kredītrisku) un pārsniedz [[...] % no Bankas RWA], ir jāpaziņo uzraudzības pilnvarniekam, kurš gadījumā, ja situāciju nevar izlemt uzreiz vai viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz [...] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz [...] darbdienām, ja uzraudzības pilnvarniekam tiek iesniegta pietiekama informācija. Minētais termiņš ļaus uzraudzības pilnvarniekam informēt par šo lietu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņems kādu galīgu lēmumu.

| 26. | Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, jāizpilda tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo. Tomēr paredzams, ka saistīto aizņēmēju pārstrukturētie aizdevumi tiks paziņoti atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem. |
| --- | --- |

26.

Pārstrukturējot aizdevumus saistītiem aizņēmējiem, jāizpilda tādas pašas prasības kā attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt izveidotās sistēmas un politikas rīcībai ar problemātiskiem aktīviem jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo. Tomēr paredzams, ka saistīto aizņēmēju pārstrukturētie aizdevumi tiks paziņoti atsevišķi, vismaz sadalījumā pa aizdevumu aktīvu klasēm un saistīto aizņēmēju veidiem.

C sadaļa

Citi ierobežojumi

| 27. | Dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:






  a) | Banka neapmaksās nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nebūs juridisks pienākums tā rīkoties. Banka neatbrīvos rezerves, lai panāktu šādu stāvokli. Ja radīsies šaubas par to, vai Bankai ir juridisks pienākums šo Saistību izpratnē, Banka lūgs Komisiju apstiprināt paredzēto kuponu vai dividenžu maksājumu; |
| --- | --- | --- |

27.

Dividenžu, kuponu, atpakaļpieņemšanas, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi nepiekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas šādas saistības:

a)

Banka neapmaksās nekādus kuponus par hibrīdkapitāla instrumentiem (vai jebkuriem citiem instrumentiem, kuriem kuponus var apmaksāt pēc izvēles) vai dividendes par pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, ja vien tai nebūs juridisks pienākums tā rīkoties. Banka neatbrīvos rezerves, lai panāktu šādu stāvokli. Ja radīsies šaubas par to, vai Bankai ir juridisks pienākums šo Saistību izpratnē, Banka lūgs Komisiju apstiprināt paredzēto kuponu vai dividenžu maksājumu;

| b) | Banka nepieņems atpakaļ nekādas savas akcijas un neizmantos uzaicinājuma iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem; |
| --- | --- |

b)

Banka nepieņems atpakaļ nekādas savas akcijas un neizmantos uzaicinājuma iespēju attiecībā uz minētajiem pašu līdzekļu instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem;

| c) | Banka neatpirks hibrīdkapitāla instrumentus. |
| --- | --- |

c)

Banka neatpirks hibrīdkapitāla instrumentus.

| 28. | Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī nodotas akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopām, kas veido uzņēmējdarbību (6).






  i) | Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un, ja attiecināms, pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbības un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. |
| --- | --- | --- |

28.

Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka neiegādāsies nekādas daļas nevienā uzņēmumā – ne aktīvus, ne arī nodotas akcijas. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kam juridiski ir uzņēmuma statuss, gan uz aktīvu kopām, kas veido uzņēmējdarbību (6).

i)

Atbrīvojums, kam ir nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Neraugoties uz minēto aizliegumu, Banka pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un, ja attiecināms, pēc HFSF priekšlikuma var iegādāties uzņēmējdarbības un uzņēmumus, ja rodas ārkārtas apstākļi, kuros nepieciešams atjaunot finanšu stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci.

| ii) | Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:






  a) | Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (7) Saistību spēkā stāšanās datumā (8); un |
| --- | --- | --- |

ii)

Atbrīvojums, kam nav nepieciešams iepriekšējs Komisijas apstiprinājums. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos ar nosacījumu, ka:

a)

Bankas samaksātā pirkuma cena jebkurā iegādē ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma (7) Saistību spēkā stāšanās datumā (8); un

| b) | Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā. |
| --- | --- |

b)

Bankas samaksātā kumulatīvā pirkuma cena par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās datuma un līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka par [[...] %] no Bankas bilances lieluma Saistību spēkā stāšanās datumā.

| iii) | Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

iii)

Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādēm, kas notiek banku uzņēmējdarbības parastajā gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

| 29. | Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta. |
| --- | --- |

29.

Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka atturēsies no reklāmas, kurā izmantotas atsauces uz valsts atbalstu, un no jebkādām agresīvām komerciālām stratēģijām, kuras nebūtu iespējamas bez Grieķijas Republikas atbalsta.

IV NODAĻA

UZRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

| 1. | Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 22. februārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā katalogā. |
| --- | --- |

1.

Grieķijas Republika uzņemas saistības, ka Banka grozīs un pagarinās līdz pārstrukturēšanas perioda beigām pilnvaras uzraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un 2013. gada 22. februārī amatā iecēlusi Banka. Banka arī paplašinās minēto pilnvaru apjomu, iekļaujot tajās uzraudzību pār i) pārstrukturēšanas plānu un ii) visām Saistībām, kas minētas šajā katalogā.

| 2. | Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniegs Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām. |
| --- | --- |

2.

Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās datuma Grieķijas Republika iesniegs Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, iekļaujot tajos visas prasības, kas jāizpilda, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām.

| 3. | Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā. |
| --- | --- |

3.

Papildu noteikumi par uzraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā.

---

(1)  Šajās Saistībās terminu “aizdevumi” interpretē largo sensu, kā jebkura veida finansējumu, piemēram, kā kredītlīniju, galvojumu utt.

(2)  Skaidrības labad – “citas bankas” ir jebkura banka vai finanšu iestāde visā pasaulē.

(3)  Skaidrības labad – minētās Saistības attiecas uz visiem aizņēmējiem, tostarp uz Bankas privātbankas klientiem.

(4)  Skaidrības labad – ar jauno aizdevumu produkciju jāsaprot arī aizdevumu pagarināšana un esošo aizdevumu pārstrukturēšana.

(5)  Skaidrības labad – “procenti gadā no Y–1 fonda” ir jaunā produkcija kā procenti no fonda iepriekšējā gada beigās. RWA summa ir summa gada beigās.

(6)  Skaidrības labad – šajās Saistībās Bankas privātā pašu kapitāla / riska kapitāla uzņēmējdarbība ir izslēgta no minēto Saistību jomas. Attiecībā uz to Bankai ir jāiesniedz Komisijai oficiāls lūgums, iekļaujot tajā minētās struktūras uzņēmējdarbības plānu.

(7)  Skaidrības labad – šajās Saistībās bilances lielums ir vienāds ar Bankas kopējiem aktīviem.

(8)  Skaidrības labad – gadījumā, ja Komisijas apstiprinājums par iegādes aizlieguma izņēmumu ir iegūts saskaņā ar Saistību III nodaļas 28. punkta i) apakšpunktu, Bankas bilanci Saistību spēkā stāšanās datumā aprēķina, iekļaujot arī iegādāto struktūru aktīvus vai iegādātos aktīvus iegādes dienā.

---

Papildinājums

MAKROEKONOMISKĀS PROGNOZES PAR IEKŠZEMES OPERĀCIJĀM GRIEĶIJĀ

| Procentuālā izaugsme gadā (ja nav norādīts citādi) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| IKP deflators | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Īpašuma cenas | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privātā sektora noguldījumi | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Bezdarbs (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB pārfinansēšanas rādītājs (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| NPL veidošanās kulminācija | | | 2H2014 | | | | |
| Euribor, 3 mēneši (vidēji, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi | | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |
| Kapitāla tirgus pieejamība – apdrošinātās / augstākā līmeņa nenodrošinātās darbības | | JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katra | JĀ – līdz EUR 1 miljardam katra | JĀ – bez maksimālā ierobežojuma | |

Procentuālā izaugsme gadā (ja nav norādīts citādi)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulatīvais izaugsmes rādītājs 2013.–2017. gadā

Reālais IKP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

IKP deflators

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Īpašuma cenas

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominālie mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privātā sektora noguldījumi

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Bezdarbs (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB pārfinansēšanas rādītājs (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

NPL veidošanās kulminācija

2H2014

Euribor, 3 mēneši (vidēji, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Kapitāla tirgu pieejamība – repo darījumi

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

Kapitāla tirgus pieejamība – apdrošinātās / augstākā līmeņa nenodrošinātās darbības

JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katra

JĀ – līdz EUR 1 miljardam katra

JĀ – bez maksimālā ierobežojuma

---