# Euroopa Liidu C 442/10.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 442 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide10. detsember 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 442

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide10. detsember 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2014/C 442/01 | Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2013. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte | 1 |
| 2014/C 442/02 | Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 18 |
| 2014/C 442/03 | Aruanne elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastustega | 28 |
| 2014/C 442/04 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 35 |
| 2014/C 442/05 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 42 |
| 2014/C 442/06 | Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega | 51 |
| 2014/C 442/07 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 61 |
| 2014/C 442/08 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega | 67 |
| 2014/C 442/09 | Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 74 |
| 2014/C 442/10 | Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 83 |
| 2014/C 442/11 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 93 |
| 2014/C 442/12 | Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastustega | 102 |
| 2014/C 442/13 | Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 112 |
| 2014/C 442/14 | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 123 |
| 2014/C 442/15 | Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 132 |
| 2014/C 442/16 | Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 144 |
| 2014/C 442/17 | Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 152 |
| 2014/C 442/18 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 160 |
| 2014/C 442/19 | Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega | 167 |
| 2014/C 442/20 | Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 174 |
| 2014/C 442/21 | Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega | 184 |
| 2014/C 442/22 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 193 |
| 2014/C 442/23 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 201 |
| 2014/C 442/24 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 210 |
| 2014/C 442/25 | Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 217 |
| 2014/C 442/26 | Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega | 228 |
| 2014/C 442/27 | Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 232 |
| 2014/C 442/28 | Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 240 |
| 2014/C 442/29 | Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 247 |
| 2014/C 442/30 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 260 |
| 2014/C 442/31 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 267 |
| 2014/C 442/32 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 275 |
| 2014/C 442/33 | Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega | 282 |
| 2014/C 442/34 | Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 290 |
| 2014/C 442/35 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 301 |
| 2014/C 442/36 | Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 308 |
| 2014/C 442/37 | Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 318 |
| 2014/C 442/38 | Aruanne vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 326 |
| 2014/C 442/39 | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 332 |
| 2014/C 442/40 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 340 |
| 2014/C 442/41 | Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 351 |
| 2014/C 442/42 | Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 358 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2014/C 442/01

Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2013. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte

1

2014/C 442/02

Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

18

2014/C 442/03

Aruanne elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastustega

28

2014/C 442/04

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

35

2014/C 442/05

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

42

2014/C 442/06

Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

51

2014/C 442/07

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

61

2014/C 442/08

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

67

2014/C 442/09

Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

74

2014/C 442/10

Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

83

2014/C 442/11

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

93

2014/C 442/12

Aruanne Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastustega

102

2014/C 442/13

Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

112

2014/C 442/14

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

123

2014/C 442/15

Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

132

2014/C 442/16

Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

144

2014/C 442/17

Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

152

2014/C 442/18

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

160

2014/C 442/19

Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

167

2014/C 442/20

Aruanne Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

174

2014/C 442/21

Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

184

2014/C 442/22

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

193

2014/C 442/23

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

201

2014/C 442/24

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

210

2014/C 442/25

Aruanne Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

217

2014/C 442/26

Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

228

2014/C 442/27

Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

232

2014/C 442/28

Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

240

2014/C 442/29

Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

247

2014/C 442/30

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

260

2014/C 442/31

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

267

2014/C 442/32

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

275

2014/C 442/33

Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

282

2014/C 442/34

Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

290

2014/C 442/35

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

301

2014/C 442/36

Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

308

2014/C 442/37

Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

318

2014/C 442/38

Aruanne vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

326

2014/C 442/39

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

332

2014/C 442/40

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

340

2014/C 442/41

Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

351

2014/C 442/42

Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

358

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/1

---

Euroopa Liidu ametite ja muude asutuste 2013. aasta kohta tehtud kontrollikoja auditite kokkuvõte

(2014/C 442/01)

SISUKORD

| | Punkt Lk | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Sissejuhatus | 1–5 | 2 |
| Kontrollikoja arvamusi toetav teave | 6 | 2 |
| Audititulemused | 7–20 | 2 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 7–8 | 2 |
| Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 9–11 | 3 |
| Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla | 12–20 | 3 |
| Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 14 | 4 |
| Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 15 | 4 |
| Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta | 16 | 4 |
| Kommentaarid eelarve täitmise kohta | 17–18 | 4 |
| Muud kommentaarid | 19 | 4 |
| Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed | 20 | 4 |
| Järeldused | 21–23 | 4 |
| I LISA. | Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud |

Punkt Lk

Lehekülg

Sissejuhatus

1–5

2

Kontrollikoja arvamusi toetav teave

6

2

Audititulemused

7–20

2

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

7–8

2

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

9–11

3

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

12–20

3

Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

14

4

Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

15

4

Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta

16

4

Kommentaarid eelarve täitmise kohta

17–18

4

Muud kommentaarid

19

4

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

20

4

Järeldused

21–23

4

I LISA.

Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

6

| II LISA. | Kontrollikoja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla |
| --- | --- |

II LISA.

Kontrollikoja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

11

| III LISA. | Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2011. ja 2012. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla |
| --- | --- |

III LISA.

Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2011. ja 2012. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

15

SISSEJUHATUS

| 1. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda 32 detsentraliseeritud ameti (1), kuue rakendusameti, Euratomi Tarneagentuuri (EURATOM), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja EUROPOLi pensionifondi 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid (2) ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Üksikasjalik teave auditeeritud ametite eelarvete ja töötajate arvu kohta on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda 32 detsentraliseeritud ameti (1), kuue rakendusameti, Euratomi Tarneagentuuri (EURATOM), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja EUROPOLi pensionifondi 31. detsembril 2013 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruandeid (2) ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Üksikasjalik teave auditeeritud ametite eelarvete ja töötajate arvu kohta on esitatud I lisas.

| 2. | Käesolevas kokkuvõttes esitatakse ülevaade ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2013 kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ametite raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud 41 kontrollikoja iga-aastase eriaruande analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Iga-aastastes eriaruannetes esitatakse nii kontrollikoja arvamused ja kommentaarid kui ametite vastused. Käesoleva kokkuvõtte näol ei ole tegu ei auditiaruande ega arvamusega. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse ülevaade ametite ja muude asutuste eelarveaasta 2013 kohta tehtud kontrollikoja auditite tulemustest. Kokkuvõtte eesmärk on lihtsustada ametite raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud 41 kontrollikoja iga-aastase eriaruande analüüsimist ja omavahelist võrdlemist. Iga-aastastes eriaruannetes esitatakse nii kontrollikoja arvamused ja kommentaarid kui ametite vastused. Käesoleva kokkuvõtte näol ei ole tegu ei auditiaruande ega arvamusega.

| 3. | Detsentraliseeritud ametitel on tähtis roll ELi poliitikasuundade elluviimisel, eelkõige puudutab see tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesandeid. Ametite eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda poliitika kujundamisele ning tugevdada mõlema poole tehnilise ja erialase oskusteabe koondamise abil ELi ja liikmesriikide valitsuste vahelist koostööd. Ametid asuvad laiali üle kogu ELi. Rakendusametid abistavad komisjoni ELi kuluprogrammide elluviimisel. Rakendusametid on loodud kindlaks ajavahemikuks ja asuvad komisjoniga samas asukohas. |
| --- | --- |

3.

Detsentraliseeritud ametitel on tähtis roll ELi poliitikasuundade elluviimisel, eelkõige puudutab see tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesandeid. Ametite eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda poliitika kujundamisele ning tugevdada mõlema poole tehnilise ja erialase oskusteabe koondamise abil ELi ja liikmesriikide valitsuste vahelist koostööd. Ametid asuvad laiali üle kogu ELi. Rakendusametid abistavad komisjoni ELi kuluprogrammide elluviimisel. Rakendusametid on loodud kindlaks ajavahemikuks ja asuvad komisjoniga samas asukohas.

| 4. | Ametite 2013. aasta kogueelarve suurus oli ca 2 miljardit eurot (2012. aastal 1,6 miljardit eurot), mis moodustab ELi üldeelarvest ümmarguselt 1,4 % (2012. aastal 1,2 %). Ligikaudu miljard eurot sellest katab Euroopa Komisjon, ülejäänu pärineb teenustasudest ja muudest allikatest. Ametites töötab kokku ligikaudu 6  500 (2012. aastal 6  100) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab 14 % (2012. aastal 13 %) ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (ametikohtade loetelu). Lisaks töötab ametites umbes 2  900 muud töötajat (lepingulised ning liikmesriikidest lähetatud töötajad). |
| --- | --- |

4.

Ametite 2013. aasta kogueelarve suurus oli ca 2 miljardit eurot (2012. aastal 1,6 miljardit eurot), mis moodustab ELi üldeelarvest ümmarguselt 1,4 % (2012. aastal 1,2 %). Ligikaudu miljard eurot sellest katab Euroopa Komisjon, ülejäänu pärineb teenustasudest ja muudest allikatest. Ametites töötab kokku ligikaudu 6  500 (2012. aastal 6  100) alalist ja ajutist ametnikku, mis moodustab 14 % (2012. aastal 13 %) ELi üldeelarves kindlaks määratud ametnike koguarvust (ametikohtade loetelu). Lisaks töötab ametites umbes 2  900 muud töötajat (lepingulised ning liikmesriikidest lähetatud töötajad).

| 5. | Ametitest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki madal (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas kõrge: ametid on liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade (nt tervishoid, ohutus, vabadus, turvalisus ja õigus) poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele. |
| --- | --- |

5.

Ametitest lähtuv finantsrisk on küll küllaltki madal (nad moodustavad vaid väikese osa ELi eelarvest), ent risk Euroopa Liidu mainele samas kõrge: ametid on liikmesriikides hästi nähtaval ning neil on oluline mõju Euroopa kodanike jaoks eluliselt tähtsate valdkondade (nt tervishoid, ohutus, vabadus, turvalisus ja õigus) poliitikale, otsustusprotsessidele ja programmide elluviimisele.

KONTROLLIKOJA ARVAMUSI TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ja ametite kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. Konkreetsete riskide hindamiseks asetati 2013. aasta auditi käigus erilist rõhku toetusmaksete seaduslikkusele ja korrektsusele (see puudutas 11 ametit, vt II lisa) ning nendega seotud sisekontrollimehhanismidele. Värbamismenetluste audit keskendus varasemate aastate leidude põhjal võetud meetmetele. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ja ametite kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. Konkreetsete riskide hindamiseks asetati 2013. aasta auditi käigus erilist rõhku toetusmaksete seaduslikkusele ja korrektsusele (see puudutas 11 ametit, vt II lisa) ning nendega seotud sisekontrollimehhanismidele. Värbamismenetluste audit keskendus varasemate aastate leidude põhjal võetud meetmetele.

AUDITITULEMUSED

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 7. | Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ametite lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoja hinnangul kajastavad kõigi ametite lõplikud raamatupidamise aastaaruanded kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| 8. | Ilma eu-LISA kohta esitatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda asjaolu (3), mis puudutab Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi väärtuse kajastamist ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais, ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Süsteemide arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises; nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid. |
| --- | --- |

8.

Ilma eu-LISA kohta esitatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda asjaolu (3), mis puudutab Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi väärtuse kajastamist ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais, ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Süsteemide arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises; nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid.

Arvamused raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Sarnaselt eelnevale aastale oli kontrollikoda seisukohal, et kõigi ametite 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; eranditeks olid EIT ja Frontex (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur). |
| --- | --- |

9.

Sarnaselt eelnevale aastale oli kontrollikoda seisukohal, et kõigi ametite 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed; eranditeks olid EIT ja Frontex (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur).

| 10. | EIT kohta esitati märkusega arvamus (4). Hoolimata instituudi eel- ja järelkontrolli edasisest paranemisest, oli toetusmaksete ja hangete seaduslikkus ja korrektsus olulisel, ent mitte ulatuslikul määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

10.

EIT kohta esitati märkusega arvamus (4). Hoolimata instituudi eel- ja järelkontrolli edasisest paranemisest, oli toetusmaksete ja hangete seaduslikkus ja korrektsus olulisel, ent mitte ulatuslikul määral vigadest mõjutatud.

| 11. | Kontrollikoda esitas märkusega arvamuse ka Frontexi kohta. Agentuuri tehtud toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ei ole endiselt piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali. Kuigi alates juunist 2013 sõlmitud toetuslepingute jaoks võeti kasutusele põhjalikum eelkontrollide süsteem, põhines suurem osa 2013. aasta tehingutest enne seda kuupäeva sõlmitud toetuslepingutel. Nimetatud puuduste võimalik mõju on küll oluline, ent mitte ulatuslik (nagu eelmisel aastal (5)). |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda esitas märkusega arvamuse ka Frontexi kohta. Agentuuri tehtud toetusmaksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ei ole endiselt piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali. Kuigi alates juunist 2013 sõlmitud toetuslepingute jaoks võeti kasutusele põhjalikum eelkontrollide süsteem, põhines suurem osa 2013. aasta tehingutest enne seda kuupäeva sõlmitud toetuslepingutel. Nimetatud puuduste võimalik mõju on küll oluline, ent mitte ulatuslik (nagu eelmisel aastal (5)).

Kommentaarid, milles ei seata kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla

| 12. | Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda 35 ameti kohta 97 (2012. aastal 123) kommentaari, millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Kommentaarid hõlmasid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust, tehingute seaduslikkust ja korrektsust, sisekontrollimehhanisme, eelarve täitmist ja muid teemasid (nt usaldusväärset finantsjuhtimist). Kui eelnevate aastate auditite käigus kontrolliti värbamisprotseduure üksikasjalikult, siis 2013. aastal keskenduti selles valdkonnas varasematel aastatel tehtud leidude põhjal võetud meetmetele (sellest tulenevalt oli ka vähem kommentaare) (6). |
| --- | --- |

12.

Ilma auditiarvamusi kahtluse alla seadmata esitas kontrollikoda 35 ameti kohta 97 (2012. aastal 123) kommentaari, millega rõhutatakse parandamist vajavaid olulisi küsimusi. Kommentaarid hõlmasid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust, tehingute seaduslikkust ja korrektsust, sisekontrollimehhanisme, eelarve täitmist ja muid teemasid (nt usaldusväärset finantsjuhtimist). Kui eelnevate aastate auditite käigus kontrolliti värbamisprotseduure üksikasjalikult, siis 2013. aastal keskenduti selles valdkonnas varasematel aastatel tehtud leidude põhjal võetud meetmetele (sellest tulenevalt oli ka vähem kommentaare) (6).

Joonis 1

Kommentaaride arv valdkondade kaupa

Allikas: ametite raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud iga-aastased eriaruanded.

| 13. | Ülevaade iga ameti kohta esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Allpool esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade iga ameti kohta esitatud kommentaaridest on toodud II lisas. Allpool esitatakse kokkuvõte kõige sagedamini esitatud kommentaaridest.

Kommentaarid raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 14. | Nelja ameti kohta esitatud neli kommentaari puudutasid viitsummade kajastamist, finantsaruannete lisade täielikkust, põhivara kajastamist ning tarnijate esitatud dokumentide ja ameti vastavate kannete omavahelist seostamist. (Eelmise aasta seitsmest kommentaarist viis esitati heaks kiitmata raamatupidamissüsteemide kohta, mille ametite raamatupidajad on nüüdseks heaks kiitnud.) |
| --- | --- |

14.

Nelja ameti kohta esitatud neli kommentaari puudutasid viitsummade kajastamist, finantsaruannete lisade täielikkust, põhivara kajastamist ning tarnijate esitatud dokumentide ja ameti vastavate kannete omavahelist seostamist. (Eelmise aasta seitsmest kommentaarist viis esitati heaks kiitmata raamatupidamissüsteemide kohta, mille ametite raamatupidajad on nüüdseks heaks kiitnud.)

Kommentaarid tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Seitsme ameti kohta esitati seitse kommentaari. Kuus neist puudutavad hankemenetlustes esinenud puudusi (nt allhanke tellimise menetluste läbipaistmatus, hanketeate ja tehnilise kirjelduse vahelise kooskõla puudumine, kvalifitseerumis- ja valikukriteeriumide ebajärjekindel rakendamine, ning probleemid raamlepingute pikendamisel). Eelmisel aastal esitati hankemenetluste kohta sama arv kommentaare. |
| --- | --- |

15.

Seitsme ameti kohta esitati seitse kommentaari. Kuus neist puudutavad hankemenetlustes esinenud puudusi (nt allhanke tellimise menetluste läbipaistmatus, hanketeate ja tehnilise kirjelduse vahelise kooskõla puudumine, kvalifitseerumis- ja valikukriteeriumide ebajärjekindel rakendamine, ning probleemid raamlepingute pikendamisel). Eelmisel aastal esitati hankemenetluste kohta sama arv kommentaare.

Kommentaarid sisekontrollimehhanismide kohta

| 16. | Kümne ameti kohta (2012. aastal 22) esitati 17 kommentaari (2012. aastal 34). Neist neli (2012. aastal viis) puudutavad sisekontrollistandardite rakendamisel esinenud puudusi – neid standardeid ei olnud kas aasta lõpu seisuga vastu võetud, või olid nad küll vastu võetud, ent vaid osaliselt rakendatud, või oli parandusmeetmete võtmine veel lõpule viimata. Positiivse muutusena võib välja tuua põhivara ning toetuste juhtimise kohta esitatud kommentaaride arvu vähenemise (vastavalt 2012. aasta seitsmelt kommentaarilt 2013. aastal kaheni; ning 2012. aasta viielt kommentaarilt 2013. aastal kaheni). |
| --- | --- |

16.

Kümne ameti kohta (2012. aastal 22) esitati 17 kommentaari (2012. aastal 34). Neist neli (2012. aastal viis) puudutavad sisekontrollistandardite rakendamisel esinenud puudusi – neid standardeid ei olnud kas aasta lõpu seisuga vastu võetud, või olid nad küll vastu võetud, ent vaid osaliselt rakendatud, või oli parandusmeetmete võtmine veel lõpule viimata. Positiivse muutusena võib välja tuua põhivara ning toetuste juhtimise kohta esitatud kommentaaride arvu vähenemise (vastavalt 2012. aasta seitsmelt kommentaarilt 2013. aastal kaheni; ning 2012. aasta viielt kommentaarilt 2013. aastal kaheni).

Kommentaarid eelarve täitmise kohta

| 17. | Eelarve täitmise alal on kõige sagedamaks kommentaariks endiselt kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kõrge määr, mis puudutas 24 ametit (2012. aastal 26). Kuigi eelarveülekandmiste kõrget määra peetakse tavaliselt eelarve aastasuse põhimõttega vastuolus olevaks ja see võib viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, olid selle põhjuseks tihti ametitest sõltumatud asjaolud (nt aasta lõpu seisuga veel laekumata arved või kuludeklaratsioonid) või tulenes see tegevuse, hangete või projektide mitmeaastasest iseloomust. |
| --- | --- |

17.

Eelarve täitmise alal on kõige sagedamaks kommentaariks endiselt kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kõrge määr, mis puudutas 24 ametit (2012. aastal 26). Kuigi eelarveülekandmiste kõrget määra peetakse tavaliselt eelarve aastasuse põhimõttega vastuolus olevaks ja see võib viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, olid selle põhjuseks tihti ametitest sõltumatud asjaolud (nt aasta lõpu seisuga veel laekumata arved või kuludeklaratsioonid) või tulenes see tegevuse, hangete või projektide mitmeaastasest iseloomust.

| 18. | Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise kõrget määra täheldati seitsmel juhul (2012. aastal üheksa). Tühistamised viitavad asjaolule, et assigneeringute ülekandmised põhinesid kas tegelikust suuremaks hinnatud eelarvevajadustel või olid need mõnel muul põhjusel põhjendamata. |
| --- | --- |

18.

Varasematest aastatest üle kantud vahendite tühistamise kõrget määra täheldati seitsmel juhul (2012. aastal üheksa). Tühistamised viitavad asjaolule, et assigneeringute ülekandmised põhinesid kas tegelikust suuremaks hinnatud eelarvevajadustel või olid need mõnel muul põhjusel põhjendamata.

Muud kommentaarid

| 19. | 15 ameti kohta (2012. aastal 20) esitati 22 muud kommentaari (2012. aastal 27). Neist kuus puudutasid ameti ja vastuvõtva riigi vahelise peakorterilepingu puudumist ning 11 kommentaari teemaks olid usaldusväärse finantsjuhtimise alased küsimused; nt:






  — | valves oleku eest makstud lisatasude suurus; |
| --- | --- | --- |

19.

15 ameti kohta (2012. aastal 20) esitati 22 muud kommentaari (2012. aastal 27). Neist kuus puudutasid ameti ja vastuvõtva riigi vahelise peakorterilepingu puudumist ning 11 kommentaari teemaks olid usaldusväärse finantsjuhtimise alased küsimused; nt:

—

valves oleku eest makstud lisatasude suurus;

| — | mitmes asukohas paiknevad ametid (isegi sama liikmesriigi piires): kui kõik töötajad asuksid ühes kohas, saaks halduskulusid tõenäoliselt vähendada; |
| --- | --- |

—

mitmes asukohas paiknevad ametid (isegi sama liikmesriigi piires): kui kõik töötajad asuksid ühes kohas, saaks halduskulusid tõenäoliselt vähendada;

| — | mitme ameti sularahajääk ületas põhitegevuseks vajalikku taset (ametite sularahajääk kokku oli 506 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

mitme ameti sularahajääk ületas põhitegevuseks vajalikku taset (ametite sularahajääk kokku oli 506 miljonit eurot).

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| 20. | III lisast nähtub, et 2012. aasta lõpu seisuga sulgemata 192 kommentaarist 94 puhul viidi parandusmeetmed 2013. aastal lõpule, 47 juhul olid need pooleli ja viiel juhul veel alustamata (46 kommentaari puhul, mis enamasti puudutasid eelarveülekandmisi, ei olnud parandusmeetmete võtmine vajalik). |
| --- | --- |

20.

III lisast nähtub, et 2012. aasta lõpu seisuga sulgemata 192 kommentaarist 94 puhul viidi parandusmeetmed 2013. aastal lõpule, 47 juhul olid need pooleli ja viiel juhul veel alustamata (46 kommentaari puhul, mis enamasti puudutasid eelarveülekandmisi, ei olnud parandusmeetmete võtmine vajalik).

JÄRELDUSED

| 21. | Kõik ametid koostasid oma raamatupidamise aastaaruanded vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

21.

Kõik ametid koostasid oma raamatupidamise aastaaruanded vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

| 22. | Kontrollikoda järeldas, et kõigi ametite (välja arvatud kaks ametit) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed. Märkusega arvamused esitati EIT ja Frontexi kohta (peamiselt olid põhjuseks toetusmaksete tehingud). |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoda järeldas, et kõigi ametite (välja arvatud kaks ametit) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud olid seaduslikud ja korrektsed. Märkusega arvamused esitati EIT ja Frontexi kohta (peamiselt olid põhjuseks toetusmaksete tehingud).

| 23. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ametid oma menetluste parandamist. 2013. aasta kohta tehtud kommentaaride suur arv näitab aga, et ametite tööd saab veel oluliselt tõhustada. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal parandusmeetmeid võttes jätkasid ametid oma menetluste parandamist. 2013. aasta kohta tehtud kommentaaride suur arv näitab aga, et ametite tööd saab veel oluliselt tõhustada.

---

(1)  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (eu-LISA) sai komisjonist majanduslikult sõltumatuks 22. mail 2013; seetõttu auditeeris kontrollikoda ametit 2013. aastal esimest korda.

(2)  Need koosnevad finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruannetest.

(3)  Asjaolu rõhutava lõigu eesmärk on juhtida lugejate tähelepanu asjaolule, mida ei ole raamatupidamise aastaaruandes küll olulisel määral valesti esitatud, ent mis on aruande mõistmiseks siiski keskse tähtsusega.

(4)  Kontrollikoda esitab märkusega arvamuse juhul, kui audiitoril on piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali, mille alusel järeldada, et raamatupidamise aastaaruanne või alustehingud sisaldavad väärkajastamisi või eeskirjadele mittevastavust, mis on küll olulised, ent mitte ulatuslikud (nagu kirjeldatud punktis 10). Kontrollikoda esitab märkusega arvamuse ka juhul, kui audiitoril ei ole auditiarvamuse esitamiseks piisavalt asjakohast auditi tõendusmaterjali ning selle võimalik mõju raamatupidamise aastaaruandele või alustehingutele on küll oluline, ent mitte ulatuslik (nagu kirjeldatud punktis 11).

(5)  Eelarveaasta 2012 kohta loobus kontrollikoda arvamuse esitamisest.

(6)  2013. aastal esitas kontrollikoda kolm värbamise teemalist kommentaari (2012. aastal 17).

---

I LISA

Ametite tulud (eelarveprognoosid, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad) ja ametikohtade loetelud

| | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- |
| Amet | Vastutav peadirektoraat | Poliitikavaldkond | Prognoositud tulu (2)


  (miljonites eurodes) | Prognoositud tulu muutus
  2013 vs 2012 | Kindlaksmääratud nõuded (2)


  (miljonites eurodes) | Laekunud summad (2)


  (miljonites eurodes) | Ametikohtade loetelu (3) | Ametikohtade loetelu muutus
  2013 vs 2012 | Prognoositud tulueelarve (4)


  (miljonites eurodes) | Kindlaksmääratud nõuded (4)


  (miljonites eurodes) | Laekunud summad (4)


  (miljonites eurodes) | Ametikohtade loetelu (3) |
| Detsentraliseeritud ametid | | | | | | | | |
| Euroopa Ravimiamet – EMA | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 252 | 14 % | 269 | 240 | 611 | 4 % | 222 | 254 | 224 | 590 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 418 | -3 % | 189 | 189 | 861 | 11 % | 429 | 176 | 176 | 775 |
| Euroopa Lennundusohutusamet – EASA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 151 | 1 % | 125 | 125 | 692 | 9 % | 150 | 116 | 115 | 634 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – FRONTEX | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 94 | 4 % | 92 | 92 | 153 | 7 % | 90 | 76 | 76 | 143 |
| Euroopa Politseiamet – EUROPOL | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 83 | -1 % | 83 | 83 | 457 | 0 % | 84 | 83 | 83 | 457 |
| Euroopa Toiduohutusamet – EFSA | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 76 | -1 % | 76 | 76 | 351 | -1 % | 77 | 77 | 77 | 355 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 57 | -3 % | 58 | 56 | 213 | 0 % | 59 | 54 | 53 | 213 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 58 | 0 % | 59 | 59 | 198 | -1 % | 58 | 58 | 58 | 200 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT | Kirjaliku tõlke peadirektoraat | Tõlkimine | 52 | 8 % | 54 | 50 | 206 | -6 % | 48 | 49 | 45 | 220 |
| Euroopa Keskkonnaamet – EEA | Keskkonna peadirektoraat | Keskkond | 49 | 17 % | 63 | 63 | 138 | 1 % | 42 | 52 | 51 | 136 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – EUROJUST | Õigusküsimuste peadirektoraat | Õigusküsimused | 32 | -3 % | 32 | 32 | 213 | 0 % | 33 | 33 | 33 | 213 |
| Euroopa Kemikaaliamet – EMA | Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat | Ettevõtlus ja tööstus | 99 | 200 % | 98 | 98 | 503 | 7 % | 33 | 35 | 35 | 470 |
| Euroopa Raudteeagentuur – ERA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 26 | 0 % | 26 | 26 | 143 | -1 % | 26 | 26 | 26 | 144 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA | Õigusküsimuste peadirektoraat | Õigusküsimused | 22 | 5 % | 22 | 22 | 78 | 4 % | 21 | 21 | 21 | 75 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 26 | 24 % | 26 | 26 | 93 | 37 % | 21 | 19 | 19 | 68 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – EUROFOUND | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 21 | 0 % | 21 | 21 | 101 | 0 % | 21 | 21 | 21 | 101 |
| Euroopa Koolitusfond – ETF | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 20 | -5 % | 22 | 22 | 96 | 0 % | 21 | 20 | 20 | 96 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 28 | 40 % | 30 | 30 | 121 | 61 % | 20 | 19 | 19 | 75 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – CEDEFOP | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 19 | 0 % | 18 | 18 | 100 | -1 % | 19 | 20 | 20 | 101 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA | Siseturu ja teenuste peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 19 | 19 % | 18 | 18 | 80 | 16 % | 16 | 14 | 14 | 69 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 16 | 0 % | 16 | 16 | 84 | 0 % | 16 | 16 | 16 | 84 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat | Siseturg ja teenused | 15 | 0 % | 16 | 16 | 44 | 0 % | 15 | 15 | 15 | 44 |
| Ühenduse Sordiamet – CPVO | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 14 | 8 % | 13 | 13 | 48 | 4 % | 13 | 13 | 13 | 46 |
| Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA | Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat | Ettevõtlus ja tööstus | 14 | 8 % | 54 | 54 | 77 | 75 % | 13 | 21 | 21 | 44 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA | Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Merendus- ja kalandus | 9 | -10 % | 9 | 9 | 54 | 0 % | 10 | 10 | 10 | 54 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE | Õigusküsimuste peadirektoraat | Õigusküsimused | 7 | -13 % | 8 | 8 | 30 | 0 % | 8 | 8 | 8 | 30 |
| Euroopa Politseikolledž – CEPOL | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 8 | 0 % | 9 | 9 | 28 | 0 % | 8 | 9 | 9 | 28 |
| Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 10 | 25 % | 10 | 9 | 47 | 0 % | 8 | 8 | 8 | 47 |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER | Energeetika peadirektoraat | Energeetika | 12 | 71 % | 12 | 12 | 49 | 14 % | 7 | 7 | 7 | 43 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 11 | 57 % | 10 | 10 | 45 | 18 % | 7 | 2 | 2 | 38 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo – BEREC | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 4 | 33 % | 4 | 4 | 16 | 0 % | 3 | 3 | 3 | 16 |
| Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet – eu-LISA | Siseasjade peadirektoraat | Siseasjad | 34 | | 19 | 19 | 120 | Majanduslikult iseseisev alates 2013. aastast | e/k | e/k | e/k | e/k |
| Rakendusametid | | | | | | | | | | | | |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 51 | 2 % | 52 | 52 | 105 | 2 % | 50 | 50 | 50 | 103 |
| Teadusuuringute Rakendusamet – REA | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud ja innovatsioon | 47 | 2 % | 47 | 47 | 140 | 9 % | 46 | 47 | 47 | 128 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA | Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Teadusuuringud ja innovatsioon | 40 | 3 % | 40 | 40 | 100 | 0 % | 39 | 39 | 39 | 100 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – EACI | Energeetika peadirektoraat | Energeetika | 16 | 0 % | 16 | 16 | 37 | 0 % | 16 | 17 | 17 | 37 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet – TEN-TEA | Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | Liikuvus ja transport | 10 | 0 % | 10 | 10 | 33 | 0 % | 10 | 10 | 10 | 33 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC | Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat | Tervis ja tarbijakaitse | 7 | 0 % | 7 | 7 | 12 | 0 % | 7 | 7 | 7 | 12 |
| Muud organid | | | | | | | | | | | | |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat | Haridus ja kultuur | 99 | 27 % | 97 | 97 | 34 | 21 % | 78 | 77 | 77 | 28 |
| Euratomi Tarneagentuur 1 – EURATOM
   (1) | Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat | 0,1 | 0 % | 0,1 | 0,1 | 25 | 0 % | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 25 |
| Europoli Pensionifond – EPF | Siseasjade peadirektoraat | Europoli halduskulud | e/k | | e/k | e/k | e/k | | e/k | e/k | e/k | e/k |
| Kokku | | | 2  026 | 10 % | 1  830 | 1  794 | 6  536 | 8 % | 1  844 | 1  582 | 1  545 | 6  075 |
| | | 2013 | 2012 |
| | Komisjoni toetuse osa ametite tuludest: | | 51,9 % | 64,0 % |
| | Ametite prognoositud tulude osakaal ELi üldeelarvest: | | 1,4 % | 1,4 % |
| | Ametite ametikohtade loetelude osakaal ELi üldeelarvest rahastatavatest ametikohtadest: | | 14,0 % | 13,1 % |

2013

2012

Amet

Vastutav peadirektoraat

Poliitikavaldkond

Prognoositud tulu (2)

(miljonites eurodes)

Prognoositud tulu muutus

2013 vs 2012

Kindlaksmääratud nõuded (2)

(miljonites eurodes)

Laekunud summad (2)

(miljonites eurodes)

Ametikohtade loetelu (3)

Ametikohtade loetelu muutus

2013 vs 2012

Prognoositud tulueelarve (4)

(miljonites eurodes)

Kindlaksmääratud nõuded (4)

(miljonites eurodes)

Laekunud summad (4)

(miljonites eurodes)

Ametikohtade loetelu (3)

Detsentraliseeritud ametid

Euroopa Ravimiamet – EMA

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

252

14 %

269

240

611

4 %

222

254

224

590

Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg ja teenused

418

-3 %

189

189

861

11 %

429

176

176

775

Euroopa Lennundusohutusamet – EASA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

151

1 %

125

125

692

9 %

150

116

115

634

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – FRONTEX

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

94

4 %

92

92

153

7 %

90

76

76

143

Euroopa Politseiamet – EUROPOL

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

83

-1 %

83

83

457

0 %

84

83

83

457

Euroopa Toiduohutusamet – EFSA

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

76

-1 %

76

76

351

-1 %

77

77

77

355

Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

57

-3 %

58

56

213

0 %

59

54

53

213

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

58

0 %

59

59

198

-1 %

58

58

58

200

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT

Kirjaliku tõlke peadirektoraat

Tõlkimine

52

8 %

54

50

206

-6 %

48

49

45

220

Euroopa Keskkonnaamet – EEA

Keskkonna peadirektoraat

Keskkond

49

17 %

63

63

138

1 %

42

52

51

136

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – EUROJUST

Õigusküsimuste peadirektoraat

Õigusküsimused

32

-3 %

32

32

213

0 %

33

33

33

213

Euroopa Kemikaaliamet – EMA

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat

Ettevõtlus ja tööstus

99

200 %

98

98

503

7 %

33

35

35

470

Euroopa Raudteeagentuur – ERA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

26

0 %

26

26

143

-1 %

26

26

26

144

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA

Õigusküsimuste peadirektoraat

Õigusküsimused

22

5 %

22

22

78

4 %

21

21

21

75

Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg ja teenused

26

24 %

26

26

93

37 %

21

19

19

68

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – EUROFOUND

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat

Siseturg ja teenused

21

0 %

21

21

101

0 %

21

21

21

101

Euroopa Koolitusfond – ETF

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

20

-5 %

22

22

96

0 %

21

20

20

96

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg ja teenused

28

40 %

30

30

121

61 %

20

19

19

75

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – CEDEFOP

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

19

0 %

18

18

100

-1 %

19

20

20

101

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA

Siseturu ja teenuste peadirektoraat

Siseturg ja teenused

19

19 %

18

18

80

16 %

16

14

14

69

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

16

0 %

16

16

84

0 %

16

16

16

84

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat

Siseturg ja teenused

15

0 %

16

16

44

0 %

15

15

15

44

Ühenduse Sordiamet – CPVO

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

14

8 %

13

13

48

4 %

13

13

13

46

Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat

Ettevõtlus ja tööstus

14

8 %

54

54

77

75 %

13

21

21

44

Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

Merendus- ja kalandus

9

-10 %

9

9

54

0 %

10

10

10

54

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE

Õigusküsimuste peadirektoraat

Õigusküsimused

7

-13 %

8

8

30

0 %

8

8

8

30

Euroopa Politseikolledž – CEPOL

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

8

0 %

9

9

28

0 %

8

9

9

28

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

10

25 %

10

9

47

0 %

8

8

8

47

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER

Energeetika peadirektoraat

Energeetika

12

71 %

12

12

49

14 %

7

7

7

43

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

11

57 %

10

10

45

18 %

7

2

2

38

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo – BEREC

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

4

33 %

4

4

16

0 %

3

3

3

16

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet – eu-LISA

Siseasjade peadirektoraat

Siseasjad

34

19

19

120

Majanduslikult iseseisev alates 2013. aastast

e/k

e/k

e/k

e/k

Rakendusametid

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

51

2 %

52

52

105

2 %

50

50

50

103

Teadusuuringute Rakendusamet – REA

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud ja innovatsioon

47

2 %

47

47

140

9 %

46

47

47

128

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA

Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Teadusuuringud ja innovatsioon

40

3 %

40

40

100

0 %

39

39

39

100

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – EACI

Energeetika peadirektoraat

Energeetika

16

0 %

16

16

37

0 %

16

17

17

37

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet – TEN-TEA

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

Liikuvus ja transport

10

0 %

10

10

33

0 %

10

10

10

33

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat

Tervis ja tarbijakaitse

7

0 %

7

7

12

0 %

7

7

7

12

Muud organid

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

Haridus ja kultuur

99

27 %

97

97

34

21 %

78

77

77

28

Euratomi Tarneagentuur 1 – EURATOM
   (1)

Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

Energeetika peadirektoraat & teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat

0,1

0 %

0,1

0,1

25

0 %

0,1

0,1

0,1

25

Europoli Pensionifond – EPF

Siseasjade peadirektoraat

Europoli halduskulud

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

e/k

Kokku

2  026

10 %

1  830

1  794

6  536

8 %

1  844

1  582

1  545

6  075

2013

2012

Komisjoni toetuse osa ametite tuludest:

51,9 %

64,0 %

Ametite prognoositud tulude osakaal ELi üldeelarvest:

1,4 %

1,4 %

Ametite ametikohtade loetelude osakaal ELi üldeelarvest rahastatavatest ametikohtadest:

14,0 %

13,1 %

---

(1)  Euratomi Tarneagentuur ei ole ELi raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud.

(2)  ELi 2013. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande kohaselt.

(3)  Üksnes ELi alalised ja ajutised teenistujad (AD ja AST) vastavalt ametikohtade loetelule. Lisaks töötab ELi ametites ligikaudu 2  880 töötajat ajutist teenistujat ja liikmesriikidest lähetatud töötajat.

(4)  ELi 2012. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande kohaselt.

---

II LISA

Kontrollikoja 2013. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | Kommentaare kokku | Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus | Tehingute seaduslikkus/korrektsus | Sisekontrollimehhanismid | Eelarve täitmine | Muud kommentaarid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puudused hankemenetlustes | Muu | Sisekontrolli-standardid ei ole täielikult rakendatud | Nõrk kontroll põhivara/varude üle | Nõrk kontroll toetuste üle | Muu | Ülekandmiste suur osakaal | Eelarve ümberpaigutuste suur osakaal | 2012. a ülekandmiste tühistamise suur osakaal | Ebaküllaldased kulukohustused | Muu | Töötajate värbamine | UFJ (2) | Puuduv peakorterileping liikmesriigiga | Muu |
| 1 | ACER – Ljubljana | 3 | | | | | | | | X | | | | X | | X | | |
| 2 | BEREC – Riia | 2 | | | | | | | | | | X | | | | X | | |
| 3 | CdT – Luxembourg | 4 | | X | | | | | X | | | | | | | X | X | |
| 4 | CEDEFOP – Thessaloniki
   (1) | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | CEPOL – Bramshill
   (1) | 3 | | | | | | | | X | | X | | | X | | | |
| 6 | EFCA – Vigo | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 7 | CPVO – Angers | 1 | | | | | | | | | | | X | | | | | |
| 8 | EACEA – Brüssel | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 9 | EACI – Brüssel | 1 | | | | | | | | | | X | | | | | | |
| 10 | EAHC – Luxembourg | 3 | | | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 11 | EASA – Köln | 3 | | X | | | | | | X | | | | | | | X | |
| 12 | EASO – Valletta
   (1) | 6 | X | | | X | | | X | X | | | | X | X | | | |
| 13 | EBA – London | 2 | | | | | | | | X | | | X | | | | | |
| 14 | ECDC – Stockholm
   (1) | 4 | | X | | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 15 | ECHA – Helsinki | 2 | | | | | | | | X | | | | | | | | X |
| 16 | EEA – Kopenhaagen
   (1) | 1 | | | | | | X | | | | | | | | | | |
| 17 | EFSA – Parma
   (1) | 3 | | | | X | | X | X | | | | | | | | | |
| 18 | EIGE – Vilnius | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 19 | EIOPA – Frankfurt | 4 | | | | X | | | XX | X | | | | | | | | |
| 20 | EIT – Budapest
   (1) | 4 | | | X | | | | | X | | X | X | | | | | |
| 21 | EMA – London | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 22 | EMCDDA – Lissabon
   (1) | 1 | | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 23 | EMSA – Lissabon | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | ENISA – Heraklion | 4 | | | | | | | | X | | | X | | | XX | | |
| 25 | ERA – Valenciennes | 5 | | | | | | | X | | | | | | X | X | X | X |
| 26 | ERCEA – Brüssel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 27 | ESMA – Pariis | 4 | | | | | | | | X | X | | | | | XX | | |
| 28 | ETF – Torino | 1 | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 29 | EU-LISA – Tallinn | 8 | | | | X | X | | | | | | | XXXX | | X | X | |
| 30 | EU-OSHA – Bilbao | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 31 | EURATOM – Luxembourg | 2 | X | | | | | | X | | | | | | | | | |
| 32 | EUROFOUND – Dublin | 4 | X | | | | X | | | X | | | | | | | X | |
| 33 | EUROJUST – Haag
   (1) | 2 | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 34 | EUROPOL – Haag | 2 | | X | | | | | | X | | | | | | | | |
| 35 | EPF – Haag | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 36 | FRA – Viin | 1 | | | | | | | | X | | | | | | | | |
| 37 | FRONTEX – Varssavi
   (1) | 5 | X | | | | | | | X | X | | | X | | | X | |
| 38 | GSA – Praha
   (1) | 2 | | X | | | | | | X | | | | | | | | |
| 39 | OHIM – Alicante | 3 | | | | | | | | X | | X | | | | X | | |
| 40 | REA – Brüssel | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 41 | TEN-TEA – Brüssel | 3 | | | | | | | XX | X | | | | | | | | |
| Vahesumma: | 97 | 4 | 6 | 1 | 4 | 2 | 2 | 9 | 24 | 3 | 7 | 6 | 7 | 3 | 11 | 6 | 2 |
| Kokku: | 4 | 7 | 17 | 47 | 22 |
| | | 4 % | 7 % | 18 % | 48 % | 23 % |

Kommentaare kokku

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus/korrektsus

Sisekontrollimehhanismid

Eelarve täitmine

Muud kommentaarid

Puudused hankemenetlustes

Muu

Sisekontrolli-standardid ei ole täielikult rakendatud

Nõrk kontroll põhivara/varude üle

Nõrk kontroll toetuste üle

Muu

Ülekandmiste suur osakaal

Eelarve ümberpaigutuste suur osakaal

2012. a ülekandmiste tühistamise suur osakaal

Ebaküllaldased kulukohustused

Muu

Töötajate värbamine

UFJ (2)

Puuduv peakorterileping liikmesriigiga

Muu

1

ACER – Ljubljana

3

X

X

X

2

BEREC – Riia

2

X

X

3

CdT – Luxembourg

4

X

X

X

X

4

CEDEFOP – Thessaloniki
   (1)

0

5

CEPOL – Bramshill
   (1)

3

X

X

X

6

EFCA – Vigo

1

X

7

CPVO – Angers

1

X

8

EACEA – Brüssel

1

X

9

EACI – Brüssel

1

X

10

EAHC – Luxembourg

3

X

X

X

11

EASA – Köln

3

X

X

X

12

EASO – Valletta
   (1)

6

X

X

X

X

X

X

13

EBA – London

2

X

X

14

ECDC – Stockholm
   (1)

4

X

X

X

X

15

ECHA – Helsinki

2

X

X

16

EEA – Kopenhaagen
   (1)

1

X

17

EFSA – Parma
   (1)

3

X

X

X

18

EIGE – Vilnius

1

X

19

EIOPA – Frankfurt

4

X

XX

X

20

EIT – Budapest
   (1)

4

X

X

X

X

21

EMA – London

0

22

EMCDDA – Lissabon
   (1)

1

X

23

EMSA – Lissabon

0

24

ENISA – Heraklion

4

X

X

XX

25

ERA – Valenciennes

5

X

X

X

X

X

26

ERCEA – Brüssel

0

27

ESMA – Pariis

4

X

X

XX

28

ETF – Torino

1

X

29

EU-LISA – Tallinn

8

X

X

XXXX

X

X

30

EU-OSHA – Bilbao

1

X

31

EURATOM – Luxembourg

2

X

X

32

EUROFOUND – Dublin

4

X

X

X

X

33

EUROJUST – Haag
   (1)

2

X

X

34

EUROPOL – Haag

2

X

X

35

EPF – Haag

0

36

FRA – Viin

1

X

37

FRONTEX – Varssavi
   (1)

5

X

X

X

X

X

38

GSA – Praha
   (1)

2

X

X

39

OHIM – Alicante

3

X

X

X

40

REA – Brüssel

0

41

TEN-TEA – Brüssel

3

XX

X

Vahesumma:

97

4

6

1

4

2

2

9

24

3

7

6

7

3

11

6

2

Kokku:

4

7

17

47

22

4 %

7 %

18 %

48 %

23 %

---

(1)  Toetuste haldamine

(2)  Usaldusväärne finantsjuhtimine

---

III LISA

Parandusmeetmete võtmise seis – kontrollikoja 2011. ja 2012. aasta kommentaarid, milles ei seata esitatud arvamusi kahtluse alla

| | | Kokku | Lõpetatud | Pooleli | Alustamata | E/K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Detsentraliseeritud ametid | | | | | |
| 1 | Euroopa Ravimiamet – EMA | 8 | 4 | 1 | | 3 |
| 2 | Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM | 5 | 2 | | | 3 |
| 3 | Euroopa Lennundusohutusamet – EASA | 5 | 3 | | | 2 |
| 4 | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – FRONTEX | 10 | 4 | 6 | | |
| 5 | Euroopa Politseiamet – EUROPOL | 14 | 10 | 1 | | 3 |
| 6 | Euroopa Toiduohutusamet – EFSA | 6 | 3 | 1 | | 2 |
| 7 | Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA | 6 | 3 | 2 | | 1 |
| 8 | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC | 3 | | 1 | | 2 |
| 9 | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT | 2 | | 2 | | |
| 10 | Euroopa Keskkonnaamet – EEA | 1 | | 1 | | |
| 11 | Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – EUROJUST | 4 | 2 | 1 | | 1 |
| 12 | Euroopa Kemikaaliamet – EMA | 4 | 2 | | | 2 |
| 13 | Euroopa Raudteeagentuur – ERA | 6 | 3 | 3 | | |
| 14 | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA | 3 | 2 | | | 1 |
| 15 | Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA | 7 | 5 | 1 | | 1 |
| 16 | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – EUROFOUND | 0 | | | | |
| 17 | Euroopa Koolitusfond – ETF | 1 | | | | 1 |
| 18 | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA | 13 | 4 | 6 | 0 | 3 |
| 19 | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – CEDEFOP | 5 | 4 | | | 1 |
| 20 | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA | 6 | 4 | | 1 | 1 |
| 21 | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA | 6 | 2 | 4 | 0 | |
| 22 | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA | 4 | 3 | 1 | | |
| 23 | Ühenduse Sordiamet – CPVO | 3 | 1 | 2 | | |
| 24 | Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA | 3 | 2 | | | 1 |
| 25 | Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA | 3 | 2 | | | 1 |
| 26 | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE | 4 | 2 | 2 | | |
| 27 | Euroopa Politseikolledž – CEPOL | 10 | 2 | 4 | 1 | 3 |
| 28 | Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA | 2 | 1 | 1 | | |
| 29 | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER | 7 | 5 | 2 | | |
| 30 | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO | 12 | 2 | 1 | 1 | 8 |
| 31 | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo – BEREC | 14 | 11 | 3 | | |
| 32 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet – eu-LISA
   (1) | | | | | |
| | Rakendusametid | | | | | |
| 33 | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA | 1 | | | | 1 |
| 34 | Teadusuuringute Rakendusamet – REA | 2 | 1 | | | 1 |
| 35 | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA | 0 | | | | |
| 36 | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – EACI | 2 | 2 | | | |
| 37 | Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet – TEN-TEA | 1 | | | | 1 |
| 38 | Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC | 3 | | | | 3 |
| | Muud asutused | | | | | |
| 39 | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT | 3 | 2 | 1 | | |
| 40 | Euratomi Tarneagentuur – EURATOM | 2 | 1 | | 1 | |
| 41 | Europoli Pensionifond – EPF | 1 | | | 1 | |
| Kokku | 192 | 94 | 47 | 5 | 46 |

Kokku

Lõpetatud

Pooleli

Alustamata

E/K

Detsentraliseeritud ametid

1

Euroopa Ravimiamet – EMA

8

4

1

3

2

Siseturu Ühtlustamise Amet – OHIM

5

2

3

3

Euroopa Lennundusohutusamet – EASA

5

3

2

4

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur – FRONTEX

10

4

6

5

Euroopa Politseiamet – EUROPOL

14

10

1

3

6

Euroopa Toiduohutusamet – EFSA

6

3

1

2

7

Euroopa Meresõiduohutuse Amet – EMSA

6

3

2

1

8

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus – ECDC

3

1

2

9

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus – CDT

2

2

10

Euroopa Keskkonnaamet – EEA

1

1

11

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus – EUROJUST

4

2

1

1

12

Euroopa Kemikaaliamet – EMA

4

2

2

13

Euroopa Raudteeagentuur – ERA

6

3

3

14

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet – FRA

3

2

1

15

Euroopa Pangandusjärelevalve – EBA

7

5

1

1

16

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond – EUROFOUND

0

17

Euroopa Koolitusfond – ETF

1

1

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve – ESMA

13

4

6

0

3

19

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus – CEDEFOP

5

4

1

20

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve – EIOPA

6

4

1

1

21

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus – EMCDDA

6

2

4

0

22

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – EU-OSHA

4

3

1

23

Ühenduse Sordiamet – CPVO

3

1

2

24

Euroopa GNSSi Järelevalveamet – GSA

3

2

1

25

Euroopa Kalanduskontrolli Amet – EFCA

3

2

1

26

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut – EIGE

4

2

2

27

Euroopa Politseikolledž – CEPOL

10

2

4

1

3

28

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet – ENISA

2

1

1

29

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet – ACER

7

5

2

30

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet – EASO

12

2

1

1

8

31

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo – BEREC

14

11

3

32

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet – eu-LISA
   (1)

Rakendusametid

33

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – EACEA

1

1

34

Teadusuuringute Rakendusamet – REA

2

1

1

35

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet – ERCEA

0

36

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus – EACI

2

2

37

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet – TEN-TEA

1

1

38

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC

3

3

Muud asutused

39

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – EIT

3

2

1

40

Euratomi Tarneagentuur – EURATOM

2

1

1

41

Europoli Pensionifond – EPF

1

1

Kokku

192

94

47

5

46

---

(1)  Ametit auditeeriti 2013. aastal esimest korda, seetõttu 2012. aasta kohta kommentaarid puuduvad.

| E/K | Ei kohaldata |
| --- | --- |

E/K

Ei kohaldata

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/18

---

ARUANNE

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/02)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet” või „ACER”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3). |
| --- | --- |

1.

Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet” või „ACER”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle 1,9 miljonit eurot II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud), mis moodustas 56 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest; enamik summast oli seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. Tegu on mitmeaastase olemusega põhitegevusega, mida oleks pidanud kajastama III jaotises; hilisemates kulukohustustega seotud assigneeringutes viga parandati. |
| --- | --- |

11.

Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle 1,9 miljonit eurot II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud), mis moodustas 56 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest; enamik summast oli seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. Tegu on mitmeaastase olemusega põhitegevusega, mida oleks pidanud kajastama III jaotises; hilisemates kulukohustustega seotud assigneeringutes viga parandati.

| 12. | Lisaks kandis amet järgmisesse eelarveaastasse üle 3,1 miljonit eurot III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (91 %), mis olid samuti seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. III jaotise ülekandmiste erandlikult kõrget määra selgitab 31. oktoobril 2013 heakskiidetud paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljoni euro lisandumine. |
| --- | --- |

12.

Lisaks kandis amet järgmisesse eelarveaastasse üle 3,1 miljonit eurot III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringuid (91 %), mis olid samuti seotud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega. III jaotise ülekandmiste erandlikult kõrget määra selgitab 31. oktoobril 2013 heakskiidetud paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljoni euro lisandumine.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Ametil oli aasta lõpu seisuga raha summas 5,5 miljonit eurot, milles sisaldub viimase paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljonit eurot (vt punkt 12). Ometi olid keskmised sularahasaldod ka aasta kestel tunduvalt suuremad, kui põhitegevus seda oleks nõudnud. |
| --- | --- |

13.

Ametil oli aasta lõpu seisuga raha summas 5,5 miljonit eurot, milles sisaldub viimase paranduseelarvega eraldatud ligikaudu 3 miljonit eurot (vt punkt 12). Ometi olid keskmised sularahasaldod ka aasta kestel tunduvalt suuremad, kui põhitegevus seda oleks nõudnud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1227/2011 (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1), mis annab ametile energia hulgimüügiturgudel toimuva kauplemise järelevalvega seotud olulised ülesanded.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekandmiste kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest osutab puudustele eelarve planeerimises ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2011 | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Näiteks ei olnud vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes esitatud reservnimekirja kantavate kandidaatide maksimaalset arvu ning puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. Lisaks ei olnud kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende hindamiskriteeriumid paika pandud enne taotluste läbivaatamist. | lõpetatud |
| 2012 | Amet maksis töötajatele, kelle lapsed õppisid alg- või keskkoolis, peale personalieeskirjades ette nähtud õppetoetuste (1)veel lisatoetusi, et katta suuremad koolikulud. Aastal 2012 maksti lisatoetusi ligi 23  000 euro ulatuses. Personalieeskirjades ei ole lisatoetusi ette nähtud ja nende maksmine ei ole seetõttu eeskirjadega kooskõlas. | lõpetatud |
| 2012 | Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle II jaotise (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringutest 1,7 miljonit eurot, mis moodustas 81 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest. Need ülekandmised on seotud peamiselt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega, mis on praegu pooleli. Kuna määruse rakendamine on seotud ameti põhitegevusega, siis oleks tulnud seda rahastada III jaotisest. | lõpetatud |
| 2012 | Amet tegi 2012. aastal eelarves 20 ümberpaigutust 1 miljoni euro ulatuses, muutes 43 eelarverida. See osutab puudustele eelarve kavandamises. | lõpetatud |
| 2012 | Ametil oli aasta lõpus 4,2 miljonit eurot, sealhulgas 2011. aasta eelarve 1,6 miljoni euro suurune ülejääk, mille põhjustas 2011. aasta liiga suur rahastamisnõue, ja mis maksti komisjonile tagasi 2013. aasta jaanuaris. See ei vasta rahavoogude range juhtimise põhimõttele. | pooleli |
| 2012 | Auditeeritud värbamismenetlustes esines puudusi seoses läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemisega – kirjalike katsete ja vestluste küsimused ei olnud enne taotluste läbivaatamist paika pandud. Kirjalikele katsetele ja vestlustele pääsemise ning samuti reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud piisavalt täpsed ning meetmed kandidaatide anonüümsuse tagamiseks kirjalikel katsetel ei olnud asjakohased. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekandmiste kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest osutab puudustele eelarve planeerimises ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

lõpetatud

2011

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Näiteks ei olnud vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes esitatud reservnimekirja kantavate kandidaatide maksimaalset arvu ning puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. Lisaks ei olnud kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende hindamiskriteeriumid paika pandud enne taotluste läbivaatamist.

lõpetatud

2012

Amet maksis töötajatele, kelle lapsed õppisid alg- või keskkoolis, peale personalieeskirjades ette nähtud õppetoetuste (1)veel lisatoetusi, et katta suuremad koolikulud. Aastal 2012 maksti lisatoetusi ligi 23  000 euro ulatuses. Personalieeskirjades ei ole lisatoetusi ette nähtud ja nende maksmine ei ole seetõttu eeskirjadega kooskõlas.

lõpetatud

2012

Amet kandis järgmisesse eelarveaastasse üle II jaotise (ACERi hoone ehitus- ja sellega seotud kulud) kulukohustustega seotud assigneeringutest 1,7 miljonit eurot, mis moodustas 81 % kogu II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest. Need ülekandmised on seotud peamiselt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega, mis on praegu pooleli. Kuna määruse rakendamine on seotud ameti põhitegevusega, siis oleks tulnud seda rahastada III jaotisest.

lõpetatud

2012

Amet tegi 2012. aastal eelarves 20 ümberpaigutust 1 miljoni euro ulatuses, muutes 43 eelarverida. See osutab puudustele eelarve kavandamises.

lõpetatud

2012

Ametil oli aasta lõpus 4,2 miljonit eurot, sealhulgas 2011. aasta eelarve 1,6 miljoni euro suurune ülejääk, mille põhjustas 2011. aasta liiga suur rahastamisnõue, ja mis maksti komisjonile tagasi 2013. aasta jaanuaris. See ei vasta rahavoogude range juhtimise põhimõttele.

pooleli

2012

Auditeeritud värbamismenetlustes esines puudusi seoses läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemisega – kirjalike katsete ja vestluste küsimused ei olnud enne taotluste läbivaatamist paika pandud. Kirjalikele katsetele ja vestlustele pääsemise ning samuti reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud piisavalt täpsed ning meetmed kandidaatide anonüümsuse tagamiseks kirjalikel katsetel ei olnud asjakohased.

pooleli

---

(1)  VII lisa artiklis 3 sätestatakse kahekordne põhitoetus, st 2 x 252,81 eurot = 505,62 eurot.

---

II LISA

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (Ljubljana)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:






  a) | tagada energiaturu toimimine; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:

a)

tagada energiaturu toimimine;

| b) | tagada energiaga varustamise kindlus liidus; |
| --- | --- |

b)

tagada energiaga varustamise kindlus liidus;

| c) | edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; |
| --- | --- |

c)

edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist;

| d) | edendada energiavõrkude sidumist. |
| --- | --- |

d)

edendada energiavõrkude sidumist.

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed. Meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009; komisjoni määrus (EL) nr 838/2010; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011)

Eesmärgid

Ameti ülesanne on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajadusel kooskõlastada nende tegevust.

Ülesanded

| — | liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine;

| — | osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel; |
| --- | --- |

—

osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel;

| — | teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta;

| — | Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes;

| — | energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine; |
| --- | --- |

—

energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine;

| — | Euroopa Komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase hüvitussumma kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase hüvitussumma kohta;

| — | energia hulgimüügiturgude ja neil toimuva tegevuse järelevalve eesmärgil koostöö tegemine liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega; |
| --- | --- |

—

energia hulgimüügiturgude ja neil toimuva tegevuse järelevalve eesmärgil koostöö tegemine liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega;

| — | erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine; |
| --- | --- |

—

erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine;

| — | komisjonile soovituste andmine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist; |
| --- | --- |

—

komisjonile soovituste andmine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist;

| — | riikide reguleerivatelt asutuste abistamine ühishuviprojektide määratlemiseks kasutatavate kriteeriumide/tasuvusanalüüsi metoodika järjepideval hindamisel; nende piirkondliku piiriülese tähtsuse hindamisel ning sellise hindamise esitamisel piirkondlikele rühmadele; |
| --- | --- |

—

riikide reguleerivatelt asutuste abistamine ühishuviprojektide määratlemiseks kasutatavate kriteeriumide/tasuvusanalüüsi metoodika järjepideval hindamisel; nende piirkondliku piiriülese tähtsuse hindamisel ning sellise hindamise esitamisel piirkondlikele rühmadele;

| — | arvamuse esitamine ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandite kohta, eelkõige kriteeriumide ja tasuvusanalüüsi ühtse kohaldamise kohta kõigis piirkondades; |
| --- | --- |

—

arvamuse esitamine ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandite kohta, eelkõige kriteeriumide ja tasuvusanalüüsi ühtse kohaldamise kohta kõigis piirkondades;

| — | komisjonile ja liikmesriikidele arvamuse esitamine ENTSO-de poolt välja pakutud ühishuviprojektide kulude ja tulude ühtlustatud analüüsi metoodikate kohta liidu tasandil, |
| --- | --- |

—

komisjonile ja liikmesriikidele arvamuse esitamine ENTSO-de poolt välja pakutud ühishuviprojektide kulude ja tulude ühtlustatud analüüsi metoodikate kohta liidu tasandil,

| — | ühishuviprojektide rakendamise järelevalve; |
| --- | --- |

—

ühishuviprojektide rakendamise järelevalve;

| — | heade tavade jagamise edendamine ning soovituste andmine elektri ja gaasi ülekandmise projektidesse investeerimisega kaasnevate suuremate riskide hindamise ühtse metoodika ja stiimulite kohta. |
| --- | --- |

—

heade tavade jagamise edendamine ning soovituste andmine elektri ja gaasi ülekandmise projektidesse investeerimisega kaasnevate suuremate riskide hindamise ühtse metoodika ja stiimulite kohta.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Kaks Euroopa Parlamendi nimetatud liiget, kaks komisjoni nimetatud liiget ning viis nõukogu nimetatud liige. Igal liikmel on asendusliige.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu ameti aasta tööprogrammi ja eelarve. Samuti tagab haldusnõukogu, et amet täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt asutamismäärusele.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal peale reguleerivate asutuste nõukogult saadud positiivset arvamust.

Reguleerivate asutuste nõukogu

Koosseis

Iga liikmesriigi reguleeriva asutuse juhtiv esindaja ning üks hääleõiguseta komisjoni esindaja. Igal liikmel on asendusliige, kelle nimetab iga liikmesriigi reguleeriv asutus.

Ülesanded

| — | reguleerivate asutuste nõukogu esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel; |
| --- | --- |

—

reguleerivate asutuste nõukogu esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel;

| — | annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

—

annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks;

| — | esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta; |
| --- | --- |

—

esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta;

| — | kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi. |
| --- | --- |

—

kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aasta eelarve (2012)

11,9 (7,2) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2013 (2012)

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 49 (43)

Täidetud ametikohad 31. detsembri seisuga: 49 (42)

Muu personal: 20 (14)

Personal kokku: 69 (57), mis jaotub vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 41 (34) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 41 (34)

| — | haldusülesanded: 28 (23) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 28 (23)

2013. aasta tooted ja teenused

| — | Üks raamsuunis (gaas: raamsuunis ülekande ühtlustatud tariifistruktuuride kohta). Määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 10 sätestatud avalikud konsultatsioonid, k.a õpikoda. |
| --- | --- |

—

Üks raamsuunis (gaas: raamsuunis ülekande ühtlustatud tariifistruktuuride kohta). Määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 10 sätestatud avalikud konsultatsioonid, k.a õpikoda.

| — | Võrgueeskirjad:






  a) | seitse põhjendatud arvamust võrgueeskirjade kohta (elekter: forvardturu võrgueeskiri, võrgueeskiri süsteemi toimimise kohta, võrgueeskiri operatiivplaneerimise ja kavandamise kohta, võrgueeskiri koormuse sageduse ja reservide kohta, võrgueeskiri tarbimise ühendamise kohta; gaas: võrgueeskiri tasakaalustamise kohta ning võrgueeskiri koostalitlusvõime ja andmevahetuse kohta); |
| --- | --- | --- |

—

Võrgueeskirjad:

a)

seitse põhjendatud arvamust võrgueeskirjade kohta (elekter: forvardturu võrgueeskiri, võrgueeskiri süsteemi toimimise kohta, võrgueeskiri operatiivplaneerimise ja kavandamise kohta, võrgueeskiri koormuse sageduse ja reservide kohta, võrgueeskiri tarbimise ühendamise kohta; gaas: võrgueeskiri tasakaalustamise kohta ning võrgueeskiri koostalitlusvõime ja andmevahetuse kohta);

| b) | neli põhjendatud soovitust võrgueeskirjade kohta (kõik elektri valdkonnas: võrgueeskiri kõikidele generaatorite kohta kohaldatavate võrguühenduse nõuete kohta, võrgueeskiri võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise kohta, võrgueeskiri süsteemi toimimise kohta ning võrgueeskiri operatiivplaneerimise ja kavandamise kohta); |
| --- | --- |

b)

neli põhjendatud soovitust võrgueeskirjade kohta (kõik elektri valdkonnas: võrgueeskiri kõikidele generaatorite kohta kohaldatavate võrguühenduse nõuete kohta, võrgueeskiri võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise kohta, võrgueeskiri süsteemi toimimise kohta ning võrgueeskiri operatiivplaneerimise ja kavandamise kohta);

| c) | kolm soovitust (elekter: võrgueeskiri tarbimise ühendamise kohta, võrgueeskiri koormuse sageduse ja reservide kohta; gaas: võrgueeskiri gaasivarustuse tasakaalustamise kohta ülekandesüsteemides). |
| --- | --- |

c)

kolm soovitust (elekter: võrgueeskiri tarbimise ühendamise kohta, võrgueeskiri koormuse sageduse ja reservide kohta; gaas: võrgueeskiri gaasivarustuse tasakaalustamise kohta ülekandesüsteemides).

| — | Arvamus ENTSO-E 2013. aasta tööprogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E 2013. aasta tööprogrammi kohta.

| — | Arvamus ENTSO-E 2014. aasta tööprogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E 2014. aasta tööprogrammi kohta.

| — | Arvamus võimsuse turu kohta (Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile) |
| --- | --- |

—

Arvamus võimsuse turu kohta (Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile)

| — | Arvamus ENTSO-E 2012.–2013. aasta talviste väljavaadete aruande ning 2012. aasta suve ülevaate kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E 2012.–2013. aasta talviste väljavaadete aruande ning 2012. aasta suve ülevaate kohta.

| — | Arvamus selle kohta, kas pikaajalisi keskmisi lisakulusid saab kasutada põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi infrastruktuurikulude hindamiseks. |
| --- | --- |

—

Arvamus selle kohta, kas pikaajalisi keskmisi lisakulusid saab kasutada põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi infrastruktuurikulude hindamiseks.

| — | Arvamus ENTSO-E uurimis- ja arendustegevuse ajavahemiku 2013–2022 arengukava ning selle 2014.–2016. aasta rakenduskava kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E uurimis- ja arendustegevuse ajavahemiku 2013–2022 arengukava ning selle 2014.–2016. aasta rakenduskava kohta.

| — | Arvamus ENTSO-E 2012. aasta aastaaruande kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E 2012. aasta aastaaruande kohta.

| — | Arvamus ENTSO-E 2013. aasta suviste väljavaadete aruande ning 2012.–2013. aasta talve ülevaate kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E 2013. aasta suviste väljavaadete aruande ning 2012.–2013. aasta talve ülevaate kohta.

| — | Arvamus ENTSO-E menetluse käsiraamatu (läbipaistvuse platvorm) kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSO-E menetluse käsiraamatu (läbipaistvuse platvorm) kohta.

| — | Arvamus ENTSOG 2011. aasta aastaaruande kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSOG 2011. aasta aastaaruande kohta.

| — | Arvamus ENTSOG 2013. aasta tööprogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSOG 2013. aasta tööprogrammi kohta.

| — | Arvamus gaasipakkumise 2012.–2013. aasta talviste väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus gaasipakkumise 2012.–2013. aasta talviste väljavaadete kohta.

| — | Arvamus gaasi valdkonna piirkondlike investeerimiskavade kohta (GRIPS) 2011(12) –2020(21). |
| --- | --- |

—

Arvamus gaasi valdkonna piirkondlike investeerimiskavade kohta (GRIPS) 2011(12) –2020(21).

| — | Arvamus gaasipakkumise suviste väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus gaasipakkumise suviste väljavaadete kohta.

| — | Arvamus ENTSOG 2012. aasta aastaaruande kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSOG 2012. aasta aastaaruande kohta.

| — | Arvamus gaasivaldkonna kümneaastase võrgu arengukava kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus gaasivaldkonna kümneaastase võrgu arengukava kohta.

| — | Arvamus ENTSOG määratletud formaadi kohta, mida saab kasutada läbipaistvuse platvormilt andmete alla laadimiseks (määruse (EÜ) nr 715/2009 l Iisa lõike 3.1.1 punkti 1 alapunkt e). |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSOG määratletud formaadi kohta, mida saab kasutada läbipaistvuse platvormilt andmete alla laadimiseks (määruse (EÜ) nr 715/2009 l Iisa lõike 3.1.1 punkti 1 alapunkt e).

| — | Arvamus ENTSOG 2014. aasta tööprogrammi kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus ENTSOG 2014. aasta tööprogrammi kohta.

| — | Arvamus piirkondades esitatud projektide kriteeriumide ja tasuvusanalüüsi metoodika järjepideva hindamise ning nende Euroopa lisandväärtuse hindamise kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus piirkondades esitatud projektide kriteeriumide ja tasuvusanalüüsi metoodika järjepideva hindamise ning nende Euroopa lisandväärtuse hindamise kohta.

| — | Juhis lisa- ja uut võimsust (gaas) käsitleva võrgueeskirja muutmise ettepaneku väljatöötamise kohta. |
| --- | --- |

—

Juhis lisa- ja uut võimsust (gaas) käsitleva võrgueeskirja muutmise ettepaneku väljatöötamise kohta.

| — | Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse juhendi teise väljaande ajakohastamine; energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse määratluste rakendamise juhendi kolmas väljaanne ning küsimuste ja vastuste dokumendi ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse juhendi teise väljaande ajakohastamine; energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse määratluste rakendamise juhendi kolmas väljaanne ning küsimuste ja vastuste dokumendi ajakohastamine.

| — | Soovitus põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi uue regulatiivse raamistiku kohta. |
| --- | --- |

—

Soovitus põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi uue regulatiivse raamistiku kohta.

| — | Soovitus Euroopa Komisjonile tehingute dokumenteerimise kohta (turu- ja transpordilepingute tasakaalustamine). |
| --- | --- |

—

Soovitus Euroopa Komisjonile tehingute dokumenteerimise kohta (turu- ja transpordilepingute tasakaalustamine).

| — | Soovitus piiriüleste kulude jaotuse taotluste kohta, mis esitati ELi esimese elektri- ja gaasivaldkonna ühishuviprojektide nimekirja raamistikus. |
| --- | --- |

—

Soovitus piiriüleste kulude jaotuse taotluste kohta, mis esitati ELi esimese elektri- ja gaasivaldkonna ühishuviprojektide nimekirja raamistikus.

| — | Aastaaruanne energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse tegevuse kohta. |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse tegevuse kohta.

| — | Põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi 2012. aasta seirearuanne. |
| --- | --- |

—

Põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi 2012. aasta seirearuanne.

| — | Aruanne võimsuse korvamise mehhanismide ja elektrienergia siseturu kohta. |
| --- | --- |

—

Aruanne võimsuse korvamise mehhanismide ja elektrienergia siseturu kohta.

| — | Aruanne selle kohta, kuidas ENTSO-E ja ENTSOG on rakendanud vastavalt määruse (EÜ) nr 714/2009 artiklis 8 (lõiked 1, 2 ja 3) ning määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 8 (lõiked 1, 2 ja 3) sätestatud ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Aruanne selle kohta, kuidas ENTSO-E ja ENTSOG on rakendanud vastavalt määruse (EÜ) nr 714/2009 artiklis 8 (lõiked 1, 2 ja 3) ning määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 8 (lõiked 1, 2 ja 3) sätestatud ülesandeid.

| — | Ringvooge käsitleva sisemise töökonna kõrgetasemelised järeldused (töö puudutas riikide reguleerivaid asutusi). |
| --- | --- |

—

Ringvooge käsitleva sisemise töökonna kõrgetasemelised järeldused (töö puudutas riikide reguleerivaid asutusi).

| — | 28. novembril avaldati ACERi ja CEERi turujärelevalve ühisaruanne (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 11), mille esitlus toimus Brüsselis. |
| --- | --- |

—

28. novembril avaldati ACERi ja CEERi turujärelevalve ühisaruanne (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 11), mille esitlus toimus Brüsselis.

| — | Veebruaris avaldati 2012. aasta ülevaade piirkondlikest algatustest. |
| --- | --- |

—

Veebruaris avaldati 2012. aasta ülevaade piirkondlikest algatustest.

| — | Avaldati neli piirkondliku gaasialgatuse ja neli piirkondliku elektrienergia algatuse elektroonilist kvartaliaruannet. |
| --- | --- |

—

Avaldati neli piirkondliku gaasialgatuse ja neli piirkondliku elektrienergia algatuse elektroonilist kvartaliaruannet.

| — | 17. mail toimus ameti iga-aastane konverents „Energy Markets: 2014 and beyond”, millest võttis osa 200 inimest. |
| --- | --- |

—

17. mail toimus ameti iga-aastane konverents „Energy Markets: 2014 and beyond”, millest võttis osa 200 inimest.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Nagu kontrollikoda märkis, parandas amet tuvastatud vea, paigutades energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega seotud hilisemad kulukohustuste assigneeringud eelarve III jaotisse põhitegevuse ridadele. |
| --- | --- |

11.

Nagu kontrollikoda märkis, parandas amet tuvastatud vea, paigutades energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisega seotud hilisemad kulukohustuste assigneeringud eelarve III jaotisse põhitegevuse ridadele.

| 12. | Nagu audiitorid juba märkisid, kajastas ülekandmiste suur määr energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamise viivitust. Viivituse põhjustas tõik, et Euroopa Komisjoni energiadirektoraadilt nõutud lisavahendite ülekandmine kiideti heaks alles oktoobris 2013 ja vahendid laekusid ametile sama aasta novembri algul. Siiski lõpetas amet kõigi energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse rakendamisega seotud hankemenetluste rakendamise edukalt detsembris 2013, kandes nende kulud aastasse 2014. |
| --- | --- |

12.

Nagu audiitorid juba märkisid, kajastas ülekandmiste suur määr energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamise viivitust. Viivituse põhjustas tõik, et Euroopa Komisjoni energiadirektoraadilt nõutud lisavahendite ülekandmine kiideti heaks alles oktoobris 2013 ja vahendid laekusid ametile sama aasta novembri algul. Siiski lõpetas amet kõigi energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse rakendamisega seotud hankemenetluste rakendamise edukalt detsembris 2013, kandes nende kulud aastasse 2014.

| 13. | Aasta lõpu kontosaldo sisaldas 3 miljonit eurot, mis laekus aasta teisel poolel eelarve korrigeerimise järel. Saldo vahe katab kõik peamiselt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvusega seotud õiguslikud kohustused, mis võeti 2013. aasta lõpus. Tulevikus parandab sularahahaldust 2014. aastal kasutusele võetud sularaha prognoosivahend. |
| --- | --- |

13.

Aasta lõpu kontosaldo sisaldas 3 miljonit eurot, mis laekus aasta teisel poolel eelarve korrigeerimise järel. Saldo vahe katab kõik peamiselt energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvusega seotud õiguslikud kohustused, mis võeti 2013. aasta lõpus. Tulevikus parandab sularahahaldust 2014. aastal kasutusele võetud sularaha prognoosivahend.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/28

---

ARUANNE

elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos büroo vastustega

(2014/C 442/03)

SISSEJUHATUS

| 1. | Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate asutuste Ühendatud Ameti büroo (edaspidi „büroo”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate asutuste Ühendatud Ameti büroo (edaspidi „büroo”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Büroo peamine ülesanne on pakkuda Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab büroo raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses büroo raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab büroo raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab büroo finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab büroo raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses büroo raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab büroo raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab büroo finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt büroo finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt büroo finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on büroo 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on büroo 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Eelarve täitmise määrad on märkimisväärselt paranenud. See näitab, et on tehtud edusamme büroo tegevuse kavandamisel ja õigeaegsel elluviimisel. 2012. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr (28 %) on küll endiselt suhteliselt kõrge (2012. aastal 45 %), kuid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summa vähenes 4 61  983 euroni (13 % ülekandmistest) – 2012. aastal oli sama näitaja 6 11  223 eurot (19 % ülekandmistest). Ülekandmised olid peamiselt seotud 2013. aasta teises pooles sõlmitud lepingutega, mis puudutasid 2013. ja 2014. aasta tegevust. |
| --- | --- |

11.

Eelarve täitmise määrad on märkimisväärselt paranenud. See näitab, et on tehtud edusamme büroo tegevuse kavandamisel ja õigeaegsel elluviimisel. 2012. aastast üle kantud vahendite tühistamise määr (28 %) on küll endiselt suhteliselt kõrge (2012. aastal 45 %), kuid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summa vähenes 4 61  983 euroni (13 % ülekandmistest) – 2012. aastal oli sama näitaja 6 11  223 eurot (19 % ülekandmistest). Ülekandmised olid peamiselt seotud 2013. aasta teises pooles sõlmitud lepingutega, mis puudutasid 2013. ja 2014. aasta tegevust.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | 2013. aastal ekspertide kulude hüvitamiseks tehtud 1  183 maksest tehti 1  078 hilinemisega. Ettenähtust hiljem tehtud maksete hilinemise keskmine kestus oli 2013. aasta esimesel poolel 78 päeva ning teisel poolel 33 päeva. |
| --- | --- |

12.

2013. aastal ekspertide kulude hüvitamiseks tehtud 1  183 maksest tehti 1  078 hilinemisega. Ettenähtust hiljem tehtud maksete hilinemise keskmine kestus oli 2013. aasta esimesel poolel 78 päeva ning teisel poolel 33 päeva.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte büroo pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kontrollikoda tuvastas 21 juhtumit (kogusummas 94  120 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Nimetatud ülekandmised olid seega tehtud eeskirjadevastaselt. | lõpetatud |
| 2011 | Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid. Loodud ei olnud erandite registrit. | lõpetatud (erandite register)
  pooleli (sisekontrollistandardid) |
| 2011 | Büroo peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ei olnud märgitud valikukomisjoni liikmete palgaastet. | lõpetatud |
| 2012 | Peaarvepidaja ei ole büroo raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud. | lõpetatud |
| 2012 | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud summas 61  500 eurot (10 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest) ei vastanud juriidilistele kohustustele ning olid seega eeskirjadevastased. | lõpetatud |
| 2012 | Büroo ei olnud veel rakendanud järgmiseid sisekontrollistandardeid: „Eesmärgid ja tulemusnäitajad” (standard nr 5), „Protsess ja protseduurid” (standard nr 8), „Dokumendihaldus” (standard nr 11) ning „Teave ja teabeedastus” (standard nr 12). | pooleli |
| 2012 | Puudub põhivara registreerimise ja võõrandamise kord ning füüsilist inventuuri ei olnud tehtud. | lõpetatud |
| 2012 | Büroo ei ole veel rakendanud korda tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kindlakstegemiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks. | lõpetatud |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid tühistati summas ligikaudu 1 01  000 eurot (45 %). 2012. aasta assigneeringutest jäi kasutamata 5 45  000 eurot (17 % aasta 2012 koguassigneeringutest) ning tuli samuti tühistada. 2013. aastasse kanti üle suur osa kulukohustustega seotud assigneeringutest (6 11  000 eurot ehk 19 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest). Nimetatud asjaolu näitab, et bürool on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. 2012. aastasse tehtud ülekandmised olid peamiselt seotud ajakavast maha jäänud värbamismenetlustega ning ekspertide lähetuskulude kiire esitamise ja hüvitamise korra puudumisega. | pooleli |
| 2012 | Hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. Näiteks ei pööratud hindamisprotseduurides küllaldast tähelepanu hinna ja kvaliteedi suhtele ning üldiseid hindamistingimusi ei olnud jagatud täpsemateks alatingimusteks, mis võimaldaks pakkumuste selget ja võrreldavat hindamist. | lõpetatud |
| 2012 | Kontrollitud värbamisprotseduurides täheldati järgmiseid läbipaistvust mõjutavaid märkimisväärseid puudusi: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud varem paika pandud ning ametisse nimetav asutus ei olnud heaks kiitnud valikukomisjoni koosseisu nimetamist ja muutmist. | lõpetatud |
| 2012 | Enamik büroo töötajatest on hõivatud tugi- või haldustegevusega ning lähetustes ei käi. Sellegipoolest on kõigile eraldatud mobiiltelefon ning umbes 50 euro suurune igakuine kõnelimiit. Telefonide töövälistel eesmärkidel kasutamist jälgivad kontrollimehhanismid puuduvad. | lõpetatud |
| 2012 | Bürool puudub sularahapoliitika. 2012. aasta lõpu seisuga hoidis büroo kogu oma raha (1,6 miljonit eurot) ühes pangas (reiting BBB (1)). | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kontrollikoda tuvastas 21 juhtumit (kogusummas 94  120 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Nimetatud ülekandmised olid seega tehtud eeskirjadevastaselt.

lõpetatud

2011

Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid. Loodud ei olnud erandite registrit.

lõpetatud (erandite register)

pooleli (sisekontrollistandardid)

2011

Büroo peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ei olnud märgitud valikukomisjoni liikmete palgaastet.

lõpetatud

2012

Peaarvepidaja ei ole büroo raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud.

lõpetatud

2012

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud summas 61  500 eurot (10 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest) ei vastanud juriidilistele kohustustele ning olid seega eeskirjadevastased.

lõpetatud

2012

Büroo ei olnud veel rakendanud järgmiseid sisekontrollistandardeid: „Eesmärgid ja tulemusnäitajad” (standard nr 5), „Protsess ja protseduurid” (standard nr 8), „Dokumendihaldus” (standard nr 11) ning „Teave ja teabeedastus” (standard nr 12).

pooleli

2012

Puudub põhivara registreerimise ja võõrandamise kord ning füüsilist inventuuri ei olnud tehtud.

lõpetatud

2012

Büroo ei ole veel rakendanud korda tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kindlakstegemiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks.

lõpetatud

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid tühistati summas ligikaudu 1 01  000 eurot (45 %). 2012. aasta assigneeringutest jäi kasutamata 5 45  000 eurot (17 % aasta 2012 koguassigneeringutest) ning tuli samuti tühistada. 2013. aastasse kanti üle suur osa kulukohustustega seotud assigneeringutest (6 11  000 eurot ehk 19 % kõigist ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringutest). Nimetatud asjaolu näitab, et bürool on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. 2012. aastasse tehtud ülekandmised olid peamiselt seotud ajakavast maha jäänud värbamismenetlustega ning ekspertide lähetuskulude kiire esitamise ja hüvitamise korra puudumisega.

pooleli

2012

Hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. Näiteks ei pööratud hindamisprotseduurides küllaldast tähelepanu hinna ja kvaliteedi suhtele ning üldiseid hindamistingimusi ei olnud jagatud täpsemateks alatingimusteks, mis võimaldaks pakkumuste selget ja võrreldavat hindamist.

lõpetatud

2012

Kontrollitud värbamisprotseduurides täheldati järgmiseid läbipaistvust mõjutavaid märkimisväärseid puudusi: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud varem paika pandud ning ametisse nimetav asutus ei olnud heaks kiitnud valikukomisjoni koosseisu nimetamist ja muutmist.

lõpetatud

2012

Enamik büroo töötajatest on hõivatud tugi- või haldustegevusega ning lähetustes ei käi. Sellegipoolest on kõigile eraldatud mobiiltelefon ning umbes 50 euro suurune igakuine kõnelimiit. Telefonide töövälistel eesmärkidel kasutamist jälgivad kontrollimehhanismid puuduvad.

lõpetatud

2012

Bürool puudub sularahapoliitika. 2012. aasta lõpu seisuga hoidis büroo kogu oma raha (1,6 miljonit eurot) ühes pangas (reiting BBB (1)).

lõpetatud

---

(1)  Komisjoni peaarvepidaja teatise (27.10.2008) kohaselt peab panga lühiajaline reiting olema vähemalt A-1.

---

II LISA

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti büroo (Riia)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine. |
| --- | --- |
| Büroo pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009) | Büroo pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1211/2009.
  Artiklis 6 osutatud büroo pakub BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid.
  Büroo töö toimub reguleerivate asutuste nõukogu järelevalve all. |
| Juhtimine | Büroo koosneb:






  a) | juhtkomiteest, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine.

Büroo pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009)

Büroo pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1211/2009.

Artiklis 6 osutatud büroo pakub BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid.

Büroo töö toimub reguleerivate asutuste nõukogu järelevalve all.

Juhtimine

Büroo koosneb:

a)

juhtkomiteest,

| b) | haldusdirektorist, |
| --- | --- |

b)

haldusdirektorist,

kes jagavad omavahel haldus- ja finantsvastutust, k.a vastutuse töötajate eest.

Vastutus töötajate ametisse nimetamise eest lasub aga vaid juhtkomiteel (artikli 7 lõige 4).

Reguleerivate asutuste nõukogu annab büroole suuniseid rubriigis „2013. aastal pakutud tooted ja teenused” esitatud toodete ja teenuste kohta.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal büroo käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve:3 5 57  218,93 eurot (paranduseelarve 1/2013, mis sisaldab sisemist sihtotstarbelist tulu)

Töötajate arv seisuga 31. detsember: 25 (22)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

Reguleerivate asutuste nõukogu suuniste põhjal osutas büroo järgmisi teenuseid:

| — | BERECile haldusalaste ja professionaalsete tugiteenuste osutamine; |
| --- | --- |

—

BERECile haldusalaste ja professionaalsete tugiteenuste osutamine;

| — | riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastus; |
| --- | --- |

—

riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastus;

| — | hea reguleerimistava levitamine nii ELi sees kui ka kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

—

hea reguleerimistava levitamine nii ELi sees kui ka kolmandatele riikidele;

| — | esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel;

| — | reguleerivate asutuste nõukogu taotlusel loodud ekspertide töörühmade toetamine. |
| --- | --- |

—

reguleerivate asutuste nõukogu taotlusel loodud ekspertide töörühmade toetamine.

Allikas: büroo edastatud lisa.

---

BÜROO VASTUSED

| Punkt 11 | Büroo võtab eelarve haldamise kommentaari teadmiseks ja seab eesmärgiks parandada 2014. aasta eelarve täitmist võrreldes 2012. ja 2013. aastaga.
  Ülekantud vahendite tühistamise määra käsitletakse üksikasjalikumalt ülekantud summade põhjalikus analüüsis aasta lõpus. Meetmel on eeldatavasti positiivne mõju ülekantud vahendite üldisele tasemele, mille vähendamist büroo jätkab, pikendades lepingute täitmise perioodi. |
| --- | --- |

Punkt 11

Büroo võtab eelarve haldamise kommentaari teadmiseks ja seab eesmärgiks parandada 2014. aasta eelarve täitmist võrreldes 2012. ja 2013. aastaga.

Ülekantud vahendite tühistamise määra käsitletakse üksikasjalikumalt ülekantud summade põhjalikus analüüsis aasta lõpus. Meetmel on eeldatavasti positiivne mõju ülekantud vahendite üldisele tasemele, mille vähendamist büroo jätkab, pikendades lepingute täitmise perioodi.

| Punkt 12 | Büroo tunnistab kontrollikoja kommentaaris märgitud tähelepaneku suurt tähtsust ja otsib aktiivselt viise, kuidas vähendada maksete hilinemist 30 päevani.
  Büroo uurib küsimuse lahendamisel kolme võimalikku meetodit: vähendada dokumentide kogumise aega, tagada vajalikud inimressursid finantstoimingutes ja täiustada finantssüsteeme tehniliselt. |
| --- | --- |

Punkt 12

Büroo tunnistab kontrollikoja kommentaaris märgitud tähelepaneku suurt tähtsust ja otsib aktiivselt viise, kuidas vähendada maksete hilinemist 30 päevani.

Büroo uurib küsimuse lahendamisel kolme võimalikku meetodit: vähendada dokumentide kogumise aega, tagada vajalikud inimressursid finantstoimingutes ja täiustada finantssüsteeme tehniliselt.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/35

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

(2014/C 442/04)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus” või „CdT”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2). |
| --- | --- |

1.

Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus” või „CdT”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | 2008. aastal sõlmis keskus tõlketeenuste pakkujatega 472 raamlepingut pikkusega kuni neli aastat. 2012. aastal sõlmimisele kuulunud uute raamlepingute jaoks paremate tingimuste saamiseks soovis keskus osaleda komisjoni käimasolevas tõlketeenuste hankes. Komisjoniga lepingutingimustes aga kokkuleppele ei jõutud. Seetõttu pikendas keskus olemasolevaid raamlepinguid ühe aasta võrra. Tegu oli küll keskuse direktori poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erandiga, ent lepingute selline pikendamine ei ole kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega, mille kohaselt võib raamlepingu maksimaalne pikkus olla kuni neli aastat. |
| --- | --- |

11.

2008. aastal sõlmis keskus tõlketeenuste pakkujatega 472 raamlepingut pikkusega kuni neli aastat. 2012. aastal sõlmimisele kuulunud uute raamlepingute jaoks paremate tingimuste saamiseks soovis keskus osaleda komisjoni käimasolevas tõlketeenuste hankes. Komisjoniga lepingutingimustes aga kokkuleppele ei jõutud. Seetõttu pikendas keskus olemasolevaid raamlepinguid ühe aasta võrra. Tegu oli küll keskuse direktori poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erandiga, ent lepingute selline pikendamine ei ole kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega, mille kohaselt võib raamlepingu maksimaalne pikkus olla kuni neli aastat.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTa

| 12. | Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei ole alati kooskõlas raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega. |
| --- | --- |

12.

Eelarvevahendite käsutajate (volitatud eelarvevahendite käsutajate) antud ametlikud volitused (edasivolitused) ei ole alati kooskõlas raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Keskusel rahaliste vahendite maht suurenes 2012. aasta lõpu 35 miljonilt eurolt 2013. aasta lõpuks 40 miljoni euroni (eelarvetulem ja reservid suurenesid 30,9 miljonilt eurolt 37,5 miljoni euroni). See näitab, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada. |
| --- | --- |

13.

Keskusel rahaliste vahendite maht suurenes 2012. aasta lõpu 35 miljonilt eurolt 2013. aasta lõpuks 40 miljoni euroni (eelarvetulem ja reservid suurenesid 30,9 miljonilt eurolt 37,5 miljoni euroni). See näitab, et keskuse hindu oleks võimalik vähendada.

| 14. | Keskus alustas tegevust 1994. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut keskuse ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks keskuse ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

14.

Keskus alustas tegevust 1994. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut keskuse ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks keskuse ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 15. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil keskuse pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aasta lõpus oli keskusel rahalisi vahendeid ja lühiajalisi deposiite summas 35 miljonit eurot (eelarvetulem ja reservid moodustasid 30,9 miljonit eurot). Keskus ei saa aasta keskel hindu kohandada, et tulusid ja kulusid tasakaalustada. Külla aga on keskus teinud varem mõnel korral oma klientidele tagasimakseid, mille eesmärk on olnud tulemi vähendamine. | pooleli |
| 2012 | 2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (CdT asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aasta lõpus oli keskusel rahalisi vahendeid ja lühiajalisi deposiite summas 35 miljonit eurot (eelarvetulem ja reservid moodustasid 30,9 miljonit eurot). Keskus ei saa aasta keskel hindu kohandada, et tulusid ja kulusid tasakaalustada. Külla aga on keskus teinud varem mõnel korral oma klientidele tagasimakseid, mille eesmärk on olnud tulemi vähendamine.

pooleli

2012

2012. aastal kontrollikoja auditeeritud 20 ELi ameti asutamismäärustes sätestatakse, et ametid peavad oma kõigi tõlkevajaduste rahuldamiseks kasutama keskuse teenuseid (CdT asutamismääruses sätestatakse sama nõue veel nelja ameti jaoks). Teised ametid ei ole kohustatud keskuse teenuseid kasutama. Mittetehniliste dokumentide tõlkimiseks võiksid ametid kulude vähendamiseks kasutada kohalikke teenusepakkujaid. Kontrollikoda on seisukohal, et seadusandja peaks kaaluma kõigile ametitele sellise valikuvõimaluse andmist.

pooleli

---

II LISA

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003) | Eesmärgid

  Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:






  — | Euroopa Keskkonnaamet; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega.

Keskuse pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003)

Eesmärgid

Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:

—

Euroopa Keskkonnaamet;

| — | Euroopa Koolitusfond; |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond;

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus;

| — | Euroopa Ravimiamet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet;

| — | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur; |
| --- | --- |

—

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur;

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused);

| — | Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus.

Nõukogu loodud asutused, mida eespool ei nimetata, võivad samuti keskuse teenuseid kasutada. Ka ELi institutsioonid ja organid, kus juba on oma tõlketeenistus, võivad soovi korral kasutada keskuse teenuseid.

Keskus osaleb täieõiguslikult institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Ülesanded

| — | Korraldada koostööd organite ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

Korraldada koostööd organite ja institutsioonidega.

| — | Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös. |
| --- | --- |

—

Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kaks komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kaks komisjoni esindajat.

| — | Üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast organist või institutsioonist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast organist või institutsioonist.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse iga-aastase eelarve, tööprogrammi, ametikohtade loetelu ja aastaaruande.

Direktor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve:

52,194 (48,293) miljonit eurot

Personal:

206 (225) töökohta ametikohtade loetelus, millest 193 (199) olid täidetud.

Lepingulised töötajad 23 (17)

Personal kokku: 216 (216), mis jaotub tööülesannete kaupa järgmiselt:

põhitegevus: 118 (114)

haldusülesanded: 98 (102)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Tõlgitud lehekülgede arv:

8 04  986(7 35  007)

Lehekülgede arv keelte kaupa:

| — | ametlikud keeled: 8 00  221(7 22  505) |
| --- | --- |

—

ametlikud keeled: 8 00  221(7 22  505)

| — | muud keeled: 4  765(12  502) |
| --- | --- |

—

muud keeled: 4  765(12  502)

Lehekülgede arv klientide kaupa:

| — | organid 7 80  310(7 07  888) |
| --- | --- |

—

organid 7 80  310(7 07  888)

| — | institutsioonid: 24  676(27  119) |
| --- | --- |

—

institutsioonid: 24  676(27  119)

Vabakutseliste tõlkijate tõlgitud lehekülgede arv:

5 12  524(4 80  695)

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUSED

| 11. | Keskus oli ka varem osalenud komisjoni korraldatud seda liiki tõlketeenuste hangetes. Viidatud hanget hakkas komisjon ette valmistama üsna hilja ja muutis keskusele kohaldatavaid tingimusi, nii et need lahknesid neli aastat varem korraldatud hangete tingimustest. Kahjuks ei jõudnud keskus komisjoniga tingimustes kokkuleppele. Peale selle ei ühtinud uute lepingute algustähtpäevad olemasolevate lepingute lõputähtpäevadega, mis tekitas keskusele praktilisi probleeme.
  Seetõttu otsustas keskus korraldada selliste eriliiki tõlketeenuste jaoks oma hanke ning pikendada olemasolevaid lepinguid ühe aasta võrra, et korralikult valmistuda ulatuslikuks hankeks. Arvestades keskusele tekkivat mõju sellest, kui olemasolevate lepingute lõputähtpäeval uued lepingud puuduvad, peeti põhjendatuks olemasolevaid lepinguid pikendada. |
| --- | --- |

11.

Keskus oli ka varem osalenud komisjoni korraldatud seda liiki tõlketeenuste hangetes. Viidatud hanget hakkas komisjon ette valmistama üsna hilja ja muutis keskusele kohaldatavaid tingimusi, nii et need lahknesid neli aastat varem korraldatud hangete tingimustest. Kahjuks ei jõudnud keskus komisjoniga tingimustes kokkuleppele. Peale selle ei ühtinud uute lepingute algustähtpäevad olemasolevate lepingute lõputähtpäevadega, mis tekitas keskusele praktilisi probleeme.

Seetõttu otsustas keskus korraldada selliste eriliiki tõlketeenuste jaoks oma hanke ning pikendada olemasolevaid lepinguid ühe aasta võrra, et korralikult valmistuda ulatuslikuks hankeks. Arvestades keskusele tekkivat mõju sellest, kui olemasolevate lepingute lõputähtpäeval uued lepingud puuduvad, peeti põhjendatuks olemasolevaid lepinguid pikendada.

| 12. | Keskus on ajakohastanud eelarvevahendite käsutaja ametlikke volitusi, viies need kooskõlla raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega. Sisemenetlust, mis on kehtestatud ülesannete delegeerimiseks ABAC-süsteemis, muudeti veidi, et vältida mis tahes erisusi ABAC-süsteemi õiguste ja ametliku delegeerimise vahel. |
| --- | --- |

12.

Keskus on ajakohastanud eelarvevahendite käsutaja ametlikke volitusi, viies need kooskõlla raamatupidamissüsteemis ABAC antud õigustega. Sisemenetlust, mis on kehtestatud ülesannete delegeerimiseks ABAC-süsteemis, muudeti veidi, et vältida mis tahes erisusi ABAC-süsteemi õiguste ja ametliku delegeerimise vahel.

| 13. | Keskus on igati teadlik sellest, et teist aastat järjest on tekkinud eelarve ülejääk, kuid tuleb märkida, et 2013. aastal tekkis see väliste tegurite mõjul, mis ei allunud keskuse kontrollile. Eelarve ülejäägi põhjustasid eelkõige prognoositust suurem tasutud tõlkelehekülgede arv, palgatõusu tühistamine ja keskusele tagastatud pensionisissemaksed.
  Keskuse 2013. aasta eelarve koostati 2012. aastal, arvestades 1 miljoni suurust majanduskahjumit 2011. aastal ning ühenduse kaubamärkide tõlkimise tulu eriti suurt ebakindlust. Keskus suutis reageerida finantstulemustele alles 2012. aasta detsembris, kui koostati 2014. aasta esialgne eelarveprojekt, kavandades 2014. aasta eelarvesse defitsiidi 1 0 92  890 eurot, mida rahastati varem moodustatud hinnastabiilsuse reservist. Tuginedes 2012. aasta kuluanalüüsile ja 2013. aasta esimese poole tegevuse analüüsile, vähendas keskus märkimisväärselt 2014. aasta hindu, et kajastada mitte üksnes tootekulu muutusi, vaid kulutada ka osa eelarve ülejäägist. Seepärast kavandati 2014. aasta eelarve algusest peale defitsiitsena; 4 1 06  650 euro suurune defitsiit tasakaalustati eelmistel aastatel loodud hinnastabiilsuse reservist.
  Ka 2015. aasta eelarve koostatakse defitsiitsena, et kasutada ära osa eelmiste aastate ülejäägist. Tuginedes 2014. aasta keskel tehtud kuluanalüüsile, võimalikele stsenaariumidele ja 2015. aastaks prognoositud mahtudele, tehakse ka 2015. aastaks ettepanek hindu korrigeerida. Lisameetmena tegi keskus 2014. aasta keskel esimest korda oma tegutsemise ajaloos haldusnõukogule ettepaneku vähendada veelgi 2014. aasta hindu, et kiiremini reageerida ja võimaldada klientidel osa saada 2013. aasta positiivsetest finantstulemustest. |
| --- | --- |

13.

Keskus on igati teadlik sellest, et teist aastat järjest on tekkinud eelarve ülejääk, kuid tuleb märkida, et 2013. aastal tekkis see väliste tegurite mõjul, mis ei allunud keskuse kontrollile. Eelarve ülejäägi põhjustasid eelkõige prognoositust suurem tasutud tõlkelehekülgede arv, palgatõusu tühistamine ja keskusele tagastatud pensionisissemaksed.

Keskuse 2013. aasta eelarve koostati 2012. aastal, arvestades 1 miljoni suurust majanduskahjumit 2011. aastal ning ühenduse kaubamärkide tõlkimise tulu eriti suurt ebakindlust. Keskus suutis reageerida finantstulemustele alles 2012. aasta detsembris, kui koostati 2014. aasta esialgne eelarveprojekt, kavandades 2014. aasta eelarvesse defitsiidi 1 0 92  890 eurot, mida rahastati varem moodustatud hinnastabiilsuse reservist. Tuginedes 2012. aasta kuluanalüüsile ja 2013. aasta esimese poole tegevuse analüüsile, vähendas keskus märkimisväärselt 2014. aasta hindu, et kajastada mitte üksnes tootekulu muutusi, vaid kulutada ka osa eelarve ülejäägist. Seepärast kavandati 2014. aasta eelarve algusest peale defitsiitsena; 4 1 06  650 euro suurune defitsiit tasakaalustati eelmistel aastatel loodud hinnastabiilsuse reservist.

Ka 2015. aasta eelarve koostatakse defitsiitsena, et kasutada ära osa eelmiste aastate ülejäägist. Tuginedes 2014. aasta keskel tehtud kuluanalüüsile, võimalikele stsenaariumidele ja 2015. aastaks prognoositud mahtudele, tehakse ka 2015. aastaks ettepanek hindu korrigeerida. Lisameetmena tegi keskus 2014. aasta keskel esimest korda oma tegutsemise ajaloos haldusnõukogule ettepaneku vähendada veelgi 2014. aasta hindu, et kiiremini reageerida ja võimaldada klientidel osa saada 2013. aasta positiivsetest finantstulemustest.

| 14. | Peakorterilepinguga seotud töö on jõudnud lõpujärku. Lepingu projekt esitati arutamiseks Luksemburgi valitsusele (Conseil de Gouvernement) ning see kiideti heaks aprilli lõpus peetud koosolekul. Keskus ootab Luksemburgi valitsuselt lepingu allkirjastamise kuupäeva kinnitust. |
| --- | --- |

14.

Peakorterilepinguga seotud töö on jõudnud lõpujärku. Lepingu projekt esitati arutamiseks Luksemburgi valitsusele (Conseil de Gouvernement) ning see kiideti heaks aprilli lõpus peetud koosolekul. Keskus ootab Luksemburgi valitsuselt lepingu allkirjastamise kuupäeva kinnitust.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/42

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

(2014/C 442/05)

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõigis olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõigis olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 11. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitamise eesmärgil keskuse pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | II jaotise ülekandmiste liialt kõrge osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2011 | Eelarves tehti märkimisväärselt palju ümberpaigutusi ning seda enamasti aasta lõpus (1). Nimetatud ümberpaigutused ei olnud küllaldaselt põhjendatud, kuna vajadusi ei olnud hinnatud. Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2012 | Igal aastal määrab keskus toetusi liikmesriikides asuvate partnerite (2) võrgustikule (toetuse suurus on 23  615—43  620 eurot lepingu kohta). 2012. aastal eraldati toetusi (peamiselt kaeti nendega toetusesaajate personalikulusid) kokku summas 6 95  337 eurot (3), mis moodustas 4 % tegevuskulude kogumahust. Keskuse tehtav toetuste eelkontroll hõlmab toetusesaajate esitatud väljamaksetaotluste põhjalikku dokumentaalset analüüsi ning toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitoritelt või sõltumatutelt ametiisikutelt saadud kontrollitõendite ülevaatamist. Keskus ei kasuta aga tavaliselt toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud personalikulude kontrollimisel tõendavaid originaaldokumente. Järelkontrolli tehti viimati 2009. aastal. Seepärast annavad eelkontrollid vaid piiratud määral kindlust. | lõpetatud |
| 2012 | Eelarve täitmise määr oli kõrge I ja III jaotise (100 %) ning II jaotise puhul (98 %). II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisesse eelarveaastasse ülekandmise määr oli kõrge (39 % ehk 6 73  392 eurot), aga selle taga olid peamiselt keskusest sõltumatud põhjused, nagu Kreeka ametiasutuste poolt keskuse ruumides tehtud parandustööde hilinemine. Tööde valmimise hilinemine tõi kaasa muude hooldus-, parandus- ja sisustamistööde edasilükkamise (ligi 1 24  000 eurot) ning samuti viivitused keskuse konverentsiruumide varustuse soetamisel (ligi 2 42  000 eurot). Osa ülekandmistest on tingitud IT-seadmete soetamise hilinemisest (ligi 1 72  000 eurot). | ei kohaldata |
| 2012 | Aastatel 2010–2011 toimus kaks värbamismenetlust keskuse tulevase direktori ametikoha täitmiseks, kuid mõlemad osutusid edutuks (4). Kolmandat värbamismenetlust alustati 2012. aasta lõpus ja see on endiselt pooleli. Kontrollikoda tuvastas, et esimeses kahes värbamismenetluses ei allkirjastanud eelvalikukomisjoni liikmed dokumenti huvide konflikti puudumise kohta ning et töövestluste küsimused ja hindamiskriteeriumid, nagu ka reservnimekirja pääsemise lävendid pandi paika alles pärast kandidaatide sõelumist. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

II jaotise ülekandmiste liialt kõrge osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

lõpetatud

2011

Eelarves tehti märkimisväärselt palju ümberpaigutusi ning seda enamasti aasta lõpus (1). Nimetatud ümberpaigutused ei olnud küllaldaselt põhjendatud, kuna vajadusi ei olnud hinnatud. Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

lõpetatud

2012

Igal aastal määrab keskus toetusi liikmesriikides asuvate partnerite (2) võrgustikule (toetuse suurus on 23  615—43  620 eurot lepingu kohta). 2012. aastal eraldati toetusi (peamiselt kaeti nendega toetusesaajate personalikulusid) kokku summas 6 95  337 eurot (3), mis moodustas 4 % tegevuskulude kogumahust. Keskuse tehtav toetuste eelkontroll hõlmab toetusesaajate esitatud väljamaksetaotluste põhjalikku dokumentaalset analüüsi ning toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitoritelt või sõltumatutelt ametiisikutelt saadud kontrollitõendite ülevaatamist. Keskus ei kasuta aga tavaliselt toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud personalikulude kontrollimisel tõendavaid originaaldokumente. Järelkontrolli tehti viimati 2009. aastal. Seepärast annavad eelkontrollid vaid piiratud määral kindlust.

lõpetatud

2012

Eelarve täitmise määr oli kõrge I ja III jaotise (100 %) ning II jaotise puhul (98 %). II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisesse eelarveaastasse ülekandmise määr oli kõrge (39 % ehk 6 73  392 eurot), aga selle taga olid peamiselt keskusest sõltumatud põhjused, nagu Kreeka ametiasutuste poolt keskuse ruumides tehtud parandustööde hilinemine. Tööde valmimise hilinemine tõi kaasa muude hooldus-, parandus- ja sisustamistööde edasilükkamise (ligi 1 24  000 eurot) ning samuti viivitused keskuse konverentsiruumide varustuse soetamisel (ligi 2 42  000 eurot). Osa ülekandmistest on tingitud IT-seadmete soetamise hilinemisest (ligi 1 72  000 eurot).

ei kohaldata

2012

Aastatel 2010–2011 toimus kaks värbamismenetlust keskuse tulevase direktori ametikoha täitmiseks, kuid mõlemad osutusid edutuks (4). Kolmandat värbamismenetlust alustati 2012. aasta lõpus ja see on endiselt pooleli. Kontrollikoda tuvastas, et esimeses kahes värbamismenetluses ei allkirjastanud eelvalikukomisjoni liikmed dokumenti huvide konflikti puudumise kohta ning et töövestluste küsimused ja hindamiskriteeriumid, nagu ka reservnimekirja pääsemise lävendid pandi paika alles pärast kandidaatide sõelumist.

lõpetatud

---

(1)  Kokku tehti eelarves 77 ümberpaigutust summas 1,5 miljonit eurot, millest 67 (1,3 miljonit eurot) tehti 2011. aasta novembris ja detsembris.

(2)  Peamiselt liikmesriikide asutused ja uurimisinstituudid.

(3)  See saadi eelnenud aastate toetuslepingute lõppmaksetest ja ettemaksete tasaarvestamisest. 2012. aasta toetuslepingute raames tehti 2012. aastal vaid ettemakseid ja neid ei olnud veel jõutud kasutada.

(4)  Esimeses valikumenetluses ei osutunud keskuse haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimekirjast ükski kandidaat Euroopa Komisjonis valituks. Teises valikumenetluses ei edastanud eelvalikukomisjon haldusnõukogule sobivate kandidaatide nimekirja, leides, et ükski kandidaat ei täitnud nimekirja pääsemise kriteeriumeid.

---

II LISA

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1) | Teabe kogumine

  Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3) | Eesmärgid

  Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab keskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid ning kavandada asjakohast tegevust. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

  Ülesanded







  — | koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1)

Teabe kogumine

Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

Keskuse pädevus

(Määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3)

Eesmärgid

Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab keskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid ning kavandada asjakohast tegevust. Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

Ülesanded

—

koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid,

| — | aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele, |
| --- | --- |

—

aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele,

| — | levitada kasulikke dokumente ja teavet, |
| --- | --- |

—

levitada kasulikke dokumente ja teavet,

| — | edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes, |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes,

| — | tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. |
| --- | --- |

—

tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Igast liikmesriigist:

| a) | üks valitsuse esindaja, |
| --- | --- |

a)

üks valitsuse esindaja,

| b) | üks tööandjate organisatsioonide esindaja, |
| --- | --- |

b)

üks tööandjate organisatsioonide esindaja,

| c) | üks töövõtjate organisatsioonide esindaja. |
| --- | --- |

c)

üks töövõtjate organisatsioonide esindaja.

Euroopa Komisjonist: kolm liiget.

Punktides a, b ja c nimetatud liikmed nimetab ametisse nõukogu. Komisjon nimetab ametisse kolm teda esindavat liiget.

Tööandjate ja töövõtjate organisatsioonide Euroopa tasandi koordinaatorid ning osalevate Euroopa Majanduspiirkonna riikide vaatlejatest esindajad võtavad samuti haldusnõukogu ja büroo koosolekutest osa.

Ülesanded

Võtta vastu eelarve, keskpika perioodi prioriteedid (keskuse mitmeaastane kavandamine), tööprogramm, hinnata ja analüüsida aasta tegevusaruannet ja raamatupidamise aastaaruannet. Võtta vastu lõplik eelarve ja kinnitada ametikohtade loetelu.

Büroo

Koosseis

Haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, üks koordinaator iga grupi kohta ja üks täiendav komisjoni esindaja.

Direktor

Direktori nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimekirjast. Direktor vastutab keskuse juhtimise eest ning viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsuseid.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

18,53 (19,22) miljonit eurot

Liidu osalus (1): 97,4 % (97,6 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 100 (101)

Täidetud ametikohad: 98 (2)
  (98)

Muu personal:

| — | lepingulised töötajad: 23 (23) |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 23 (23)

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 4 (3) |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 4 (3)

Personal kokku: 125 (124)

| — | põhitegevus: 91 (90) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 91 (90)

| — | haldusülesanded: 34 (34) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 34 (34)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Poliitikaanalüüs ja aruandlus

Keskus jälgib riikide edusamme Brugge kommünikees seatud lühiajaliste eesmärkide saavutamisel. Kõigi ELi liikmesriikide ning Norra ja Islandi kohta koostati poliitika elluviimist kajastavad riikide ülevaated ning tehti need kättesaadavaks Euroopa Komisjonile, kes esitab Euroopa poolaastaks riigipõhised soovitused. Keskuse 2014. aasta kutseharidus- ja -koolituspoliitika seirearuande ettevalmistamise raames arutasid töörühmad kutseõppe nõuandekomitee (ACVT) liikmetega poliitika mõjusust. ReferNeti partnerite koostatud riiklike kutseharidus- ja -koolitussüsteemide kirjeldused 29 riigi kohta avaldati internetis. Kutseharidusjuhtide märtsikuise koosoleku jaoks koostati dokument „Spotlight on VET in Ireland”. Kutseharidusjuhtide novembrikuise koosoleku ja eesistujariigi konverentsi tarvis avaldati dokument „Vocational education and training in Lithuania – Short description and Spotlight on VET in Lithuania”. Avaldati keskuse väljaanne „On the way to 2020: data for vocational education”.

Ühised Euroopa vahendid, kvalifikatsioonid ja õpitulemused

Keskus jagas poliitikaalast nõu ja erialateadmisi ELi tasandi töörühmadele, et toetada ELi vahendite rakendamist. Keskuse uuring Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku 5. taseme kvalifikatsiooni kohta ja dokument „Analysis and overview of NQF level descriptors in European countries” aitasid otseselt kaasa nii Euroopa kui riiklike kvalifikatsiooniraamistike rakendamisele. Avaldati keskuse väljaanne „The role of qualifications in governing professions and occupations”. Avaldati Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi võimaluste ja kitsaskohtade lühiülevaade. Registreeriti 20,85 miljonit Europassi külastust (14,8 miljonit) ja veebikeskkonnas koostati 10,16 miljonit (8,3 miljonit) CV-d. Töölõunal Euroopa Parlamendiga arutati Euroopa vahenditega seotud edusamme ja probleeme. Avaldati keskuse uuring „Renewing VET provision: Understanding feedback mechanisms between initial VET and the labour market”. Leedu eesistumise ajal korraldatud kutseharidus- ja -koolitusteemalise konverentsi tarvis koostati lühiülevaade „Keeping young people in (vocational) education: what works?”.

Täiskasvanuharidus ja üleminekud

Leedu eesistumise ajal korraldatud kutseharidus- ja -koolitusteemalisel konverentsil arutati keskuse uuringut „Return to Work – work-based learning and the reintegration of unemployed adults into the labour market”. Avaldati keskuse uuringud „Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries” ja „Labour market outcomes of vocational education in Europe”. Viidi lõpule keskuse uuring mitteformaalse ja informaalse õppimise tunnustamise kohta Euroopa ettevõtetes ja uuringu kokkuvõtet tutvustati keskuse ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ühisseminaril, millega alustati nõukogu 2012. aastal tunnustamise kohta esitatud soovituse elluviimise kontrollimist. Euroopa Õpipoisiõppe Liidu toetuseks korraldas keskus kõrgetasemelise konverentsi teemal „Kutsehariduse ja -koolituse uuendamine oskuste nõudlusele mittevastavuse lahendamiseks – kas töökohapõhine kutseõpe ja praktika kõigile?”.

Oskuste analüüs

Keskus toetas ülevaate koostamist oskuste kohta Euroopa Liidus (EU Skills Panorama) ning võtab 2014. aastal selle koostamise täielikult enda peale. Avaldati keskuse 2013. aasta prognoosid ELis vajaminevate oskuste ja nende pakkumise kohta. Peamised leiud võeti kokku dokumendis „Roads to recovery: three skill and labour market scenarios for 2025. Avaldati keskuse uurimustöö Quantifying skill needs in Europe – Occupational skills profiles: methodology and application”. Avaldati lühiülevaade ja väljaanne „Skills for a low carbon Europe”. Keskuse andmed ja analüüsid oskuste nõudlusele mittevastavuse kohta toetasid maailma majandusfoorumi ülemaailmse tegevuskava nõukogu tööd ja neid esitleti ülemaailmse tegevuskava teemalisel 2013. aasta tippkohtumisel Abu Dhabis.

Organisatsiooni tegevuse mõju

Keskuse perioodi 2007–2012 (välis)hindamises vaadeldi, kas selle töö vastas Euroopa poliitikale ning analüüsiti keskuse töö tõhusust ja mõju, samuti koosmõju nelja teise ELi ametiga. Hindamise järeldused on järgmised: keskus on oma asutamismääruses seatud eesmärkide täitmisel äärmiselt edukas ning teda tunnustatakse üle kogu maailma kvalifikatsiooniraamistike ja oskuste juhtiva pädevuskeskusena; keskuse töö ei dubleeri ühegi teise sarnase keskuse tegevust ei Euroopa, riikide ega rahvusvahelisel tasandil; keskuse väljaannete populaarsus ja allalaadimiste arv on märkimisväärselt suurenenud; keskuse korraldatud üritused on kõrgel tasemel ja osalejad on nendega väga rahul; keskuse tegevus on kulutõhus. Keskus kasutab tulemuslikkuse hindamise süsteemi, mille abil oma mõju, tõhusust ja efektiivsust juhtida ja hinnata. Keskuse leide tsiteeriti 173 ELi taseme poliitikadokumendis (169). Keskuse juhtkond jätkas tegevuse toetamist tõhusal ja mõjusal viisil. 2013. aasta personaliküsitlus näitas personali rahulolu haldus- ja tugiteenustega.

Lisateave veebilehel www.cedefop.europa.eu (2013. aasta aastaaruanne ja tegevusaruanne).

---

(1)  Märkus: sisaldab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi delegeerimislepingute alusel laekunud sihtotstarbelist tulu, mille summa oli 2013. aastal 0,6 miljonit eurot (2012. aastal 1,32 miljonit eurot).

(2)  Hõlmab tegelikult täidetud töökohti (96) ja vabade ametikohtade täitmiseks tehtud tööpakkumisi (2) (kooskõlas mitmeaastase personalipoliitika kava lähenemisviisiga).

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUS

Cedefop võttis kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/51 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/51

---

ARUANNE

Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

(2014/C 442/06)

SISSEJUHATUS

| 1. | Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž” või „CEPOL”) asutati nõukogu otsusega 2000/820/JSK (1), mis tunnistati 2005. aastal kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (2). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (3). |
| --- | --- |

1.

Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž” või „CEPOL”) asutati nõukogu otsusega 2000/820/JSK (1), mis tunnistati 2005. aastal kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (2). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUs









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | kolledži raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUs

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

kolledži raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab kolledži raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses kolledži raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab kolledži raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab kolledži finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab kolledži raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses kolledži raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab kolledži raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab kolledži finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kolledži finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kolledži finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2013. aastal 0,3 miljonit eurot (17,6 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2012. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,21 miljonit eurot ehk 70 % tühistatud ülekandmistest). See näitab, et toetusesaajatelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. |
| --- | --- |

11.

2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2013. aastal 0,3 miljonit eurot (17,6 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2012. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,21 miljonit eurot ehk 70 % tühistatud ülekandmistest). See näitab, et toetusesaajatelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta.

| 12. | Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 92–95 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 45  410 eurot (30,5 %), kuid selle põhjuseks olid asjaolud, mis ei olnud kolledži kontrolli all, nagu näiteks 2013. aastal tellitud ja kavakohaselt saadud kaubad ja teenused, mille eest tuleb tasuda 2014. aastal. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 92–95 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1 45  410 eurot (30,5 %), kuid selle põhjuseks olid asjaolud, mis ei olnud kolledži kontrolli all, nagu näiteks 2013. aastal tellitud ja kavakohaselt saadud kaubad ja teenused, mille eest tuleb tasuda 2014. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Kolledži värbamismenetlused ei ole ikka veel täielikult läbipaistvad. Valikukomisjoni liikmetele mõeldud suunised valikukriteeriumide järjepidevaks hindamiseks ei olnud piisavalt selged, erialase töökogemuse alased nõuded ei olnud alati kooskõlas kolledži personalieeskirjade rakenduseeskirjadega ning värbamismenetlused olid puudulikult dokumenteeritud. |
| --- | --- |

13.

Kolledži värbamismenetlused ei ole ikka veel täielikult läbipaistvad. Valikukomisjoni liikmetele mõeldud suunised valikukriteeriumide järjepidevaks hindamiseks ei olnud piisavalt selged, erialase töökogemuse alased nõuded ei olnud alati kooskõlas kolledži personalieeskirjade rakenduseeskirjadega ning värbamismenetlused olid puudulikult dokumenteeritud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vitor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kolledži pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekannete kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2011 | Eelarveülekannete kõrge määr viitab puudustele eelarveplaneerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. | pooleli |
| 2011 | Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Suurbritannia riikliku poliitika edendamise instituudi (NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab. | pooleli |
| 2011 | Kolledž peab parandama oma värbamismenetluste läbipaistvust. Vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide vaidlustamisvõimaluse kohta, enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide kaalud, alati ei olnud ette valmistatud kokkuvõtlikult hindamisprotseduure kirjeldavad aruanded ega reservnimekirjade otsused. | lõpetatud |
| 2012 | Kolledž kandis 2013. aastasse üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 3 55  500 eurot 2013. aasta vahetusprogrammi jaoks, mis peaks toimuma ajavahemikul märts–november 2013. Kuna kolledži 2012. aasta tööprogrammis puudub viide 2013. aasta vahetusprogrammile ja sellekohast rahastamisotsust 2012. aastal ei tehtud, ei ole ülekandmine eeskirjadega kooskõlas. | ei kohaldata |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2012. aastal 0,7 miljonit eurot (41,2 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2011. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,44 miljonit eurot ehk 62 % tühistatud ülekandmistest). | alustamata |
| 2012 | Kulukohustustega seotud 2012. aasta assigneeringute määr moodustas 90–99 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge III jaotise puhul (tegevuskulud), ulatudes 1,5 miljoni euroni (36 %). Selle põhjuseks ei olnud aga viivitused kolledži 2012. aasta tööprogrammi rakendamisel, vaid peamiselt punktis 11 nimetatud ülekandmised ja asjaolu, et 2012. aasta viimastel kuudel 2012. aasta toetuslepingute alusel korraldatud koolitustega seotud kulud (miljon eurot) kuulusid hüvitamisele alles 2013. aasta alguses. | ei kohaldata |
| 2012 | 2012. aastal tegi kolledž eelarves 37 ümberpaigutust summas üks miljon eurot, 36 neist tehti jaotistesiseselt. | pooleli |
| 2012 | Mitu aastat kestnud arutelu kolledži tuleviku üle on loonud ebakindla olukorra, mis takistab endiselt kolledži tegevuse kavandamist ja rakendamist. | pooleli |
| 2012 | Kolledž peab tagama täieliku vastavuse „CEPOLi värbamissuunistele” ning parandama veelgi värbamismenetluste läbipaistvust: vabade ametikohtade teateid ei avaldatud alati vähemalt kuus nädalat enne avalduste esitamistähtaega, puudusid tõendid selle kohta, kas hindajad kontrollisid avalduste esitamise eeskirjadest kinnipidamist, kohaldatud valikukriteeriumid ei vastanud alati vabade ametikohtade teates toodud kriteeriumidele ning avalduste läbivaatamisel esines mõnel juhul suuri viivitusi. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekannete kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2011

Eelarveülekannete kõrge määr viitab puudustele eelarveplaneerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

pooleli

2011

Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Suurbritannia riikliku poliitika edendamise instituudi (NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab.

pooleli

2011

Kolledž peab parandama oma värbamismenetluste läbipaistvust. Vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide vaidlustamisvõimaluse kohta, enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide kaalud, alati ei olnud ette valmistatud kokkuvõtlikult hindamisprotseduure kirjeldavad aruanded ega reservnimekirjade otsused.

lõpetatud

2012

Kolledž kandis 2013. aastasse üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 3 55  500 eurot 2013. aasta vahetusprogrammi jaoks, mis peaks toimuma ajavahemikul märts–november 2013. Kuna kolledži 2012. aasta tööprogrammis puudub viide 2013. aasta vahetusprogrammile ja sellekohast rahastamisotsust 2012. aastal ei tehtud, ei ole ülekandmine eeskirjadega kooskõlas.

ei kohaldata

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest summas 1,7 miljonit eurot tühistati 2012. aastal 0,7 miljonit eurot (41,2 %). Peamiselt oli selle põhjuseks 2011. aasta toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (0,44 miljonit eurot ehk 62 % tühistatud ülekandmistest).

alustamata

2012

Kulukohustustega seotud 2012. aasta assigneeringute määr moodustas 90–99 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge III jaotise puhul (tegevuskulud), ulatudes 1,5 miljoni euroni (36 %). Selle põhjuseks ei olnud aga viivitused kolledži 2012. aasta tööprogrammi rakendamisel, vaid peamiselt punktis 11 nimetatud ülekandmised ja asjaolu, et 2012. aasta viimastel kuudel 2012. aasta toetuslepingute alusel korraldatud koolitustega seotud kulud (miljon eurot) kuulusid hüvitamisele alles 2013. aasta alguses.

ei kohaldata

2012

2012. aastal tegi kolledž eelarves 37 ümberpaigutust summas üks miljon eurot, 36 neist tehti jaotistesiseselt.

pooleli

2012

Mitu aastat kestnud arutelu kolledži tuleviku üle on loonud ebakindla olukorra, mis takistab endiselt kolledži tegevuse kavandamist ja rakendamist.

pooleli

2012

Kolledž peab tagama täieliku vastavuse „CEPOLi värbamissuunistele” ning parandama veelgi värbamismenetluste läbipaistvust: vabade ametikohtade teateid ei avaldatud alati vähemalt kuus nädalat enne avalduste esitamistähtaega, puudusid tõendid selle kohta, kas hindajad kontrollisid avalduste esitamise eeskirjadest kinnipidamist, kohaldatud valikukriteeriumid ei vastanud alati vabade ametikohtade teates toodud kriteeriumidele ning avalduste läbivaatamisel esines mõnel juhul suuri viivitusi.

lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Politseikolledž (Bramshill)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87) | Õigusaktide ühtlustamine








  1. | „Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87)

Õigusaktide ühtlustamine

1.

„Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist.

| 2. | Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:






  [...] | |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:

[...]

| b) | personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;” [–-] |
| --- | --- |

b)

personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;” [–-]

Kolledži pädevus

Kolledži pädevus

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK)

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK)

Eesmärgid

Eesmärgid

„Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.”

Ülesanded

Ülesanded

| — | Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus.

| — | Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle;

| b) | Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

b)

Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega;

| c) | Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine. |
| --- | --- |

c)

Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine.

| — | Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele. |
| --- | --- |

—

Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

Juhtimine

Juhtimine

Juhatus

Juhatus

Koosseis

Koosseis

Üks delegatsioon igast liikmesriigist.

Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

Direktor

Direktor

Vastutab kolledži juhtimise eest; nimetatakse ametisse ja vabastatakse ametist haldusnõukogu poolt.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal kolledži käsutusse antud vahendid (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aastal kolledži käsutusse antud vahendid (sulgudes 2012. aasta andmed

Eelarve:

Eelarve:

8,4 (8,4) miljonit eurot

(8,4)

Personal

Personal

28 (28) ajutist töötajat 2013. aasta ametikohtade loetelus

(28)

Lisaks: 10 (10) lepingulist töötajat.

(10)

Liikmesriikidest saadeti aasta kestel kokku 5 (5) lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

(5)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed

Kursused, seminarid ja konverentsid

Kursused, seminarid ja konverentsid

Kolledž viis ellu kokku 72 (82) erinevat tegevust (kursused, seminarid ja konverentsid). Tegevuste hindamise analüüs näitab, et üldine rahulolu kolledži tegevusega ja õppetulemustega oli endiselt kõrge 94 % (93 %).

(82)

(93 %)

Üritustel osalejate arv on kolledži ajaloos siiani suurim: Kolledži üritustel osales 2  251 (2  098) politseiametnikku ning 707 (772) koolitajat 42 (33) riigist (ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid) ning 21 (27) ELi ja rahvusvahelistest asutustest.

(2  098)

(772)

(33)

(27)

Osalemismäär (osalejad/kohtade arv) suurenes märkimisväärselt, jõudes rekordilise 116 protsendini (96 %), mis annab tunnistust kasvanud vajadusest CEPOLi koolituste järele. Kolledž ise korraldas võrgustiku toetamiseks 19 (15) üritust ja alustas 2014. aasta toetuslepingute vooru avalduste vastuvõtmist. Ühtegi tegevust järgmisesse kalendriaastasse edasi ei lükatud.

(96 %)

(15)

Välissuhted

Välissuhted

2013. aastal jätkas CEPOL viljakat koostööd kandidaatriikidega, võimalike kandidaatriikide ning Euroopa naaberluspoliitika ja idapartnerluse riikide, oma strateegiliste partnerite, partneragentuuride ja ELi institutsioonidega, sealhulgas Euroopa välisteenistusega.

2013. aastal sõlmis CEPOL kaks töökorralduse kokkulepet Albaania ja Venemaa Föderatsiooniga (2013. aastal toimus ka esimene Venemaa Föderatsiooni ja kolledži ühisüritus Moskvas) ning ühe kokkuleppe ka eu-LISAga. Läbirääkimisi jätkati ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Algatati ametlik suhtlus Kosovo ja Armeeniaga, mille tulemusel viidi läbi kaks ekspertide lähetust koostöövõimaluste uurimiseks.

Suhtlus algatati ka õiguskaitsekoolituse ekspertidega Ameerika Ühendriikides. Kolledž viis edukalt lõpule justiits- ja siseküsimuste asutuste kontaktrühma juhtimise, viies ellu kokkulepitud ühistegevused, mis olid ära toodud sisejulgeoleku komitee heakskiidetud lõpparuandes.

2013. aastal toetas kolledž seitset suutlikkuse arendamise projekti, mida viisid ellu ELi liikmesriigid. Projektid olid väga erinevad, käsitledes muu hulgas e-õppe metoodikat, koolitust laste seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks, tsiviilkriisiohjet ja muid olulisi politseitegevusi.

Koolituskäsiraamatute ja (ühiste) väljaõppekavade väljatöötamine

Koolituskäsiraamatute ja (ühiste) väljaõppekavade väljatöötamine

2013. aastal kasutati SIRENE koolituse koolitajate käsiraamatut SIRENE tegevuse kontekstis. SIRENE koolituskomitee ajakohastas käsiraamatu. Käsiraamat jagatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile 2014. aasta alguses.

Uimastikaubandust käsitlev ühine väljaõppekava ajakohastati ning lisandus kaks uut ühist väljaõppekava: terrorismivastase võitluse ning Eurojusti kava, viimases osalevad ka Eurojusti asjatundjad. Europoli asjatundja aitas koostada terrorismivastase võitluse ühist väljaõppekava, lisaks esitas Europol oma kommentaarid ka uimastikaubandusega seotud ühise väljaõppekava kohta (2012. aastal kaasajastati neli ühist väljaõppekava ning üks viidi lõpule).

(2012. aastal kaasajastati neli ühist väljaõppekava ning üks viidi lõpule).

Teadusuuringud ja uurimistegevus

Teadusuuringud ja uurimistegevus

2013. aasta CEPOLi teadusuuringute ja teaduse konverentsil nimega „Policing civil societies in times of economic constraints” osales 126 (120) inimest ELi liikmesriikidest ning ka mujalt. Konverents võeti hästi vastu. Konverentsi ettekanded pandi üles kolledži veebisaitidele ning konverentsi materjale valmistatakse ette avaldamiseks.

(120)

Teadusuuringute ja teaduse valdkonna korrespondentide võrgustiku ja teadusuuringute ja teaduse töörühma toel avaldati kolledži veebisaidil kaks uut Euroopa teadusuuringute ja teadusalase bülletääni numbrit. Lisaks avati veebisait, kuhu kogutakse Euroopa Liidu teemasid käsitlevaid teaduslikke politseitegevuse alaseid publikatsioone. E-raamatukogu jätkab kasvamist ning e-Neti registreeritud kasutajate jaoks toimib see endiselt teadmiste salvestamise kohana.

Euroopa politsei vahetusprogramm

Euroopa politsei vahetusprogramm

Kolledži 2013. aasta Euroopa Politsei vahetusprogramm koosnes kuuest osast ning õppereisidest:

| — | üldosa politsei vanemametnikele; |
| --- | --- |

—

üldosa politsei vanemametnikele;

| — | komandöride osa; |
| --- | --- |

—

komandöride osa;

| — | koolitajate osa; |
| --- | --- |

—

koolitajate osa;

| — | teadustöötajate osa; |
| --- | --- |

—

teadustöötajate osa;

| — | agentuuridevaheline osa; |
| --- | --- |

—

agentuuridevaheline osa;

| — | Euroopa naabruspoliitika ja Lääne-Balkani osa; |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitika ja Lääne-Balkani osa;

| — | õppereisid Europoli (2x), Frontexi, EMCDDA ja OLAFi juurde. |
| --- | --- |

—

õppereisid Europoli (2x), Frontexi, EMCDDA ja OLAFi juurde.

Programm sisaldas Stockholmi programmist ja ELi poliitikatsüklist tulenevaid teemasid ning liikmesriikide soovidega haakuvaid teemasid. Vahetuskülastused toimuvad bilateraalselt, nende maksimaalseks kestuseks on 12 kalendripäeva ja vähemalt 5 tööpäeva. Õppekülastused toimusid ülalnimetatud organisatsioonides ja kestsid 3–5 päeva.

Esmakordselt osalesid Euroopa politsei vahetusprogrammis ka Lääne-Balkani, Türgi ja Euroopa naabruspoliitika idapartnerluse riigid.

Kokku osales 444 (293) inimest 25 liikmesriigist ja Euroopa naabruspoliitika ja Lääne-Balkani riikidest – kõige suurem osalejate arv alates projekti algusest 2007. aastal. Programmi eelarve oli üle 6 00  000 euro ja seda rahastas CEPOL. Eelarve kasutusmäär oli üle 95 %.

(293)

Tagasisidet andsid 135 vahetusprogrammis ning 54 õppekäikudel osalejat ning üldine rahulolutase 2013. aasta Euroopa Politsei vahetusprogrammiga oli äärmiselt kõrge (98 %).

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

| — | Novembris toimus elektroonilise võrgustiku riiklike haldajate koosolek. Kolledži õppekorraldussüsteem osutus väga edukaks nii CEPOLi tavapärase tegevuse veebikeskkonnas toetamise kaasajastamisel ja parandamisel kui ka teabevahetusplatvormina, mida kasutati teabevahetuseks CEPOLi võrgustikus. Samuti on kasutusele võetud avatud platvormid, kus erinevad praktikute rühmad võrgutehnoloogiat kasutades võrgustiku õppevormis lihtsalt üksteiselt õppida saavad. |
| --- | --- |

—

Novembris toimus elektroonilise võrgustiku riiklike haldajate koosolek. Kolledži õppekorraldussüsteem osutus väga edukaks nii CEPOLi tavapärase tegevuse veebikeskkonnas toetamise kaasajastamisel ja parandamisel kui ka teabevahetusplatvormina, mida kasutati teabevahetuseks CEPOLi võrgustikus. Samuti on kasutusele võetud avatud platvormid, kus erinevad praktikute rühmad võrgutehnoloogiat kasutades võrgustiku õppevormis lihtsalt üksteiselt õppida saavad.

E-õpe

E-õpe

| — | 2013. aastal töötas kolledž välja 3 (4) ning ajakohastas 2 (0) olemasolevat e-õppe moodulit, mis hõlmasid järgmisi teemasid: rahapesu, Prümi otsus, Europol ja küberkuritegevus. ELi poliitikatsükli veebimooduli arendamine viidi lõpule 2013. aastal ning kiideti heaks jaanuaris 2014. Praeguseks on saadaval 19 veebimoodulit. |
| --- | --- |

—

2013. aastal töötas kolledž välja 3 (4) ning ajakohastas 2 (0) olemasolevat e-õppe moodulit, mis hõlmasid järgmisi teemasid: rahapesu, Prümi otsus, Europol ja küberkuritegevus. ELi poliitikatsükli veebimooduli arendamine viidi lõpule 2013. aastal ning kiideti heaks jaanuaris 2014. Praeguseks on saadaval 19 veebimoodulit.

(4)

(0)

| — | Aastal 2013 külastas e-õppe mooduleid kokku 1  994(1  961) üksikkasutajad, korraldati 31 veebiseminari, milles osales 3  562(1  667) inimest. 2013. aastal oli kasutuses 10 avatud platvormi, kus politseitöö ja politseihariduse eri valdkodade 2  063 mõttekaaslastest spetsialisti saavad kogemusi jagada ja üksteiselt õppida. |
| --- | --- |

—

Aastal 2013 külastas e-õppe mooduleid kokku 1  994(1  961) üksikkasutajad, korraldati 31 veebiseminari, milles osales 3  562(1  667) inimest. 2013. aastal oli kasutuses 10 avatud platvormi, kus politseitöö ja politseihariduse eri valdkodade 2  063 mõttekaaslastest spetsialisti saavad kogemusi jagada ja üksteiselt õppida.

(1  961)

(1  667)

Allikas: kolledži edastatud lisa.

Allikas:

---

POLITSEIKOLLEDŽI VASTUS

| Punktid 11 ja 12: | politseikolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Kirjeldatud asjaolud kinnitavad, et CEPOLi viimastel aastatel võetud meetmed on aidanud ülekandmise määra oluliselt vähendada. Kavatseme edaspidi veelgi rohkem järgida finantsmääruses sätestatud eelarve aastasuse põhimõtet. |
| --- | --- |

Punktid 11 ja 12:

politseikolledž võtab kontrollikoja märkused teadmiseks. Kirjeldatud asjaolud kinnitavad, et CEPOLi viimastel aastatel võetud meetmed on aidanud ülekandmise määra oluliselt vähendada. Kavatseme edaspidi veelgi rohkem järgida finantsmääruses sätestatud eelarve aastasuse põhimõtet.

| Punkt 13: | politseikolledž võtab kontrolllikoja märkused teadmiseks. CEPOL lõpetas personalimenetluste dokumenteerimise, mille käigus muudeti ja täiustati seonduvaid juhendeid, vorme ja kontroll-loendeid. Loodame, et need täiustused, mida juurutatakse hiljuti algatatud värbamismenetlustes, muudavad värbamisprotsessi paremini hallatavaks ja läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

Punkt 13:

politseikolledž võtab kontrolllikoja märkused teadmiseks. CEPOL lõpetas personalimenetluste dokumenteerimise, mille käigus muudeti ja täiustati seonduvaid juhendeid, vorme ja kontroll-loendeid. Loodame, et need täiustused, mida juurutatakse hiljuti algatatud värbamismenetlustes, muudavad värbamisprotsessi paremini hallatavaks ja läbipaistvamaks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/61

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2014/C 442/07)

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet” või „CPVO”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2). |
| --- | --- |

1.

Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet” või „CPVO”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli madal (86 % ehk 1 2 7 55  144 eurot) ja tühistamiste määr kõrge. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et III jaotise tulud ja nendega seotud kulud sõltuvad suurel määral sordi kaitse alla võtmise kohta esitatud taotluste arvust, mida on raske täpselt prognoosida. Eelarve kavandamist ja järelevalvet saab aga veelgi parandada (eelkõige puudutab see II jaotises kajastatavaid halduskulusid). |
| --- | --- |

11.

Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli madal (86 % ehk 1 2 7 55  144 eurot) ja tühistamiste määr kõrge. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et III jaotise tulud ja nendega seotud kulud sõltuvad suurel määral sordi kaitse alla võtmise kohta esitatud taotluste arvust, mida on raske täpselt prognoosida. Eelarve kavandamist ja järelevalvet saab aga veelgi parandada (eelkõige puudutab see II jaotises kajastatavaid halduskulusid).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Ameti finantsmääruse artiklid 38–42.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Ameti finantsmääruse artiklid 87–92.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise jaoks vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju. | pooleli |
| 2012 | CPVO viis 2012. aasta detsembris läbi oma varade füüsilise kontrolli, ent sellekohast kontrolliaruannet ei koostatud. Seetõttu ei ole võimalik kontrollida vastavate raamatupidamisandmete õigsust. | lõpetatud |
| 2012 | Värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: alati ei kasutatud koefitsiente ja lävendeid, erinevate värbamismenetluste puhul ei rakendatud ühtset hindamismeetodit ning vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise jaoks vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju.

pooleli

2012

CPVO viis 2012. aasta detsembris läbi oma varade füüsilise kontrolli, ent sellekohast kontrolliaruannet ei koostatud. Seetõttu ei ole võimalik kontrollida vastavate raamatupidamisandmete õigsust.

lõpetatud

2012

Värbamismenetlustes esines olulisi puudusi, mis mõjutasid menetluste läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist: alati ei kasutatud koefitsiente ja lävendeid, erinevate värbamismenetluste puhul ei rakendatud ühtset hindamismeetodit ning vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta.

pooleli

---

II LISA

Ühenduse Sordiamet (Angers)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36) | Kaupade vaba liikumine

  Sellised keelud või piirangud [tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks] ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010–2015) | Eesmärgid

  Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.
  Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

  Ülesanded







  — | teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36)

Kaupade vaba liikumine

Sellised keelud või piirangud [tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks] ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010–2015)

Eesmärgid

Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.

Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

Ülesanded

—

teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta;

| — | teha otsuseid vastuväidete kohta; |
| --- | --- |

—

teha otsuseid vastuväidete kohta;

| — | teha otsuseid kaebuste kohta; |
| --- | --- |

—

teha otsuseid kaebuste kohta;

| — | teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

—

teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta.

Juhtimine

Juhataja

Juhib ametit. Nõukogu nimetab juhataja ametisse kandidaatide nimekirja alusel, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

Haldusnõukogu

Teeb järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.

Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

Komisjon kontrollib juhataja nende toimingute seaduslikkust, mille suhtes Euroopa Liidu õigusaktides ei nähta ette mingit seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning haldusnõukogu toiminguid, mis on seotud ameti eelarvega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Haldusnõukogu.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

14,8 (14,3) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 48 (46)

Täidetud ametikohad: 45 (45)

Personal kokku: 45 (45), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus: 28,5(17,5) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 28,5(17,5)

| — | haldusülesanded: 16,5(21,5) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 16,5(21,5)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Esitatud taotluste arv: 3  297(2  868)

Kaitse alla võetud sortide arv: 2  706(2  640)

Kehtivaid liidu sordikaitseid 31. detsembri 2013. aasta seisuga: 21  576(20  362)

Sordikaitsega seotud rahvusvaheline koostöö:

| — | sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine; |
| --- | --- |

—

sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine;

| — | kontakt ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OEC D (5), M AFF (6)(Jaapan). |
| --- | --- |

—

kontakt ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA (3), OAPI (4), OEC D (5), M AFF (6)(Jaapan).

---

(1)  Union pour la Protection des Obtentions végétales (Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit).

(2)  International Community of Breeders of Asexually Reproduced Ornamental and Fruit Plants (Sugutu paljundamisega toodetud dekoratiivtaimede ja puuviljade tootjate rahvusvaheline ühendus).

(3)  European Seed Association (Euroopa seemneühing).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (Aafrika Intellektuaalomandi Organisatsioon).

(5)  Organisation for Economic Co-operation and Development (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon).

(6)  Jaapani põllumajandus-, toiduainete- ja kalandusministeerium.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

| 11. | Sordiamet (CPVO) võtab kontrollikoja tähelepanekud eelarve täitmise määra kohta teadmiseks. Lisaks kõikuvale välisnõudlusele mõjutas 2013. aastal eelarve täitmise määra palgatasemetega seotud lõpetamata kohtuasi. Need tegurid olid väljaspool CPVO kontrolli. CPVO soovib rõhutada tõika, et II jaotise tühistatud summad moodustavad vaid 2 % ameti kogu eelarvest ja kajastavad kulutuste vastutustundlikku haldust. |
| --- | --- |

11.

Sordiamet (CPVO) võtab kontrollikoja tähelepanekud eelarve täitmise määra kohta teadmiseks. Lisaks kõikuvale välisnõudlusele mõjutas 2013. aastal eelarve täitmise määra palgatasemetega seotud lõpetamata kohtuasi. Need tegurid olid väljaspool CPVO kontrolli. CPVO soovib rõhutada tõika, et II jaotise tühistatud summad moodustavad vaid 2 % ameti kogu eelarvest ja kajastavad kulutuste vastutustundlikku haldust.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/67 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/67

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

(2014/C 442/08)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnev kommentaar ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnev kommentaar ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (97 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (25 %), tulenes see põhiliselt 2013. aastal tellitud ja osaliselt osutatud/tarnitud IT teenustest ja seadmetest, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid esitatud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid). |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (97 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (25 %), tulenes see põhiliselt 2013. aastal tellitud ja osaliselt osutatud/tarnitud IT teenustest ja seadmetest, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid esitatud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 26.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (99 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (28 %), tulenes see 2012. ostetud teenustest (ehituskulud ja IT konsultatsioonid), mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid). | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge (99 %) nii I jaotises (personalikulud) kui II jaotises (halduskulud). Kuigi 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises suhteliselt kõrge (28 %), tulenes see 2012. ostetud teenustest (ehituskulud ja IT konsultatsioonid), mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud, ning täitevasutuse tegevuse mitmeaastast iseloomust (ekspertide tehtavad projektide kontrollid ja projektide auditid).

ei kohaldata

---

II LISA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1) | Teabe kogumine

  Teabe kogumine Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.
  Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.
  Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.
  Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. |
| --- | --- |
| Täitevasutuse pädevus


  (nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003; komisjoni otsus 2009/336/EÜ, mida on muudetud otsusega 2012/797/EÜ; komisjoni otsus C(2009) 3355, mida on muudetud otsusega C(2012) 9475 lõplik) | Eesmärgid

  Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmeid meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.
  Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.
  Täitevasutus vastutab mitme programmi teatavate tegevuslõikude juhtimise eest – nendeks on näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Tempus”. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu toetust, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

  Ülesanded







  — | Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1)

Teabe kogumine

Teabe kogumine Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.

Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

Täitevasutuse pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003; komisjoni otsus 2009/336/EÜ, mida on muudetud otsusega 2012/797/EÜ; komisjoni otsus C(2009) 3355, mida on muudetud otsusega C(2012) 9475 lõplik)

Eesmärgid

Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmeid meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.

Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.

Täitevasutus vastutab mitme programmi teatavate tegevuslõikude juhtimise eest – nendeks on näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Tempus”. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu toetust, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded

—

Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele.

| — | Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud.

| — | Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine ja noorte paremaks mõistmiseks mõeldud tegevuse elluviimine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine ja noorte paremaks mõistmiseks mõeldud tegevuse elluviimine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest.

Ülesanded

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta täitevasutuse halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

Täitevasutuse 2013. aasta halduseelarve oli 51 (50) miljonit eurot (rahastatakse 100 % ulatuses Euroopa Liidu üldeelarvest).

Täitevasutus haldas 850 (728) miljoni euro suurust summat, mis oli seotud komisjoni poolt täitevasutusele delegeeritud programmide ja projektidega.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ajutised töötajad: ametikohtade loetelus 105 (103) ajutise teenistuja ametikohta, millest täidetud 99 (99)

Lepingulised töötajad: 348 (335) lepingulist ametikohta, millest täidetud 336 (329)

Personal kokku: 435 (428), kes jaotuvad tegevuste kaupa järgnevalt:

põhitegevus: 352 haldusülesanded: 83

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. a. andmed)

Teavitustöö

| — | Liikmesriikide ametite/struktuuride korraldatud teabepäevadest (19) ja mitmest muust teabeüritusest osavõtmine Brüsselis, andmebaasi EVE (1) ajakohastamine projektitulemustega, ürituste korraldamine koos vastutavate peadirektoraatidega. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide ametite/struktuuride korraldatud teabepäevadest (19) ja mitmest muust teabeüritusest osavõtmine Brüsselis, andmebaasi EVE (1) ajakohastamine projektitulemustega, ürituste korraldamine koos vastutavate peadirektoraatidega.

| — | Brüsselis organiseeriti uute projektikoordinaatorite ja partnerite jaoks projektide avakoosolekud. |
| --- | --- |

—

Brüsselis organiseeriti uute projektikoordinaatorite ja partnerite jaoks projektide avakoosolekud.

| — | Erinevates kohtades peeti temaatilisi klastrikohtumisi ja koosolekuid projektikoordinaatoritega. |
| --- | --- |

—

Erinevates kohtades peeti temaatilisi klastrikohtumisi ja koosolekuid projektikoordinaatoritega.

Valikumenetlused

| — | Käivitati 28 projektikonkurssi ja üks hankemenetlus. |
| --- | --- |

—

Käivitati 28 projektikonkurssi ja üks hankemenetlus.

| — | Valituks osutunud projektitaotluste üksikasjalikud teabelehed (või kirjeldused) avaldati täitevasutuse veebilehel. |
| --- | --- |

—

Valituks osutunud projektitaotluste üksikasjalikud teabelehed (või kirjeldused) avaldati täitevasutuse veebilehel.

| — | Ligikaudu 15  000 laekunud taotluse haldamine. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 15  000 laekunud taotluse haldamine.

| — | Ligikaudu 4  000 projekti ja 4  308 Erasmuse ülikooliharta valimine. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 4  000 projekti ja 4  308 Erasmuse ülikooliharta valimine.

Kontrollkülastused

| — | Projektides osalejatega korraldati üle 310 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida projektide elluviimist. |
| --- | --- |

—

Projektides osalejatega korraldati üle 310 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida projektide elluviimist.

Lihtsustamismeetmed

| — | Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 91 % kõigist taotlustest. |
| --- | --- |

—

Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 91 % kõigist taotlustest.

| — | Laiendati mõne meetme puhul kasutatavat lepingute lihtsustatud sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused). |
| --- | --- |

—

Laiendati mõne meetme puhul kasutatavat lepingute lihtsustatud sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused).

| — | Kindlasummaliste toetuste meetodit arendati edasi ning selle kasutamist laiendati suuremale hulgale meetmetele. |
| --- | --- |

—

Kindlasummaliste toetuste meetodit arendati edasi ning selle kasutamist laiendati suuremale hulgale meetmetele.

| — | Meetmete hindamiseks kasutati suuremal määral ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist. |
| --- | --- |

—

Meetmete hindamiseks kasutati suuremal määral ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist.

| — | Finantsaruandluse lihtsustamiseks töötati välja auditisertifikaadid, mis järk-järgult kasutusele võetakse. |
| --- | --- |

—

Finantsaruandluse lihtsustamiseks töötati välja auditisertifikaadid, mis järk-järgult kasutusele võetakse.

| — | Toetusesaajatele antavate suuniste parandamiseks valmis ja võeti kasutusele finantsteavet sisaldav infopakett. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajatele antavate suuniste parandamiseks valmis ja võeti kasutusele finantsteavet sisaldav infopakett.

Koostöö vastutavate peadirektoraatidega

| — | Juhatuse nelja koosoleku korraldamine. |
| --- | --- |

—

Juhatuse nelja koosoleku korraldamine.

| — | Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm koosolekut aastas). |
| --- | --- |

—

Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm koosolekut aastas).

| — | Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

—

Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna ettevalmistamisel.

| — | Vastava taotluse korral komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine. |
| --- | --- |

—

Vastava taotluse korral komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine.

| — | Tegevuskava elluviimine pärast täitevasutuse teist vahehindamist. |
| --- | --- |

—

Tegevuskava elluviimine pärast täitevasutuse teist vahehindamist.

| — | Tihe koostöö vastutavate peadirektoraatidega perioodi 2014–2020 uute programmide ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

—

Tihe koostöö vastutavate peadirektoraatidega perioodi 2014–2020 uute programmide ettevalmistamisel.

Poliitikaalane tugi

| — | Hariduse valdkonna poliitika toetamiseks mõeldud Eurydice võrgustiku pidev haldamine; võrgustiku tegevust on laiendatud ka noorsoo-valdkonnale. |
| --- | --- |

—

Hariduse valdkonna poliitika toetamiseks mõeldud Eurydice võrgustiku pidev haldamine; võrgustiku tegevust on laiendatud ka noorsoo-valdkonnale.

| — | Eurydice osakonna koostatud mitmed aruanded. |
| --- | --- |

—

Eurydice osakonna koostatud mitmed aruanded.

Auditid

2012. aasta auditikava alusel viiakse läbi 114 auditit. 2013. aasta auditikavas on ette nähtud 114 uut auditit.

Lepingud ja projektid

Sõlmiti 5  492 lepingut, suleti 4  969 projekti.

Mandaat

| — | 2013. aastal laiendati täitevasutuse mandaati. Komisjon kiitis laiendatud mandaadi heaks detsembris. |
| --- | --- |

—

2013. aastal laiendati täitevasutuse mandaati. Komisjon kiitis laiendatud mandaadi heaks detsembris.

---

(1)  Elektrooniline platvorm Euroopa Komisjoni poolt hariduse, koolituse, kultuuri, noorte ja kodakondsuse vallas hallatavate programmide toel elluviidavate projektide tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks.

Allikas: täitevasutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUS

| 11. | EACEA võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Eelmise aastaga võrreldes on ülekandmise määr vähenenud. Täitevasutus teeb omalt poolt kõik, et ohjata ja veelgi vähendada ülekandmise määra. |
| --- | --- |

11.

EACEA võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Eelmise aastaga võrreldes on ülekandmise määr vähenenud. Täitevasutus teeb omalt poolt kõik, et ohjata ja veelgi vähendada ülekandmise määra.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/74 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/74

---

ARUANNE

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

(2014/C 442/09)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegutsemise kestust muudeti komisjoni otsusega 2007/372/EÜ (1), millega muudeti otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegutsemise kestust muudeti komisjoni otsusega 2007/372/EÜ (1), millega muudeti otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus asutati ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses täitevasutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab täitevasutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Ehkki 2013. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad, näitab 2012. aastast üle kantud ja 2013. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 15  000 eurot ehk 19 % ülekandmistest) puudusi täitevasutuse eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistatud summade näol on peamiselt tegemist esialgsete kulukohustustega, mis on võetud jooksvate halduskulude katmiseks. |
| --- | --- |

11.

Ehkki 2013. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad, näitab 2012. aastast üle kantud ja 2013. aastal tühistatud assigneeringute osakaal (2 15  000 eurot ehk 19 % ülekandmistest) puudusi täitevasutuse eelarve planeerimises ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Tühistatud summade näol on peamiselt tegemist esialgsete kulukohustustega, mis on võetud jooksvate halduskulude katmiseks.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 11.1. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

11.1.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 52.

1

(2)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 85.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil täitevasutuse pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Täitevasutuse siseauditi üksus vastutab ka täitevasutuse järelkontrollide eest, mis on osa tema sisekontrollisüsteemist. See vähendab siseauditi üksuse siseauditiks ette nähtud ressursse ning üksus ei saa teha selle valdkonna sõltumatuid auditeid. Selline topeltroll ei ole kooskõlas sisekontrollistandarditega ega rahvusvaheliste siseauditi kutsetegevuse standarditega. | lõpetatud |
| 2012 | Täitevasutus peab parandama värbamismenetlusi: valikukriteeriumid ei vastanud täielikult vaba ametikoha kohta avaldatud teates esitatud kriteeriumidele, teatud valikukriteeriumide koefitsiendid olid ebaproportsionaalsed, eelnevalt ei olnud paika pandud eelvaliku etapi lävendid ega reservnimekirja pääsevate kandidaatide arv, menetluse lõppetapis kandidaatide väljajätmise põhjendused ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning sageli ei allkirjastatud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Täitevasutuse siseauditi üksus vastutab ka täitevasutuse järelkontrollide eest, mis on osa tema sisekontrollisüsteemist. See vähendab siseauditi üksuse siseauditiks ette nähtud ressursse ning üksus ei saa teha selle valdkonna sõltumatuid auditeid. Selline topeltroll ei ole kooskõlas sisekontrollistandarditega ega rahvusvaheliste siseauditi kutsetegevuse standarditega.

lõpetatud

2012

Täitevasutus peab parandama värbamismenetlusi: valikukriteeriumid ei vastanud täielikult vaba ametikoha kohta avaldatud teates esitatud kriteeriumidele, teatud valikukriteeriumide koefitsiendid olid ebaproportsionaalsed, eelnevalt ei olnud paika pandud eelvaliku etapi lävendid ega reservnimekirja pääsevate kandidaatide arv, menetluse lõppetapis kandidaatide väljajätmise põhjendused ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning sageli ei allkirjastatud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid.

lõpetatud

---

II LISA

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | 1. | Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) |
| --- | --- | --- |

Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

1.

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

| 2. | Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõime seisukohalt vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) |
| --- | --- |

2.

Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõime seisukohalt vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

| 3. | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 lõige 1 ja artikli 100 lõige 2) |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 lõige 1 ja artikli 100 lõige 2)

| 4. | Liidu energiapoliitika eesmärkideks on tagada energiaturu toimimine, tagada energiaga varustamise kindlus liidus, edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning edendada energiavõrkude sidumist.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 1) |
| --- | --- |

4.

Liidu energiapoliitika eesmärkideks on tagada energiaturu toimimine, tagada energiaga varustamise kindlus liidus, edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist ning edendada energiavõrkude sidumist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 1)

Täitevasutuse pädevus

(nagu määratud komisjoni otsuses 2004/20/EÜ, mida on muudetud otsusega 2007/372/EÜ)

Eesmärgid

Euroopa Liit on Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames võtnud meetmeid konkurentsi ja uuendustegevuse edendamiseks ning arendamiseks. Need meetmed sisaldavad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) kehtestamist (otsus nr 1639/2006/EÜ), eelkõige koos programmiga „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmiga (EIP). edendada igat liiki uuendustegevust, kaasa arvatud ökoinnovatsioon, edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist. Lissaboni strateegia raames võetavad meetmed hõlmavad ka teist Marco Polo (MP) programmi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1692/2006). Programmi eesmärgid on vähendada ummikuid, parandada transpordisüsteemi keskkonnasäästlikkust ning edendada transpordiliikide ühitamist, aidates seeläbi luua tõhusat ja säästlikku transpordisüsteemi ning edendades eelkõige VKEde konkurentsivõimet ja uuendustegevust. Loetletud ELi programmide raames vastutab täitevasutus nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ELi toetusega, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub Euroopa Komisjoni ainupädevusse.

Ülesanded

Komisjonilt täitevasutusele delegeeritud ELi programmide elluviimine:

| — | eriprojektide kõikide etappide juhtimine; |
| --- | --- |

—

eriprojektide kõikide etappide juhtimine;

| — | kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus;

| — | programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine; |
| --- | --- |

—

programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine;

| — | EIP suhtes ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevus (IP Base projekt). |
| --- | --- |

—

EIP suhtes ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevus (IP Base projekt).

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

Direktor

Direktori nimetab ametisse Euroopa Komisjon.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

Tegevuseelarve

Planeeritud kogueelarve oli 242,9(241,3) miljonit eurot (100 % ELi üldeelarvest). See summa seoti kulukohustustega ning 213,9 miljonit eurot maksti välja vastavalt eelarvepädevate institutsioonide heakskiidule. Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel.

| — | IEE: 91,9 (83,9) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

IEE: 91,9 (83,9) miljonit eurot

| — | EIP ökoinnovatsioon: 33,1 (35) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

EIP ökoinnovatsioon: 33,1 (35) miljonit eurot

| — | EIP võrgustikud: 51,2 (57,4) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

EIP võrgustikud: 51,2 (57,4) miljonit eurot

| — | MP: 66,8 (65,1) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

MP: 66,8 (65,1) miljonit eurot

Halduseelarve

Täitevasutuse halduseelarve (mida täitevasutus täidab sõltumatult) oli 16,4(16,4) miljonit eurot. Täitevasutuse halduseelarvet toetati 100 % ELi eelarvest.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

| — | Personal kokku: eelarves ette nähtud 163 (162) ametikohta, millest täidetud 161 (156) |
| --- | --- |

—

Personal kokku: eelarves ette nähtud 163 (162) ametikohta, millest täidetud 161 (156)

| — | Ajutised töötajad: eelarves ette nähtud 37 (37) ametikohta, millest täidetud 35 (37) |
| --- | --- |

—

Ajutised töötajad: eelarves ette nähtud 37 (37) ametikohta, millest täidetud 35 (37)

| — | Lepingulised töötajad: eelarves ette nähtud 126 (125) ametikohta, millest täidetud 126 (119) |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: eelarves ette nähtud 126 (125) ametikohta, millest täidetud 126 (119)

2013. aasta tooted ja teenused

Täitevasutus vastutab liidu tegevuse juhtimise eest järgmistes valdkondades: energeetika, ettevõtlus ja uuendustegevus (sh ökoinnovatsioon) ning loodussäästlik kaubavedu järgmiste liidu programmide raames:

| — | konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alltoodud osad: programm Arukas energeetika – Euroopa II (2007–2013), Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimine ja arendamine, IPR-projektid ning ökoinnovatsiooni esmase rakendamise ja turustamise projektid |
| --- | --- |

—

konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alltoodud osad: programm Arukas energeetika – Euroopa II (2007–2013), Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimine ja arendamine, IPR-projektid ning ökoinnovatsiooni esmase rakendamise ja turustamise projektid

| — | Marco Polo I (2003–2006) ja II (2007–2013) programmid |
| --- | --- |

—

Marco Polo I (2003–2006) ja II (2007–2013) programmid

| — | programm Arukas energeetika – Euroopa I (2003–2006) |
| --- | --- |

—

programm Arukas energeetika – Euroopa I (2003–2006)

Arukas energeetika – Euroopa (IEE)

Peamised tegevused

| — | Täitevasutus hoidis võimalike toetusesaajatega tihedat sidet, vastates rohkem kui 1  400 elektroonilisele päringule ja osaledes 18 teabepäeval. Samuti võttis täitevasutus osa rohkem kui 120 projektikoosolekust ja korraldas 10 töövõtjate kohtumist, sealhulgas ühe olulise ürituse koos regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga ning kaks laiaulatuslikku Build Up Skills kohtumist ehitusala, kutseõppe ja energiasektori esindajatega 30 riigist. Tuhanded energiasektori osalejad vastasid 2013. aasta konkursikutsele; täitevasutusele laekus rohkem taotlusi kui kunagi varem. Täitevasutus viis projektikonkursi põhjal läbi oma siiani suurima hindamise. Põhitähtaja jooksul laekus üle 550 taotluse. |
| --- | --- |

—

Täitevasutus hoidis võimalike toetusesaajatega tihedat sidet, vastates rohkem kui 1  400 elektroonilisele päringule ja osaledes 18 teabepäeval. Samuti võttis täitevasutus osa rohkem kui 120 projektikoosolekust ja korraldas 10 töövõtjate kohtumist, sealhulgas ühe olulise ürituse koos regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga ning kaks laiaulatuslikku Build Up Skills kohtumist ehitusala, kutseõppe ja energiasektori esindajatega 30 riigist. Tuhanded energiasektori osalejad vastasid 2013. aasta konkursikutsele; täitevasutusele laekus rohkem taotlusi kui kunagi varem. Täitevasutus viis projektikonkursi põhjal läbi oma siiani suurima hindamise. Põhitähtaja jooksul laekus üle 550 taotluse.

| — | Tänu tihedatele kontaktidele projektide toetusesaajatega ja teiste turuosalistega andis täitevasutus energeetika peadirektoraadile paljudes valdkondades informeeritud tagasisidet. Olulisim panus anti „Horisont 2020” energeetikaalasesse tööprogrammi (2014–2015). Täitevasutus osales aktiivselt teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi loodud töörühmades, mis käsitlesid valdkonnaüleseid küsimusi, hindamist ja esitamist ning tulemusnäitajaid. Täitevasutus osales kõigil talitustevahelistel koosolekutel ja kõigil programmi Shadow komitee koosolekutel. Samuti osaleti energiatehnoloogia ja -innovatsiooni alase teatise koostamises ning poliitika väljatöötamisel järgmistes valdkondades: rahaliste vahendite suunamine säästva energia investeeringuteks, suutlikkuse suurendamine, turujärelevalve tugevdamine, liginullenergiahoonete kasutuselevõtu soodustamine ja biomassi jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

—

Tänu tihedatele kontaktidele projektide toetusesaajatega ja teiste turuosalistega andis täitevasutus energeetika peadirektoraadile paljudes valdkondades informeeritud tagasisidet. Olulisim panus anti „Horisont 2020” energeetikaalasesse tööprogrammi (2014–2015). Täitevasutus osales aktiivselt teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi loodud töörühmades, mis käsitlesid valdkonnaüleseid küsimusi, hindamist ja esitamist ning tulemusnäitajaid. Täitevasutus osales kõigil talitustevahelistel koosolekutel ja kõigil programmi Shadow komitee koosolekutel. Samuti osaleti energiatehnoloogia ja -innovatsiooni alase teatise koostamises ning poliitika väljatöötamisel järgmistes valdkondades: rahaliste vahendite suunamine säästva energia investeeringuteks, suutlikkuse suurendamine, turujärelevalve tugevdamine, liginullenergiahoonete kasutuselevõtu soodustamine ja biomassi jätkusuutlikkus.

| — | Täitevasutus osales ka teiste peadirektoraatide algatustes, nagu liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi linnalise liikumiskeskkonna pakett, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi teatis sinise energia teemal, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi alaline metsakomitee ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi valgustuse teemaline töörühm. Oma uue algatuse Build Up Skills kaudu mobiliseeris täitevasutus osapooli ehitusalalt, kutseõppe valdkonnast ja energiasektorist ning edastas energeetika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja kultuuri ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraatidele riikide andmed ja tegevuskavad seoses ehitussektori töötajate koolitusega. |
| --- | --- |

—

Täitevasutus osales ka teiste peadirektoraatide algatustes, nagu liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi linnalise liikumiskeskkonna pakett, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi teatis sinise energia teemal, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi alaline metsakomitee ning sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi valgustuse teemaline töörühm. Oma uue algatuse Build Up Skills kaudu mobiliseeris täitevasutus osapooli ehitusalalt, kutseõppe valdkonnast ja energiasektorist ning edastas energeetika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse, hariduse ja kultuuri ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraatidele riikide andmed ja tegevuskavad seoses ehitussektori töötajate koolitusega.

| — | 2013. aastal võttis täitevasutus täiendavaid meetmeid programmide mõju kvantifitseerimiseks. Täitevasutus jätkas projektikoordinaatorite koolitamist tulemusnäitajate kasutamise alal. Samuti väljastati juhised näitajate arvutamiseks. Täitevasutuse andmetest nähtub, et alates 2007. aastast on täitevasutuse hallatavad IEE projektid jõudnud meedia vahendusel 40 miljoni inimeseni üle kogu ELi, tootnud taastuvenergiat mahus, mis vastab 6,7 miljoni inimese aasta elektritarbimisele, säästnud primaarenergiat mahus, mis vastab 1,7 miljoni kodumajapidamise aastasele elektritarbimisele ning kaasa toonud ligi 3 miljardi euro väärtuses investeeringuid säästvasse energiasse. |
| --- | --- |

—

2013. aastal võttis täitevasutus täiendavaid meetmeid programmide mõju kvantifitseerimiseks. Täitevasutus jätkas projektikoordinaatorite koolitamist tulemusnäitajate kasutamise alal. Samuti väljastati juhised näitajate arvutamiseks. Täitevasutuse andmetest nähtub, et alates 2007. aastast on täitevasutuse hallatavad IEE projektid jõudnud meedia vahendusel 40 miljoni inimeseni üle kogu ELi, tootnud taastuvenergiat mahus, mis vastab 6,7 miljoni inimese aasta elektritarbimisele, säästnud primaarenergiat mahus, mis vastab 1,7 miljoni kodumajapidamise aastasele elektritarbimisele ning kaasa toonud ligi 3 miljardi euro väärtuses investeeringuid säästvasse energiasse.

| — | Täitevasutus osales ka Euroopa säästva energia nädala töös. Brüsselis toimus kõrgetasemeline poliitiline konverents rohkem kui 3  000 osavõtjaga. Lisaks toimus Brüsselis 91 muud üritust ja üle kogu Euroopa korraldati 589 energiapäeva. Täitevasutuse aktiivne töö meediaga tõi kaasa 253 meediakajastust, mis võivad potentsiaalselt jõuda ligi 25 miljoni inimeseni. |
| --- | --- |

—

Täitevasutus osales ka Euroopa säästva energia nädala töös. Brüsselis toimus kõrgetasemeline poliitiline konverents rohkem kui 3  000 osavõtjaga. Lisaks toimus Brüsselis 91 muud üritust ja üle kogu Euroopa korraldati 589 energiapäeva. Täitevasutuse aktiivne töö meediaga tõi kaasa 253 meediakajastust, mis võivad potentsiaalselt jõuda ligi 25 miljoni inimeseni.

Ökoinnovatsioon

Peamised tegevused:

Ökoinnovatsiooni toetatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu erinevate meetmetega (rahastamisvahendid, riiklike ja piirkondlike osalejate võrgustikud, esmase rakendamise ja turustamise projektid). Täitevasutus vastutab ökoinnovatsiooni esmase rakenduse ja turustamise projektide juhtimise eest. Perioodi 2008–2013 eelarve on ca 200 miljonit eurot.

2013. aastal keskenduti järgmisele:

| — | 2012. aasta projektikonkursi lõpuleviimine. Suurem osa läbirääkimistest jõudis lõpule juunis ja juulis. Mõned individuaalsed lepingud sõlmiti aasta teisel poolel. Kokku allkirjastati 46 toetuslepingut. |
| --- | --- |

—

2012. aasta projektikonkursi lõpuleviimine. Suurem osa läbirääkimistest jõudis lõpule juunis ja juulis. Mõned individuaalsed lepingud sõlmiti aasta teisel poolel. Kokku allkirjastati 46 toetuslepingut.

| — | Uus projektikonkurss: mais käivitunud 2013. aasta projektikonkursile järgnes edukas Euroopa teabepäev, millel oli 340 osalejat ja 420 inimest jälgis üritust veebi vahendusel. Teabepäeva raames peeti 70 kahepoolset kohtumist. Kohtumistel said osalejad oma projektiettepanekuid arutada ökoinnovatsiooniga hästi kursis olevate töötajatega. Täitevasutus osales kuuel riiklikul teabepäeval. Projektikonkursile laekus rekordarv taotlusi (461). |
| --- | --- |

—

Uus projektikonkurss: mais käivitunud 2013. aasta projektikonkursile järgnes edukas Euroopa teabepäev, millel oli 340 osalejat ja 420 inimest jälgis üritust veebi vahendusel. Teabepäeva raames peeti 70 kahepoolset kohtumist. Kohtumistel said osalejad oma projektiettepanekuid arutada ökoinnovatsiooniga hästi kursis olevate töötajatega. Täitevasutus osales kuuel riiklikul teabepäeval. Projektikonkursile laekus rekordarv taotlusi (461).

| — | Komisjoniga („Horisont 2020” töörühmad ja LIFE töörühm) jagati turulähedaste projektide alaseid kogemusi ning ökoinnovatsiooni projektide tulemusi ja mõju käsitleva uuringu järeldusi. Neid esitleti koos keskkonnavoliniku Janez Potočnikuga peetud pressikonverentsil. |
| --- | --- |

—

Komisjoniga („Horisont 2020” töörühmad ja LIFE töörühm) jagati turulähedaste projektide alaseid kogemusi ning ökoinnovatsiooni projektide tulemusi ja mõju käsitleva uuringu järeldusi. Neid esitleti koos keskkonnavoliniku Janez Potočnikuga peetud pressikonverentsil.

Marco Polo programm

Peamised tegevused:

| — | Aprillis korraldatud Euroopa teabepäevast võttis osa 173 inimest (ja 528 vaatas otseülekannet veebis). Ürituse raames korraldati 42 kahepoolset kohtumist võimalike Marco Polo toetusesaajatega. Võimalike toetusesaajate huvi äratamiseks käivitati 6 25  000 lugejale suunatud reklaamikampaania; |
| --- | --- |

—

Aprillis korraldatud Euroopa teabepäevast võttis osa 173 inimest (ja 528 vaatas otseülekannet veebis). Ürituse raames korraldati 42 kahepoolset kohtumist võimalike Marco Polo toetusesaajatega. Võimalike toetusesaajate huvi äratamiseks käivitati 6 25  000 lugejale suunatud reklaamikampaania;

| — | 2013. aasta konkursiteade avaldati 26. märtsil, ettepanekute esitamise tähtaeg oli 23. august. Kokku laekus 61 ettepanekut. Eelhindamine toimus 9.–20. septembrini; |
| --- | --- |

—

2013. aasta konkursiteade avaldati 26. märtsil, ettepanekute esitamise tähtaeg oli 23. august. Kokku laekus 61 ettepanekut. Eelhindamine toimus 9.–20. septembrini;

| — | 2012. aasta projektikonkursi raames peeti pärast 54 ettepaneku hindamist edukad läbirääkimised 26 projekti kohta. Lepingute sõlmimise otsus võeti vastu 23. mail (pärast selle heakskiitmist liikuvuse ja transpordi peadirektoraadis); |
| --- | --- |

—

2012. aasta projektikonkursi raames peeti pärast 54 ettepaneku hindamist edukad läbirääkimised 26 projekti kohta. Lepingute sõlmimise otsus võeti vastu 23. mail (pärast selle heakskiitmist liikuvuse ja transpordi peadirektoraadis);

| — | pooleliolevate projektide juhtimine: tehti 16 kohapealset külastust. Lisaks vähenes 2013. aastal toetuse andmiseks kulunud aeg võrreldes 2012. aastaga tunduvalt (118 päeva), ning seda tänu Marco Polo üksuse jõupingutustele lepingute sõlmimise protsessi kiirendamiseks; |
| --- | --- |

—

pooleliolevate projektide juhtimine: tehti 16 kohapealset külastust. Lisaks vähenes 2013. aastal toetuse andmiseks kulunud aeg võrreldes 2012. aastaga tunduvalt (118 päeva), ning seda tänu Marco Polo üksuse jõupingutustele lepingute sõlmimise protsessi kiirendamiseks;

| — | aasta viimases kvartalis jätkus praktiliste meetmete võtmine Marco Polo programmi juhtimise üleandmiseks Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuselt Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile (alates 1. jaanuarist 2014). See toimus kahe asutuse tihedas koostöös. Sidusrühmi informeeriti peatselt toimuvast juhtimise üleminekust. |
| --- | --- |

—

aasta viimases kvartalis jätkus praktiliste meetmete võtmine Marco Polo programmi juhtimise üleandmiseks Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuselt Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametile (alates 1. jaanuarist 2014). See toimus kahe asutuse tihedas koostöös. Sidusrühmi informeeriti peatselt toimuvast juhtimise üleminekust.

EIP programm – Euroopa ettevõtlusvõrgustik

Peamised tegevused:

Programm hõlmab enam kui 600 partnerorganisatsiooni rohkem kui 50 riigis, sh 28 ELi liikmesriigis. Lisaks 92 lepingu (spetsiaalsed toetuslepingud) ja IPeuropAware-projektiga seotud projektijuhtimise ülesannetele vastutab täitevasutus Euroopa ettevõtlusvõrgustiku toetamise ning võrgustikku kuuluvate partnerite interaktiivses teabevahetuses kasutatavate IT-vahendite ja andmebaaside haldamise eest.

| — | 2013. aasta juunis käivitati võrgustiku uus IT-süsteem (projekt „Merlin”). See mahukas ja edukas projekt oli peamine samm võrgustiku partnerite kasutatavate IT-vahendite uuendamiseks, mis mitte üksnes ei lihtsusta nendevahelist koostööd ja teabevahetust, vaid võimaldab tõhusalt teha ka edasisi parandusi. |
| --- | --- |

—

2013. aasta juunis käivitati võrgustiku uus IT-süsteem (projekt „Merlin”). See mahukas ja edukas projekt oli peamine samm võrgustiku partnerite kasutatavate IT-vahendite uuendamiseks, mis mitte üksnes ei lihtsusta nendevahelist koostööd ja teabevahetust, vaid võimaldab tõhusalt teha ka edasisi parandusi.

| — | Koostöös Leedu kui ELi nõukogu eesistujariigiga Vilniuses korraldatud aastakonverentsil, mille eesmärk oli tutvustada koos võrgustiku partneritega VKEdele ELi tasandil otsest mõju avaldavaid sündmusi ja poliitikat, oli 725 osalejat. Rahulolu-uuringule anti väga positiivset tagasisidet (86 % vastajatest oli kas „rahul” või „väga rahul”.) |
| --- | --- |

—

Koostöös Leedu kui ELi nõukogu eesistujariigiga Vilniuses korraldatud aastakonverentsil, mille eesmärk oli tutvustada koos võrgustiku partneritega VKEdele ELi tasandil otsest mõju avaldavaid sündmusi ja poliitikat, oli 725 osalejat. Rahulolu-uuringule anti väga positiivset tagasisidet (86 % vastajatest oli kas „rahul” või „väga rahul”.)

| — | 2013. aastal jätkas täitevasutus võrgustiku partnerite toetamist, värvates VKEsid osalema majanduskasvu missioonidel, mis on asepresident Tajani algatus, edendamaks tihedamat koostööd ELi ja asjaomaste riikide vahel, et soodustada mõlemal poolel majanduskasvu ja töökohtade loomist. Täitevasutus osales aktiivselt üheksal missioonil. |
| --- | --- |

—

2013. aastal jätkas täitevasutus võrgustiku partnerite toetamist, värvates VKEsid osalema majanduskasvu missioonidel, mis on asepresident Tajani algatus, edendamaks tihedamat koostööd ELi ja asjaomaste riikide vahel, et soodustada mõlemal poolel majanduskasvu ja töökohtade loomist. Täitevasutus osales aktiivselt üheksal missioonil.

| — | Aprillis esitas täitevasutus ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadile teatise, mis sisaldas konkreetseid ideid võrgustiku edasiseks tegevuseks COSME raames. Teatises keskenduti võrgustiku ja selle piirkondlike konsortsiumite üldisele ülesehitusele, võrgustiku piirkondliku aluse tugevdamisele, nähtavusele, pädevusele ja kvaliteedile, teenuste eristamisele ning lepingulistele kokkulepetele ja eelarvekorrale. Dokument aitas komisjonil määratleda kõige sobivamat poliitikat, võttes arvesse möödunud aastatel võrgustiku igapäevasest juhtimisest saadud kogemusi. |
| --- | --- |

—

Aprillis esitas täitevasutus ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadile teatise, mis sisaldas konkreetseid ideid võrgustiku edasiseks tegevuseks COSME raames. Teatises keskenduti võrgustiku ja selle piirkondlike konsortsiumite üldisele ülesehitusele, võrgustiku piirkondliku aluse tugevdamisele, nähtavusele, pädevusele ja kvaliteedile, teenuste eristamisele ning lepingulistele kokkulepetele ja eelarvekorrale. Dokument aitas komisjonil määratleda kõige sobivamat poliitikat, võttes arvesse möödunud aastatel võrgustiku igapäevasest juhtimisest saadud kogemusi.

Allikas: täitevasutuse edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Nagu igal aastal, vaatasime 2012. aasta lõpus kulukohustused läbi oma parima arusaamise alusel ning kandsime oma kohustuste katteks üle ligikaudu 1,125 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (mis moodustab alla 8 % 2012. aasta eelarvest).
  Osa ülekantud assigneeringutest (0,215 miljonit eurot) tühistasime, sest maksete summa oli oodatust väiksem järgmistel põhjustel. Esiteks ei saanud üks allhankija oma tööga enne aasta lõppu valmis; teiseks tegime teatud kulukohustustele väiksemad väljamaksed väliste tegurite tõttu (hoone ja teenustaseme lepingutega seotud kulude jagamine, 2012. aasta viimastel nädalatel töötanud eksperdid); kolmandaks olid ligi 20 eelarvereal kirjendatud väikesed summad (paar tuhat eurot või isegi vähem rea kohta) – kõik see kokku moodustaski 0,215 miljonit eurot, millele osutas kontrollikoda oma märkuses.
  Siiski tuleb märkida, et 0,215 miljonit eurot oli 30 % väiksem kui eelmise aasta summa (0,309 miljonit eurot) ning see moodustas ameti 2012. aasta halduseelarvest kõigest 1,5 %.
  2014. aastal vastuvõetud halduseelarve uue ülesehitusega vähendati eelarveridu ja see peaks aitama ülekantud assigneeringute tühistamist vähendada. |
| --- | --- |

11.

Nagu igal aastal, vaatasime 2012. aasta lõpus kulukohustused läbi oma parima arusaamise alusel ning kandsime oma kohustuste katteks üle ligikaudu 1,125 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (mis moodustab alla 8 % 2012. aasta eelarvest).

Osa ülekantud assigneeringutest (0,215 miljonit eurot) tühistasime, sest maksete summa oli oodatust väiksem järgmistel põhjustel. Esiteks ei saanud üks allhankija oma tööga enne aasta lõppu valmis; teiseks tegime teatud kulukohustustele väiksemad väljamaksed väliste tegurite tõttu (hoone ja teenustaseme lepingutega seotud kulude jagamine, 2012. aasta viimastel nädalatel töötanud eksperdid); kolmandaks olid ligi 20 eelarvereal kirjendatud väikesed summad (paar tuhat eurot või isegi vähem rea kohta) – kõik see kokku moodustaski 0,215 miljonit eurot, millele osutas kontrollikoda oma märkuses.

Siiski tuleb märkida, et 0,215 miljonit eurot oli 30 % väiksem kui eelmise aasta summa (0,309 miljonit eurot) ning see moodustas ameti 2012. aasta halduseelarvest kõigest 1,5 %.

2014. aastal vastuvõetud halduseelarve uue ülesehitusega vähendati eelarveridu ja see peaks aitama ülekantud assigneeringute tühistamist vähendada.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/83

---

ARUANNE

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

(2014/C 442/10)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „EAHC”) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ (1), mida muudeti otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3). Komisjoni otsusega 2013/770/EL (4) vahetas rakendusameti välja selle õigusjärglane, Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA), mis loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet” või „EAHC”) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ (1), mida muudeti otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3). Komisjoni otsusega 2013/770/EL (4) vahetas rakendusameti välja selle õigusjärglane, Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA), mis loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):






  a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2013. aastal 0,23 miljonit eurot (21 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises, eelkõige probleemidele välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel. |
| --- | --- |

11.

2012. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2013. aastal 0,23 miljonit eurot (21 %). Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises, eelkõige probleemidele välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel.

| 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli suhteliselt madal (94 %). Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2013. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 97 % ja 87 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli III jaotises küll kõrge – üks miljon eurot (43 %), kuid see peegeldab rakendusameti tegevuse mitmeaastast iseloomu ning seda, et maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli suhteliselt madal (94 %). Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2013. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 97 % ja 87 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli III jaotises küll kõrge – üks miljon eurot (43 %), kuid see peegeldab rakendusameti tegevuse mitmeaastast iseloomu ning seda, et maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

1

(2)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 27.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

3

II lisas

(4)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 69.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | III jaotisest (tegevuskulud) kanti 2012. aastasse üle 0,8 miljonit eurot, mis moodustab 46 % kõigist kulukohustustest. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal 0,2 miljonit eurot (18 %). Kuigi selle põhjuseks olid osaliselt raskused välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel, annab ülekandmiste kõrge määr tunnistust puudustest eelarve kavandamisel. | ei kohaldata |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2012. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 96 % ja 84 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga kõrge III jaotises – 1,1 miljonit eurot (47 %). Kuigi see on osaliselt seotud lähetuskulude väljamaksetaotluste hilinenud esitamisega välisosalejate poolt, on selline kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

III jaotisest (tegevuskulud) kanti 2012. aastasse üle 0,8 miljonit eurot, mis moodustab 46 % kõigist kulukohustustest. Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 1,1 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal 0,2 miljonit eurot (18 %). Kuigi selle põhjuseks olid osaliselt raskused välisosalejatega kohtumiste kulude prognoosimisel, annab ülekandmiste kõrge määr tunnistust puudustest eelarve kavandamisel.

ei kohaldata

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringutest tehtud 2012. aasta maksete määr on rahuldav I ja II jaotise puhul (vastavalt 96 % ja 84 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga kõrge III jaotises – 1,1 miljonit eurot (47 %). Kuigi see on osaliselt seotud lähetuskulude väljamaksetaotluste hilinenud esitamisega välisosalejate poolt, on selline kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

---

II LISA

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169) | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks. |
| --- | --- |
| Rakendusameti pädevus | Eesmärgid







  — | Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2007–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169)

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.

Rakendusameti pädevus

Eesmärgid

—

Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2007–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.

| — | Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud ELi rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud ELi rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega.

| — | Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL, 17. detsember 2013, asutati Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA), mis asendab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. |
| --- | --- |

—

Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL, 17. detsember 2013, asutati Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (CHAFEA), mis asendab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti ja on selle õigusjärglane 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024.

| — | Sellest tulenevalt käsitletakse käesolevas lisas igasugust viidet Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile (EAHC) ka viitena äsja asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (CHAFEA), mis on alates 1. jaanuarist 2014 EAHC õigusjärglane. |
| --- | --- |

—

Sellest tulenevalt käsitletakse käesolevas lisas igasugust viidet Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile (EAHC) ka viitena äsja asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (CHAFEA), mis on alates 1. jaanuarist 2014 EAHC õigusjärglane.

Ülesanded

Allpool nimetud liidu programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (1):

otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2003–2008,

otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2008-2013,

otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning

määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise järgmiste ülesannete eest:

| a) | projektide kõigi etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, milles on salvestatud projekti kirjeldus ja lõplikud tulemused); |
| --- | --- |

a)

projektide kõigi etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, milles on salvestatud projekti kirjeldus ja lõplikud tulemused);

| b) | järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid; |
| --- | --- |

b)

järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid;

| c) | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata liidu programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste Euroopa Liidu, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonide programmidega; |
| --- | --- |

c)

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata liidu programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet teiste Euroopa Liidu, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonide programmidega;

| d) | koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine; |
| --- | --- |

d)

koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine;

| e) | abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

e)

abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine;

| f) | komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

f)

komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine;

| g) | üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine; |
| --- | --- |

g)

üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine;

| h) | osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

h)

osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava. Lisaks kinnitab ta rakendusameti halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Rakendusameti 2013. aasta lõplik halduseelarve oli 7,23(7,22) miljonit eurot.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Seisuga 31. detsember 2013 töötas rakendusametis 49 (50) töötajat, sh 11 (11) ajutise lepinguga töötajat ja 38 (39) lepingulist töötajat.

2013. aasta tooted ja teenused

| 1. | Rahvatervise programmi 2003–2008 raames antud perioodi 2005-2007 toetuste lõpetamine, järelevalve teise rahvatervise programmi 2008-2013 raames antud perioodi 2008-2012 aasta toetuste üle, 2013. aasta projektikonkursi toetuste üle peetud läbirääkimiste edukas lõpetamine, sh projektid, konverentsid, tegevustoetused, ühismeetmed. 2013. aasta projektikonkursi, 2008. aasta projektikonkursside ning tarbijakaitse programmi 2007–2013, hankemenetluste raames sõlmitud lepingute ja antud toetuste ning toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta hankemenetluste raames sõlmitud projektilepingute haldamine. |
| --- | --- |

1.

Rahvatervise programmi 2003–2008 raames antud perioodi 2005-2007 toetuste lõpetamine, järelevalve teise rahvatervise programmi 2008-2013 raames antud perioodi 2008-2012 aasta toetuste üle, 2013. aasta projektikonkursi toetuste üle peetud läbirääkimiste edukas lõpetamine, sh projektid, konverentsid, tegevustoetused, ühismeetmed. 2013. aasta projektikonkursi, 2008. aasta projektikonkursside ning tarbijakaitse programmi 2007–2013, hankemenetluste raames sõlmitud lepingute ja antud toetuste ning toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta hankemenetluste raames sõlmitud projektilepingute haldamine.

| 2. | Tervisealane tööprogramm






  — | 2013. aasta konkursikutse avaldati 20. detsembril 2012, kandideerida sai kuni 22. märtsini 2013. Kutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) ning EAHC (3) ja Europa veebisaitidel. |
| --- | --- | --- |

2.

Tervisealane tööprogramm

—

2013. aasta konkursikutse avaldati 20. detsembril 2012, kandideerida sai kuni 22. märtsini 2013. Kutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) ning EAHC (3) ja Europa veebisaitidel.

| — | Projektiettepanekud: 52-st tehniliselt hinnatud projektiettepanekust 9 puhul (17,3 %) soovitati ELi kaasrahastamist (reservnimekiri välja arvatud) kokku 1 2 2 43  354 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Projektiettepanekud: 52-st tehniliselt hinnatud projektiettepanekust 9 puhul (17,3 %) soovitati ELi kaasrahastamist (reservnimekiri välja arvatud) kokku 1 2 2 43  354 euro ulatuses.

| — | Konverentsiettepanekud: 46-st tehniliselt hinnatud konverentsiettepanekust soovitati 11 puhul (24 %) ELi kaasrahastamist kokku 7 19  758 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Konverentsiettepanekud: 46-st tehniliselt hinnatud konverentsiettepanekust soovitati 11 puhul (24 %) ELi kaasrahastamist kokku 7 19  758 euro ulatuses.

| — | Tegevustoetuse ettepanekud: 44-st tehniliselt hinnatud tegevustoetuse ettepanekust soovitati 20 puhul (45,4 %) ELi kaasrahastamist kokku 5 2 93  430 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Tegevustoetuse ettepanekud: 44-st tehniliselt hinnatud tegevustoetuse ettepanekust soovitati 20 puhul (45,4 %) ELi kaasrahastamist kokku 5 2 93  430 euro ulatuses.

| — | Ühismeetmed: kõigi viie esitatud ühismeetme ettepaneku puhul soovitati ELi kaasrahastamist kokku 1 3 5 72  397 euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Ühismeetmed: kõigi viie esitatud ühismeetme ettepaneku puhul soovitati ELi kaasrahastamist kokku 1 3 5 72  397 euro ulatuses.

| — | Koostati projektide, tegevustoetuste ja konverentside reservnimekirjad. Reservnimekirjades on neli projektitaotlust. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa projektidele on kokku 4 8 15  524 eurot. Konverentsitaotlusi on reservnimekirjas kolm (summa kokku 2 75  934 eurot) ning tegevustoetuse taotluseid on reservnimekirjas neli (kaasrahastamine summas 4 25  280 eurot). |
| --- | --- |

—

Koostati projektide, tegevustoetuste ja konverentside reservnimekirjad. Reservnimekirjades on neli projektitaotlust. Kavandatud ELi kaasrahastamise summa projektidele on kokku 4 8 15  524 eurot. Konverentsitaotlusi on reservnimekirjas kolm (summa kokku 2 75  934 eurot) ning tegevustoetuse taotluseid on reservnimekirjas neli (kaasrahastamine summas 4 25  280 eurot).

| — | 2013. aastal kuulutati välja 13 avatud hankemenetlust (sh kaks seoses raamlepingutega) ja 13 taotlust teenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

—

2013. aastal kuulutati välja 13 avatud hankemenetlust (sh kaks seoses raamlepingutega) ja 13 taotlust teenuste osutamiseks.

| — | Kuna suurem osa lepinguid sõlmiti 2013. aasta lõpus, algas nendega seonduv töö aasta lõpupoole. EAHC korraldas iga lepingu puhul avakoosoleku ning tegi põhjalikku järelevalvet lepingu täitmise üle koostöös tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadiga. |
| --- | --- |

—

Kuna suurem osa lepinguid sõlmiti 2013. aasta lõpus, algas nendega seonduv töö aasta lõpupoole. EAHC korraldas iga lepingu puhul avakoosoleku ning tegi põhjalikku järelevalvet lepingu täitmise üle koostöös tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadiga.

| 3. | Tarbijakaitse tööprogramm






  — | 2013. aastal käivitas rakendusamet, kellele oli usaldatud (iga-aastase) tarbijakaitse tööprogrammi teatud osade rakendamine, 8 projektikonkurssi ja 21 hankemenetlust. |
| --- | --- | --- |

3.

Tarbijakaitse tööprogramm

—

2013. aastal käivitas rakendusamet, kellele oli usaldatud (iga-aastase) tarbijakaitse tööprogrammi teatud osade rakendamine, 8 projektikonkurssi ja 21 hankemenetlust.

| — | Rakendusamet eraldas 56 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi pädevate asutuste täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ja määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet eraldas 56 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi pädevate asutuste täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ja määruse (EÜ) nr 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle.

| — | Üldise tooteohutuse direktiiviga seotud ühismeetmete rakendamiseks ette nähtud toetuse eesmärk oli vahetada ja rakendada osalevate liikmesriikide pädevate asutuste parimaid tavasid ning parandada piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

—

Üldise tooteohutuse direktiiviga seotud ühismeetmete rakendamiseks ette nähtud toetuse eesmärk oli vahetada ja rakendada osalevate liikmesriikide pädevate asutuste parimaid tavasid ning parandada piiriülest koostööd.

| — | Pärast Horvaatia ühinemist ELiga kirjutas rakendusamet alla esimesele toetuslepingule Horvaatias asuva Euroopa tarbijakeskuse (ECC) rakendatavate meetmete toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Pärast Horvaatia ühinemist ELiga kirjutas rakendusamet alla esimesele toetuslepingule Horvaatias asuva Euroopa tarbijakeskuse (ECC) rakendatavate meetmete toetamiseks.

| — | Rakendusamet sõlmis teenuslepingu toetusmehhanismi loomiseks ECC-võrgustikule, et parandada selle nähtavust ning Euroopa tarbijakeskuste ühise töö mõju. Teenuse osa on kvaliteedistandardite väljatöötamine, mis aitab tarbijakeskusel mõõta tulemusi, võrreldes neid eelnevalt kindlaks määratud näitajatega. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet sõlmis teenuslepingu toetusmehhanismi loomiseks ECC-võrgustikule, et parandada selle nähtavust ning Euroopa tarbijakeskuste ühise töö mõju. Teenuse osa on kvaliteedistandardite väljatöötamine, mis aitab tarbijakeskusel mõõta tulemusi, võrreldes neid eelnevalt kindlaks määratud näitajatega.

| — | Rakendusamet käivitas mitu hankemenetlust tarbijaohutuse eesmärgi toetamiseks, teenused hõlmasid lastetarvetel (tooted, mis soodustavad und ja lõõgastumist, hügieenitooted ja laste söötmiseks mõeldud tooted) kasutatavate ohutus- või hoiatussõnumeid edastavate graafiliste sümbolite kavandamist ja kinnitamist (kooskõlas ISO eeskirjadega). |
| --- | --- |

—

Rakendusamet käivitas mitu hankemenetlust tarbijaohutuse eesmärgi toetamiseks, teenused hõlmasid lastetarvetel (tooted, mis soodustavad und ja lõõgastumist, hügieenitooted ja laste söötmiseks mõeldud tooted) kasutatavate ohutus- või hoiatussõnumeid edastavate graafiliste sümbolite kavandamist ja kinnitamist (kooskõlas ISO eeskirjadega).

| — | Piirituskaminate uuringu eesmärk oli laborikatsete abil kindlaks teha heidete mõju siseõhu kvaliteedile. |
| --- | --- |

—

Piirituskaminate uuringu eesmärk oli laborikatsete abil kindlaks teha heidete mõju siseõhu kvaliteedile.

| — | Tarbijakaitsealases koostöös lepiti 2013. aastal kokku kahe meetme osas. Esimene meede on suunatud ühenduse eeskirjade kohaldamisele ebaõiglaste tingimuste suhtes tarbijalepingutes (direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes). Meetme eesmärk on luua ühtsem arusaam ebaõiglaste tingimuste direktiivist ning võimaldada paremat teabevahetust pädevate asutuste vahel. Teise meetme eesmärk on luua internetiuuringute võrgustik ja seda edasi arendada, edendades veebilaborite loomist kõikides ELi liikmesriikide pädevates asutustes. |
| --- | --- |

—

Tarbijakaitsealases koostöös lepiti 2013. aastal kokku kahe meetme osas. Esimene meede on suunatud ühenduse eeskirjade kohaldamisele ebaõiglaste tingimuste suhtes tarbijalepingutes (direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes). Meetme eesmärk on luua ühtsem arusaam ebaõiglaste tingimuste direktiivist ning võimaldada paremat teabevahetust pädevate asutuste vahel. Teise meetme eesmärk on luua internetiuuringute võrgustik ja seda edasi arendada, edendades veebilaborite loomist kõikides ELi liikmesriikide pädevates asutustes.

| — | 2013. aastal sõlmis rakendusamet eritoetuse lepingud Euroopa Tarbijaühistute Bürooga (BEUC) ja valmistas ette toetuslepingu tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühinguga (ANEC). |
| --- | --- |

—

2013. aastal sõlmis rakendusamet eritoetuse lepingud Euroopa Tarbijaühistute Bürooga (BEUC) ja valmistas ette toetuslepingu tarbijate standardimises osalemise koordineerimise Euroopa ühinguga (ANEC).

| — | BEUCi kaasrahastamine aitab kaasa Euroopa tarbijate huvide edendamisele ELi poliitikakujundamise protsessis kaupade ja teenuste kasutajatena. |
| --- | --- |

—

BEUCi kaasrahastamine aitab kaasa Euroopa tarbijate huvide edendamisele ELi poliitikakujundamise protsessis kaupade ja teenuste kasutajatena.

| — | ANECile antav toetus aitab tagada tarbijate huvide esindamist ja kaitsmist standardimis- ja sertifitseerimisprotsessis. |
| --- | --- |

—

ANECile antav toetus aitab tagada tarbijate huvide esindamist ja kaitsmist standardimis- ja sertifitseerimisprotsessis.

| 4. | Tööprogramm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”






  — | Rakendusamet käivitas 26 hankemenetlust, mille tulemusel kirjutati 2013. aastal alla 29 teenuslepingut. Lepingute raames pakutavad teenused hõlmavad koolituste korraldamist ELi liikmesriikide ning kandidaatriikide ametiasutuste töötajatele, nagu ka ametliku kontrollitegevusega seotud töötajatele Euroopa naabruspoliitika ja EFTA riikides. |
| --- | --- | --- |

4.

Tööprogramm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”

—

Rakendusamet käivitas 26 hankemenetlust, mille tulemusel kirjutati 2013. aastal alla 29 teenuslepingut. Lepingute raames pakutavad teenused hõlmavad koolituste korraldamist ELi liikmesriikide ning kandidaatriikide ametiasutuste töötajatele, nagu ka ametliku kontrollitegevusega seotud töötajatele Euroopa naabruspoliitika ja EFTA riikides.

| — | Koolituse eesmärk on hoida koolitatavaid kursis ELi toidualaste õigusaktide kõikide aspektidega ning tagada, et kõikides liikmesriikides tehakse kontrolle ühtlustatumalt, objektiivsemalt ja asjakohasemalt. Koolitused hõlmavad mitmeid toidualaseid õigusakte, alates loomatervishoiust ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemini, spermast, munarakkudest ja embrüotest riskihindamiseni ning taimetervisest veterinaarravimiteni. |
| --- | --- |

—

Koolituse eesmärk on hoida koolitatavaid kursis ELi toidualaste õigusaktide kõikide aspektidega ning tagada, et kõikides liikmesriikides tehakse kontrolle ühtlustatumalt, objektiivsemalt ja asjakohasemalt. Koolitused hõlmavad mitmeid toidualaseid õigusakte, alates loomatervishoiust ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemini, spermast, munarakkudest ja embrüotest riskihindamiseni ning taimetervisest veterinaarravimiteni.

| — | Arengu ja koostöö peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi eelarvest rahastatava kolmandate riikidega seotud täiendava „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” programmi abil korraldatakse täiendkoolitus ka kolmandates riikides ja arengumaades, et tutvustada toidukontrolliga seotud kolmandate riikide ametnikele ELi standardeid ja impordinõudeid. Plaanis on koolitada 2100 kolmandate riikide ametnikku. |
| --- | --- |

—

Arengu ja koostöö peadirektoraadi ning kaubanduse peadirektoraadi eelarvest rahastatava kolmandate riikidega seotud täiendava „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” programmi abil korraldatakse täiendkoolitus ka kolmandates riikides ja arengumaades, et tutvustada toidukontrolliga seotud kolmandate riikide ametnikele ELi standardeid ja impordinõudeid. Plaanis on koolitada 2100 kolmandate riikide ametnikku.

| — | Algatus „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” saavutas aastast osalejate arvu silmas pidades algselt kavandatud eesmärgi, liikmesriikidest osales pidevalt kokku ligi 6000 inimest. Saavutati eesmärgiks võetud osalejate 85-protsendiline rahulolu ning enam kui 90 % osalejatest hindas saadud teavet kasulikuks. |
| --- | --- |

—

Algatus „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” saavutas aastast osalejate arvu silmas pidades algselt kavandatud eesmärgi, liikmesriikidest osales pidevalt kokku ligi 6000 inimest. Saavutati eesmärgiks võetud osalejate 85-protsendiline rahulolu ning enam kui 90 % osalejatest hindas saadud teavet kasulikuks.

---

(1)  Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus, millega delegeeritakse volitused rakendusametile.

(2)  ELT C 378/6, 8.12.2012, http://ec.europa.eu/eahc/documents/health/calls/2013/HP_work_plan_for_2013.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Tehakse jõupingutusi, et veelgi vähendada üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamist. Eelkõige võetakse seoses koosolekute ja teabepäevadega erimeetmeid, et vähendada tühistamisi summast 94  953 eurot (2013) summani alla 24  000 euro (2014). |
| --- | --- |

11.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Tehakse jõupingutusi, et veelgi vähendada üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute tühistamist. Eelkõige võetakse seoses koosolekute ja teabepäevadega erimeetmeid, et vähendada tühistamisi summast 94  953 eurot (2013) summani alla 24  000 euro (2014).

| 12. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja kohustub hoidma kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määra võimalikult väikese. Kulukohustustega seotud assigneeringute üldise madala kasutusmääraga (94 %) seoses märgib amet, et I jaotis (personalikulud) moodustab eelarvest 58,77 %. Täielikult kasutamata assigneeringud on seotud peamiselt novembris 2013 tehtud kohtuotsusega mitte suurendada 2011. ja 2012. aasta palku, mis on iseloomult erandlik. |
| --- | --- |

12.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja kohustub hoidma kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määra võimalikult väikese. Kulukohustustega seotud assigneeringute üldise madala kasutusmääraga (94 %) seoses märgib amet, et I jaotis (personalikulud) moodustab eelarvest 58,77 %. Täielikult kasutamata assigneeringud on seotud peamiselt novembris 2013 tehtud kohtuotsusega mitte suurendada 2011. ja 2012. aasta palku, mis on iseloomult erandlik.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/93 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/93

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/11)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet” või „EASA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009 (2). Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid (3). |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet” või „EASA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009 (2). Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | 2012. aastal läbi viidud hankeprotseduuride tulemusel tellis EASA osa oma sertifitseerimistegevusest allhankena valitud 14 riiklikult lennuametilt ja kümnelt kvalifitseeritud üksuselt (9). 2013. aastal kulutati kirjeldatud sertifitseerimistegevuse allhankeks ligikaudu 22 miljonit eurot. Riiklikelt lennuametitelt ja kvalifitseeritud üksustelt sertifitseerimise tellimise protsessi ja selleks kasutatud kriteeriume kirjeldatakse ameti koostatud suunistes (10). Allhanke läbipaistvust saaks aga valikuprotsesside parema dokumenteerimise abil parandada (see hõlmab ka juhistes esitatud kriteeriumide alusel toimuvat hindamist). Sama kehtib ka paljude teiste väikese maksumusega lepingute pakkujate edukaks kuulutamise kohta. |
| --- | --- |

11.

2012. aastal läbi viidud hankeprotseduuride tulemusel tellis EASA osa oma sertifitseerimistegevusest allhankena valitud 14 riiklikult lennuametilt ja kümnelt kvalifitseeritud üksuselt (9). 2013. aastal kulutati kirjeldatud sertifitseerimistegevuse allhankeks ligikaudu 22 miljonit eurot. Riiklikelt lennuametitelt ja kvalifitseeritud üksustelt sertifitseerimise tellimise protsessi ja selleks kasutatud kriteeriume kirjeldatakse ameti koostatud suunistes (10). Allhanke läbipaistvust saaks aga valikuprotsesside parema dokumenteerimise abil parandada (see hõlmab ka juhistes esitatud kriteeriumide alusel toimuvat hindamist). Sama kehtib ka paljude teiste väikese maksumusega lepingute pakkujate edukaks kuulutamise kohta.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (98 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 10,1 miljonilt eurolt (11 %) 2012. aastal 7,2 miljoni euroni (8 %) 2013. aastal, ent III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (3,4 miljonit eurot ehk 42 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli kõrge (98 %). Ameti kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr vähenes küll 10,1 miljonilt eurolt (11 %) 2012. aastal 7,2 miljoni euroni (8 %) 2013. aastal, ent III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli endiselt kõrge (3,4 miljonit eurot ehk 42 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust, ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

13.

Amet alustas tegevust 2004. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut ameti ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks ameti ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 51.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

(9)  2014. aasta mai lõpu seisuga oli lõpetatud kolm kvalifitseeritud üksustega sõlmitud lepingut ja seega kehtis 14 riiklike lennuametite ja kvalifitseeritud üksustega sõlmitud lepingut.

9

(10)  „Juhised sertifitseerimisülesannete andmiseks riiklikele lennuametitele ja kvalifitseeritud üksustele”, EASA haldusnõukogu otsus 01-2011.

10

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 2011. aasta lõpu seisuga paiknes ameti raha vaid ühes pangas ning pangaarvete saldo oli 55 miljonit eurot (2010. aastal 49 miljonit eurot). Puudus sularahapoliitika, mis oleks aidanud riski vähendada ja samas asjakohaseid intresse teenida. | lõpetatud |
| 2012 | Amet võttis kasutusele standardprotseduuri eelkontrollide tegemiseks. Sellegipoolest ei olnud täidetud eelkontrollide juurde kuuluvaid kontrollnimekirju ja alati ei olnud olemas kulude heakskiitmist põhjendavaid dokumente (1). | lõpetatud |
| 2012 | Järelkontrollide metoodika kiideti heaks 2009. aastal. Kuigi amet tegi edusamme metoodika rakendamisel, on veelgi arenguruumi järgmistes valdkondades: kontrolle ei kavandata terveks aastaks ette, kontrollitav valim ei ole riskipõhine ning metoodika ei hõlma hankemenetlusi. | lõpetatud |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute keskmine määr oli 95 %: I jaotises (personalikulud) 96 %, II jaotises (halduskulud) 95 % ja III jaotises (tegevuskulud) 89 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga kõrge III jaotises (46 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2012 | Ühes auditeeritud värbamismenetluses valituks osutunud kandidaat ei vastanud personalieeskirjades sätestatud nõuetele, mis puudutavad nõutavat ülikooliharidust või samaväärset erialast koolitust. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

2011. aasta lõpu seisuga paiknes ameti raha vaid ühes pangas ning pangaarvete saldo oli 55 miljonit eurot (2010. aastal 49 miljonit eurot). Puudus sularahapoliitika, mis oleks aidanud riski vähendada ja samas asjakohaseid intresse teenida.

lõpetatud

2012

Amet võttis kasutusele standardprotseduuri eelkontrollide tegemiseks. Sellegipoolest ei olnud täidetud eelkontrollide juurde kuuluvaid kontrollnimekirju ja alati ei olnud olemas kulude heakskiitmist põhjendavaid dokumente (1).

lõpetatud

2012

Järelkontrollide metoodika kiideti heaks 2009. aastal. Kuigi amet tegi edusamme metoodika rakendamisel, on veelgi arenguruumi järgmistes valdkondades: kontrolle ei kavandata terveks aastaks ette, kontrollitav valim ei ole riskipõhine ning metoodika ei hõlma hankemenetlusi.

lõpetatud

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute keskmine määr oli 95 %: I jaotises (personalikulud) 96 %, II jaotises (halduskulud) 95 % ja III jaotises (tegevuskulud) 89 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga kõrge III jaotises (46 %). Ehkki osaliselt tuleneb see ameti tegevuse mitmeaastasest iseloomust ning kontrollikoja valimis sisaldunud ülekandmised olid nõuetekohaselt põhjendatud, on ülekandmiste nii kõrge määr vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2012

Ühes auditeeritud värbamismenetluses valituks osutunud kandidaat ei vastanud personalieeskirjades sätestatud nõuetele, mis puudutavad nõutavat ülikooliharidust või samaväärset erialast koolitust.

ei kohaldata

---

(1)  Puudusid osutatud teenuste ajakulu põhjendavad tööajatabelid.

---

II LISA

Euroopa Lennundusohutusamet (Köln)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Ameti pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 216/2008 (nn alusmäärus)) | Eesmärgid







  — | Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

Ameti pädevus

(Ameti pädevus on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 216/2008 (nn alusmäärus))

Eesmärgid

—

Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng.

Ülesanded

| — | Esitab komisjonile arvamusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

—

Esitab komisjonile arvamusi ja soovitusi.

| — | Annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali algmääruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks. |
| --- | --- |

—

Annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali algmääruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks.

| — | Teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta. |
| --- | --- |

—

Teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta.

| — | Korraldab liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja endise Euroopa Liidu Ühendatud Lennundusameti liikmesriikide (viimasel juhul vastavalt töökokkulepetele) pädevate asutuste standardimiskontrolle. |
| --- | --- |

—

Korraldab liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja endise Euroopa Liidu Ühendatud Lennundusameti liikmesriikide (viimasel juhul vastavalt töökokkulepetele) pädevate asutuste standardimiskontrolle.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

Alusmääruse kohaselt on haldusnõukogul näiteks järgmised ülesanded:

| — | nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid; |
| --- | --- |

—

nimetab tegevdirektori ja tegevdirektori ettepaneku alusel direktorid;

| — | võtab vastu ameti üldise aastaaruande; |
| --- | --- |

—

võtab vastu ameti üldise aastaaruande;

| — | võtab vastu ameti järgmise aasta töökava; |
| --- | --- |

—

võtab vastu ameti järgmise aasta töökava;

| — | nimetab apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt artiklile 41; |
| --- | --- |

—

nimetab apellatsiooninõukogu liikmed vastavalt artiklile 41;

| — | kehtestab oma töökorra; |
| --- | --- |

—

kehtestab oma töökorra;

| — | võib moodustada töörühmi talle pandud kohustuste, sealhulgas oma otsuste ettevalmistamise ning nende rakendamise järelevalve täitmiseks. |
| --- | --- |

—

võib moodustada töörühmi talle pandud kohustuste, sealhulgas oma otsuste ettevalmistamise ning nende rakendamise järelevalve täitmiseks.

Tegevdirektor

Juhib ametit; nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Apellatsiooninõukogu

Teeb otsuseid kaebuste kohta seoses ameti otsustega (vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 sätetele) sertifitseerimise, tasude ja lõivude ning ettevõtete kontrollimise kohta.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Kogueelarve: 151,2 (150,2) miljonit eurot, sealhulgas:

| — | omatulud: 83,8 (83) miljonit eurot (55,4 %) |
| --- | --- |

—

omatulud: 83,8 (83) miljonit eurot (55,4 %)

| — | ELi toetus: 34,9 (34,9) miljonit eurot (23,1 %) |
| --- | --- |

—

ELi toetus: 34,9 (34,9) miljonit eurot (23,1 %)

| — | kolmandate riikide toetused: 1,7 (1,7) miljonit eurot (1,1 %) |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide toetused: 1,7 (1,7) miljonit eurot (1,1 %)

| — | tasudest ja lõivudest laekunud sihtotstarbelised tulud: 24,2 (25,2) miljonit eurot (16 %) |
| --- | --- |

—

tasudest ja lõivudest laekunud sihtotstarbelised tulud: 24,2 (25,2) miljonit eurot (16 %)

| — | muud tulud: 0,9 (0,9) miljonit eurot (0,6 %) |
| --- | --- |

—

muud tulud: 0,9 (0,9) miljonit eurot (0,6 %)

| — | muud toetused: 5,7 (4,4) miljonit eurot (3,8 %) |
| --- | --- |

—

muud toetused: 5,7 (4,4) miljonit eurot (3,8 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

692 (634) ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus.

Täidetud ametikohad: 647 (612)

Muud tüüpi töötajatega täidetud ametikohad

Kokku: 100 (74,6), kellest lepingulisi töötajaid: 85 (63,3), lähetuses viibivaid riiklikke eksperte: 15 (11,3); erinõustajaid: 0 (0)

Ajutised teenistujad kokku: 648 (1)
  (613)

Toetustest rahastatud täidetud ametikohad: 219 (2)
  (216)

Teenustasudest rahastatud täidetud ametikohad: 429 (2) (396)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Arvamused

12 arvamust

Eeskirjade kehtestamisega seotud otsused

28 otsust, mis käsitlevad sertifitseerimistingimusi (8), nõuete täitmise vastuvõetavaid viise ja suuniseid (20)

2013. aasta muud töötulemused (mõju eeskirjadele avaldub järgmistel aastatel)

32 tehnilist kirjeldust, 26 muudatusettepanekute teatist, 24 vastust kommentaaridele

Rahvusvaheline koostöö

12 töökorralduse kokkulepet

2 muudatust ühe töökorralduse kokkuleppe lisades

2 eeskirjade kehtestamist puudutavat koostöökokkulepet EASA kahepoolsete partneritega

Toetati ELi ja Ukraina vahelise ühise lennunduskokkuleppe läbirääkimisi (kokkulepe allkirjastati 2013. aastal)

10 soovitust Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) riikide kirjade kohta

Kahepoolsed lennuohutust käsitlevad kokkulepped

Toetati ELi ja Brasiilia vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise protsessi ning lepingu praktiliseks rakendamiseks vajalike instrumentide väljatöötamist.

Toetati ELi ja USA vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe rakendamist, mis sisaldas järelevalvenõukogu koosolekute ning Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga peetud ühe lennustandardite iga-aastase koosoleku ettevalmistamist.

Toetati Euroopa Komisjoni ELi ja USA vahelise kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe uute lisade väljatöötamisel (lennukimeeskondade litsentseerimine, koolitusotstarbelised lennusimulaatorid, pilootide koolitamise organisatsioonid).

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2013

Tüübisertifikaate/piiratud tüübisertifikaate: 11 (3)

Täiendavaid tüübisertifikaate: 688

Lennukõlblikkuseeskirju: 382

Alternatiivseid nõuete täitmise viisi sertifikaate: 82

Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 214

Olulisi muudatusi/remonditöid/tüübisertifikaatide modifikatsioone: 1  017

Väiksemaid muudatusi/remonditöid: 643

Õhusõidukite lennukäsiraamatuid: 318

Lennutingimuste kinnitamisi: 457

Koolitusotstarbelisi lennusimulaatoreid: 311

Lube projekteerimisorganisatsioonidele: 550

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed) (4): 1  544

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed) (4): 328

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide sertifikaate (4): 52

Sertifikaate tootjatele (4): 23

Lennukimeeskondade litsentseerimise organisatsioonide sertifikaate (4): 15

Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste organisatsioonide sertifikaate (4): 3

Standardiseerimiskontrollid (kontrollide arv liigi kaupa) seisuga 31. detsember 2013

Lennukõlblikkuse valdkonnas: 22

Lennutegevuse valdkonnas: 16

Lennumeeskondade litsentseerimise valdkonnas: 16

Lennumeeskondade tervisetõendite väljastamise valdkonnas: 12

Koolitusotstarbeliste lennusimulaatorite valdkonnas: 9

Lennuliikluse korraldamise/lennuliiklusteenuste valdkonnas: 14

Välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise valdkonnas: 13

---

(1)  Kaks osalise koormusega töötavat pilooti täidavad ühe ametikoha.

(2)  Lõivudest rahastatud ja toetustest rahastatud täidetud ametikohtade jaotus võib muutuda kuluarvestuse koodides 31. detsembril 2013 tehtavate muudatuste tõttu.

(3)  Arvesse võetakse vaid uutele lahendustele väljastatud tüübisertifikaate/piiratud tüübisertifikaate. Arvesse ei võeta seniste õiguste kaitseks väljastatud tüübisertifikaate, tüübisertifikaatide ülekannet ega nende uuesti väljastamist.

(4)  Ameti sertifitseerimistegevus jaguneb järgmiselt: põhijärelevalve juba sertifitseeritud organisatsioonide üle (uuendatakse iga kahe või kolme aasta tagant) ja uute sertifikaatidega seotud tegevus. Tabelis on toodud andmed sertifikaatide koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2013.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Et paremini juhtida riiklikelt lennuametitelt ja võimalikelt kvalifitseeritud üksustelt allhanke korras tellitud sertifitseerimistegevust, võtab sertifitseerimisdirektoraat (C) koos finantsdirektoraadiga (F) 2014. aastal kasutusele lihtsa vahendi, millega saab registreerida allhangete ostutellimused ja neid optimeerida vastavalt tegevdirektori otsuse 2011/056/F 1. lisa kriteeriumidele.
  Väikese maksumusega lepingute kandidaatide valiku menetlustes järgib amet edaspidi süstemaatiliselt kontrollikoja kommentaari esialgsete kandidaatide valimisel ja selle asjakohasel dokumenteerimisel. |
| --- | --- |

11.

Et paremini juhtida riiklikelt lennuametitelt ja võimalikelt kvalifitseeritud üksustelt allhanke korras tellitud sertifitseerimistegevust, võtab sertifitseerimisdirektoraat (C) koos finantsdirektoraadiga (F) 2014. aastal kasutusele lihtsa vahendi, millega saab registreerida allhangete ostutellimused ja neid optimeerida vastavalt tegevdirektori otsuse 2011/056/F 1. lisa kriteeriumidele.

Väikese maksumusega lepingute kandidaatide valiku menetlustes järgib amet edaspidi süstemaatiliselt kontrollikoja kommentaari esialgsete kandidaatide valimisel ja selle asjakohasel dokumenteerimisel.

| 12. | Amet märgib, et III jaotise ülekandmiste määra vähendamiseks on juba tehtud suuri jõupingutusi, mis kajastub olulises vähenemises võrreldes eelmise aastaga: 6,2 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,4 miljonit eurot 2013. aastal.
  2013. aastal tuli oodata mõningate assigneeringute täitmisega võimaliku 2011. aasta palgakorrigeerimise tõttu ning need suunati aasta jooksul ümber prioriteetsetele projektidele (eeskirjade koostamise ja ohutusuuringute projektid). See takistas aasta alguse kulukohustuste täitmist, mis mõjutas tugevasti ülekandmiste määra aasta lõpus. |
| --- | --- |

12.

Amet märgib, et III jaotise ülekandmiste määra vähendamiseks on juba tehtud suuri jõupingutusi, mis kajastub olulises vähenemises võrreldes eelmise aastaga: 6,2 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,4 miljonit eurot 2013. aastal.

2013. aastal tuli oodata mõningate assigneeringute täitmisega võimaliku 2011. aasta palgakorrigeerimise tõttu ning need suunati aasta jooksul ümber prioriteetsetele projektidele (eeskirjade koostamise ja ohutusuuringute projektid). See takistas aasta alguse kulukohustuste täitmist, mis mõjutas tugevasti ülekandmiste määra aasta lõpus.

| 13. | Ametil on juba olnud ebaselgusi suhete tõttu asukohariigiga, sest puudub nõuetekohane asukohaleping, ning sellepärast võtab amet soovituse teadmiseks ja teeb nõuetekohase peakorterilepingu sõlmimiseks tihedat koostööd Euroopa Liidu Nõukogu, parlamendi ja komisjoniga.
  Selline leping peaks tagama – peale asukohariigiga seotud suhete läbipaistvuse suurendamise –, et asukohariik võtab kõik vajalikud meetmed, et amet saaks takistusteta täita oma õiguslikke volitusi, ning ühtlasi selgitaks riiklike õigusasutuste ja ameti suhteid. |
| --- | --- |

13.

Ametil on juba olnud ebaselgusi suhete tõttu asukohariigiga, sest puudub nõuetekohane asukohaleping, ning sellepärast võtab amet soovituse teadmiseks ja teeb nõuetekohase peakorterilepingu sõlmimiseks tihedat koostööd Euroopa Liidu Nõukogu, parlamendi ja komisjoniga.

Selline leping peaks tagama – peale asukohariigiga seotud suhete läbipaistvuse suurendamise –, et asukohariik võtab kõik vajalikud meetmed, et amet saaks takistusteta täita oma õiguslikke volitusi, ning ühtlasi selgitaks riiklike õigusasutuste ja ameti suhteid.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/102 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/102

---

ARUANNE

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos tugiameti vastustega

(2014/C 442/12)

SISSEJUHATUS

| 1. | Valettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „tugiamet” või „EASO”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1). Tugiameti ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO loodi eesmärgiga tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Tugiamet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus. Tugiamet toetab liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla. |
| --- | --- |

1.

Valettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „tugiamet” või „EASO”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (1). Tugiameti ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO loodi eesmärgiga tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Tugiamet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus. Tugiamet toetab liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning tugiameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning tugiameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | tugiameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

tugiameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (2) ja eelarve täitmise aruannetest (3)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab tugiameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):






  a) | juhtkonna kohustused seoses tugiameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (5) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab tugiameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tugiameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab tugiameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):

a)

juhtkonna kohustused seoses tugiameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (5) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab tugiameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab tugiameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tugiameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et tugiameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab tugiameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tugiameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning tugiameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt tugiameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab tugiameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt tugiameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning tugiameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt tugiameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on tugiameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on tugiameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. Tuleb arvestada, et 2013. aasta oli tugiameti esimene tegevusaasta majanduslikult iseseisvana. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. Tuleb arvestada, et 2013. aasta oli tugiameti esimene tegevusaasta majanduslikult iseseisvana.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 11. | Auditi käigus ei tehtud kättesaadavaks andmeid, mille alusel kaeti 40  000 eurot, mis oli seotud 2013. aastal tööle võetud personali kulude ja hüvitistega. |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus ei tehtud kättesaadavaks andmeid, mille alusel kaeti 40  000 eurot, mis oli seotud 2013. aastal tööle võetud personali kulude ja hüvitistega.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva. |
| --- | --- |

12.

Kõikide tehtud maksete hulgast tehti 446 (18 %) makset pärast finantsmäärusega sätestatud ajapiiranguid. Maksed hilinesid keskmiselt 21 päeva.

| 13. | 16 sisekontrollistandardist kuus ei ole veel täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

13.

16 sisekontrollistandardist kuus ei ole veel täielikult rakendatud.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 14. | Tugiamet oli oma 2013. aasta eelarvelised vajadused 13 % võrra tegelikest suuremaks hinnanud (2012: 32 %) ja kulukohustustega katnud vaid 10,4 miljonit eurot (eelarve kogumaht oli 12 miljonit eurot). Ülekantud assigneeringute summa oli 2,5 miljonit eurot ehk 24 % (2012: 65 %) kõikidest kulukohustustega seotud assigneeringutest, millest 3 37  031 eurot ei olnud juriidilise kohustusega kaetud. Kuigi eelarve kavandamist tuleks parandada, oli nii eelarveliste vajaduste ülehindamine kui kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmine oluliselt väiksem kui eelmisel aastal. |
| --- | --- |

14.

Tugiamet oli oma 2013. aasta eelarvelised vajadused 13 % võrra tegelikest suuremaks hinnanud (2012: 32 %) ja kulukohustustega katnud vaid 10,4 miljonit eurot (eelarve kogumaht oli 12 miljonit eurot). Ülekantud assigneeringute summa oli 2,5 miljonit eurot ehk 24 % (2012: 65 %) kõikidest kulukohustustega seotud assigneeringutest, millest 3 37  031 eurot ei olnud juriidilise kohustusega kaetud. Kuigi eelarve kavandamist tuleks parandada, oli nii eelarveliste vajaduste ülehindamine kui kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmine oluliselt väiksem kui eelmisel aastal.

| 15. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised olid põhiliselt II jaotises (muud halduskulud) summas 5 40  269 eurot (31 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) ja III jaotises (põhitegevus) summas 1 8 41  798 eurot (45 % kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest või teenustest, mida ei olnud veel saadud. |
| --- | --- |

15.

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised olid põhiliselt II jaotises (muud halduskulud) summas 5 40  269 eurot (31 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) ja III jaotises (põhitegevus) summas 1 8 41  798 eurot (45 % kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest või teenustest, mida ei olnud veel saadud.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Värbamismenetluste läbipaistvust tuleb suurendada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjonid ei andnud alati punkte kõikidele vaba ametikoha teates esitatud valikukriteeriumitele; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel. |
| --- | --- |

16.

Värbamismenetluste läbipaistvust tuleb suurendada: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist, mis suurendab riski, et avaldused mõjutavad küsimuste kehtestamist; valikukomisjonid ei andnud alati punkte kõikidele vaba ametikoha teates esitatud valikukriteeriumitele; valikukomisjoni liikmete allkirjastatud huvide konflikti puudumise deklaratsioonides loetakse potentsiaalseks huvide konfliktiks ainult isiklikku suhet ja jäetakse täielikult välja ametialased suhted; ühe konkreetse värbamismenetluse puhul täheldati lahknevust vaba ametikoha teates sisalduva valikukriteeriumi ja vastava tõendatud töökogemuse aastate arvu puudutava valikukriteeriumi vahel.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 17. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

17.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

1

(2)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

2

(3)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

4

(5)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

5

(6)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

6

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Tugiameti peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud. | lõpetatud |
| 2012 | 0,2 miljoni euro suuruse eelarve ülekandmise kohta puudus juriidiline kohustus (leping) ning ülekandmine oli seega tehtud eeskirjade vastaselt. | ei kohaldata |
| 2012 | Tegemata on füüsiline inventuur, mis peaks tagama, et kõik tugiameti hangitud seadmed sisalduksid registris. | lõpetatud |
| 2012 | 50 makset (20 % aasta jooksul makstud summadest) tehti pärast finantsmääruses sätestatud tähtaegu. | ei kohaldata |
| 2012 | 16 sisekontrollistandardist (1)10 ei ole veel täielikult rakendatud. | pooleli |
| 2012 | 2012. aasta eelarvevajadused olid oluliselt üle hinnatud: alates majandusliku sõltumatuse saamise hetkest oli 7 miljonist eurost ülekandeid tehtud vaid 4,8 miljoni euro suuruses summas. | ei kohaldata |
| 2012 | 2012. aastasse kanti üle 3,2 miljoni euro suuruses summas kulukohustustega seotud assigneeringuid (65,13 % kõigist majandusliku sõltumatuse ajavahemiku kulukohustustega seotud assigneeringutest) (2). Nimetatud ülekandmised puudutavad I jaotist (personalikulud) summas 0,3 miljonit eurot, II jaotist (muud halduskulud) summas 1,4 miljonit eurot ning III jaotist (tegevuskulud) summas 1,5 miljonit eurot. Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest ning ekspertidega seotud kulude hüvitamisest. Täiendavad 0,8 miljonit eurot puudutavad tugiameti ruumes 2012. aastal tehtud remonditöid, mille eest tehakse maksed peale arvete lõplikku heakskiitmist (3). Ülekandmiste nii suur osakaal on sellegipoolest vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2012 | Mitme kulukohustuse maht ei olnud piisav nendega seotud toodete ja teenuste eest tasumiseks. Kulukohustused ei hõlmanud tarneid summas 0,2 miljonit eurot, mistõttu oli sama summa võrra tegelikust suuremana kajastatud ka eelarve tulemiaruanne. | ei kohaldata |
| 2012 | EASO koordineerib liikmesriikide ekspertide kasutamist teiste liikmesriikide toetamiseks kriisiolukordades ning hüvitab ekspertide lähetuskulud kindlate määrade alusel. Lähetuskulusid hüvitati kokku summas 4 17  000 eurot (24 % kõigist maksetest). Kindlate määrade alusel hüvitati ka EASO ruumes toimunud kohtumistest osa võtnud välisosalejate kulud. Kohtumiste kulud on jagatud mitme eelarverea vahel ning nende kogusumma ei ole teada. Kindlate määrade kasutamine vähendab küll halduskoormust, ent nende alusel hüvitatavad summad võivad olla tegelikest kuludest suuremad. | ei kohaldata |
| 2012 | EASO majutamiseks pakkus Malta valitsus tugiametile hoonet (4) ning Malta transpordiametiga sõlmitud üürilepingu kohaselt „antakse ruumid üle viimistletud olekus ning need on varustatud peamiste ühenduskohtadega”. Hoone kasutusele võtmiseks tuli ruumide kohandamiseks (5) teha sellegipoolest kulutusi ligikaudu 4,3 miljoni euro eest, millest 3,8 miljonit eurot maksab komisjon. 2012. aasta lõpuks oli enamik töödest lõpetatud ning Malta valitsusele oli tehtud ligikaudu 3 miljoni euro eest ettemakseid. Lisaks maksab EASO üheksa aasta jooksul üüri umbes 3,7 miljonit eurot. | ei kohaldata |
| 2012 | Komisjon oli Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitanud nii majutustingimustest kui ka asjaolust, et hoone vajas mõningast kohandamist, mida rahastavad Malta valitsus ja komisjon. Eelarvepädevad institutsioonid olid küll projektist informeeritud, ent puudub tõendusmaterjal selle kohta, et nad oleksid olnud teadlikud projekti oodatavatest kuludest ning ELi osast nende katmisel. | ei kohaldata |
| 2012 | Tugiamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: puudusid tõendid selle kohta, et tugiamet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kaalud ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Tugiameti peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud.

lõpetatud

2012

0,2 miljoni euro suuruse eelarve ülekandmise kohta puudus juriidiline kohustus (leping) ning ülekandmine oli seega tehtud eeskirjade vastaselt.

ei kohaldata

2012

Tegemata on füüsiline inventuur, mis peaks tagama, et kõik tugiameti hangitud seadmed sisalduksid registris.

lõpetatud

2012

50 makset (20 % aasta jooksul makstud summadest) tehti pärast finantsmääruses sätestatud tähtaegu.

ei kohaldata

2012

16 sisekontrollistandardist (1)10 ei ole veel täielikult rakendatud.

pooleli

2012

2012. aasta eelarvevajadused olid oluliselt üle hinnatud: alates majandusliku sõltumatuse saamise hetkest oli 7 miljonist eurost ülekandeid tehtud vaid 4,8 miljoni euro suuruses summas.

ei kohaldata

2012

2012. aastasse kanti üle 3,2 miljoni euro suuruses summas kulukohustustega seotud assigneeringuid (65,13 % kõigist majandusliku sõltumatuse ajavahemiku kulukohustustega seotud assigneeringutest) (2). Nimetatud ülekandmised puudutavad I jaotist (personalikulud) summas 0,3 miljonit eurot, II jaotist (muud halduskulud) summas 1,4 miljonit eurot ning III jaotist (tegevuskulud) summas 1,5 miljonit eurot. Ülekandmised tulenevad peamiselt aasta lõpu seisuga veel laekumata ja/või maksmata arvetest ning ekspertidega seotud kulude hüvitamisest. Täiendavad 0,8 miljonit eurot puudutavad tugiameti ruumes 2012. aastal tehtud remonditöid, mille eest tehakse maksed peale arvete lõplikku heakskiitmist (3). Ülekandmiste nii suur osakaal on sellegipoolest vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2012

Mitme kulukohustuse maht ei olnud piisav nendega seotud toodete ja teenuste eest tasumiseks. Kulukohustused ei hõlmanud tarneid summas 0,2 miljonit eurot, mistõttu oli sama summa võrra tegelikust suuremana kajastatud ka eelarve tulemiaruanne.

ei kohaldata

2012

EASO koordineerib liikmesriikide ekspertide kasutamist teiste liikmesriikide toetamiseks kriisiolukordades ning hüvitab ekspertide lähetuskulud kindlate määrade alusel. Lähetuskulusid hüvitati kokku summas 4 17  000 eurot (24 % kõigist maksetest). Kindlate määrade alusel hüvitati ka EASO ruumes toimunud kohtumistest osa võtnud välisosalejate kulud. Kohtumiste kulud on jagatud mitme eelarverea vahel ning nende kogusumma ei ole teada. Kindlate määrade kasutamine vähendab küll halduskoormust, ent nende alusel hüvitatavad summad võivad olla tegelikest kuludest suuremad.

ei kohaldata

2012

EASO majutamiseks pakkus Malta valitsus tugiametile hoonet (4) ning Malta transpordiametiga sõlmitud üürilepingu kohaselt „antakse ruumid üle viimistletud olekus ning need on varustatud peamiste ühenduskohtadega”. Hoone kasutusele võtmiseks tuli ruumide kohandamiseks (5) teha sellegipoolest kulutusi ligikaudu 4,3 miljoni euro eest, millest 3,8 miljonit eurot maksab komisjon. 2012. aasta lõpuks oli enamik töödest lõpetatud ning Malta valitsusele oli tehtud ligikaudu 3 miljoni euro eest ettemakseid. Lisaks maksab EASO üheksa aasta jooksul üüri umbes 3,7 miljonit eurot.

ei kohaldata

2012

Komisjon oli Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitanud nii majutustingimustest kui ka asjaolust, et hoone vajas mõningast kohandamist, mida rahastavad Malta valitsus ja komisjon. Eelarvepädevad institutsioonid olid küll projektist informeeritud, ent puudub tõendusmaterjal selle kohta, et nad oleksid olnud teadlikud projekti oodatavatest kuludest ning ELi osast nende katmisel.

ei kohaldata

2012

Tugiamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: puudusid tõendid selle kohta, et tugiamet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kaalud ja lävendid intervjuule kutsumiseks ja reservnimekirja kandmiseks, või et kirjalike testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud kehtestatud enne avalduste hindamist.

Alustamata

---

(1)  Sisekontrollistandardid nr 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13 ja 14.

(2)  Kogu kalendriaastat 2012 arvesse võttes 40,32 %.

(3)  Lõplik heakskiitmine oli 2013. aasta mai seisuga veel pooleli.

(4)  Pakkumuses kirjeldati seda kui tänapäeva nõuetele vastavat.

(5)  Komisjoni ja Malta valitsuse vahel sõlmitud asjaomane toetusleping sisaldab näiteks kontoriruumide liigenduse muutmist, kahekordseid klaase, IT- ja turvainfrastruktuuri, nõupidamisteruumi sisseseadmist jne.

---

II LISA

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, EASO (Valletta sadam, Malta)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 67, 78 ja 80) | Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega.
  Liit arendab välja varjupaiga, täiendava kaitse ja ajutise kaitsega seotud ühise poliitika, mille eesmärk on tagada sobiv seisund kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide kodanikele ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine. Nimetatud poliitika peab vastama 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonile ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning teistele asjakohastele lepingutele.
  Nimetatud eesmärgil tuleb vastu võtta meetmed Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta, mis hõlmab kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit kolmandate riikide kodanikele; ühetaolist täiendava kaitse seisundit kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa varjupaika saamata vajavad rahvusvahelist kaitset; ühist ajutise kaitse süsteemi ümberasustatud isikutele nende massilise sissevoolu korral; ühist menetlust ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks; kriteeriume ja mehhanisme, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav varjupaiga- või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest; varjupaiga või täiendava kaitse taotlejate vastuvõtmise tingimusi käsitlevaid norme; partnerlust ja koostööd kolmandate riikidega, et juhtida varjupaika, täiendavat või ajutist kaitset taotlevate isikute sissevoolu.
  Kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.
  Liidu varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahelise õiglase jagamise põhimõtetest. |
| --- | --- |
| Tugiameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, millega asutatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) | Eesmärgid

  EASO ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO eesmärk on hõlbustada, koordineerida ja tugevdada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas ning osutada operatiivabi ja koordineerida abi osutamist liikmesriikidele, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla; sealhulgas koordineerida liikmesriikide ekspertidest koosnevate varjupaigatugirühmade tegevust ning osutada teaduslikku ja tehnilist abi liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel kõikides valdkondades, mis otseselt või kaudselt mõjutavad varjupaigaküsimusi.

  Ülesanded







  — | Pidev abi: varjupaigaprotsessi üldise kvaliteedi toetamine ja parandamine ühise koolituse, varjupaigateemalise koolituskava, ühise kvaliteedi ning ühise päritolumaa info abil. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu lepingu artikkel 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 67, 78 ja 80)

Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega.

Liit arendab välja varjupaiga, täiendava kaitse ja ajutise kaitsega seotud ühise poliitika, mille eesmärk on tagada sobiv seisund kõikidele rahvusvahelist kaitset vajavatele kolmandate riikide kodanikele ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimine. Nimetatud poliitika peab vastama 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonile ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundit käsitlevale protokollile ning teistele asjakohastele lepingutele.

Nimetatud eesmärgil tuleb vastu võtta meetmed Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta, mis hõlmab kogu liidus kehtivat ühetaolist varjupaigaseisundit kolmandate riikide kodanikele; ühetaolist täiendava kaitse seisundit kolmandate riikide kodanikele, kes Euroopa varjupaika saamata vajavad rahvusvahelist kaitset; ühist ajutise kaitse süsteemi ümberasustatud isikutele nende massilise sissevoolu korral; ühist menetlust ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks; kriteeriume ja mehhanisme, millega määratakse kindlaks, milline liikmesriik on vastutav varjupaiga- või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest; varjupaiga või täiendava kaitse taotlejate vastuvõtmise tingimusi käsitlevaid norme; partnerlust ja koostööd kolmandate riikidega, et juhtida varjupaika, täiendavat või ajutist kaitset taotlevate isikute sissevoolu.

Kui ühes või mitmes liikmesriigis tekib kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevoolu tõttu hädaolukord, võib nõukogu võtta komisjoni ettepaneku põhjal vastu ajutisi meetmeid asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toetamiseks.

Liidu varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ning vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahelise õiglase jagamise põhimõtetest.

Tugiameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, millega asutatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet)

Eesmärgid

EASO ülesanne on toetada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist. EASO eesmärk on hõlbustada, koordineerida ja tugevdada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas ning osutada operatiivabi ja koordineerida abi osutamist liikmesriikidele, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteem on sattunud erilise surve alla; sealhulgas koordineerida liikmesriikide ekspertidest koosnevate varjupaigatugirühmade tegevust ning osutada teaduslikku ja tehnilist abi liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel kõikides valdkondades, mis otseselt või kaudselt mõjutavad varjupaigaküsimusi.

Ülesanded

—

Pidev abi: varjupaigaprotsessi üldise kvaliteedi toetamine ja parandamine ühise koolituse, varjupaigateemalise koolituskava, ühise kvaliteedi ning ühise päritolumaa info abil.

| — | Eriabi: konkreetsetele vajadustele kohandatud abi, võimekuse arendamine, ümberpaigutamine, konkreetne tugi ja kvaliteedikontrolliprotsessid. |
| --- | --- |

—

Eriabi: konkreetsetele vajadustele kohandatud abi, võimekuse arendamine, ümberpaigutamine, konkreetne tugi ja kvaliteedikontrolliprotsessid.

| — | Erakorraline abi: solidaarsuse organiseerimine erilise surve all olevate liikmesriikide jaoks – pakkudes ajutist tuge ja abi riigi varjupaigasüsteemi parandamiseks või uuesti üles ehitamiseks. |
| --- | --- |

—

Erakorraline abi: solidaarsuse organiseerimine erilise surve all olevate liikmesriikide jaoks – pakkudes ajutist tuge ja abi riigi varjupaigasüsteemi parandamiseks või uuesti üles ehitamiseks.

| — | Teabe- ja analüüsitugi: teabe ja andmete jagamine ja kogumine, analüüs ja hindamine: mitte üksnes teabe võrdlemine ja jagamine, vaid ühiste suundumuste analüüs ning ühine hindamine. |
| --- | --- |

—

Teabe- ja analüüsitugi: teabe ja andmete jagamine ja kogumine, analüüs ja hindamine: mitte üksnes teabe võrdlemine ja jagamine, vaid ühiste suundumuste analüüs ning ühine hindamine.

| — | Kolmandate riikide toetamine: välismõõtme toetamine, kolmandate riikidega loodavate partnerluste toetamine eesmärgiga jõuda ühiste lahendusteni, nt suutlikkuse edendamise ja piirkondliku kaitse programmide ning liikmesriikide ümberasumisega seotud meetmete koordineerimise abil. |
| --- | --- |

—

Kolmandate riikide toetamine: välismõõtme toetamine, kolmandate riikidega loodavate partnerluste toetamine eesmärgiga jõuda ühiste lahendusteni, nt suutlikkuse edendamise ja piirkondliku kaitse programmide ning liikmesriikide ümberasumisega seotud meetmete koordineerimise abil.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks liige igast liikmesriigist (v.a Taani) ning kaks liiget komisjonist; üks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) hääleõiguseta esindaja. Kõik liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende kogemust, töökohustusi ja laialdasi erialateadmisi varjupaigaküsimustes.

Horvaatiat kutsutakse haldusnõukogu koosolekutest ning teistest asjakohastest koosolekutest vaatlejana osa võtma kuni 1. juulini 2013, kui ta sai EASO täisliikmeks (peale ELi ja Horvaatia 9. detsembri 2011. aasta assotsiatsioonilepingu jõustumist).

Taanit, Islandit, Liechtensteini, Norrat ja Šveitsi kutsutakse haldusnõukogu koosolekutest ning teistest asjakohastest koosolekutest vaatlejana osa võtma.

Ülesanded

Haldusnõukogu kui EASO juht- ja planeerimisorgani peamised ülesanded on loetletud EASO määruse artiklis 29 ning need hõlmavad tegevdirektori ametisse nimetamist, tugiameti järgmise aasta töökava, aastaaruannete ja eelarve vastuvõtmist. Haldusnõukogu peab tagama, tugiamet täidab oma ülesandeid tõhusal viisil.

Tegevdirektor

Tegevdirektor on oma ülesannete täitmisel sõltumatu, ta on tugiameti seaduslik esindaja, vastutab muu hulgas tugiameti halduskorralduse ja töökava ning haldusnõukogu otsuste elluviimise eest. Praegune tegevdirektor dr Robert K. Visser on ametis alates 1. veebruarist 2011. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Ametiaega võib pikendada veel kolmeks aastaks.

Nõuandev kogu

EASO moodustas vastavalt oma asutamismääruse artiklile 51 nõuandva kogu. Nõuandev kogu tagab EASO-le tiheda dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ning asjakohaste pädevate asutustega. Nõuandev kogu on vahend teabevahetuseks ja teadmiste kogumiseks tugiameti ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning varjupaiga valdkonna asjakohaste asutuste vahel. Vastavalt EASO määrusele tuleb nõuandev kogu kokku vähemalt kord aastas. Lisaks on EASO-l oma aasta konsultatsioonikalender erinevate konsultatsioonimeetodite ja tegevuste organiseerimiseks, milleks on näiteks ekspertide kohtumised, töötoad, seminarid ja online-konsultatsioon.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal tugiameti käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

12 miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Heakskiidetud ametikohti (ajutised töötajad): 45. Täidetud ametikohad: 44

Muid ametikohti (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid): 32. Täidetud ametikohad: 27

Personal kokku: 77

Täidetud ametikohad: 71, mis jaotuvad vastavalt tööülesannetele järgmiselt:

| — | põhitegevus: 43 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 43

| — | haldus- ja tugiülesanded: 28 |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 28

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

EASO tegevus jaotub viide peamisse valdkonda: pidev abi, eriabi, erakorraline abi, teabe ja analüüsitugi ning kolmandate riikide toetamine.

Pidev tugi: koolituste alal korraldas EASO 13 koolitajate koolitamise üritust, töötas välja kolm uut koolitusmoodulit ja ajakohastas kuus juba olemasolevat moodulit, töötas välja kaks koolituskäsiraamatut ja koolitusmaterjalide kogumise süsteemi, lõi uue õpitee, korraldas iga-aastase didaktilise seminari, kaks riiklike kontaktpunktide koolituskohtumist ja ühe koolituse võrdlusrühma kohtumise.

EASO töö, mis puudutas varjupaigataotluste menetluste ja otsuste kvaliteeti, hõlmas tugiameti kvaliteedimaatriksi väljatöötamist, korraldati neli praktilise koostöö kohtumist ja üks riiklike kontaktpunktide kvaliteedialane kohtumine.

Päritoluriike käsitleva teabega seoses võttis EASO vastu päritoluriike käsitleva teabe võrgustiku lähenemisviisi, lõi kolm päritoluriiki käsitleva teabe erivõrgustikku Süüria, Somaalia ja Pakistani kohta, tegi ELi ühise päritoluriike käsitleva teabe portaali kaudu kättesaadavaks 2  108 uut päritoluriiki käsitleva teabe dokumenti, korraldas kaks ühise portaali riiklike juhtide kohtumist, korraldas kaks päritoluriike käsitleva teabe strateegilise võrgustiku kohtumist ja kümme konkreetsetele riikidele suunatud töötuba ja seminari. Lisaks koostas EASO Lääne-Balkani riikide võrdleva analüüsi ja viis läbi päritoluriike käsitleva teabe portaali koolituse.

Saatjata alaealiste teemal avaldas EASO väljaande pealkirjaga „EASO age assessment practice in Europe”, korraldas neli praktilise koostöö kohtumist, iga-aastase saatjata alaealiste teemalise konverentsi ja viis läbi perede leidmise teemalise uuringu.

EASO ajakohastas liikmesriikides otsetõlkeks pakutavate keelte nimekirja, osales asjakohastel inimkaubandusega tegelevate JSK asutuste kohtumistel ja tugevdas koostööd liikmesriikide kohtute liikmetega.

Eriabi: EASO käivitas Rootsile ja Itaaliale antava eriabi. Rootsi puhul korraldati kaks koolitust EASO moodulite kohta ning Itaalia puhul aidati ellu viia spetsiaalne toetuskava, mis koosnes 45 tugitegevusest. Kümnesse tugirühma värvati 25 eksperti, kes viisid läbi kuus temaatilist töötuba Dublini ja päritoluriike käsitleva teabe kohta, Itaalia vastuvõtusüsteemi kaardistamise ja korraldasid koolituse Itaalia kohtunikele. Lisaks korraldas EASO kaks ümberpaigutamist käsitlevat praktilise koostöö kohtumist, osales esimesel iga-aastasel ümberpaigutamist käsitleval foorumil ja võttis osa Vahemere rakkerühma tööst (mille kaheksa tegevust on EASO-le määratud).

Erakorraline abi: EASO andis erakorralist abi Kreekale ja Bulgaariale, värvates 25de varjupaigaküsimuste tugimeeskonda 49 eksperti. Kreekas viidi ellu EASO-UNHCR projekt, mis puudutas pooleli olevate juhtumite käsitlemist, samuti korraldati hädaolukorra õppus Rumeenia-Ungari piiril koostöös Frontexiga. Tugiamet korraldas kolm varjupaigaekspertide reservnimekirja riiklike kontaktpunktide kohtumist.

Teabe- ja analüüsitugi: EASO avaldas oma aastaaruande, mis käsitles ELi varjupaiga valdkonda 2012. aastal, kolm varjupaigaküsimuste kvartaliaruannet ja 12 igakuist varjupaigaküsimuste aruannet. Lisaks töötas EASO välja ELi asüülivaldkonna varajase hoiatamise ja valmisoleku süsteemi II staadiumi.

Kolmandate riikide toetamine: EASO võttis vastu välistegevuse strateegia, osales Praha protsessis ja ELi liikuvuspartnerluses Tuneesia ja Marokoga ning rände-, liikuvuse- ja julgeolekuteemalises dialoogis Jordaaniaga. Detsembris 2013 lepiti nende kolme riigiga kokku Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames ühe projekti elluviimine. EASO korraldas ka kaks praktilise koostöö kohtumist – ühe ümberasustamise ja ühe Euroopa ühise varjupaigasüsteemi välismõõtme kohta – ning osales kahes tehnilise abi ja teabevahetuse rahastamisvahendi (TAIEX) töötoas.

EASO organisatsioonilised saavutused: organiseeris neli haldusnõukogu koosolekut, võttis vastu neli haldusnõukogu otsust, allkirjastas töökokkuleppe UNHCRi ja FRAga, pidas oma kolmanda konsultatiivfoorumi ning konsulteeris mitmetes küsimustes kodanikuühiskonna organisatsioonidega. EASO võttis vastu oma mitmeaastase töökava 2014–2016. Euroopa Komisjon hindas 2013. aastal EASO praktilise koostöö mõju varjupaigaküsimustele ja Euroopa ühisele varjupaigasüsteemile.

Allikas: tugiameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | See summa oli ligikaudne hinnang, sest EASO ootas kõigi 2013. aastal palgatud töötajate hüvitiste puhul individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kinnitust. EASO kasutab Exceli formaadis palgajälgimissüsteemi, kus talletatakse iga töötaja saadud või saada olevad maksed. |
| --- | --- |

11.

See summa oli ligikaudne hinnang, sest EASO ootas kõigi 2013. aastal palgatud töötajate hüvitiste puhul individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti kinnitust. EASO kasutab Exceli formaadis palgajälgimissüsteemi, kus talletatakse iga töötaja saadud või saada olevad maksed.

| 12. | Hilinenud maksete osakaal vähenes tunduvalt 2013. aasta suveks. Siiski suurenes hilinenud maksete osakaal jällegi 2013. aasta viimases kvartalis aasta lõpus oluliselt kasvanud töökoormuse tõttu. Maksete hilinemise vähendamiseks on kasutusele võetud uued menetlused, nagu hulgimaksed. |
| --- | --- |

12.

Hilinenud maksete osakaal vähenes tunduvalt 2013. aasta suveks. Siiski suurenes hilinenud maksete osakaal jällegi 2013. aasta viimases kvartalis aasta lõpus oluliselt kasvanud töökoormuse tõttu. Maksete hilinemise vähendamiseks on kasutusele võetud uued menetlused, nagu hulgimaksed.

| 13. | Need kuus sisekontrollistandardit rakendatakse täielikult 2014. aastal. |
| --- | --- |

13.

Need kuus sisekontrollistandardit rakendatakse täielikult 2014. aastal.

| 14. | EASO tunnistab, et eelarve haldamine paranes 2013. aastal märkimisväärselt ning amet jälgib pidevalt eelarvekohustuste täitmist. See tagab eelarve täitmise kõrge määra ja eeskirjadejärgse ülekandmismäära. |
| --- | --- |

14.

EASO tunnistab, et eelarve haldamine paranes 2013. aastal märkimisväärselt ning amet jälgib pidevalt eelarvekohustuste täitmist. See tagab eelarve täitmise kõrge määra ja eeskirjadejärgse ülekandmismäära.

| 15. | EASO kasutab eelarvekohustuste igakuise seire ja aruandluse süsteemi, mis tagab kulukohustuste õigeaegse vabastamise ning piirab olemasolevate õiguslike kohustustega seotud vajalike ja piisavate summade ülekandmise n + 1 aastaga. |
| --- | --- |

15.

EASO kasutab eelarvekohustuste igakuise seire ja aruandluse süsteemi, mis tagab kulukohustuste õigeaegse vabastamise ning piirab olemasolevate õiguslike kohustustega seotud vajalike ja piisavate summade ülekandmise n + 1 aastaga.

| 16. | Kirjalike testide ja intervjuude küsimused koostatakse alati ametikoha nõuete põhjal, mis on märgitud vaba ametikoha teates. Neid ei koostata enne esialgset koosolekut konfidentsiaalsuse tõttu.
  Mitme esmatähtsa kutsekriteeriumi puhul, nagu suurepärane planeerimis- ja probleemilahendusoskus, esineb ebaõiglase hindamise risk, kui kandidaati hinnatakse taotlusvormi alusel. Läbipaistvuse suurendamiseks esitab EASO vaba ametikoha teate eraldi lõigus kõik intervjuu käigus hinnatavad kriteeriumid. EASO võttis arvesse kontrollikoja märkust ja muutis valikukomisjonide huvide konflikti puudumise deklaratsiooni. 29. novembril 2013 võeti vastu huvikonfliktide ennetamise ja haldamise strateegia. |
| --- | --- |

16.

Kirjalike testide ja intervjuude küsimused koostatakse alati ametikoha nõuete põhjal, mis on märgitud vaba ametikoha teates. Neid ei koostata enne esialgset koosolekut konfidentsiaalsuse tõttu.

Mitme esmatähtsa kutsekriteeriumi puhul, nagu suurepärane planeerimis- ja probleemilahendusoskus, esineb ebaõiglase hindamise risk, kui kandidaati hinnatakse taotlusvormi alusel. Läbipaistvuse suurendamiseks esitab EASO vaba ametikoha teate eraldi lõigus kõik intervjuu käigus hinnatavad kriteeriumid. EASO võttis arvesse kontrollikoja märkust ja muutis valikukomisjonide huvide konflikti puudumise deklaratsiooni. 29. novembril 2013 võeti vastu huvikonfliktide ennetamise ja haldamise strateegia.

| 17. | Kaalud ja künnised kehtestatakse enne taotluste läbivaatamist. EASO värbamispoliitika kohaselt on intervjuule kutsumise ja reservnimekirja lisamise künnis 70 % ning seda kasutatakse kõigis valikumenetlustes. Ka valikumenetluste protokollides on märgitud, et künnised määratakse eelnevalt kindlaks. |
| --- | --- |

17.

Kaalud ja künnised kehtestatakse enne taotluste läbivaatamist. EASO värbamispoliitika kohaselt on intervjuule kutsumise ja reservnimekirja lisamise künnis 70 % ning seda kasutatakse kõigis valikumenetlustes. Ka valikumenetluste protokollides on märgitud, et künnised määratakse eelnevalt kindlaks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/112

---

ARUANNE

Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

(2014/C 442/13)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus” või „EBA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus” või „EBA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr 2013. aastal oli 90 % (2012. aastal 89 %): I jaotises (personalikulud) 87 %, II jaotises (halduskulud) 98 % ja III jaotises (tegevuskulud) 92 %. I jaotise kulukohustuste määra mõjutas negatiivselt Euroopa Kohtu otsus töötajate palkade mitteindekseerimise kohta perioodil 1. juuli 2011 – 30. juuni 2013 (1,8 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr 2013. aastal oli 90 % (2012. aastal 89 %): I jaotises (personalikulud) 87 %, II jaotises (halduskulud) 98 % ja III jaotises (tegevuskulud) 92 %. I jaotise kulukohustuste määra mõjutas negatiivselt Euroopa Kohtu otsus töötajate palkade mitteindekseerimise kohta perioodil 1. juuli 2011 – 30. juuni 2013 (1,8 miljonit eurot).

| 12. | Kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt 3 8 76  564 euroni (17 %) (eelmisel aastal 6 5 47  808 eurot ehk 36 %), püsis kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise määr suhteliselt suurena II jaotises – 1 9 74  511 eurot (35 %); ja III jaotises – 1 6 51  203 eurot (36 %). Need ülekandmised tulenesid põhiliselt kavandatud IT-taristu ja IT-teenuste hangetest, mille kohta sõlmiti lepingud kavakohaselt detsembris 2013 ja kõnealuseid teenuseid hakatakse tarbima 2014. aastal. |
| --- | --- |

12.

Kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt 3 8 76  564 euroni (17 %) (eelmisel aastal 6 5 47  808 eurot ehk 36 %), püsis kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise määr suhteliselt suurena II jaotises – 1 9 74  511 eurot (35 %); ja III jaotises – 1 6 51  203 eurot (36 %). Need ülekandmised tulenesid põhiliselt kavandatud IT-taristu ja IT-teenuste hangetest, mille kohta sõlmiti lepingud kavakohaselt detsembris 2013 ja kõnealuseid teenuseid hakatakse tarbima 2014. aastal.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel. | lõpetatud |
| 2011 | Asutuse eelarveaasta 2011 eelarve suurus oli 12,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismäärusele (1) rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 3,6 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantseeskirjade artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 1 kirjendati summa raamatupidamises kui kohustus Euroopa Komisjoni ees. | lõpetatud |
| 2011 | Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide koefitsiendid ega lävendid kirjalikele testidele pääsemiseks ning reservnimekirja kandmiseks. | lõpetatud |
| 2012 | Kõrgemate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele (2). 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76  000 eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas. | pooleli (3) |
| 2012 | Vastavalt asutuse eelkäijaorganisatsiooni (4) koostatud IT-strateegiale haldab asutuse peamisi IT-rakendusi kuni detsembrini 2013 allhanke korras väline IT-teenusepakkuja (5). Sellega kaasnevad riskid, mis tulenevad asutuse piiratud kontrollist ja järelevalvest oma IT-süsteemide üle. | lõpetatud |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute keskmine määr oli 8 9 %: I jaotises (personalikulud) 84 %, II jaotises (halduskulud) 86 % ja III jaotises (tegevuskulud) 100 % (6). Kulukohustusega seotud assigneeringute ülekandmised olid suured II jaotises (45 %). Tegu oli peamiselt asutusest sõltumatute põhjustega, nagu edutu katse leida uusi ruume ja viivitused teatud IT-projektide rakendamisel, mille kohta oli eelkäijaorganisatsioonilt keeruline vajalikku teavet saada. III jaotises olid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised suured (85 %) peamiselt kahe IT valdkonna hankemenetluse keerukuse ja pikkuse tõttu, mis viidi siiski läbi kavakohaselt Lisaks esines viivitusi veel kolme IT-projekti käivitamisel ja rakendamisel ning tarnijad jäid hiljaks teatud IT-teenuste eest arvete esitamisega. | ei kohaldata |
| 2012 | Kontrollikoda leidis auditeeritud värbamismenetlustes järgmised puudused, mis mõjutasid läbipaistvust ning kandidaatide võrdset kohtlemist: kandidaatidele anti punkte kokku, mitte iga kriteeriumi kohta eraldi, ning puudusid tõendid, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel.

lõpetatud

2011

Asutuse eelarveaasta 2011 eelarve suurus oli 12,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismäärusele (1) rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 3,6 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantseeskirjade artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 1 kirjendati summa raamatupidamises kui kohustus Euroopa Komisjoni ees.

lõpetatud

2011

Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide koefitsiendid ega lävendid kirjalikele testidele pääsemiseks ning reservnimekirja kandmiseks.

lõpetatud

2012

Kõrgemate koolitasude katmiseks maksab asutus töötajatele, kelle lapsed käivad põhi- või keskkoolis, õppetoetust lisaks personalieeskirjades ettenähtud õppetoetusele (2). 2012. aastal maksti täiendavat õppetoetust kokku ligikaudu 76  000 eurot. Personalieeskirjades sellekohased sätted puuduvad ja seega ei ole toetused eeskirjadega kooskõlas.

pooleli (3)

2012

Vastavalt asutuse eelkäijaorganisatsiooni (4) koostatud IT-strateegiale haldab asutuse peamisi IT-rakendusi kuni detsembrini 2013 allhanke korras väline IT-teenusepakkuja (5). Sellega kaasnevad riskid, mis tulenevad asutuse piiratud kontrollist ja järelevalvest oma IT-süsteemide üle.

lõpetatud

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute keskmine määr oli 8 9 %: I jaotises (personalikulud) 84 %, II jaotises (halduskulud) 86 % ja III jaotises (tegevuskulud) 100 % (6). Kulukohustusega seotud assigneeringute ülekandmised olid suured II jaotises (45 %). Tegu oli peamiselt asutusest sõltumatute põhjustega, nagu edutu katse leida uusi ruume ja viivitused teatud IT-projektide rakendamisel, mille kohta oli eelkäijaorganisatsioonilt keeruline vajalikku teavet saada. III jaotises olid kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised suured (85 %) peamiselt kahe IT valdkonna hankemenetluse keerukuse ja pikkuse tõttu, mis viidi siiski läbi kavakohaselt Lisaks esines viivitusi veel kolme IT-projekti käivitamisel ja rakendamisel ning tarnijad jäid hiljaks teatud IT-teenuste eest arvete esitamisega.

ei kohaldata

2012

Kontrollikoda leidis auditeeritud värbamismenetlustes järgmised puudused, mis mõjutasid läbipaistvust ning kandidaatide võrdset kohtlemist: kandidaatidele anti punkte kokku, mitte iga kriteeriumi kohta eraldi, ning puudusid tõendid, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist.

lõpetatud

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 62 lõige 1.

(2)  VII lisa artiklis 3 sätestatakse kahekordne põhitoetus, st 2 x 252,81 eurot = 505,62 eurot.

(3)  Üheksast asjaomasest koolist kolme puhul pidi lepingud sõlmitama alles 2013. aastal.

(4)  Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee.

(5)  Banque de France.

(6)  Pärast ülejäänud aasta vajaduste analüüsi vaadati eelarve läbi ning septembris 2012 vähendati assigneeringuid 8,9 %.

---

II LISA

Euroopa Pangandusjärelevalve (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114) | Artikkel 26:








  „1. | Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114)

Artikkel 26:

„1.

Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele.

| 2. | Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele. |
| --- | --- |

2.

Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele.

| 3. | Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjassepuutuvates sektorites.” |
| --- | --- |

3.

Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjassepuutuvates sektorites.”

Artikkel 114:

Artikkel 114:

| „1. | Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.” |
| --- | --- |

„1.

Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.”

Asutuse pädevus

Asutuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010)

Eesmärgid

Eesmärgid

| a) | parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme; |
| --- | --- |

a)

parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme;

| b) | tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

b)

tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine;

| c) | tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd; |
| --- | --- |

c)

tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd;

| d) | vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist; |
| --- | --- |

d)

vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist;

| e) | tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohase reguleerimise ja järelevalve; |
| --- | --- |

e)

tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohase reguleerimise ja järelevalve;

| f) | tugevdada tarbijakaitset. |
| --- | --- |

f)

tugevdada tarbijakaitset.

Ülesanded

Ülesanded

| a) | aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| b) | töötada välja kogu liidus finantseerimisasutuste järelevalvet hõlmav Euroopa järelevalvekäsiraamat, ning ajakohastada seda; |
| --- | --- |

b)

töötada välja kogu liidus finantseerimisasutuste järelevalvet hõlmav Euroopa järelevalvekäsiraamat, ning ajakohastada seda;

| c) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele;

| d) | innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| e) | teha tihedat koostööd ESRBga (1); |
| --- | --- |

e)

teha tihedat koostööd ESRBga (1);

1

| f) | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

f)

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;

| g) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

g)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| h) | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

h)

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| i) | tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset; |
| --- | --- |

i)

tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset;

| j) | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele; |
| --- | --- |

j)

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele;

| k) | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

k)

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| l) | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta. |
| --- | --- |

l)

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta.

Juhtimine

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Järelevalvenõukogu

Järelevalvenõukogusse kuuluvad eesistuja, üks esindaja igast liikmesriigist (riikliku järelevalveasutuse juht (2)), komisjonist, EKPst (3), ESRBst, EIOPAst (4) ja ESMAs t (5).

2

3

4

5

Juhatus

Juhatus

Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget.

Eesistuja

Eesistuja

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Apellatsiooninõukogu

Apellatsiooninõukogu

Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühine organ.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament.

2013. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed

2013. aasta eelarve:

2013. aasta eelarve:

26 (20,7) miljonit eurot

20,7

sellest:

Euroopa Liidu toetus: 10,4 (8,3) miljonit eurot

8,3

Liikmesriikide osalus: 15,2 (12,1)

12,1

miljonit eurot Vaatlejate osalus: 0,4 (0,3) miljonit eurot

0,3

Personali suurus seisuga 31. detsember 2013

Personali suurus seisuga 31. detsember 2013

ajutised teenistujad 93 (68), kellest seitsmele saadeti kirjalikult tööpakkumised ja kes need ka enne 31. detsembrit 2013 vastu võtsid.

(68), kellest seitsmele saadeti kirjalikult tööpakkumised ja kes need ka enne 31. detsembrit 2013 vastu võtsid

lepingulised töötajad 14 (12);

12

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 17 (14).

14

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Korraldati 56 avalikku konsultatsiooni (põhiliselt kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus välja töötatavad regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud) ja 34 avalikku kuulamist. |
| --- | --- |

—

Korraldati 56 avalikku konsultatsiooni (põhiliselt kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus välja töötatavad regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud) ja 34 avalikku kuulamist.

| — | 36 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ja 21 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud esitati Euroopa Komisjonile lõpliku heakskiidu saamiseks (need töötati välja eelkõige i) kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus, ning seoses pankade omavahendite, krediidiriski, tururiski, likviidsuse ja tasudega; samuti ii) maksevõime taastamise ja kriisilahenduse õiguslikus raamistikus). |
| --- | --- |

—

36 regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ja 21 rakenduslike tehniliste standardite eelnõud esitati Euroopa Komisjonile lõpliku heakskiidu saamiseks (need töötati välja eelkõige i) kapitalinõuete direktiivi IV paketi ja kapitalinõuete määruse õiguslikus raamistikus, ning seoses pankade omavahendite, krediidiriski, tururiski, likviidsuse ja tasudega; samuti ii) maksevõime taastamise ja kriisilahenduse õiguslikus raamistikus).

| — | Väljastati kaks suunist (välisvaluutas antavate laenude suhtes rakendatavate kapitalimeetmete kohta ning likviidsusega seotud aruandluse puhul erineva väljavooluga jaehoiuste kohta) ja neli soovitust pädevatele riiklikele asutustele (pankade Euriboris osalemise kohta, maksevõime taastamise kavade väljatöötamise kohta, CRDIV/CRR õiguslikule raamistiku ülevõtmisel CT1 kapitali säilitamise kohta, ning pankade varade kvaliteedikontrolli kohta). |
| --- | --- |

—

Väljastati kaks suunist (välisvaluutas antavate laenude suhtes rakendatavate kapitalimeetmete kohta ning likviidsusega seotud aruandluse puhul erineva väljavooluga jaehoiuste kohta) ja neli soovitust pädevatele riiklikele asutustele (pankade Euriboris osalemise kohta, maksevõime taastamise kavade väljatöötamise kohta, CRDIV/CRR õiguslikule raamistiku ülevõtmisel CT1 kapitali säilitamise kohta, ning pankade varade kvaliteedikontrolli kohta).

| — | Esitati kuus arvamust komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule, üks tehniline nõuanne Euroopa Komisjonile, neli kommentaari raamatupidamisküsimuste kohta IASB-le ja kaks kommentaari auditiküsimuste kohta IAASB-le. |
| --- | --- |

—

Esitati kuus arvamust komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule, üks tehniline nõuanne Euroopa Komisjonile, neli kommentaari raamatupidamisküsimuste kohta IASB-le ja kaks kommentaari auditiküsimuste kohta IAASB-le.

| — | Tehti üks vastastikune eksperdihindamine stressitestimise suuniste rakendamise kohta pädevates riiklikes asutustes. |
| --- | --- |

—

Tehti üks vastastikune eksperdihindamine stressitestimise suuniste rakendamise kohta pädevates riiklikes asutustes.

| — | EBA veebisaidile loodi institutsioonidele, järelevalveasutustele ja muudele sidusrühmadele ühtse käsiraamatu küsimuste ja vastuste rakendus. |
| --- | --- |

—

EBA veebisaidile loodi institutsioonidele, järelevalveasutustele ja muudele sidusrühmadele ühtse käsiraamatu küsimuste ja vastuste rakendus.

| — | Avaldati arvukalt temaatilisi aruandeid EBA erinevates ekspertteadmiste valdkondades (nt pangandussektori ja valdkondadevahelised riskianalüüsi aruanded, aruanded pankade riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, tarbijasuundumuste aruanded, aruanne Basel II kokkuleppe järelevalve tulemuste kohta, pangandussektori sidusrühmade kogu ametiaja lõpu aruanne, aruanded pankade likviidsuse kohta, aruanne likviidsuskattekordaja mõju kohta, aruanne ELi pankades kõige enam teenivate töötajate andmete kohta, aruanne järelevalve eeskirjade ja praktika võrreldavuse kohta, aruanne panga kapitalinõuete protsüklilisuse kohta, aruanded riskiga kaalutud varade võrreldavuse kohta jne). |
| --- | --- |

—

Avaldati arvukalt temaatilisi aruandeid EBA erinevates ekspertteadmiste valdkondades (nt pangandussektori ja valdkondadevahelised riskianalüüsi aruanded, aruanded pankade riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, tarbijasuundumuste aruanded, aruanne Basel II kokkuleppe järelevalve tulemuste kohta, pangandussektori sidusrühmade kogu ametiaja lõpu aruanne, aruanded pankade likviidsuse kohta, aruanne likviidsuskattekordaja mõju kohta, aruanne ELi pankades kõige enam teenivate töötajate andmete kohta, aruanne järelevalve eeskirjade ja praktika võrreldavuse kohta, aruanne panga kapitalinõuete protsüklilisuse kohta, aruanded riskiga kaalutud varade võrreldavuse kohta jne).

| — | Tehti ELi pangandussektori riskianalüüs ning põhiriskide hindamine ja seire, sh analüüsiti riskiga kaalutud varade järjepidevust, panga ärimudelite jätkusuutlikkust ja panga varade kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Tehti ELi pangandussektori riskianalüüs ning põhiriskide hindamine ja seire, sh analüüsiti riskiga kaalutud varade järjepidevust, panga ärimudelite jätkusuutlikkust ja panga varade kvaliteeti.

| — | Töötati välja kord poolaasta jooksul tehtavad pangandussektori ja sektoriülesed riskiaruanded, kvartalipõhised riskinäidikud, iga-nädalased aruanded Euroopa pankade likviidsuse ja rahastamistingimuste ja panganduse turuindikaatorite kohta ning ELi institutsioonidele ja asutustele esitatav korrapärane teave riskide ja nõrkuste kohta. |
| --- | --- |

—

Töötati välja kord poolaasta jooksul tehtavad pangandussektori ja sektoriülesed riskiaruanded, kvartalipõhised riskinäidikud, iga-nädalased aruanded Euroopa pankade likviidsuse ja rahastamistingimuste ja panganduse turuindikaatorite kohta ning ELi institutsioonidele ja asutustele esitatav korrapärane teave riskide ja nõrkuste kohta.

| — | Põhjalik töö seoses pankade bilansi parandamise ja varade kvaliteedi hindamisega (avaldati soovitused kapitali säilitamise ja varade kvaliteedi kontrollimise kohta, kolm vahearuannet riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, veel neli aruannet riskiga kaalutud varade võrreldavusega seotud erinevate teemade kohta, kehtestati viivislaenude ja võla talumise ühtsed definitsioonid, seda ka seoses varade kvaliteedi kontrollimiseks ja ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavaks põhjalikuks hindamiseks ettevalmistamisega). |
| --- | --- |

—

Põhjalik töö seoses pankade bilansi parandamise ja varade kvaliteedi hindamisega (avaldati soovitused kapitali säilitamise ja varade kvaliteedi kontrollimise kohta, kolm vahearuannet riskiga kaalutud varade järjepidevuse kohta, veel neli aruannet riskiga kaalutud varade võrreldavusega seotud erinevate teemade kohta, kehtestati viivislaenude ja võla talumise ühtsed definitsioonid, seda ka seoses varade kvaliteedi kontrollimiseks ja ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavaks põhjalikuks hindamiseks ettevalmistamisega).

| — | Tehti ELi ülene läbipaistvuse menetlus, mille tulemusel saadi teavet ELi pankade kohta, kes osalesid 2012. aasta rekapitaliseerimiskavas. |
| --- | --- |

—

Tehti ELi ülene läbipaistvuse menetlus, mille tulemusel saadi teavet ELi pankade kohta, kes osalesid 2012. aasta rekapitaliseerimiskavas.

| — | Tehti ettevalmistusi ELi pankade 2014. aasta stressitestimiseks (tegeleti stressitestide metoodika, stsenaariumide ja peamiste eelduste väljatöötamisega); anti komisjonile tehnilist nõu mõningate programmis osalevate riikide stressitestides. |
| --- | --- |

—

Tehti ettevalmistusi ELi pankade 2014. aasta stressitestimiseks (tegeleti stressitestide metoodika, stsenaariumide ja peamiste eelduste väljatöötamisega); anti komisjonile tehnilist nõu mõningate programmis osalevate riikide stressitestides.

| — | Töötati välja finantsaruandluse ühtsed aruandlusraamistikud (FINREP) ja (COREP) ning teise tasandi järelevalvealase aruandluse XBRL klassifikatsioon ning toetati nende rakendamist. |
| --- | --- |

—

Töötati välja finantsaruandluse ühtsed aruandlusraamistikud (FINREP) ja (COREP) ning teise tasandi järelevalvealase aruandluse XBRL klassifikatsioon ning toetati nende rakendamist.

| — | Osaleti aktiivselt riiklike järelevalveasutuste kolleegiumide koosolekutel ja tegevuses kolleegiumide järelevalvealase koostöö edendamise ja seire kaudu. |
| --- | --- |

—

Osaleti aktiivselt riiklike järelevalveasutuste kolleegiumide koosolekutel ja tegevuses kolleegiumide järelevalvealase koostöö edendamise ja seire kaudu.

| — | EURIBORi ja võrdlusnäitajatega seotud töö koos ESMAga, sh soovituste esitamine Euribor-EBFile ja riiklikele ametiasutustele ning võrdlusnäitajate kehtestamise põhimõtete paikapanemine. |
| --- | --- |

—

EURIBORi ja võrdlusnäitajatega seotud töö koos ESMAga, sh soovituste esitamine Euribor-EBFile ja riiklikele ametiasutustele ning võrdlusnäitajate kehtestamise põhimõtete paikapanemine.

| — | Iga-aastase hindamise käigus hinnati pankade avalikustamisi vastavalt 3. samba nõuetele. |
| --- | --- |

—

Iga-aastase hindamise käigus hinnati pankade avalikustamisi vastavalt 3. samba nõuetele.

| — | Osaleti Baseli komitee regulatiivse järjepidevuse hindamisprogrammis (RCAP). |
| --- | --- |

—

Osaleti Baseli komitee regulatiivse järjepidevuse hindamisprogrammis (RCAP).

| — | Tarbijakaitse valdkonnas väljastati tarbijatele kaks hoiatust (virtuaalraha ja hinnavahelepingute kohta), üks Euroopa järelevalveasutustega avaldatud ühine seisukoht toodete järelevalve ja juhtimise suhtes, aidati korraldada Euroopa järelevalveasutuste 2013. aasta ühine tarbijapäev ning – nagu eespool mainitud – väljastati pädevatele riiklikele asutustele kolm arvamust heade tavade kohta (hüpoteekide ja börsil kaubeldavate fondide kohta), avaldati üks tarbimissuundumuste aruanne ning käivitati konsultatsioon hüpoteekide vahendajaid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta ja üks konsultatsioon kaebuste käsitlemise ühiste suuniste kohta. |
| --- | --- |

—

Tarbijakaitse valdkonnas väljastati tarbijatele kaks hoiatust (virtuaalraha ja hinnavahelepingute kohta), üks Euroopa järelevalveasutustega avaldatud ühine seisukoht toodete järelevalve ja juhtimise suhtes, aidati korraldada Euroopa järelevalveasutuste 2013. aasta ühine tarbijapäev ning – nagu eespool mainitud – väljastati pädevatele riiklikele asutustele kolm arvamust heade tavade kohta (hüpoteekide ja börsil kaubeldavate fondide kohta), avaldati üks tarbimissuundumuste aruanne ning käivitati konsultatsioon hüpoteekide vahendajaid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta ja üks konsultatsioon kaebuste käsitlemise ühiste suuniste kohta.

| — | Koos teiste Euroopa järelevalveasutustega aidati kaasa EBA määruse artikli 81 raames Euroopa finantsjärelevalve süsteemi läbivaatamise protsessile (esitati kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid komisjonile, aruanne Euroopa järelevalveasutuste saavutuste ja väljakutsete kohta nõukogule, osaleti komisjoni avalikus arutelus ESFSi läbivaatamise kohta ja ECONi avalikus arutelus; esitati Euroopa järelevalveasutuste arvamus ESRB läbivaatamise kohta). |
| --- | --- |

—

Koos teiste Euroopa järelevalveasutustega aidati kaasa EBA määruse artikli 81 raames Euroopa finantsjärelevalve süsteemi läbivaatamise protsessile (esitati kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid andmeid komisjonile, aruanne Euroopa järelevalveasutuste saavutuste ja väljakutsete kohta nõukogule, osaleti komisjoni avalikus arutelus ESFSi läbivaatamise kohta ja ECONi avalikus arutelus; esitati Euroopa järelevalveasutuste arvamus ESRB läbivaatamise kohta).

| — | Korraldati ja koordineeriti EBA ja riiklike järelevalveasutuste töötajatele mõeldud 20 seminari ja koolitust (millest kaheksa korraldati ühiselt teiste Euroopa järelevalveasutustega). |
| --- | --- |

—

Korraldati ja koordineeriti EBA ja riiklike järelevalveasutuste töötajatele mõeldud 20 seminari ja koolitust (millest kaheksa korraldati ühiselt teiste Euroopa järelevalveasutustega).

| — | Korraldati kümme järelevalvenõukogu kohtumist (kuus kohapealset koosolekut ja neli telekonverentsi), seitse juhatuse kohtumist (viis kohapealset koosolekut ja kaks telekonverentsi), seitse pangandusalaste sidusrühmade kohtumist (neist kaks koos järelevalvenõukoguga). |
| --- | --- |

—

Korraldati kümme järelevalvenõukogu kohtumist (kuus kohapealset koosolekut ja neli telekonverentsi), seitse juhatuse kohtumist (viis kohapealset koosolekut ja kaks telekonverentsi), seitse pangandusalaste sidusrühmade kohtumist (neist kaks koos järelevalvenõukoguga).

| — | Töötati ametikohtade loetelu täitmise nimel (2013. aastal korraldati 61 valikumenetlust ja intervjueeriti 153 kandidaati, Euroopa Andmekaitseinspektorile ega ombudsmanile ei esitatud ühtegi kaebust). |
| --- | --- |

—

Töötati ametikohtade loetelu täitmise nimel (2013. aastal korraldati 61 valikumenetlust ja intervjueeriti 153 kandidaati, Euroopa Andmekaitseinspektorile ega ombudsmanile ei esitatud ühtegi kaebust).

| — | Täiustati töölevõtmise haldamist ja läbipaistvust, uutele töötajatele hakati pakkuma sisseelamiskoolitust. |
| --- | --- |

—

Täiustati töölevõtmise haldamist ja läbipaistvust, uutele töötajatele hakati pakkuma sisseelamiskoolitust.

| — | Määratleti ja rakendati EBA õppetoetuse (lepingud koolidega) uus haldusmenetlus. |
| --- | --- |

—

Määratleti ja rakendati EBA õppetoetuse (lepingud koolidega) uus haldusmenetlus.

| — | Hankemenetluse tulemusel hakkas tööle uus arstiteenuse pakkuja (ühishange koos EMAga) ja uus ajutise tööjõu pakkuja. |
| --- | --- |

—

Hankemenetluse tulemusel hakkas tööle uus arstiteenuse pakkuja (ühishange koos EMAga) ja uus ajutise tööjõu pakkuja.

| — | Allegro puhul alustati tööd seoses e-värbamise väljatöötamisega, IBM-platvormi muutmisega, Allegro kohandamisega uutele personalieeskirjadele. |
| --- | --- |

—

Allegro puhul alustati tööd seoses e-värbamise väljatöötamisega, IBM-platvormi muutmisega, Allegro kohandamisega uutele personalieeskirjadele.

| — | Käsitleti 421 kulukohustust ja 2  335 maksekorraldust. |
| --- | --- |

—

Käsitleti 421 kulukohustust ja 2  335 maksekorraldust.

| — | Võeti kasutusele täiustatud eelarve jälgimise vahendid ja sisekontrolli standardite parandused. |
| --- | --- |

—

Võeti kasutusele täiustatud eelarve jälgimise vahendid ja sisekontrolli standardite parandused.

| — | Üheksa hanget viidi edukalt lõpuni (kõik täielikult ELi hanke-eeskirjadega kooskõlas). |
| --- | --- |

—

Üheksa hanget viidi edukalt lõpuni (kõik täielikult ELi hanke-eeskirjadega kooskõlas).

| — | Pikendati 20 lepingut, mis olid algselt sõlmitud 12 kuuks 2012. aastal. |
| --- | --- |

—

Pikendati 20 lepingut, mis olid algselt sõlmitud 12 kuuks 2012. aastal.

| — | Kontrolliti nelja lepingu kulutabeleid vastavalt Ühendkuningriigi tarbijahinnaindeksi muutustele. |
| --- | --- |

—

Kontrolliti nelja lepingu kulutabeleid vastavalt Ühendkuningriigi tarbijahinnaindeksi muutustele.

| — | Osaleti komisjoni uutes hankemenetlustes kontorimööbli, kindlustusteenuse, IT-teenuse, arvutitarkvara litsentside ja Microsofti litsentside soetamiseks; koos Euroopa Ravimiametiga osaleti kahes institutsioonidevahelises hankemenetluses arstiteenuste ja ajutise tööjõu hankimiseks (õiguslik profiil). |
| --- | --- |

—

Osaleti komisjoni uutes hankemenetlustes kontorimööbli, kindlustusteenuse, IT-teenuse, arvutitarkvara litsentside ja Microsofti litsentside soetamiseks; koos Euroopa Ravimiametiga osaleti kahes institutsioonidevahelises hankemenetluses arstiteenuste ja ajutise tööjõu hankimiseks (õiguslik profiil).

---

(1)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.

1

(2)  Riiklik järelevalveasutus.

2

(3)  Euroopa Keskpank.

3

(4)  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve.

4

(5)  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

5

Allikas: asutuse edastatud lisa.

Allikas:

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | EBA lähtub 2011/2012. aasta palkade korrigeerimise suhtes konservatiivsest seisukohast, kuivõrd Euroopa Kohtu otsuse vormi ning ajastuse tõttu oli kulukohustuste täitmise määr veidi üle 90 %. EBA eeldab, et 2014. aastal paraneb eelarve täitmine oluliselt, sest täiustatud on EBA eelarvehaldust, samuti arvestades suuremat selgust palkade korrigeerimise suhtes. |
| --- | --- |

11.

EBA lähtub 2011/2012. aasta palkade korrigeerimise suhtes konservatiivsest seisukohast, kuivõrd Euroopa Kohtu otsuse vormi ning ajastuse tõttu oli kulukohustuste täitmise määr veidi üle 90 %. EBA eeldab, et 2014. aastal paraneb eelarve täitmine oluliselt, sest täiustatud on EBA eelarvehaldust, samuti arvestades suuremat selgust palkade korrigeerimise suhtes.

| 12. | EBA võtab teadmiseks, et kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt, saavad tulemused olla siiski paremad. Arvestades, et ülekandmistest enamiku põhjustas aastakaupa pikendatavate IT-lepingute ajastus, kavatseb EBA kalendriaasta jooksul uurida võimalusi, kuidas muuta tarnelepingutes pikendustähtaegu ja sellega vähendada ülekandmiste määra. |
| --- | --- |

12.

EBA võtab teadmiseks, et kuigi ülekantud vahendite üldine määr vähenes oluliselt, saavad tulemused olla siiski paremad. Arvestades, et ülekandmistest enamiku põhjustas aastakaupa pikendatavate IT-lepingute ajastus, kavatseb EBA kalendriaasta jooksul uurida võimalusi, kuidas muuta tarnelepingutes pikendustähtaegu ja sellega vähendada ülekandmiste määra.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/123 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/123

---

ARUANNE

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

(2014/C 442/14)

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2). |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Ehkki keskus on hankemenetluste haldamist parandanud, esitati ühe 2013. aastal käivitatud hankemenetluse hanketeates ja tehnilises kirjelduses vastukäivat teavet, mis võis konkurentsiprotsessi ja menetluse tulemust mõjutada. 2013. aastal tehti raamlepingu ja kahe asjaomase lepingu alusel makseid summas 1 08  000 eurot. Pärast kontrollikoja auditit võttis keskus viivitamatult parandusmeetmeid ja raamleping tühistati. |
| --- | --- |

11.

Ehkki keskus on hankemenetluste haldamist parandanud, esitati ühe 2013. aastal käivitatud hankemenetluse hanketeates ja tehnilises kirjelduses vastukäivat teavet, mis võis konkurentsiprotsessi ja menetluse tulemust mõjutada. 2013. aastal tehti raamlepingu ja kahe asjaomase lepingu alusel makseid summas 1 08  000 eurot. Pärast kontrollikoja auditit võttis keskus viivitamatult parandusmeetmeid ja raamleping tühistati.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | Eelarve üldine täitmise määr oli suhteliselt madal (92 %). 2013. aasta assigneeringuid tühistati kõigis eelarvejaotistes. |
| --- | --- |

12.

Eelarve üldine täitmise määr oli suhteliselt madal (92 %). 2013. aasta assigneeringuid tühistati kõigis eelarvejaotistes.

| 13. | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1 7 14  484 eurot (26 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 7 9 07  139 eurot (44 %). |
| --- | --- |

13.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli suhteliselt suur II jaotises (halduskulud) – 1 7 14  484 eurot (26 %) – ning III jaotises (tegevuskulud) – 7 9 07  139 eurot (44 %).

| 14. | II jaotise ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (1 0 86  203 eurot) ning keskuse pooleliolevat välishindamist (2 10  000 eurot). |
| --- | --- |

14.

II jaotise ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (1 0 86  203 eurot) ning keskuse pooleliolevat välishindamist (2 10  000 eurot).

| 15. | III jaotises üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4 6 20  605 eurot) ning põhitegevust toetavate IT-toodetega (1 9 62  443 eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele. Töökoosolekute eelarve planeerimises ja elluviimises tuvastati aga puudusi, mis peamiselt tulenesid osalejate arvu ning majutus- ja reisikulude ülehindamisest. Vastaval eelarvereal tühistati 29 % 2013. aasta assigneeringutest (6 55  142 eurot) ja 59 % 2012. aastast üle kantud assigneeringutest (4 55  820 eurot). Lisaks kanti 2014. aastasse üle 38 % 2013. aasta kulukohustustega seotud assigneeringutest (summas 5 94  758 eurot). |
| --- | --- |

15.

III jaotises üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud olid peamiselt seotud mitmeaastaste projektidega (4 6 20  605 eurot) ning põhitegevust toetavate IT-toodetega (1 9 62  443 eurot), mille puhul toimus tegevuse elluviimine ja maksete tegemine vastavalt reaalsetele vajadustele. Töökoosolekute eelarve planeerimises ja elluviimises tuvastati aga puudusi, mis peamiselt tulenesid osalejate arvu ning majutus- ja reisikulude ülehindamisest. Vastaval eelarvereal tühistati 29 % 2013. aasta assigneeringutest (6 55  142 eurot) ja 59 % 2012. aastast üle kantud assigneeringutest (4 55  820 eurot). Lisaks kanti 2014. aastasse üle 38 % 2013. aasta kulukohustustega seotud assigneeringutest (summas 5 94  758 eurot).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Kontrollikoda esitas keskuse 2011. aasta tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse, sest keskus ei pidanud kinni ühe 2009. aastal allkirjastatud raamlepingu maksimumsummast. Nimetatud raamlepingu kohaselt võis keskus sõlmida valitud tarnijatega lepinguid maksimaalselt 9 miljoni euro ulatuses. 2011. aasta lõpuks oli aga tehtud makseid summas 12,2 miljonit eurot.
  Lepinguga seotud projekti jätkamiseks vajalike teenuste ostmiseks sõlmis keskus 2012. aastal täiendavaid lepinguid summas 2,5 miljonit eurot. Koos 2011. aastal sõlmitud lepingute eest 2012. aastal tehtud maksetega (2,7 miljonit eurot) oli 2012. aasta lõpuks tehtud makseid kokku summas 17,4 miljonit eurot. Raamlepinguga kehtestatud 9 miljoni euro suurust ülemmäära ületavad maksed on küll eeskirjade vastased, ent keskus võttis 2012. aastal parandusmeetmeid ning sõlmis juunis 2012 vana raamlepingut asendava uue raamlepingu (vana lepingu raames enam makseid ei tehta). Lisaks parandas keskus raamlepingute ulatuses tehtavate kulutuste jälgimist. | ei kohaldata |
| | Raamlepingu ülemmäärast ei olnud varasematel aastatel kinni peetud, millest tulenevalt tehti 2012. aastal makseid summas 5,2 miljonit eurot. Maksed tulenevad lepingulistest kohustustest, mis olid võetud varasematel aastatel (2,7 miljonit eurot) või tegevuse jätkuvuse tagamiseks 2012. aastal (2,5 miljonit eurot), sest uue raamlepingu sõlmimise hankemenetlus alles käis. Kuna keskus võttis 2012. aastal parandusmeetmeid, ei esita kontrollikoda käesoleval aastal märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | |
| 2012 | 2012. aastal andis keskus teadusasutustele ja üksikisikutele toetust. Toetuste kogusumma oli 2012. aastal 7 52  000 eurot, moodustades 1,4 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskusepoolne kontroll seisneb väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite väljastatud kontrollitõendite dokumentaalses analüüsis. Keskus ei nõua tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kontrollimehhanismide tugevdamiseks võttis keskus vastu järelkontrollide strateegia ja planeeris selle rakendamist 2012. aastal. Keskusel õnnestus institutsioonidevahelise auditilepinguga ühineda aga alles 10 kuud kavandatust hiljem ning seetõttu pole 2012. aasta toetuste järelkontrolle veel tehtud. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta kontrollikoja nimel tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | pooleli |
| 2012 | Eelarve täitmise määr oli rahuldav I jaotises (personalikulud) ja II jaotises (halduskulud) – vastavalt 97 % ja 80 % kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ehkki III jaotise ülekandmised olid suured ja moodustasid 8,3 miljonit eurot (41 % III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest), ei tulene see viivitustest keskuse aasta tööprogrammi täitmisel, vaid peegeldab keskuse tegevuse mitmeaastast iseloomu. Keskus võttis vastu eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud keskuse tööprogrammiga, ning maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Kontrollikoda esitas keskuse 2011. aasta tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse, sest keskus ei pidanud kinni ühe 2009. aastal allkirjastatud raamlepingu maksimumsummast. Nimetatud raamlepingu kohaselt võis keskus sõlmida valitud tarnijatega lepinguid maksimaalselt 9 miljoni euro ulatuses. 2011. aasta lõpuks oli aga tehtud makseid summas 12,2 miljonit eurot.

Lepinguga seotud projekti jätkamiseks vajalike teenuste ostmiseks sõlmis keskus 2012. aastal täiendavaid lepinguid summas 2,5 miljonit eurot. Koos 2011. aastal sõlmitud lepingute eest 2012. aastal tehtud maksetega (2,7 miljonit eurot) oli 2012. aasta lõpuks tehtud makseid kokku summas 17,4 miljonit eurot. Raamlepinguga kehtestatud 9 miljoni euro suurust ülemmäära ületavad maksed on küll eeskirjade vastased, ent keskus võttis 2012. aastal parandusmeetmeid ning sõlmis juunis 2012 vana raamlepingut asendava uue raamlepingu (vana lepingu raames enam makseid ei tehta). Lisaks parandas keskus raamlepingute ulatuses tehtavate kulutuste jälgimist.

ei kohaldata

Raamlepingu ülemmäärast ei olnud varasematel aastatel kinni peetud, millest tulenevalt tehti 2012. aastal makseid summas 5,2 miljonit eurot. Maksed tulenevad lepingulistest kohustustest, mis olid võetud varasematel aastatel (2,7 miljonit eurot) või tegevuse jätkuvuse tagamiseks 2012. aastal (2,5 miljonit eurot), sest uue raamlepingu sõlmimise hankemenetlus alles käis. Kuna keskus võttis 2012. aastal parandusmeetmeid, ei esita kontrollikoda käesoleval aastal märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

2012

2012. aastal andis keskus teadusasutustele ja üksikisikutele toetust. Toetuste kogusumma oli 2012. aastal 7 52  000 eurot, moodustades 1,4 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskusepoolne kontroll seisneb väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite väljastatud kontrollitõendite dokumentaalses analüüsis. Keskus ei nõua tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kontrollimehhanismide tugevdamiseks võttis keskus vastu järelkontrollide strateegia ja planeeris selle rakendamist 2012. aastal. Keskusel õnnestus institutsioonidevahelise auditilepinguga ühineda aga alles 10 kuud kavandatust hiljem ning seetõttu pole 2012. aasta toetuste järelkontrolle veel tehtud. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta kontrollikoja nimel tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

pooleli

2012

Eelarve täitmise määr oli rahuldav I jaotises (personalikulud) ja II jaotises (halduskulud) – vastavalt 97 % ja 80 % kulukohustustega seotud assigneeringutest. Ehkki III jaotise ülekandmised olid suured ja moodustasid 8,3 miljonit eurot (41 % III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringutest), ei tulene see viivitustest keskuse aasta tööprogrammi täitmisel, vaid peegeldab keskuse tegevuse mitmeaastast iseloomu. Keskus võttis vastu eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud keskuse tööprogrammiga, ning maksed planeeriti ja teostati lähtuvalt praktilistest vajadustest.

ei kohaldata

---

II LISA

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (Stockholm)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  „Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.” |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004) | Eesmärgid







  — | Nakkushaiguste vastu kaitse tugevdamine Euroopas; täpsemalt, nakkushaigustest inimeste tervisele tulenevate olemasolevate ja pürgivate ohtude väljaselgitamine, hindamine ja nendest teavitamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

„Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.”

Keskuse pädevus

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004)

Eesmärgid

Eesmärgid

—

Nakkushaiguste vastu kaitse tugevdamine Euroopas; täpsemalt, nakkushaigustest inimeste tervisele tulenevate olemasolevate ja pürgivate ohtude väljaselgitamine, hindamine ja nendest teavitamine.

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, esitab teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, esitab teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Keskus hoiab käigus sihtotstarbelisi seirevõrgustikke ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus hoiab käigus sihtotstarbelisi seirevõrgustikke ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel.

| — | Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ning nakkushaiguste alaseid uurimusi. |
| --- | --- |

—

Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ning nakkushaiguste alaseid uurimusi.

| — | Keskus hoiab käigus varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Keskus arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Keskus hoiab käigus varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Keskus arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks.

| — | Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku planeerimisel ja harjutamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku planeerimisel ja harjutamisel.

| — | Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet.

Juhtimine

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Haldusnõukogu koosseisu kuulub üks iga liikmesriigi poolt määratud liige, kaks Euroopa Parlamendi määratud liiget ja kolm komisjoni esindajat.

Ülesanded

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse aasta tööprogrammi ja eelarve ning kontrollib nende rakendamist.

Direktor

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Nõuandev kogu

Nõuandev kogu

Koosseis

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt määratud liige ja kolm hääleõiguseta komisjoni esindajat.

Ülesanded

Ülesanded

Nõuandev kogu peab tagama keskuse töö teadusliku kvaliteedi ja keskuse tegevuse ning arvamuste sõltumatuse.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed

Lõplik eelarve

Lõplik eelarve

58,3 (58,2) miljonit eurot

58,2

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohti ametikohtade loetelus: 198 (200)

(200)

Täidetud ametikohti: 190 (187)

(187)

Muid ametikohti: 95 (91)

(91)

Kokku: 285 (278), mis jaotub tegevuste kaupa:

278

| — | põhitegevus: 186 (183) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 186 (183)

(183)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 99 (95) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 99 (95)

(95)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed

42 (69) nakkushaiguste ohu andmebaasil põhinevat nakkusohu seiret.

69

52 (52) nakkushaiguste ohu nädalaaruannet, mis saadeti 400 (334) adressaadile. Alates 2012. aastast avaldatakse aruanne igal nädalal keskuse veebisaidil ning on veebisaidi üks külastatavamaid lehekülgi (2013. aastal 8  000 külastust).

52

334

Aidati jagada epideemiaalast teavet kahel (kolmel) suurel massiüritusel.

kolmel

Lisaks kontrolliti nelja (kolme) erilise tähtsusega või avalike huvidega seotud sündmust.

kolme

Koostati 3 (6) riskihinnangut, 12 (16) uut riskide kiirhinnangut ning ajakohastati 9 (16) riskide kiirhinnangut.

6

16

16

Viidi läbi 1 (1) simulatsiooniharjutus selleks, et kontrollida ja parandada nakkushaigusteks valmisolekut ja neile reageerimist.

1

117 (104) stipendiaati osales epidemioloogiaalase sekkumise Euroopa koolitusprogrammis (EPIET) ja rahvatervise mikrobioloogiaalases Euroopa koolitusprogrammis (EUPHEM).

104

112 (114) rahvatervise eksperti 30st ELi/EMP riigist osales keskuse lühikoolitustel.

114

Keskuse veebiportaali külastas 9 45  000 (7 80  000) külastajat.

7 80  000

Avaldati 216 (204) teaduslikku väljaannet. Tsitaatide mõjutegur viie aasta kohta: 5,6(4,55)

204

(4,55)

Korraldati kuues Euroopa antibiootikumide alase teadlikkuse päev, kus osales üle 40 (43) riigi; 18. novembrit tuntakse järjest enam antibiootikumide mõistliku kasutamise propageerimise päevana mitte ainult Euroopas, vaid ka USAs, Kanadas, Austraalias ja mujal.

43

TESSy andmebaasidesse tehti 16,3 (12,9) miljonit kannet; 1  492(1  324) aktiivset kasutajat 57 (56) riigist.

12,9

(1  324)

Seire tõhustamine; 17 eriseirevõrgustikust integreeriti keskusesse 2013. aasta lõpuks 15 (15) (ühe võrgustiku töö lõpetati ning ühte opereerib väline teenusepakkuja).

15

Avaldati epidemioloogiaalane aastaaruanne.

Avaldati 18 seirearuannet, mis käsitlesid muu hulgas tuberkuloosi, HIVd/AIDSi ning resistentsust mikroobivastastele ravimitele.

41 (40) iganädalast gripiteemalist bülletääni/2013. aasta gripialast järelevalvet käsitlevat nädalaülevaadet.

40

Sidusrühmade taotlusel esitati 89 (34) teaduslikku arvamust; üle 80 protsendile teadusalase nõuande taotlustest vastati tähtajaks.

34

5.—7. novembrini 2013 korraldati Stockholmis seitsmes Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta (ESCAIDE), millest võttis osa 550 (511) osalejat.

511

Iganädalaselt avaldati teadusajakirja Eurosurveillance, millel on 11  600 (14  000) elektroonilise väljaande tellijat.

14  000)

2013. aastal omistati Eurosurveillance’ile teist aastat mõjutegur, mis seekord oli 5,49 ehk veidi madalam kui 2012. aastal (6,15). See annab Eurosurveillance'ile nakkushaiguste kategooria 70 esimese ajakirja seas 6. koha maailmas.

Allikas: keskuse edastatud lisa.

Allikas:

---

KESKUSE VASTUSED

| 11. | ECDC võttis viivitamatult parandusmeetmed ja teatas olukorrast lepinguosalistele, et leping tühistada. Keskuse hankesektsioon korraldati ümber märtsis 2014. Ümberkorralduste ja läbivaadatud sisemenetluste tulemusel saavutati selgus kõikide asjaomaste tegutsejate ja poolte ülesannetes, rollides ning vastutusalades. Märtsis ja aprillis 2014 korraldati ECDC töötajatele erikoolitusprogrammi käigus tõhus koolitus. |
| --- | --- |

11.

ECDC võttis viivitamatult parandusmeetmed ja teatas olukorrast lepinguosalistele, et leping tühistada. Keskuse hankesektsioon korraldati ümber märtsis 2014. Ümberkorralduste ja läbivaadatud sisemenetluste tulemusel saavutati selgus kõikide asjaomaste tegutsejate ja poolte ülesannetes, rollides ning vastutusalades. Märtsis ja aprillis 2014 korraldati ECDC töötajatele erikoolitusprogrammi käigus tõhus koolitus.

| 12., 13., 14., 15. | Keskus eraldas assigneeringud 2013. aasta eelarvest, et täita töötajate 2011., 2012. ja 2013. aasta palgakorrigeerimistega seotud kohustused. Selleks eraldati 3,3 miljonit eurot. Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele aasta viimases kvartalis ei saanud keskus neid assigneeringuid kasutada muudel eesmärkidel.
  Et need assigneeringud pärinesid kõigist eelarvejaotistest, mõjutasid tühistamised kõiki jaotisi. Kui otsus oleks tehtud 2013. aastal, oleks eelarve täitmise määr olnud 97,8 %.
  Mis puudutab töökoosolekuid, siis 4 00  000 eurot 6 55  142 eurost moodustasid eespool nimetatud paranduskoefitsiendi ja palgakorrigeerimised, mistõttu tühistamise määr on 11 %.
  2014. aastasse üle kantud 5 94  758 eurost 3 84  938 eurot moodustasid selliste 2014. aasta koosolekute finantskulud, mille kutsed saadeti 2013. aastal. 2 09  820 eurot kanti üle, et katta 2013. aastal toimunud koosolekute maksmata finantskulud.
  Keskus jälgib tähelepanelikumalt töökoosolekute kulusid, et vältida ebavajalikke ülekandmisi või tühistamisi. |
| --- | --- |

12., 13., 14., 15.

Keskus eraldas assigneeringud 2013. aasta eelarvest, et täita töötajate 2011., 2012. ja 2013. aasta palgakorrigeerimistega seotud kohustused. Selleks eraldati 3,3 miljonit eurot. Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele aasta viimases kvartalis ei saanud keskus neid assigneeringuid kasutada muudel eesmärkidel.

Et need assigneeringud pärinesid kõigist eelarvejaotistest, mõjutasid tühistamised kõiki jaotisi. Kui otsus oleks tehtud 2013. aastal, oleks eelarve täitmise määr olnud 97,8 %.

Mis puudutab töökoosolekuid, siis 4 00  000 eurot 6 55  142 eurost moodustasid eespool nimetatud paranduskoefitsiendi ja palgakorrigeerimised, mistõttu tühistamise määr on 11 %.

2014. aastasse üle kantud 5 94  758 eurost 3 84  938 eurot moodustasid selliste 2014. aasta koosolekute finantskulud, mille kutsed saadeti 2013. aastal. 2 09  820 eurot kanti üle, et katta 2013. aastal toimunud koosolekute maksmata finantskulud.

Keskus jälgib tähelepanelikumalt töökoosolekute kulusid, et vältida ebavajalikke ülekandmisi või tühistamisi.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/132 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/132

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/15)

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) endiselt suur – 10,6 miljonit eurot – (46 %), tulenes see peamiselt kavandatud IT arendusprojektide (6,3 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2013. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (1,3 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli veebruar 2014 (1,7 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

Ameti 2013. aasta eelarve täitmise määr oli I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli III, IV ja V jaotises (tegevuskulud) endiselt suur – 10,6 miljonit eurot – (46 %), tulenes see peamiselt kavandatud IT arendusprojektide (6,3 miljonit eurot) mitmeaastasest iseloomust, 2013. aastal tellitud, kuid aasta lõpuks mitte valminud tõlgete maksumusest (1,3 miljonit eurot) ning ainete hindamisest, mille ettenähtud tähtaeg oli veebruar 2014 (1,7 miljonit eurot).

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | 2013. aasta kinnitavas avalduses teatas ameti tegevdirektor, et tal on piisav kindlus selle kohta, et ressursse on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning et kasutuses olevad kontrollimehhanismid tagavad nõuetekohaselt alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Avalduses esitati aga reservatsioon, kuna ameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ning seega ei saa anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringleksid üksnes registreeritud või autoriseeritud ained, mille eest on ametile tasu makstud. |
| --- | --- |

12.

2013. aasta kinnitavas avalduses teatas ameti tegevdirektor, et tal on piisav kindlus selle kohta, et ressursse on kasutatud ettenähtud eesmärgil ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning et kasutuses olevad kontrollimehhanismid tagavad nõuetekohaselt alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Avalduses esitati aga reservatsioon, kuna ameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ning seega ei saa anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringleksid üksnes registreeritud või autoriseeritud ained, mille eest on ametile tasu makstud.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 2011. aastal oli ameti eelarve 93,2 miljonit eurot, millest 14,9 miljonit eurot (16 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud ülekandmisi tehti summas 11,5 miljonit eurot (55 %). Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2011 | 2011. aastal tehtud viimase füüsilise inventuuri tulemused viitavad mitmele puudusele, eriti puudutab see IKT-vahendite (väärtuse mõttes) vähest kontrollimist. Põhivara inventuuri kohta puudub ametlik poliitika. | lõpetatud |
| 2012 | Füüsilise inventuuri tulemused näitavad tõsiseid puudusi põhivara kaitsmisel ja jälgimisel. Puudub tarkvara ja sisekomponentide (5  878 IKT kirjendatud põhivara ühikust 2  370 ühikut) jälgimise kord. Lisaks ei leitud 306 ühikut, millest 93 olid sülearvutid ja 29 lauaarvutid. | lõpetatud |
| 2012 | Ameti 2012. aasta eelarve täitmise määr oli I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr on kõrge – 50 % (11,3 miljonit eurot) –, tuleneb see eelkõige oluliste IT-arendusprojektide (3,7 miljonit eurot) mitmeaastasest olemusest, ainete hindamise iga-aastasest tähtajast veebruaris N+1 (1,8 miljonit eurot), tõlgetest, mis ei olnud aasta lõpuks veel valminud (1,3 miljonit eurot) ning kahe uue tegevuse (biotsiidid, 1,2 miljonit eurot ja PIC, 1,3 miljonit eurot) käivitamisest aasta teises pooles. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

2011. aastal oli ameti eelarve 93,2 miljonit eurot, millest 14,9 miljonit eurot (16 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud ülekandmisi tehti summas 11,5 miljonit eurot (55 %). Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2011

2011. aastal tehtud viimase füüsilise inventuuri tulemused viitavad mitmele puudusele, eriti puudutab see IKT-vahendite (väärtuse mõttes) vähest kontrollimist. Põhivara inventuuri kohta puudub ametlik poliitika.

lõpetatud

2012

Füüsilise inventuuri tulemused näitavad tõsiseid puudusi põhivara kaitsmisel ja jälgimisel. Puudub tarkvara ja sisekomponentide (5  878 IKT kirjendatud põhivara ühikust 2  370 ühikut) jälgimise kord. Lisaks ei leitud 306 ühikut, millest 93 olid sülearvutid ja 29 lauaarvutid.

lõpetatud

2012

Ameti 2012. aasta eelarve täitmise määr oli I ja II jaotise puhul rahuldav. Ehkki III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr on kõrge – 50 % (11,3 miljonit eurot) –, tuleneb see eelkõige oluliste IT-arendusprojektide (3,7 miljonit eurot) mitmeaastasest olemusest, ainete hindamise iga-aastasest tähtajast veebruaris N+1 (1,8 miljonit eurot), tõlgetest, mis ei olnud aasta lõpuks veel valminud (1,3 miljonit eurot) ning kahe uue tegevuse (biotsiidid, 1,2 miljonit eurot ja PIC, 1,3 miljonit eurot) käivitamisest aasta teises pooles.

ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Kemikaaliamet (Helsinki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse ehk REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse ehk REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114.

Ameti pädevus

(vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (CLP-määrus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (biotsiidide määrus) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 649/2012 (eelnevalt teatatud nõusolek)

Eesmärgid

| — | REACH-määruse ning CLP-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. (REACH-määruse artikli 1 lõige 1, CLP-määruse artikkel 1). |
| --- | --- |

—

REACH-määruse ning CLP-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. (REACH-määruse artikli 1 lõige 1, CLP-määruse artikkel 1).

| — | Euroopa Kemikaaliamet on asutatud REACH-määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad CLP-määrusest. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kemikaaliamet on asutatud REACH-määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad CLP-määrusest.

Ülesanded

| — | Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis).

| — | Teeb registreerimistaotluste kohta järelepärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis). |
| --- | --- |

—

Teeb registreerimistaotluste kohta järelepärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis).

| — | Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse VI jaotis). |
| --- | --- |

—

Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse VI jaotis).

| — | Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis).

| — | Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis).

| — | Loob ja haldab avalikku andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119). |
| --- | --- |

—

Loob ja haldab avalikku andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119).

| — | Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, CLP-määruse artikli 50 lõige 2), samuti vastavalt biotsiidide määrusele (EL) nr 528/2012. |
| --- | --- |

—

Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, CLP-määruse artikli 50 lõige 2), samuti vastavalt biotsiidide määrusele (EL) nr 528/2012.

| — | Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning CLP-määrusele (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, CLP-määruse artikli 50 lõige 1). |
| --- | --- |

—

Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning CLP-määrusele (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, CLP-määruse artikli 50 lõige 1).

| — | Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatab läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitleb ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatab läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitleb ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP).

| — | Täidab tehnilisi ja teaduslikke ülesandeid biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel, mis jõustus 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

—

Täidab tehnilisi ja teaduslikke ülesandeid biotsiidide määruse (EL) nr 528/2012 alusel, mis jõustus 1. septembril 2013.

| — | Täidab ülesandeid PIC (Prior Informed Consent ehk eelnevalt teatatud nõusolek) määruse (EL) nr 649/2012 alusel pärast selle jõustumist märtsis 2014. |
| --- | --- |

—

Täidab ülesandeid PIC (Prior Informed Consent ehk eelnevalt teatatud nõusolek) määruse (EL) nr 649/2012 alusel pärast selle jõustumist märtsis 2014.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatut isikut (REACH-määruse artikkel 79).

Ülesanded

Kooskõlas REACH-määruse artikli 78 ja ELi ametite raamfinantsmäärusega peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektori ametisse nimetamine ja distsiplinaarvõimu teostamine tema üle. Samuti apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

Tegevdirektor

Ülesanded

REACH-määruse artikkel 83.

Komiteed

Ametil on kolm komiteed (riskihindamise, liikmesriikide ning sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee).

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 3 punktid a–c.

Rakendamist käsitleva teabevahetuse foorum

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 4 punktid a–h.

Sekretariaat

Ülesanded

REACH-määruse artikli 77 lõike 2 punktid a–o.

Apellatsiooninõukogu

Ülesanded

REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt h.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel (REACH-määruse artikli 97 lõige 10).

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve (sh paranduseelarved)

| — | 107,7 (98,9) miljonit eurot, sealhulgas:






  — | lõivudest saadud tulud: 86,1 (26,6) miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

—

107,7 (98,9) miljonit eurot, sealhulgas:

—

lõivudest saadud tulud: 86,1 (26,6) miljonit eurot;

| — | ELi toetus: 8,6 (4,9) miljonit eurot, millest 6,1 miljoni euroga rahastatakse määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) rakendamist, 0,9 miljoni euroga eelarve tasakaalustamiseks mõeldud osa, 1,5 miljoni euroga määruse (EL) nr 649/2012 (milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi) rakendamist ja 0,1 miljoni euroga ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) rakendamist. |
| --- | --- |

—

ELi toetus: 8,6 (4,9) miljonit eurot, millest 6,1 miljoni euroga rahastatakse määruse (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) rakendamist, 0,9 miljoni euroga eelarve tasakaalustamiseks mõeldud osa, 1,5 miljoni euroga määruse (EL) nr 649/2012 (milles käsitletakse ohtlike kemikaalide eksporti ja importi) rakendamist ja 0,1 miljoni euroga ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) rakendamist.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

| — | Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 503 (470) |
| --- | --- |

—

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 503 (470)

| — | Täidetud ametikohtade arv: 468 (447) |
| --- | --- |

—

Täidetud ametikohtade arv: 468 (447)

| — | Muu personal: 95 (90) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid) |
| --- | --- |

—

Muu personal: 95 (90) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

| — | Personal kokku: 563 (506), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:






  — | põhitegevus: 386 (352); |
| --- | --- | --- |

—

Personal kokku: 563 (506), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

—

põhitegevus: 386 (352);

| — | haldus- ja tugiülesanded: 177 (185). |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 177 (185).

2013. aasta tegevus ja osutatud teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Ameti töökava oli jagatud järgmiseks 17 tegevuseks.

Registreerimine, eelregistreerimine ja andmevahetus

| — | Lõpetatud registreerimistoimikute arv: 14  839 (9  773) |
| --- | --- |

—

Lõpetatud registreerimistoimikute arv: 14  839 (9  773)

| — | Lõpetatud konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 662 (630) otsust (positiivset või negatiivset) kokku 860 hindamisest (esialgsed ja lõplikud) |
| --- | --- |

—

Lõpetatud konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 662 (630) otsust (positiivset või negatiivset) kokku 860 hindamisest (esialgsed ja lõplikud)

| — | Saadud päringute arv: 1  903 (1  632) |
| --- | --- |

—

Saadud päringute arv: 1  903 (1  632)

| — | Andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 11 (1) |
| --- | --- |

—

Andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 11 (1)

| — | Ainete arv, mille kohta avalikustati teavet (v.a konfidentsiaalne teave): 10  561 (7  884) |
| --- | --- |

—

Ainete arv, mille kohta avalikustati teavet (v.a konfidentsiaalne teave): 10  561 (7  884)

Hindamine

| — | Lõpetatud vastavuskontrollide arv: 637 (198) |
| --- | --- |

—

Lõpetatud vastavuskontrollide arv: 637 (198)

| — | Katsetamisettepanekuid käsitlevate lõppotsuste arv: 111 (171) |
| --- | --- |

—

Katsetamisettepanekuid käsitlevate lõppotsuste arv: 111 (171)

Riskijuhtimine

| — | Ainete loetellu kantud ainete arv: 13 (67) |
| --- | --- |

—

Ainete loetellu kantud ainete arv: 13 (67)

| — | Soovitused ainete lisamiseks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (0) |
| --- | --- |

—

Soovitused ainete lisamiseks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (0)

| — | Komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 2 (1) |
| --- | --- |

—

Komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 2 (1)

| — | Saadud autoriseerimistaotluste arv: 8 (0) |
| --- | --- |

—

Saadud autoriseerimistaotluste arv: 8 (0)

| — | Ainete loetellu kandmise märgete arv artiklites: 93 (31) |
| --- | --- |

—

Ainete loetellu kandmise märgete arv artiklites: 93 (31)

Klassifitseerimine ja märgistamine

| — | Saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 6,1 miljonit seoses rohkem kui 1 25  000 ainega (millest ligi 1 16  000 käsitletakse avalikult levitatavates teatistes) |
| --- | --- |

—

Saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 6,1 miljonit seoses rohkem kui 1 25  000 ainega (millest ligi 1 16  000 käsitletakse avalikult levitatavates teatistes)

| — | Saadud ettepanekud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta: 29 (27) |
| --- | --- |

—

Saadud ettepanekud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta: 29 (27)

| — | Saadud alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 28 (13) |
| --- | --- |

—

Saadud alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 28 (13)

Nõu ja abi

| — | Ameti konsultatsioonipunkti poolt vastatud küsimuste arv: 5  975 (nii kontaktvormidel, veebiseminaridel kui üksiksessioonidel esitatud küsimused). Ameti konsultatsioonipunkt käsitles ka 755 meetme võtmise taotlust, mille esitasid ettevõtted ameti teistele üksustele kontaktvormide kaudu. |
| --- | --- |

—

Ameti konsultatsioonipunkti poolt vastatud küsimuste arv: 5  975 (nii kontaktvormidel, veebiseminaridel kui üksiksessioonidel esitatud küsimused). Ameti konsultatsioonipunkt käsitles ka 755 meetme võtmise taotlust, mille esitasid ettevõtted ameti teistele üksustele kontaktvormide kaudu.

| — | Uute väljaantud suunisdokumentide arv: 1 (0) ja väljaantud ajakohastatud suuniste arv: 7 (30), sh 4 (17) parandust. |
| --- | --- |

—

Uute väljaantud suunisdokumentide arv: 1 (0) ja väljaantud ajakohastatud suuniste arv: 7 (30), sh 4 (17) parandust.

Teaduslikud IT-vahendid

| — | REACH-IT muudatuste lõpuleviimine 2013. aasta tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

REACH-IT muudatuste lõpuleviimine 2013. aasta tähtaja jooksul.

| — | Rakenduse R4BP3 ja biotsiidide osa arendamine ning ülespanek biotsiidide määruse levitamise veebisaidile. |
| --- | --- |

—

Rakenduse R4BP3 ja biotsiidide osa arendamine ning ülespanek biotsiidide määruse levitamise veebisaidile.

| — | Järgmiste IT-vahendite arendamine ja kättesaadavaks tegemine: IUCLID, CHESAR, Odyssey, RIPE, C&L Inventory. |
| --- | --- |

—

Järgmiste IT-vahendite arendamine ja kättesaadavaks tegemine: IUCLID, CHESAR, Odyssey, RIPE, C&L Inventory.

| — | IT-lahenduse kättesaadavaks tegemine liikmesriikidele ühtse juurdepääsupunktina toimikutele ja aineid käsitlevatele andmetele. |
| --- | --- |

—

IT-lahenduse kättesaadavaks tegemine liikmesriikidele ühtse juurdepääsupunktina toimikutele ja aineid käsitlevatele andmetele.

| — | Aineid käsitleva teabe levitamise ulatuse laiendamine. |
| --- | --- |

—

Aineid käsitleva teabe levitamise ulatuse laiendamine.

| — | Uue rakenduse arendamine teatiste ja nõusolekuteadete käsitlemiseks vastavalt eelnevalt teatatud nõusoleku määrusele. |
| --- | --- |

—

Uue rakenduse arendamine teatiste ja nõusolekuteadete käsitlemiseks vastavalt eelnevalt teatatud nõusoleku määrusele.

| — | Toimikute hindamise protsessi ja rakenduse Odyssey edasine täiendamine ning kättesaadavaks tegemine, toetamaks 2013. aasta kontrollieesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

—

Toimikute hindamise protsessi ja rakenduse Odyssey edasine täiendamine ning kättesaadavaks tegemine, toetamaks 2013. aasta kontrollieesmärkide saavutamist.

| — | Uue rakenduse arendamine kõigi REACH ning CLP sisemenetluste toetamiseks integreeritud juhtumihaldussüsteemi abil, mis hõlbustab otsuste ja dokumentide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

—

Uue rakenduse arendamine kõigi REACH ning CLP sisemenetluste toetamiseks integreeritud juhtumihaldussüsteemi abil, mis hõlbustab otsuste ja dokumentide ettevalmistamist.

ELi institutsioonide ja asutuste teaduslik ja tehniline nõustamine

| — | Osalemine uute katsetusmeetodite väljatöötamises, peamiselt OECD katsesuuniste programmi kaudu. |
| --- | --- |

—

Osalemine uute katsetusmeetodite väljatöötamises, peamiselt OECD katsesuuniste programmi kaudu.

| — | Mitte katsetel põhinevate meetodite tarkvara hankimine ja kättesaadavaks tegemine, võttes arvesse teaduse arengut, koolitustel saadud erialateadmisi, praktilisi kogemusi ja aktiivset teabevahetust asutuseväliste ekspertidega. Nii asutusesiseselt kui välisekspertidele korraldati koolitust katsetele alternatiivide leidmise teemal. |
| --- | --- |

—

Mitte katsetel põhinevate meetodite tarkvara hankimine ja kättesaadavaks tegemine, võttes arvesse teaduse arengut, koolitustel saadud erialateadmisi, praktilisi kogemusi ja aktiivset teabevahetust asutuseväliste ekspertidega. Nii asutusesiseselt kui välisekspertidele korraldati koolitust katsetele alternatiivide leidmise teemal.

| — | Veebiseminar teemal „How to ensure the safe use of NM under REACH – Part II: Current best practices for human health and environmental hazard assessment for NM”. |
| --- | --- |

—

Veebiseminar teemal „How to ensure the safe use of NM under REACH – Part II: Current best practices for human health and environmental hazard assessment for NM”.

| — | Avaldati aruanne „Assessing human health and environmental hazards of nanomaterials – Best practice for REACH Registrants”. |
| --- | --- |

—

Avaldati aruanne „Assessing human health and environmental hazards of nanomaterials – Best practice for REACH Registrants”.

| — | Amet osales lähtealuse loomises REACH-määruse nanomaterjale käsitlevate lisade võimalike muudatuste mõjuhindamiseks. |
| --- | --- |

—

Amet osales lähtealuse loomises REACH-määruse nanomaterjale käsitlevate lisade võimalike muudatuste mõjuhindamiseks.

| — | Setete riskihindamise teemalise teadustöörühma arutelude peamiste järelduste kokkuvõtte projekt. |
| --- | --- |

—

Setete riskihindamise teemalise teadustöörühma arutelude peamiste järelduste kokkuvõtte projekt.

| — | Koostöö Tervishoiu ja Tarbijakaitse Instituudi/Teadusuuringute Ühiskeskusega. |
| --- | --- |

—

Koostöö Tervishoiu ja Tarbijakaitse Instituudi/Teadusuuringute Ühiskeskusega.

Komiteed ja foorum

| — | Liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 155 (179) |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 155 (179)

| — | Piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 41 (34) |
| --- | --- |

—

Piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 41 (34)

| — | Spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 3 (1) |
| --- | --- |

—

Spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 3 (1)

| — | Piirangute kohta esitatud soovituste arv: 6 (4) |
| --- | --- |

—

Piirangute kohta esitatud soovituste arv: 6 (4)

Apellatsiooninõukogu

| — | Esitatud kaebuste arv: 22 (8) |
| --- | --- |

—

Esitatud kaebuste arv: 22 (8)

| — | Kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 8 (1), menetlusküsimuste kohta tehtud otsuste arv:16 (6) |
| --- | --- |

—

Kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 8 (1), menetlusküsimuste kohta tehtud otsuste arv:16 (6)

Teavitustöö

| — | Korraldati neli sidusrühmade üritust:






  — | 8. REACH ja CLP sidusrühmade päev märtsis (280 osalejat kohapeal ja 1  700 interneti kaudu), |
| --- | --- | --- |

—

Korraldati neli sidusrühmade üritust:

—

8. REACH ja CLP sidusrühmade päev märtsis (280 osalejat kohapeal ja 1  700 interneti kaudu),

| — | 1. biotsiidide sidusrühmade päev juunis (270 osalejat kohapeal ja 1  200 interneti kaudu), |
| --- | --- |

—

1. biotsiidide sidusrühmade päev juunis (270 osalejat kohapeal ja 1  200 interneti kaudu),

| — | akrediteeritud sidusrühmade seminar novembris (35 osalejat), |
| --- | --- |

—

akrediteeritud sidusrühmade seminar novembris (35 osalejat),

| — | uute akrediteeritud sidusrühmade teabepäev (11 osalejat). |
| --- | --- |

—

uute akrediteeritud sidusrühmade teabepäev (11 osalejat).

| — | 15 veebiseminari 2  060 osalejaga. |
| --- | --- |

—

15 veebiseminari 2  060 osalejaga.

| — | Avaldati ca 250 väljaannet (nii internetis kui väljaspool seda) ELi 23 keeles. |
| --- | --- |

—

Avaldati ca 250 väljaannet (nii internetis kui väljaspool seda) ELi 23 keeles.

| — | Veebisaidil tehti ca1  800 uuendust. |
| --- | --- |

—

Veebisaidil tehti ca1  800 uuendust.

| — | Ca1 3 00  000 veebisaidi külastajat, kokku ligikaudu 3 6 00  000 külastust. |
| --- | --- |

—

Ca1 3 00  000 veebisaidi külastajat, kokku ligikaudu 3 6 00  000 külastust.

| — | 53 trükist. |
| --- | --- |

—

53 trükist.

| — | 45 pressiteadet, 2 infotundi ja 71 ajakirjandusele antud intervjuud. |
| --- | --- |

—

45 pressiteadet, 2 infotundi ja 71 ajakirjandusele antud intervjuud.

| — | 50 uudisteadet, 51 e-News bülletääni, 6 uudiskirja, 503 Twitteri sõnumit. |
| --- | --- |

—

50 uudisteadet, 51 e-News bülletääni, 6 uudiskirja, 503 Twitteri sõnumit.

| — | 6 akrediteeritud sidusrühmadele mõeldud kaks korda kuus ilmuvat e-bülletääni. |
| --- | --- |

—

6 akrediteeritud sidusrühmadele mõeldud kaks korda kuus ilmuvat e-bülletääni.

| — | 449 siseuudist, 50 siseuudiste kokkuvõtet. |
| --- | --- |

—

449 siseuudist, 50 siseuudiste kokkuvõtet.

| — | 4 korda kvartalis toimuvat töötajate üldkoosolekut, 3 tegevdirektori kohtumist ameti töötajatega hommikusöögi ajal. |
| --- | --- |

—

4 korda kvartalis toimuvat töötajate üldkoosolekut, 3 tegevdirektori kohtumist ameti töötajatega hommikusöögi ajal.

Rahvusvaheline koostöö

| — | Teaduslik ja tehniline koostöö OECD-ga (nt rahvusvahelise unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi teemal) ja riiklike asutustega (Austraalia, Kanada, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid) ning tehniline tugi komisjoni rahvusvahelisele tegevusele (nt seoses ÜRO kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalse harmoneeritud süsteemiga). |
| --- | --- |

—

Teaduslik ja tehniline koostöö OECD-ga (nt rahvusvahelise unifitseeritud kemikaaliteabe andmebaasi teemal) ja riiklike asutustega (Austraalia, Kanada, Jaapan ja Ameerika Ühendriigid) ning tehniline tugi komisjoni rahvusvahelisele tegevusele (nt seoses ÜRO kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise globaalse harmoneeritud süsteemiga).

Juhtimine

| — | Haldus- ja juhtimissüsteemide, sh IQMS-i, pidev edasiarendamine ja täiustamine. |
| --- | --- |

—

Haldus- ja juhtimissüsteemide, sh IQMS-i, pidev edasiarendamine ja täiustamine.

Rahastamine, hanked ja raamatupidamine

| — | Range eelarve ja rahareservi haldamine. |
| --- | --- |

—

Range eelarve ja rahareservi haldamine.

| — | Amet hankis teadus-, IT- ja haldusalaseid teenuseid olemasolevate raamlepingute alusel; viis edukalt lõpule avaliku hanke uute raamlepingute sõlmimiseks seoses integreeritud personalijuhtimissüsteemi, QSAR-meetodi vahendite paketi 3. etapi ning reisi- ja meditsiiniteenustega; tegi auditi, tõhustamaks oma hanke- ja lepingute haldamise menetlusi, mille alusel koostati 2014. aastal võetavate meetmete kava. |
| --- | --- |

—

Amet hankis teadus-, IT- ja haldusalaseid teenuseid olemasolevate raamlepingute alusel; viis edukalt lõpule avaliku hanke uute raamlepingute sõlmimiseks seoses integreeritud personalijuhtimissüsteemi, QSAR-meetodi vahendite paketi 3. etapi ning reisi- ja meditsiiniteenustega; tegi auditi, tõhustamaks oma hanke- ja lepingute haldamise menetlusi, mille alusel koostati 2014. aastal võetavate meetmete kava.

| — | Kontrollitud VKE-staatusega ettevõtete koguarv: 516. |
| --- | --- |

—

Kontrollitud VKE-staatusega ettevõtete koguarv: 516.

Personal ja korporatiivteenused

| — | Viidi lõpule 27 (23) valikumenetlust; võeti tööle 87 (65) töötajat (ajutised ja lepingulised töötajad). |
| --- | --- |

—

Viidi lõpule 27 (23) valikumenetlust; võeti tööle 87 (65) töötajat (ajutised ja lepingulised töötajad).

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

| — | 67 teenuse kindlaksmääramine ja osutamine IKT taristu võimaldamiseks ja IKT ressursside käigushoidmiseks ning ettenähtud toimivustaseme säilitamiseks. |
| --- | --- |

—

67 teenuse kindlaksmääramine ja osutamine IKT taristu võimaldamiseks ja IKT ressursside käigushoidmiseks ning ettenähtud toimivustaseme säilitamiseks.

| — | Pideva töövoo lahenduste jätkuv kindlakstegemine ja kasutuselevõtt vastavalt talitluspidevuse kava nõuetele. |
| --- | --- |

—

Pideva töövoo lahenduste jätkuv kindlakstegemine ja kasutuselevõtt vastavalt talitluspidevuse kava nõuetele.

| — | Mitme IT-süsteemi haldus- ja majutusteenuse edukad allhanked. |
| --- | --- |

—

Mitme IT-süsteemi haldus- ja majutusteenuse edukad allhanked.

| — | 700 tööjaama üleviimine, et pakkuda mobiilsemat, turvalisemat ja võimalusterohkemat lahendust. |
| --- | --- |

—

700 tööjaama üleviimine, et pakkuda mobiilsemat, turvalisemat ja võimalusterohkemat lahendust.

| — | Dokumendihaldussüsteemi rakendamine, tuginedes juhatuse sekretariaadi, kavandamis-, seire- ja järelevalveprotsessi ning direktori koordineerimiskoosolekute dokumentidele. |
| --- | --- |

—

Dokumendihaldussüsteemi rakendamine, tuginedes juhatuse sekretariaadi, kavandamis-, seire- ja järelevalveprotsessi ning direktori koordineerimiskoosolekute dokumentidele.

| — | Sõlmiti välisserveris asuval tarkvarapaketil põhineva personalijuhtimissüsteemi raamleping ning alustati selle rakendamist. |
| --- | --- |

—

Sõlmiti välisserveris asuval tarkvarapaketil põhineva personalijuhtimissüsteemi raamleping ning alustati selle rakendamist.

| — | Rakendati identiteedihaldussüsteemi, mis võimaldas tõhusamat kasutajate haldamist, sealhulgas süsteeme kasutajakontode automaatseks loomiseks ja kustutamiseks. |
| --- | --- |

—

Rakendati identiteedihaldussüsteemi, mis võimaldas tõhusamat kasutajate haldamist, sealhulgas süsteeme kasutajakontode automaatseks loomiseks ja kustutamiseks.

Biotsiidid

| — | Biotsiidide registri (R4BP) analüüs, kavandamine ja rakendamine: 1. väljalase 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

—

Biotsiidide registri (R4BP) analüüs, kavandamine ja rakendamine: 1. väljalase 1. septembril 2013.

| — | 2013. aastal koostati ja avaldati esimesed põhisuuniste dokumendid: „Guidance for Human Health Risk Assessment, Guidance on data sharing, Guidance on applications for technical equivalence, Guidance on information requirements ja Guidance on active substance suppliers”. |
| --- | --- |

—

2013. aastal koostati ja avaldati esimesed põhisuuniste dokumendid: „Guidance for Human Health Risk Assessment, Guidance on data sharing, Guidance on applications for technical equivalence, Guidance on information requirements ja Guidance on active substance suppliers”.

| — | Biotsiidide komitee 1. esialgne töökava. |
| --- | --- |

—

Biotsiidide komitee 1. esialgne töökava.

| — | Liikmesriigid nimetasid koordineerimisrühma liikmed. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid nimetasid koordineerimisrühma liikmed.

Eelnevalt teatatud nõusolek

| — | Ettevalmistustööd. |
| --- | --- |

—

Ettevalmistustööd.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11: | ECHA tunnustab kontrollikoja järeldust ning pöörab ka edaspidi tähelepanu sellele, et ülekandmised oleksid põhjendatud. |
| --- | --- |

11:

ECHA tunnustab kontrollikoja järeldust ning pöörab ka edaspidi tähelepanu sellele, et ülekandmised oleksid põhjendatud.

| 12: | Vastuseks kontrollikoja 2013. aasta sügisauditi käigus tehtud märkusele lisas Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektor 2013. aasta kinnitavasse avaldusse järgmise teksti:

  „Euroopa Liidu õigusaktide ja lõivumääruste rakendamist saame kinnitada vaid ameti pädevusvaldkonna piires. Kuna Euroopa Kemikaaliameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ei saa me anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringlevad üksnes registreeritud või autoriseeritud ained ja tooted, mille eest on ametile lõiv tasutud.” |
| --- | --- |

12:

Vastuseks kontrollikoja 2013. aasta sügisauditi käigus tehtud märkusele lisas Euroopa Kemikaaliameti tegevdirektor 2013. aasta kinnitavasse avaldusse järgmise teksti:

„Euroopa Liidu õigusaktide ja lõivumääruste rakendamist saame kinnitada vaid ameti pädevusvaldkonna piires. Kuna Euroopa Kemikaaliameti ülesanded ei hõlma kontrolli ega inspekteerimist riiklikul tasandil, ei saa me anda kindlust selle kohta, et Euroopa Liidu turul ringlevad üksnes registreeritud või autoriseeritud ained ja tooted, mille eest on ametile lõiv tasutud.”

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/144

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/16)

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2). |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | 2013. aastal andis amet viie suurema toetusprogrammi (8) raames toetusi konsortsiumitele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2013. aastal 13,9 miljonit eurot, moodustades 31 % tegevuskulude kogumahust. Ameti tehtav eelkontroll seisneb väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. |
| --- | --- |

11.

2013. aastal andis amet viie suurema toetusprogrammi (8) raames toetusi konsortsiumitele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2013. aastal 13,9 miljonit eurot, moodustades 31 % tegevuskulude kogumahust. Ameti tehtav eelkontroll seisneb väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis.

| 12. | Pärast kontrollikoja eelmise aasta kommentaari (vt I lisa) tõhustas amet kontrolli toetusprogrammide raames deklareeritud personalikulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse üle, kuna need moodustavad suurima osa kuludest. Kontrolliti valimisse kuulunud toetusesaajate tööajatabeleid, et veenduda väljamaksetaotlustes esitatud palgakulude õigsuses, palgatõendeid aga ei nõutud. Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva. |
| --- | --- |

12.

Pärast kontrollikoja eelmise aasta kommentaari (vt I lisa) tõhustas amet kontrolli toetusprogrammide raames deklareeritud personalikulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse üle, kuna need moodustavad suurima osa kuludest. Kontrolliti valimisse kuulunud toetusesaajate tööajatabeleid, et veenduda väljamaksetaotlustes esitatud palgakulude õigsuses, palgatõendeid aga ei nõutud. Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva.

| 13. | Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta koguti tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

13.

Seepärast annavad olemasolevad kontrollimehhanismid vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta koguti tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil ameti pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Euroopa teemakeskused, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) esialgsed toimingud (GIO ja GIO2), GMESi kohapealne koordineerimine (GISC) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA2).

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal andis amet kolme suurema toetusprogrammi (1) raames toetusi liitudele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 11,9 miljonit eurot, moodustades 27 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev ametipoolne kontrollimine seisne väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Üldjuhul ei taotle amet toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kuludest kõige suuremat osa hõlmavate personalikulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente (2). Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (3). | pooleli |
| 2012 | Seepärast annavad teostatavad kontrollid ameti juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Amet kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta kontrollikoja nimel toetavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Personalikulusid tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal andis amet kolme suurema toetusprogrammi (1) raames toetusi liitudele, mis koosnevad Euroopa keskkonnainstitutsioonidest ja -asutustest, ÜRO organisatsioonidest ja riiklikest keskkonnaorganisatsioonidest. Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 11,9 miljonit eurot, moodustades 27 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev ametipoolne kontrollimine seisne väljamaksetaotluste dokumentaalses analüüsis. Üldjuhul ei taotle amet toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kuludest kõige suuremat osa hõlmavate personalikulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente (2). Kohapealset kulude järelkontrolli toetusesaajate tasandil tehakse harva (3).

pooleli

2012

Seepärast annavad teostatavad kontrollid ameti juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Amet kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta kontrollikoja nimel toetavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Personalikulusid tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada.

pooleli

---

(1)  Euroopa teemakeskused, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) ning üleilmse keskkonna- ja turvaseire esialgsed toimingud (GIO).

(2)  Teist liiki kulude kohta (st allhanked, varustuse soetamine) nõutakse toetavaid dokumente nõutakse ja analüüsitakse neid.

(3)  Aastatel 2011 ja 2012 viidi läbi üks eelkontroll, et vaadata üle ühe toetusesaaja kontrollisüsteemid. Aastal 2010 viidi läbi üks eelkontroll, et kontrollida ühe toetusesaaja deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust.

---

II LISA

Euroopa Keskkonnaamet (Kopenhaagen)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) | Keskkonnapoliitika

  Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.
  Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [–-] Oma [–-] poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut [–-]. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Määrus (EMÜ) nr 1210/90) | Eesmärgid

  Luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:






  1. | objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:






  a) | rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

Keskkonnapoliitika

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [–-] Oma [–-] poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut [–-].

Ameti pädevus

(Määrus (EMÜ) nr 1210/90)

Eesmärgid

Luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:

1.

objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:

a)

rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid;

| b) | hinnata nende meetmete tulemusi; |
| --- | --- |

b)

hinnata nende meetmete tulemusi;

| c) | tagada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud; |
| --- | --- |

c)

tagada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud;

| 2. | vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. |
| --- | --- |

2.

vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Ülesanded

| — | asutada koostöös liikmesriikidega Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ning koordineerida selle tegevust; |
| --- | --- |

—

asutada koostöös liikmesriikidega Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ning koordineerida selle tegevust;

| — | anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks;

| — | osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet; |
| --- | --- |

—

osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet;

| — | nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel; |
| --- | --- |

—

nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel;

| — | talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; |
| --- | --- |

—

talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust;

| — | kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega; |
| --- | --- |

—

kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega;

| — | soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse; |
| --- | --- |

—

soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse;

| — | avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega; |
| --- | --- |

—

avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega;

| — | stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist; |
| --- | --- |

—

stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist;

| — | tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil; |
| --- | --- |

—

tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil;

| — | teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa Liitu mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust; |
| --- | --- |

—

teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa Liitu mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust;

| — | abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi. |
| --- | --- |

—

abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, üks esindaja igast ameti liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat, kaks Euroopa Parlamendi nimetatud teadlast.

Ülesanded

Võtta vastu mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ja tagada nende rakendamine ning võtta vastu ameti iga-aastane tegevusaruanne.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

41,7 (41,7) miljonit eurot

ELi toetus: 100 % (100 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 138 (136)

Täidetud ametikohad: 132 (131), millele lisaks muud ametikohad 78 (86) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 210 (217)

Ametikohtade loetelu jagunemine järgnevate tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus 98 (96) |
| --- | --- |

—

põhitegevus 98 (96)

| — | haldusülesanded 40 (40) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded 40 (40)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Artiklid 48 (19)

Uudised 53 (50)

Pressiteated 11 (12)

Andmekogumid 29 (36)

Indikaatorid 46 (66)

Kaardid, joonised 217 (466)

Brošüürid, infolehed jne 5

Äridokumendid 5 (3)

Aruanded 13 (11)

Tehnilised aruanded 21(18)

Väljaanne EEA Signals 1 (1)

Üleeuroopalised hindamised 0 (1)

SOER 2010 0 (2)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11.–13. | Oleme võtnud märkuse teadmiseks ja soovime rõhutada, et seoses tõhustatud tõendamismeetmetega oleme teinud esialgsetes tähelepanekutes kajastatust palju suuremaid jõupingutusi. Vastu on võetud uus tõendamispoliitika, mis tagab kõigi Euroopa teemakeskuste jaoks ühtse riskilähenemise; selles pööratakse suuremat tähelepanu personalikuludele ja seda kontrollib ja koordineerib siseauditi osakond.
  Kahel korral kontrolliti kohapeal 2013. aasta lõplikke väljamaksetaotlusi, mis moodustasid ligikaudu 18 % Euroopa teemakeskuste kogu personalikuludest toetusesaajate tasandil. Sügisel 2014 on plaanis vähemalt veel kaks kontrollkülastust.
  Lisaks koostame toetusesaajatele kirjaliku juhendi, et põhjalikumalt selgitada kulude rahastamiskõlblikkust ja tõendavate dokumentide vajadust. |
| --- | --- |

11.–13.

Oleme võtnud märkuse teadmiseks ja soovime rõhutada, et seoses tõhustatud tõendamismeetmetega oleme teinud esialgsetes tähelepanekutes kajastatust palju suuremaid jõupingutusi. Vastu on võetud uus tõendamispoliitika, mis tagab kõigi Euroopa teemakeskuste jaoks ühtse riskilähenemise; selles pööratakse suuremat tähelepanu personalikuludele ja seda kontrollib ja koordineerib siseauditi osakond.

Kahel korral kontrolliti kohapeal 2013. aasta lõplikke väljamaksetaotlusi, mis moodustasid ligikaudu 18 % Euroopa teemakeskuste kogu personalikuludest toetusesaajate tasandil. Sügisel 2014 on plaanis vähemalt veel kaks kontrollkülastust.

Lisaks koostame toetusesaajatele kirjaliku juhendi, et põhjalikumalt selgitada kulude rahastamiskõlblikkust ja tõendavate dokumentide vajadust.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/152

---

ARUANNE

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/17)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet” või „EFCA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2). |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet” või „EFCA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 4 98  592 eurot (38 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest); ning III jaotises (tegevuskulud) – summas 7 34  301 eurot (43 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). |
| --- | --- |

11.

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 4 98  592 eurot (38 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest); ning III jaotises (tegevuskulud) – summas 7 34  301 eurot (43 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest).

| 12. | III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2013. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus. |
| --- | --- |

12.

III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2013. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja eelarve tulemiaruande lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetlusi tuleb veelgi parandada. Vaba ametikoha kohta avaldatud teated ei sisalda teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta. Valikukomisjoni koosolekud ei olnud piisavalt dokumenteeritud ning ühes värbamismenetluses ei järginud ametisse nimetav asutus valikukomisjoni pakutud kandidaatide nimekirja järjestust ega põhjendanud seejuures oma otsust. | lõpetatud |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 94–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused olid allkirjastatud õigeaegselt. 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised moodustasid II jaotises (halduskulud) aga 35 % ning III jaotises (tegevuskulud) 46 %. II jaotises põhjustasid selle suurelt jaolt väljaspool ameti kontrolli olevad asjaolud – näiteks esitasid Hispaania ametivõimud 2012. aasta üürikulude eest arved liiga hilja. Samuti tellis amet oma põhitegevuse suurenenud vajaduste rahuldamiseks 2012. aasta viimases kvartalis suures koguses kaupu ja teenuseid, mida ei olnud aasta lõpu seisuga veel tarnitud. III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2012. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus. Suur töökoormus mõjutas kahe 2012. aastal alustatud IT-projekti hankemenetluste õigeaegsust. Lisaks hüvitatakse töötajate ja ekspertide 2012. aasta viimase kvartali koolituste ning lähetuste kulud alles 2013. aasta alguses. | ei kohaldata |
| 2012 | Kontrollikoja 2011. aasta aruande põhjal võttis amet 2012. aasta juunis meetmeid värbamismenetluste läbipaistvuse parandamiseks. Ainsad 2012. aastal leitud puudused puudutasid kolme auditeeritud värbamismenetlust, mida oli alustatud enne kontrollikoja 2011. aasta aruannet: vabade ametikohtade kohta avaldatud teated ei sisaldanud teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta; kandidaatidele anti punkte kokku, mitte iga kriteeriumi kohta eraldi; puudusid tõendid sellest, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetlusi tuleb veelgi parandada. Vaba ametikoha kohta avaldatud teated ei sisalda teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta. Valikukomisjoni koosolekud ei olnud piisavalt dokumenteeritud ning ühes värbamismenetluses ei järginud ametisse nimetav asutus valikukomisjoni pakutud kandidaatide nimekirja järjestust ega põhjendanud seejuures oma otsust.

lõpetatud

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 94–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused olid allkirjastatud õigeaegselt. 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised moodustasid II jaotises (halduskulud) aga 35 % ning III jaotises (tegevuskulud) 46 %. II jaotises põhjustasid selle suurelt jaolt väljaspool ameti kontrolli olevad asjaolud – näiteks esitasid Hispaania ametivõimud 2012. aasta üürikulude eest arved liiga hilja. Samuti tellis amet oma põhitegevuse suurenenud vajaduste rahuldamiseks 2012. aasta viimases kvartalis suures koguses kaupu ja teenuseid, mida ei olnud aasta lõpu seisuga veel tarnitud. III jaotises oli kõrge ülekandmiste määra üheks peamiseks põhjuseks 2012. aastal alustatud või töös olnud suurest arvust IT-projektidest tulenenud märkimisväärne töökoormus. Suur töökoormus mõjutas kahe 2012. aastal alustatud IT-projekti hankemenetluste õigeaegsust. Lisaks hüvitatakse töötajate ja ekspertide 2012. aasta viimase kvartali koolituste ning lähetuste kulud alles 2013. aasta alguses.

ei kohaldata

2012

Kontrollikoja 2011. aasta aruande põhjal võttis amet 2012. aasta juunis meetmeid värbamismenetluste läbipaistvuse parandamiseks. Ainsad 2012. aastal leitud puudused puudutasid kolme auditeeritud värbamismenetlust, mida oli alustatud enne kontrollikoja 2011. aasta aruannet: vabade ametikohtade kohta avaldatud teated ei sisaldanud teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta; kandidaatidele anti punkte kokku, mitte iga kriteeriumi kohta eraldi; puudusid tõendid sellest, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist.

lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (Vigo)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43) | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1224/2009) | Eesmärgid







  — | Määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43)

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1224/2009)

Eesmärgid

—

Määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Ülesanded/missioon

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi;

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele;

| — | aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele;

| — | aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| — | aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ELis; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ELis;

| — | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| — | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| — | vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki. |
| --- | --- |

—

vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki.

| — | toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige:






  1) | liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamist konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige:

1)

liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamist konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks;

| 2) | ameti ülesannete täitmiseks vajalikku kontrollitööd. |
| --- | --- |

2)

ameti ülesannete täitmiseks vajalikku kontrollitööd.

Juhime tähelepanu sellele, et peale ameti asutamist sätestava määruse muutmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 on ameti pädevust laiendatud järgmiselt:

| 1. | Ameti koordinatsioonitegevus hõlmab kogu ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontrollimist. |
| --- | --- |

1.

Ameti koordinatsioonitegevus hõlmab kogu ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontrollimist.

| 2. | Ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks. |
| --- | --- |

2.

Ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks.

| 3. | Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.

Amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks.

| 4. | Vajaduse korral teeb amet järgmist:






  a) | annab välja kasutusjuhendeid inspekteerimise ühtlustatud standardite kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

Vajaduse korral teeb amet järgmist:

a)

annab välja kasutusjuhendeid inspekteerimise ühtlustatud standardite kohta;

| b) | töötab välja abimaterjale, milles kajastuvad parimad tavad ühise kalanduspoliitika kontrollimise valdkonnas, sealhulgas kontrolliametnike koolitamise kohta, ning ajakohastab neid regulaarselt; |
| --- | --- |

b)

töötab välja abimaterjale, milles kajastuvad parimad tavad ühise kalanduspoliitika kontrollimise valdkonnas, sealhulgas kontrolliametnike koolitamise kohta, ning ajakohastab neid regulaarselt;

| c) | annab komisjonile vajalikku tehnilist ja haldusalast tuge viimase ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile vajalikku tehnilist ja haldusalast tuge viimase ülesannete täitmiseks.

| 5. | Amet aitab kaasa koostööle liikmesriikide vahel ning nende ja komisjoni vahel ühtlustatud kontrollistandardite väljatöötamisel vastavalt ELi õigusaktidele ning võttes arvesse parimaid tavasid liikmesriikides ja kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

5.

Amet aitab kaasa koostööle liikmesriikide vahel ning nende ja komisjoni vahel ühtlustatud kontrollistandardite väljatöötamisel vastavalt ELi õigusaktidele ning võttes arvesse parimaid tavasid liikmesriikides ja kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid.

| 6. | Komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse olukord, mis hõlmab otsest, kaudset või potentsiaalset tõsist ohtu ühisele kalanduspoliitikale) ning ohtu ei ole võimalik olemasolevate vahenditega ära hoida, kõrvaldada ega vähendada ega asjakohaselt juhtida. |
| --- | --- |

6.

Komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse olukord, mis hõlmab otsest, kaudset või potentsiaalset tõsist ohtu ühisele kalanduspoliitikale) ning ohtu ei ole võimalik olemasolevate vahenditega ära hoida, kõrvaldada ega vähendada ega asjakohaselt juhtida.

| 7. | Amet aitab kaasa ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamisele ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

7.

Amet aitab kaasa ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamisele ja eelkõige sõlmib pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist teiste asutustega halduslepingud käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja kuuest komisjoni esindajast.

Haldusnõukogul on muu hulgas järgnevad ülesanded:

võtta vastu aastaeelarve, ametikohtade loetelu, mitmeaastane ja iga-aastane tööprogramm, aastaaruanne ja mitmeaastase personalipoliitika kava; anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on esitanud.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

2013. aasta kogueelarve: 9,22 (9,22) miljonit eurot

| — | I jaotis – 6,33 (6,22) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

I jaotis – 6,33 (6,22) miljonit eurot

| — | II jaotis – 1,18 (1,28) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

II jaotis – 1,18 (1,28) miljonit eurot

| — | III jaotis – 1,71 (1,71) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

III jaotis – 1,71 (1,71) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

54 (54) ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 52 (1)
  (50)

- viis (viis) lepingulise töötaja ametikohta, millest täidetud viis (viis)

- neli (neli) lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta, millest täidetud kolm (neli)

Personal (k.a lähetuses viibivad riiklikud eksperdid) kokku: 63 (63) ametikohta, millest täidetud 60 (59).

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Tegevuse kooskõlastamine

| — | ühiskasutuskava rakendamine tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri); |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri);

| — | ühiskasutuskava tursa- ja lõhepüügi kohta Läänemeres; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava tursa- ja lõhepüügi kohta Läänemeres;

| — | ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil;

| — | ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades;

| — | ühiskasutuskava pelaagiliste liikide jaoks ELi läänepoolsetes vetes; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava pelaagiliste liikide jaoks ELi läänepoolsetes vetes;

| — | riiklike kontrolliprogrammide toetamine Mustas meres; |
| --- | --- |

—

riiklike kontrolliprogrammide toetamine Mustas meres;

| — | ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu. |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu.

Suutlikkuse arendamine

| — | põhiõppekava koostamine ja tööshoidmine; |
| --- | --- |

—

põhiõppekava koostamine ja tööshoidmine;

| — | koolituse veebipõhise koostööplatvormi väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koolituse veebipõhise koostööplatvormi väljatöötamine;

| — | liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel;

| — | koolitajate koolitamine ja ELi inspektorite koolitamine enne nende esimest kontrollkäiku; |
| --- | --- |

—

koolitajate koolitamine ja ELi inspektorite koolitamine enne nende esimest kontrollkäiku;

| — | informatsiooni- ja sidetehnoloogia põhiste järelevalvelahenduste töö, hooldus ja edasiarendamine; laevaseiresüsteem (VMS), laevade elektrooniline aruandlussüsteem (ERS), elektroonilised kontrolliaruanded (EIR), kontrollide kooskõlastamine (JADE), portaal ja konverentsilahendus (Fishnet); |
| --- | --- |

—

informatsiooni- ja sidetehnoloogia põhiste järelevalvelahenduste töö, hooldus ja edasiarendamine; laevaseiresüsteem (VMS), laevade elektrooniline aruandlussüsteem (ERS), elektroonilised kontrolliaruanded (EIR), kontrollide kooskõlastamine (JADE), portaal ja konverentsilahendus (Fishnet);

| — | laevaliikluse seiresüsteem MARSURV3 (koostöös EMSAga); |
| --- | --- |

—

laevaliikluse seiresüsteem MARSURV3 (koostöös EMSAga);

| — | ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmete toetamine; |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmete toetamine;

| — | lepinguliste teenuste osutamine ameti kalanduskontrolli laeva prahtimisel; |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenuste osutamine ameti kalanduskontrolli laeva prahtimisel;

| — | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ELi inspektorite kõrgema taseme koolitus (parimate tavade vahetamine, värskendavad kursused jne) ning kolmandate riikide inspektorite koolitamine Euroopa Komisjoni palvel. |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ELi inspektorite kõrgema taseme koolitus (parimate tavade vahetamine, värskendavad kursused jne) ning kolmandate riikide inspektorite koolitamine Euroopa Komisjoni palvel.

(Lisainfo ameti 2013. aasta tööprogrammis.)

---

(1)  Arv sisaldab vabade ametikohtade täitmiseks tehtud tööpakkumisi (kolm pakkumist) kooskõlas ajavahemiku 2015–2017 mitmeaastases personalipoliitika kavas esitatud statistilise teabega (andmed seisuga 31.1.2014).

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet on nõus kontrollikoja tähelepanekutega, mis käsitlesid kavandatud ülekandmise kõrget määra. Osaliselt tulenes see 2011. ja 2012. aasta palkade tagasiulatuva korrigeerimise summadest ja tähtaegadest, mis selgusid alles 2013. aasta novembriks. |
| --- | --- |

11.

Amet on nõus kontrollikoja tähelepanekutega, mis käsitlesid kavandatud ülekandmise kõrget määra. Osaliselt tulenes see 2011. ja 2012. aasta palkade tagasiulatuva korrigeerimise summadest ja tähtaegadest, mis selgusid alles 2013. aasta novembriks.

| 12. | Nagu märkis ka kontrollikoda, tulenes ülekandmise vajadus elluviidavate projektide olemusest ja rakendusetapist. |
| --- | --- |

12.

Nagu märkis ka kontrollikoda, tulenes ülekandmise vajadus elluviidavate projektide olemusest ja rakendusetapist.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/160 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/160

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/18)

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet (2). |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas. |
| --- | --- |

11.

Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas.

| 12. | Ameti aasta tööprogrammid ei sisalda piisavalt üksikasju kavandatavate hangete ja toetuste kohta, mis toetaks rahastamisotsuseid ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 64 tähenduses. Vastavate üksikasjade lisamine aasta tööprogrammi võimaldaks hangete ja toetuste mõjusamat seiret. |
| --- | --- |

12.

Ameti aasta tööprogrammid ei sisalda piisavalt üksikasju kavandatavate hangete ja toetuste kohta, mis toetaks rahastamisotsuseid ameti finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 64 tähenduses. Vastavate üksikasjade lisamine aasta tööprogrammi võimaldaks hangete ja toetuste mõjusamat seiret.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveülekannete suur arv viitab eelarve kavandamise ja täitmisega seotud puudustele ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2011 | Amet soetas 2011. aasta detsembris uue peakorterihoone 36,8 miljoni euro eest, mis tasutakse 25 aasta jooksul kvartalimaksetena, mis teeb intressimaksete summaks 18,5 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et amet oleks võinud koostöös eelarvepädevate institutsioonidega püüda leida säästlikuma lahenduse, mis oleks täielikult kooskõlas finantsmäärusega ja järgiks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. | ei kohaldata (komisjon ei nõustunud andma täiendavaid vahendeid laenu täies mahus tagasimaksmiseks) |
| 2011 | Värbamismenetluse läbipaistvus vajab parandamist. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused pandi paika pärast taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt ning valikukomisjoni liikmed ei allkirjastanud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid enne kandidaatide taotluste hindamist, vaid alles hindamise käigus. | lõpetatud |
| 2012 | Arvestussüsteemi heakskiitmine ameti peaarvepidaja poolt hõlmab tsentraalseid ABAC ja SAP süsteeme, mitte aga lokaalseid süsteeme ega tsentraalsete ja lokaalsete süsteemide vahelise teabevahetuse usaldusväärsust. See ohustab arvestusandmete usaldusväärsust. | lõpetatud |
| 2012 | Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT-turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse. | pooleli |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 99 %. Ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotise (halduskulud) puhul, moodustades 2,3 miljonit eurot (22 % II jaotise assigneeringutest), ja III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades 5,6 miljonit eurot (30 % III jaotise assigneeringutest). II jaotise ülekandmised summas 1,1 miljonit eurot vastasid ameti juhtimiskavale või olid seotud maksetega, mille peatamise põhjuste üle puudub ametil kontroll. III jaotise ülekandmised summas 2,1 miljonit eurot vastasid ameti juhtimiskavale ning 0,83 miljoni euro suurune summa kanti üle põhjustel, mille üle puudub ametil kontroll. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Eelarveülekannete suur arv viitab eelarve kavandamise ja täitmisega seotud puudustele ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

lõpetatud

2011

Amet soetas 2011. aasta detsembris uue peakorterihoone 36,8 miljoni euro eest, mis tasutakse 25 aasta jooksul kvartalimaksetena, mis teeb intressimaksete summaks 18,5 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et amet oleks võinud koostöös eelarvepädevate institutsioonidega püüda leida säästlikuma lahenduse, mis oleks täielikult kooskõlas finantsmäärusega ja järgiks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

ei kohaldata (komisjon ei nõustunud andma täiendavaid vahendeid laenu täies mahus tagasimaksmiseks)

2011

Värbamismenetluse läbipaistvus vajab parandamist. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused pandi paika pärast taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt ning valikukomisjoni liikmed ei allkirjastanud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid enne kandidaatide taotluste hindamist, vaid alles hindamise käigus.

lõpetatud

2012

Arvestussüsteemi heakskiitmine ameti peaarvepidaja poolt hõlmab tsentraalseid ABAC ja SAP süsteeme, mitte aga lokaalseid süsteeme ega tsentraalsete ja lokaalsete süsteemide vahelise teabevahetuse usaldusväärsust. See ohustab arvestusandmete usaldusväärsust.

lõpetatud

2012

Pärast koguriskide hindamist väliskonsultandi poolt 2012. aastal ja komisjoni siseauditi talituse poolt 2013. aasta veebruaris tuvastati ameti sisekontrollimehhanismide toimimises mitmeid potentsiaalselt kriitilisi riske, mis enamjaolt seondusid andmehalduse, tegevuse jätkuvuse ja IT-turvalisusega. Amet alustas 2012. aastal põhjalikku sisekontrollisüsteemi hindamist. Hindamisprotsess on pooleli ja parandusmeetmete võtmine on kavandatud 2013. aastasse.

pooleli

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 99 %. Ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotise (halduskulud) puhul, moodustades 2,3 miljonit eurot (22 % II jaotise assigneeringutest), ja III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades 5,6 miljonit eurot (30 % III jaotise assigneeringutest). II jaotise ülekandmised summas 1,1 miljonit eurot vastasid ameti juhtimiskavale või olid seotud maksetega, mille peatamise põhjuste üle puudub ametil kontroll. III jaotise ülekandmised summas 2,1 miljonit eurot vastasid ameti juhtimiskavale ning 0,83 miljoni euro suurune summa kanti üle põhjustel, mille üle puudub ametil kontroll.

ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Toiduohutusamet (Parma)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Ühine põllumajanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38). |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Ühine põllumajanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38).

| — | Siseturu toimimine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114). |
| --- | --- |

—

Siseturu toimimine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114).

| — | Rahvatervis (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168). |
| --- | --- |

—

Rahvatervis (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168).

| — | Ühine kaubanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206). |
| --- | --- |

—

Ühine kaubanduspoliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206).

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002)

Eesmärgid

| — | Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust; |
| --- | --- |

—

Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust;

| — | anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta; |
| --- | --- |

—

anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta;

| — | aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele;

| — | koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riske kirjeldada ja seirata. |
| --- | --- |

—

koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riske kirjeldada ja seirata.

Ülesanded

| — | Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid; |
| --- | --- |

—

Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid;

| — | soodustada riskihindamise ühtseid metoodikaid; |
| --- | --- |

—

soodustada riskihindamise ühtseid metoodikaid;

| — | abistada komisjoni; |
| --- | --- |

—

abistada komisjoni;

| — | otsida ja analüüsida vajaminevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid; |
| --- | --- |

—

otsida ja analüüsida vajaminevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid;

| — | teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske;

| — | luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik; |
| --- | --- |

—

luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik;

| — | anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes; |
| --- | --- |

—

anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes;

| — | parandada rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

parandada rahvusvahelist koostööd;

| — | tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave; |
| --- | --- |

—

tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave;

| — | osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis. |
| --- | --- |

—

osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

14 nõukogu poolt (koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga) nimetatud liiget ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine.

Tegevdirektor

Nimetatud juhatuse poolt komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

Nõuandev kogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Ülesanded

Tegevdirektori nõustamine.

Teaduskomitee ja teaduskomisjonid

Ameti teaduslike arvamuste koostamine.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Ameti siseauditi üksus.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

78,1 (78,3) miljonit eurot, millest Euroopa Liidu toetus moodustab 100 % (100 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013:

Ametikohti ametikohtade loetelus: 351 (355), millest täidetud:

| — | põhipersonal (ajutised töötajad ja ametnikud): 328 (342) |
| --- | --- |

—

põhipersonal (ajutised töötajad ja ametnikud): 328 (342)

| — | muud töötajad (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid): 120 (124) |
| --- | --- |

—

muud töötajad (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid): 120 (124)

Personal kokku (k.a kolm seisuga 31.12.2013 vastuvõtmist ootavat tööpakkumist): 448 (466), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

| — | põhitegevus: 332 (345) (1) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 332 (345) (1)

| — | haldusülesanded: 116 (121) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 116 (121)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Teaduslikud väljundid ja toetavad väljaanded 2013. aastal

1. tegevus: teaduslikud arvamused, nõustamine ja riskihindamisdokumendid

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 2 (4) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 2 (4)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 44 (46) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 44 (46)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 12 (9) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 12 (9)

| — | Ameti avaldused: 2 (2) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 2 (2)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 2 (4) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 2 (4)

1. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 62 (65)

2. tegevus: heakskiitu vajavate toodete, ainete ja nõuete hindamine

| — | Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused: 45 (60) |
| --- | --- |

—

Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused: 45 (60)

| — | Ameti suunised: 2 (0) |
| --- | --- |

—

Ameti suunised: 2 (0)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 3 (7) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunised: 3 (7)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 203 (241) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 203 (241)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 0 (1) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 0 (1)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 8 (7) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused: 8 (7)

| — | Ameti avaldused: 6 (4) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 6 (4)

2. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 267 (320)

3. tegevus: andmete kogumine, teadusalane koostöö ja töö võrgustikega

| — | Ameti suunised: 2 (1) |
| --- | --- |

—

Ameti suunised: 2 (1)

| — | Ameti avaldused: 0 (4) |
| --- | --- |

—

Ameti avaldused: 0 (4)

| — | Põhjendatud arvamused: 113 (114) |
| --- | --- |

—

Põhjendatud arvamused: 113 (114)

| — | Ameti teaduslikud aruanded: 7 (12) |
| --- | --- |

—

Ameti teaduslikud aruanded: 7 (12)

3. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 122 (131)

Toetavad väljaanded

| — | Ürituste aruanded: 11 (11) |
| --- | --- |

—

Ürituste aruanded: 11 (11)

| — | Välised teaduslikud aruanded: 74 (74) |
| --- | --- |

—

Välised teaduslikud aruanded: 74 (74)

| — | Tehnilised aruanded: 70 (77) |
| --- | --- |

—

Tehnilised aruanded: 70 (77)

Toetavaid väljaandeid kokku: 155 (162)

Väljundeid kokku: 606 (678)

| — | Teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 7 % (9,5 %) |
| --- | --- |

—

Teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 7 % (9,5 %)

| — | Avalik nõustamine: 56 (39) |
| --- | --- |

—

Avalik nõustamine: 56 (39)

| — | Veebisaidi külastused: 4,7 (4,4) miljonit |
| --- | --- |

—

Veebisaidi külastused: 4,7 (4,4) miljonit

| — | Väljaande Highlights tellijad: 31  912 (30  309) |
| --- | --- |

—

Väljaande Highlights tellijad: 31  912 (30  309)

| — | Meediakajastus: 11  820(9  194) |
| --- | --- |

—

Meediakajastus: 11  820(9  194)

| — | Meediapäringud: 625 (893) |
| --- | --- |

—

Meediapäringud: 625 (893)

| — | Pressiteated: 16 (25) |
| --- | --- |

—

Pressiteated: 16 (25)

| — | Uudised veebilehel: 54 (60) |
| --- | --- |

—

Uudised veebilehel: 54 (60)

| — | Intervjuud: 95 (111) |
| --- | --- |

—

Intervjuud: 95 (111)

---

(1)  2013. aasta täistööaja ekvivalendi eraldis on arvutatud vastavalt komisjoni metoodikale; andmete võrreldavuse huvides on 2012. aasta andmed ümber arvutatud.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas. |
| --- | --- |

11.

Vastavalt ameti sisekontrollisüsteemi enesehindamisele, mis viidi läbi 2012. ja 2013. aastal, on enamik sisekontrollistandarditest täidetud. Eranditeks on standard nr 4 (personali hindamine ja arendamine) ning standard nr 11 (dokumendihaldus), mille suhtes olid parandusmeetmed auditi toimumise ajal veel käimas.

| 12. | EFSA on nõus kontrollikoja tähelepanekuga, mis kajastab 2014. aasta eelarvetsükli raames rakendatavaid muudatusi. EFSA avaldas juba oma tööprogrammis üksikasjalikuma teabe teadushangete ja -toetuste ning muude, nt kommunikatsiooniprogrammi või tegevustoega seotud hangete kohta. Usume, et kontrollikoja eespool kommenteeritud 2013. aasta tavade muudatused ületava ettenähtud nõudeid ning tänu EFSA jätkuvatele püüdlustele paraneb pakutava teabe läbipaistvus. |
| --- | --- |

12.

EFSA on nõus kontrollikoja tähelepanekuga, mis kajastab 2014. aasta eelarvetsükli raames rakendatavaid muudatusi. EFSA avaldas juba oma tööprogrammis üksikasjalikuma teabe teadushangete ja -toetuste ning muude, nt kommunikatsiooniprogrammi või tegevustoega seotud hangete kohta. Usume, et kontrollikoja eespool kommenteeritud 2013. aasta tavade muudatused ületava ettenähtud nõudeid ning tänu EFSA jätkuvatele püüdlustele paraneb pakutava teabe läbipaistvus.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/167 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/167

---

ARUANNE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

(2014/C 442/19)

SISSEJUHATUS

| 1. | Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2). |
| --- | --- |

1.

Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. Instituut on täiendavalt vähendanud kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2,5 miljonilt eurolt (32 %) 2012. aastal 2,2 miljoni euroni (29 %) 2013. aastal. Need ülekandmised puudutavad peamiselt III jaotist (tegevuskulud) summas 2 miljonit eurot, moodustades vastavalt 56 % nimetatud valdkonnale eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. Need on peamiselt seotud hankemenetlustega, mis viidi lõpule aasta lõpus põhjustel, mida instituudil ei olnud enamasti võimalik kontrollida. Põhjusteks olid näiteks asjaolu, et ELi nõukogu eesistujariik teatas hilinemisega ühe uuringu (maksumusega 1,1 miljonit eurot) läbiviimisest, ning keerukad IT-projektid, mille hankemenetlused oli ajamahukad (maksumusega 0,6 miljonit eurot). |
| --- | --- |

11.

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. Instituut on täiendavalt vähendanud kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2,5 miljonilt eurolt (32 %) 2012. aastal 2,2 miljoni euroni (29 %) 2013. aastal. Need ülekandmised puudutavad peamiselt III jaotist (tegevuskulud) summas 2 miljonit eurot, moodustades vastavalt 56 % nimetatud valdkonnale eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. Need on peamiselt seotud hankemenetlustega, mis viidi lõpule aasta lõpus põhjustel, mida instituudil ei olnud enamasti võimalik kontrollida. Põhjusteks olid näiteks asjaolu, et ELi nõukogu eesistujariik teatas hilinemisega ühe uuringu (maksumusega 1,1 miljonit eurot) läbiviimisest, ning keerukad IT-projektid, mille hankemenetlused oli ajamahukad (maksumusega 0,6 miljonit eurot).

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil instituudi pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2011 | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise korra kindlaksmääramist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal elluviidava tegevuskava. | pooleli |
| 2012 | Instituut vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2011. aasta 50 %-lt 2012. aastal 32 %-ni. Eelarveassigneeringute ülekandmised 2013. aastasse ulatuvad 2,5 miljoni euroni. Peamiselt puudutab see II jaotist (halduskulud) summas 0,3 miljonit eurot ning III jaotist (tegevuskulud) summas 2,1 miljonit eurot, moodustades vastavalt 23 % ja 59 % nimetatud valdkondadele eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud aasta lõpus võetud kulukohustustega, mis puudutasid 2013. aasta jaanuaris toimunud uutesse ruumidesse kolimist. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud aasta lõpus lõpule viidud hankemenetlustega. Instituudil ei ole ametlikult vormistatud hangete kavandamise ega järelevalve menetlust. Lisaks ei hõlma selle iga-aastane tööprogramm kavandatud tegevustega seotud hangete optimaalset ulatust ja ajastamist kindlaks määravat hangete ajakava. 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest jäi kasutamata ja tuli tühistada siiski vaid 7 %. | lõpetatud |
| 2012 | Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetluste dokumenteerimises. Puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike katsete ja vestluste küsimused ning samuti nende hindamiskriteeriumid oleksid paika pandud enne avalduse läbivaatamist. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Ülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

lõpetatud

2011

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise korra kindlaksmääramist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal elluviidava tegevuskava.

pooleli

2012

Instituut vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmise osakaalu 2011. aasta 50 %-lt 2012. aastal 32 %-ni. Eelarveassigneeringute ülekandmised 2013. aastasse ulatuvad 2,5 miljoni euroni. Peamiselt puudutab see II jaotist (halduskulud) summas 0,3 miljonit eurot ning III jaotist (tegevuskulud) summas 2,1 miljonit eurot, moodustades vastavalt 23 % ja 59 % nimetatud valdkondadele eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringutest. II jaotise ülekandmised on peamiselt seotud aasta lõpus võetud kulukohustustega, mis puudutasid 2013. aasta jaanuaris toimunud uutesse ruumidesse kolimist. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud aasta lõpus lõpule viidud hankemenetlustega. Instituudil ei ole ametlikult vormistatud hangete kavandamise ega järelevalve menetlust. Lisaks ei hõlma selle iga-aastane tööprogramm kavandatud tegevustega seotud hangete optimaalset ulatust ja ajastamist kindlaks määravat hangete ajakava. 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringutest jäi kasutamata ja tuli tühistada siiski vaid 7 %.

lõpetatud

2012

Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetluste dokumenteerimises. Puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike katsete ja vestluste küsimused ning samuti nende hindamiskriteeriumid oleksid paika pandud enne avalduse läbivaatamist.

pooleli

---

II LISA

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (Vilnius)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2 ja 3) | Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
  Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset. |
| --- | --- |
| Instituudi pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006) | Eesmärgid

  Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

  Ülesanded







  — | kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2 ja 3)

Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset.

Instituudi pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006)

Eesmärgid

Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

Ülesanded

—

kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, võrreldavat ja usaldusväärset teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta;

| — | töötab välja meetodid andmete objektiivsuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

töötab välja meetodid andmete objektiivsuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites; |
| --- | --- |

—

töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites;

| — | viib läbi uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas; |
| --- | --- |

—

viib läbi uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas;

| — | asutab soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust; |
| --- | --- |

—

asutab soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust;

| — | korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks; |
| --- | --- |

—

korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks;

| — | korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastuvõetud järeldused; |
| --- | --- |

—

korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastuvõetud järeldused;

| — | levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades, ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada; |
| --- | --- |

—

levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades, ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada;

| — | arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega;

| — | loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad; |
| --- | --- |

—

loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad;

| — | teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest; |
| --- | --- |

—

teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest;

| — | annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta. |
| --- | --- |

—

annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

Iga asjaomase liikmesriigi ettepaneku alusel nõukogu määratud 18 esindajat ja komisjoni nimetatud üks komisjoni esindav liige. Liikmed määratakse ametisse nii, et oleks tagatud pädevuse kõrgeim tase ning asjakohased ja valdkondadevahelised laialdased teadmised soolise võrdõiguslikkuse kohta. Nõukogu ja komisjoni eesmärk on tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus haldusnõukogus. Nõukogu määratud liikmed esindavad kaheksatteist liikmesriiki eesistumise rotatsiooni järjekorras.

Ülesanded

| — | võtab vastu instituudi iga-aastase tööprogrammi ja keskmise tähtajaga tööprogrammi, eelarve ning aastaaruande; |
| --- | --- |

—

võtab vastu instituudi iga-aastase tööprogrammi ja keskmise tähtajaga tööprogrammi, eelarve ning aastaaruande;

| — | võtab vastu instituudi sisekorraeeskirjad ning haldusnõukogu töökorra. |
| --- | --- |

—

võtab vastu instituudi sisekorraeeskirjad ning haldusnõukogu töökorra.

Ekspertkogu

Koosseis

Ekspertkogu liikmeks määrab iga liikmesriik ühe esindaja soolise võrdõiguslikkuse küsimuses pädevast asutustest, Euroopa Parlament määrab kaks liiget teistest soolise võrdõiguslikkusega tegelevatest asjakohastest organisatsioonidest ning komisjon määrab kolm liiget.

Ülesanded

Instituudi direktori toetamine instituudi tegevuse kvaliteedi ja sõltumatuse tagamisel, võrdõiguslikkusega seotud teabe vahetamine ning teadmiste ühine kasutamine, tiheda koostöö tagamine instituudi ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

Direktori nimetab haldusnõukogu avaliku konkursi põhjal koostatud komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel.

Ülesanded

Vastutab määruses (EÜ) nr 1922/2006 osutatud ülesannete täitmise eest; instituudi iga-aastase ja keskmise tähtajaga tööprogrammi ettevalmistamise ja elluviimise eest; haldusnõukogu ja ekspertkogu koosolekute ettevalmistamise eest; iga-aastase aruande koostamise ja avaldamise eest; kõikide personaliküsimuste, igapäevaste haldusküsimuste ning tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud instituudi tegevuse tulemuslikkusega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal instituudi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

7,5 (7,7) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 100 % (100 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013:

30 (30) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 30 (30)

lisaks 16 (14) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Töötajate koguarv seisuga 31. detsember 2013:

46 (44), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus: 32 (30) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 32 (30)

| — | haldusülesanded: 11 (11) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 11 (11)

| — | mitmesugused ülesanded: 3 (3) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 3 (3)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Sihtvaldkonnad:

Soolist võrdõiguslikkust kajastav võrreldav ja usaldusväärne teave ning näitajad; soolise võrdõiguslikkuse alase töö meetodite ja tavade kogumine ja töötlemine; ressursi- ja dokumendikeskus; teavitustöö; võrgustiku rajamine ja teabevahetus.

Käivitatud uuringud: 14 (7)

Kaastöö eesistujariikidele: 2 (2)

Ekspertide ja töörühma koosolekute arv: 13 (23)

Leedu ELi nõukogu eesistujariigiks olemise raames korraldati mitmeid täiendavaid koosolekuid.

Rahvusvahelised konverentsid: 2 (1)

Teaduslikud aruanded: 2 (2)

Aastaaruanded: 1 (1)

Allikas: lisa on instituudi edastatud.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | Nõus. EIGE on kehtestanud vastuvõetavad piirmäärad jaotiste kaupa, nt I jaotis kuni 10 %, II jaotis kuni 20 %, III jaotis kuni 3 0 %. Siiski tuleb märkida, et nagu eelmistel aastatel, hilines ka 2013. aastal tegevuskulude jaotise projektide hange EIGEst sõltumatutel asjaoludel, nimelt hilines Euroopa Liidu nõukogu eesistuja uuringuteemaline otsus
  Hangete kavandamise ja jälgimise parandamiseks on EIGE töötanud välja järelevalvevahendi, millega saab jälgida iga-aastaste hankemenetluste iga etapi eeldatavaid kuupäevi. |
| --- | --- |

11.

Nõus. EIGE on kehtestanud vastuvõetavad piirmäärad jaotiste kaupa, nt I jaotis kuni 10 %, II jaotis kuni 20 %, III jaotis kuni 3 0 %. Siiski tuleb märkida, et nagu eelmistel aastatel, hilines ka 2013. aastal tegevuskulude jaotise projektide hange EIGEst sõltumatutel asjaoludel, nimelt hilines Euroopa Liidu nõukogu eesistuja uuringuteemaline otsus

Hangete kavandamise ja jälgimise parandamiseks on EIGE töötanud välja järelevalvevahendi, millega saab jälgida iga-aastaste hankemenetluste iga etapi eeldatavaid kuupäevi.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/174 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/174

---

ARUANNE

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

(2014/C 442/20)

SISSEJUHATUS

| 1. | Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Juhatus võttis asutuse 16 sisekontrollistandardit vastu 2013. aasta märtsis. Aasta lõpus oli käimas nende rakendamine vastavalt komisjoni siseauditi talitusega kokkulepitud selgele tegevuskavale. |
| --- | --- |

11.

Juhatus võttis asutuse 16 sisekontrollistandardit vastu 2013. aasta märtsis. Aasta lõpus oli käimas nende rakendamine vastavalt komisjoni siseauditi talitusega kokkulepitud selgele tegevuskavale.

| 12. | Juriidilisi kohustusi ei kiidetud alati heaks selleks volitatud ametnike poolt; mõnikord ei eelnenud neile nõuetekohaselt heakskiidetud eelarvelist kulukohustust. See näitab vajadust parandada finantsahela määratlust ja selle järgimist vastavalt finantsmäärusele. |
| --- | --- |

12.

Juriidilisi kohustusi ei kiidetud alati heaks selleks volitatud ametnike poolt; mõnikord ei eelnenud neile nõuetekohaselt heakskiidetud eelarvelist kulukohustust. See näitab vajadust parandada finantsahela määratlust ja selle järgimist vastavalt finantsmäärusele.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 95 %. Üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa suurenes aga võrreldes varasemate aastatega, moodustades 5,2 miljonit eurot (28 %). Sellest 1 miljon eurot oli seotud II jaotisega (30 %) ja 3,7 miljonit eurot III jaotisega (85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud erilepingutest koguväärtusega 3 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige Euroopa andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (2,6 miljonit eurot) ning muid 2014. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Ehkki vastavad kulukohustused on seaduslikud ja korrektsed ning 2012. aastast üle kantud summade madal tühistamismäär näitab prognooside usaldusväärsust, on 2013. aasta assigneeringute 2014. aasta tegevuse rahastamiseks kasutamise ulatus vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Kulukohustustega seotud assigneeringute kogumäär oli 95 %. Üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa suurenes aga võrreldes varasemate aastatega, moodustades 5,2 miljonit eurot (28 %). Sellest 1 miljon eurot oli seotud II jaotisega (30 %) ja 3,7 miljonit eurot III jaotisega (85 %). See tulenes peamiselt aasta lõpus sõlmitud erilepingutest koguväärtusega 3 miljonit eurot, mis puudutasid eelkõige Euroopa andmebaasi arendamist ja käigushoidmist (2,6 miljonit eurot) ning muid 2014. aastal osutatavaid IT-teenuseid. Ehkki vastavad kulukohustused on seaduslikud ja korrektsed ning 2012. aastast üle kantud summade madal tühistamismäär näitab prognooside usaldusväärsust, on 2013. aasta assigneeringute 2014. aasta tegevuse rahastamiseks kasutamise ulatus vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 10,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 55 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 45 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 2,8 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees. | Lõpetatud |
| 2011 | Auditeeritud hankemenetlused ei vastanud täiel määral üldise finantsmääruse sätetele. Viie infotehnoloogiaseadmetega seotud hanke puhul (summas 1 60  117 eurot) ei olnud pakkumuste hindamise kriteeriume eelnevalt kindlaks määratud ega kirjalikku lepingut sõlmitud. Ühel teisel, värbamisteenustega seotud juhul (55  000 eurot) ei olnud lepingu pakkumuste hindamise kriteeriume nõuetekohaselt kohaldatud. Asutus peaks tagama kõigi uute lepingute sõlmimise täielikus kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega. | Lõpetatud |
| 2011 | Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: enne taotluste läbivaatamist ei olnud kehtestatud vähimaid punktisummasid kirjalikele testidele ja vestlustele pääsemiseks või sobivate kandidaatide hulka arvamiseks ega ette valmistatud suuliste ja kirjalike testide küsimusi, ning asutus ei olnud teinud otsust valikukomisjonide nimetamiseks. | lõpetatud |
| 2012 | Asutus parandas oma hankemenetlusi, et need oleksid täielikult kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega. Üks finantsandmebaasi kavandamisega seotud leping oli aga jagatud neljaks osaks (igaüks 60  000 eurot) ja kõigi osade kohta sõlmiti leping kahe ettevõttega ilma hankemenetlust kasutamata. Arvestades sama projekti jaoks hangitavate teenuste koguväärtust (2 40  000 eurot), oleks tulnud kohaldada avatud või piiratud menetlust ning seega ei ole teenuste ostu puudutavad kulukohustused ja maksed eeskirjadega kooskõlas. | ei kohaldata |
| 2012 | Mais ja juunis 2012 tehti varade füüsiline kontroll, kuid sellekohast aruannet ei koostatud. Asutus ei ole võtnud vastu menetlusi ega suuniseid materiaalse põhivara füüsiliste kontrollide kohta. | lõpetatud |
| 2012 | 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades koguassigneeringutest 79 %. Peamiselt on see põhjustatud ühe IT-hankemenetluse keerukusest ja pikkusest. Hankeleping summas 2,2 miljonit eurot sõlmiti kavakohaselt detsembris 2012. | alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 10,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 55 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 45 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 2,8 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees.

Lõpetatud

2011

Auditeeritud hankemenetlused ei vastanud täiel määral üldise finantsmääruse sätetele. Viie infotehnoloogiaseadmetega seotud hanke puhul (summas 1 60  117 eurot) ei olnud pakkumuste hindamise kriteeriume eelnevalt kindlaks määratud ega kirjalikku lepingut sõlmitud. Ühel teisel, värbamisteenustega seotud juhul (55  000 eurot) ei olnud lepingu pakkumuste hindamise kriteeriume nõuetekohaselt kohaldatud. Asutus peaks tagama kõigi uute lepingute sõlmimise täielikus kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega.

Lõpetatud

2011

Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: enne taotluste läbivaatamist ei olnud kehtestatud vähimaid punktisummasid kirjalikele testidele ja vestlustele pääsemiseks või sobivate kandidaatide hulka arvamiseks ega ette valmistatud suuliste ja kirjalike testide küsimusi, ning asutus ei olnud teinud otsust valikukomisjonide nimetamiseks.

lõpetatud

2012

Asutus parandas oma hankemenetlusi, et need oleksid täielikult kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega. Üks finantsandmebaasi kavandamisega seotud leping oli aga jagatud neljaks osaks (igaüks 60  000 eurot) ja kõigi osade kohta sõlmiti leping kahe ettevõttega ilma hankemenetlust kasutamata. Arvestades sama projekti jaoks hangitavate teenuste koguväärtust (2 40  000 eurot), oleks tulnud kohaldada avatud või piiratud menetlust ning seega ei ole teenuste ostu puudutavad kulukohustused ja maksed eeskirjadega kooskõlas.

ei kohaldata

2012

Mais ja juunis 2012 tehti varade füüsiline kontroll, kuid sellekohast aruannet ei koostatud. Asutus ei ole võtnud vastu menetlusi ega suuniseid materiaalse põhivara füüsiliste kontrollide kohta.

lõpetatud

2012

2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades koguassigneeringutest 79 %. Peamiselt on see põhjustatud ühe IT-hankemenetluse keerukusest ja pikkusest. Hankeleping summas 2,2 miljonit eurot sõlmiti kavakohaselt detsembris 2012.

alustamata

---

II LISA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (Frankfurt Maini ääres)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290 ja 291) | — | Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290 ja 291)

—

Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine.

| — | Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi. |
| --- | --- |

—

Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi.

Asutuse pädevus

Asutuse loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõikes 6 ja artiklis 8 sätestatud ülesanded ja volitused)

Eesmärgid

Kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis liidu majanduse, selle kodanike ja ettevõtete heaks.

Ülesanded

| — | aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| — | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| — | teha tihedat koostööd ESRB-ga; |
| --- | --- |

—

teha tihedat koostööd ESRB-ga;

| — | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

—

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;

| — | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| — | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

—

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| — | tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset; |
| --- | --- |

—

tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset;

| — | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus;

| — | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

—

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| — | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta;

| — | võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded. |
| --- | --- |

—

võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded.

Juhtimine

Asutuse asutamise määrus (EL) nr 1094/2010: artiklid 40–44: järelevalvenõukogu; artiklid 45–47: juhatus; artiklid 48–50: eesistumine; artiklid 51–53: tegevdirektor)

Järelevalvenõukogu

Koosseis

Eesistuja, kellel ei ole hääleõigust, igas liikmesriigis finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht (hääleõigusega), üks komisjoni esindaja, üks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse esindaja (kõik hääleõiguseta); osaleda võivad vaatlejad ja tegevdirektor (hääleõiguseta).

Ülesanded

Asutuse peamine otsuseid tegev organ.

Juhatus

Koosseis

Eesistuja (hääleõigusega), kuus järelevalvenõukogu liiget (hääleõigusega). Komisjoni esindaja osaleb juhatuse koosolekutel ja tal on õigus hääletada eelarveküsimustes. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel ilma hääleõiguseta.

Ülesanded

Juhatus tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt määrusele (EL) nr 1094/2010.

Eesistuja

Esindab asutust, vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.

Tegevdirektor

Vastutab asutuse juhtimise ja iga-aastase tööprogrammi rakendamise eest; valmistab ette juhatuse tööd, koostab eelarve ja tööprogrammi.

Kvaliteedikontrolli komitee

Koosseis

Asutuse eesistuja asendusliige ja kaks juhatuse liiget. Tegevdirektor osaleb vaatlejana.

Ülesanded

Asutuse sisekorra ja otsuste asjakohase rakendamise tagamine ja hindamine.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal asutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Lõplikud eelarveassigneeringud: 1 8 7 67  470(1 5 6 55  000) eurot

Ametikohtade loetelu

Alalised töötajad: 80 (69) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 80 (69)

Ametikohtade loetelu 100 % (100 %) täidetud

Lepingulised töötajad: eelarves planeeritud 22 (12) ametikohta, millest täidetud 19 (14)

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: eelarves planeeritud 12 (8), millest täidetud: 11 (8)

Kokku: 110 (91) töötajat

2013. aasta tooted ja teenused

Reguleerimisülesanded

| — | Neli asutuse kindlustustegevusega seotud avalikku konsultatsiooni. |
| --- | --- |

—

Neli asutuse kindlustustegevusega seotud avalikku konsultatsiooni.

| — | Nelja asutuse kindlustustegevusega seotud juhise väljastamine. |
| --- | --- |

—

Nelja asutuse kindlustustegevusega seotud juhise väljastamine.

| — | Asutuse tööandjapensionide alase tegevusega seotud rakendusliku tehnilise standardi heakskiitmine. |
| --- | --- |

—

Asutuse tööandjapensionide alase tegevusega seotud rakendusliku tehnilise standardi heakskiitmine.

| — | Pikaajalisi investeeringuid käsitlev aruteludokument. |
| --- | --- |

—

Pikaajalisi investeeringuid käsitlev aruteludokument.

| — | Aruanne komisjonile pikaajaliste investeeringute kohta. |
| --- | --- |

—

Aruanne komisjonile pikaajaliste investeeringute kohta.

| — | Kvantitatiivne mõjuhinnang tööandjapensionide valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Kvantitatiivne mõjuhinnang tööandjapensionide valdkonnas.

| — | Aruanne tööandjapensioni skeemide liikmetele antava teabe kohta. |
| --- | --- |

—

Aruanne tööandjapensioni skeemide liikmetele antava teabe kohta.

| — | Personaalpensione käsitlev aruteludokument. |
| --- | --- |

—

Personaalpensione käsitlev aruteludokument.

| — | Tööandjapensioni kogumisasutuste registri ning pensioniskeemide ja -toodete andmebaasi avaldamine. |
| --- | --- |

—

Tööandjapensioni kogumisasutuste registri ning pensioniskeemide ja -toodete andmebaasi avaldamine.

| — | Kahe sidusrühma valimine kindlustuse ja edasikindlustuse ning tööandjapensionide valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Kahe sidusrühma valimine kindlustuse ja edasikindlustuse ning tööandjapensionide valdkonnas.

| — | Ametisaladuse hoidmist ja lünkade analüüsi käsitlevad aruanded Austraalia, Tšiili, Hiina, Hong Kongi, Iisraeli, Mehhiko, Singapuri ja Lõuna-Aafrika kohta. |
| --- | --- |

—

Ametisaladuse hoidmist ja lünkade analüüsi käsitlevad aruanded Austraalia, Tšiili, Hiina, Hong Kongi, Iisraeli, Mehhiko, Singapuri ja Lõuna-Aafrika kohta.

| — | Asutuse ja Maailmapanga vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum. |
| --- | --- |

—

Asutuse ja Maailmapanga vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum.

Järelevalveülesanded

| — | 82 kindlustusgrupi järelevalvekolleegiumide koosolekutel ja/või telefonikonverentsidel osalemine. |
| --- | --- |

—

82 kindlustusgrupi järelevalvekolleegiumide koosolekutel ja/või telefonikonverentsidel osalemine.

| — | Neljas kohapealses kontrollkülastuses osalemine. |
| --- | --- |

—

Neljas kohapealses kontrollkülastuses osalemine.

| — | Praktiliste lahenduste ja näidete kogumine ja levitamine kolmes valdkonnas (kooskõlastusmenetlused, kolleegiumide tööplaanid, konfidentsiaalsuskokkulepped ja menetlused). |
| --- | --- |

—

Praktiliste lahenduste ja näidete kogumine ja levitamine kolmes valdkonnas (kooskõlastusmenetlused, kolleegiumide tööplaanid, konfidentsiaalsuskokkulepped ja menetlused).

| — | Kahe kindlustusgrupi järelevalve teostajate ürituse korraldamine. |
| --- | --- |

—

Kahe kindlustusgrupi järelevalve teostajate ürituse korraldamine.

| — | Kontsernide riski hindamismeetodi struktuuri levitamine. |
| --- | --- |

—

Kontsernide riski hindamismeetodi struktuuri levitamine.

| — | Kolleegiumide 2014.–2015. aasta tegevuskavade levitamine. |
| --- | --- |

—

Kolleegiumide 2014.–2015. aasta tegevuskavade levitamine.

| — | Vahe- ja aastalõpuaruanne kolleegiumide toimimise ja 2012. aasta tegevuskava edusammude kohta. |
| --- | --- |

—

Vahe- ja aastalõpuaruanne kolleegiumide toimimise ja 2012. aasta tegevuskava edusammude kohta.

| — | Kindlustusgrupi järelevalve teostajatele esitati ettevalmistavate suuniste kokkuvõte, milles loetletakse juhised, mis on asjakohased kolleegiumide aruteludes ja hindamistes. |
| --- | --- |

—

Kindlustusgrupi järelevalve teostajatele esitati ettevalmistavate suuniste kokkuvõte, milles loetletakse juhised, mis on asjakohased kolleegiumide aruteludes ja hindamistes.

| — | Helsinki Plus nimekirja pidev ajakohastamine asutuse veebisaidi piiratud ala kohta ja kokkuvõtte avaldamine veebisaidi avaliku osa kohta. |
| --- | --- |

—

Helsinki Plus nimekirja pidev ajakohastamine asutuse veebisaidi piiratud ala kohta ja kokkuvõtte avaldamine veebisaidi avaliku osa kohta.

| — | Kuue kohtumise (külastuse) korraldamine asutuse järelevalvetöötajate ning nende järelevalveasutuste vahel, kes osalevad kindlustusgruppide järelevalves eri riikides kas kindlustusgrupi järelevalve teostajatena või vastuvõtva riigi järelevalveasutusena. |
| --- | --- |

—

Kuue kohtumise (külastuse) korraldamine asutuse järelevalvetöötajate ning nende järelevalveasutuste vahel, kes osalevad kindlustusgruppide järelevalves eri riikides kas kindlustusgrupi järelevalve teostajatena või vastuvõtva riigi järelevalveasutusena.

Tarbijakaitse ja finantsalane uuendustegevus

| — | Kaebuste menetlemise suunised kindlustusseltsidele. |
| --- | --- |

—

Kaebuste menetlemise suunised kindlustusseltsidele.

| — | Aruanne kindlustusvahendajate kaebuste menetlemise parimatest tavadest. |
| --- | --- |

—

Aruanne kindlustusvahendajate kaebuste menetlemise parimatest tavadest.

| — | Tarbimissuundumuste aruanne. |
| --- | --- |

—

Tarbimissuundumuste aruanne.

| — | Uuendatud metoodikaaruanne tarbimissuundumuste alase teabe kogumise ja analüüsimise ning vastavate aruannete koostamise kohta. |
| --- | --- |

—

Uuendatud metoodikaaruanne tarbimissuundumuste alase teabe kogumise ja analüüsimise ning vastavate aruannete koostamise kohta.

| — | Aruanne heade järelevalvetavade kohta seoses nõuetega kindlustustoodete (sh avalike konsultatsioonide) pakkujate teadmiste ja oskuste suhtes. |
| --- | --- |

—

Aruanne heade järelevalvetavade kohta seoses nõuetega kindlustustoodete (sh avalike konsultatsioonide) pakkujate teadmiste ja oskuste suhtes.

| — | Arvamus maksete kindlustuse kohta. |
| --- | --- |

—

Arvamus maksete kindlustuse kohta.

| — | Taustadokument maksete kindlustuse kohta. |
| --- | --- |

—

Taustadokument maksete kindlustuse kohta.

| — | Arvamus soodustatud isiku kaitse kohta elukindlustuslepingutes. |
| --- | --- |

—

Arvamus soodustatud isiku kaitse kohta elukindlustuslepingutes.

| — | Konsulteerimisdokument aruande projekti kohta, mis käsitleb hinnavõrdlussaitide häid tavasid. |
| --- | --- |

—

Konsulteerimisdokument aruande projekti kohta, mis käsitleb hinnavõrdlussaitide häid tavasid.

| — | Aruteludokument personaalsete pensionitoodete võimaliku ELi ühisturu kohta (järelevalve ja tarbijakaitse). |
| --- | --- |

—

Aruteludokument personaalsete pensionitoodete võimaliku ELi ühisturu kohta (järelevalve ja tarbijakaitse).

Ühine järelevalvekultuur

| — | Kolm valdkondadevahelist seminari. |
| --- | --- |

—

Kolm valdkondadevahelist seminari.

| — | 17 riiklikele pädevatele asutustele korraldatud seminari. |
| --- | --- |

—

17 riiklikele pädevatele asutustele korraldatud seminari.

| — | Viidi lõpule kolm vastastikust eksperdihinnangut, alustati kaht uut vastastikust eksperdihinnangut, käivitati ühe vastastikuse eksperdihinnangu ülevaatamine, optimeeriti vastastikuste eksperdihinnangute tegemise metoodika rakendamist. |
| --- | --- |

—

Viidi lõpule kolm vastastikust eksperdihinnangut, alustati kaht uut vastastikust eksperdihinnangut, käivitati ühe vastastikuse eksperdihinnangu ülevaatamine, optimeeriti vastastikuste eksperdihinnangute tegemise metoodika rakendamist.

Finantsstabiilsus

| — | 2 kaks korda aastas avaldatavat finantsstabiilsuse aruannet. |
| --- | --- |

—

2 kaks korda aastas avaldatavat finantsstabiilsuse aruannet.

| — | Kogu Euroopat hõlmava kindlustussektori stressitesti ettevalmistus (test lükati pikaajaliste tagatiste hindamise tõttu edasi). |
| --- | --- |

—

Kogu Euroopat hõlmava kindlustussektori stressitesti ettevalmistus (test lükati pikaajaliste tagatiste hindamise tõttu edasi).

| — | Kvartalipõhise riskinäidiku koostamine. |
| --- | --- |

—

Kvartalipõhise riskinäidiku koostamine.

| — | Pikaajaliste tagatiste hindamise lõpuleviimine ja aruande esitamine kolmepoolsetele partneritele. |
| --- | --- |

—

Pikaajaliste tagatiste hindamise lõpuleviimine ja aruande esitamine kolmepoolsetele partneritele.

| — | Ülevaadatud aasta kindlustusstatistika avaldamine. |
| --- | --- |

—

Ülevaadatud aasta kindlustusstatistika avaldamine.

Kriisijuhtimine

| — | Põhjaliku otsuste tegemise raamistiku koostamine üksikasjalike menetluste kehtestamiseks, mida asutus järgib oma kriisiennetus- ja juhtimisalaste kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

—

Põhjaliku otsuste tegemise raamistiku koostamine üksikasjalike menetluste kehtestamiseks, mida asutus järgib oma kriisiennetus- ja juhtimisalaste kohustuste täitmisel.

| — | Kriisijuhtimise töörühma töö lõpuleviimine ja töörühma laialisaatmine. |
| --- | --- |

—

Kriisijuhtimise töörühma töö lõpuleviimine ja töörühma laialisaatmine.

| — | Kokkulepe asutuse arvamuse kohta, mis käsitleb regulatiivseid meetmeid seoses pikaajalise madalate intressimäärade perioodiga. |
| --- | --- |

—

Kokkulepe asutuse arvamuse kohta, mis käsitleb regulatiivseid meetmeid seoses pikaajalise madalate intressimäärade perioodiga.

| — | Aktiivne osalemine finantsstabiilsuse nõukogu konsultatsioonides mittepankadest finantsasutuste finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse üle. |
| --- | --- |

—

Aktiivne osalemine finantsstabiilsuse nõukogu konsultatsioonides mittepankadest finantsasutuste finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse üle.

| — | Riiklike järelevalveasutuste kriisiennetuse, -ohjamise ja -lahenduse valmisoleku ülevaatearuande avaldamine. |
| --- | --- |

—

Riiklike järelevalveasutuste kriisiennetuse, -ohjamise ja -lahenduse valmisoleku ülevaatearuande avaldamine.

Välissuhted

| — | 10 koosolekut, sh üks ühiskoosolek järelevalvenõukogu, IRSG ja OPSG-ga, 12 ametlikku arvamust ja tagasisidearuannet avalike dokumentide kohta, kuus omaalgatuslikku dokumenti ja kolm vastust mitteametlike konsultatsioonide raames. |
| --- | --- |

—

10 koosolekut, sh üks ühiskoosolek järelevalvenõukogu, IRSG ja OPSG-ga, 12 ametlikku arvamust ja tagasisidearuannet avalike dokumentide kohta, kuus omaalgatuslikku dokumenti ja kolm vastust mitteametlike konsultatsioonide raames.

| — | Ligikaudu 20 regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevat dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutuste ning järelevalveorganisatsioonidega Aasiast ja Okeaaniast, Ladina- ja Põhja-Ameerikast, Lõuna-Aafrikast, Islandilt ja Šveitsist. Aktiivne osalemine Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni tehnika- ja täitevkomitees, finantsstabiilsuse komitees, solventsuse ja kindlustusmatemaatika alakomitees, kindlustusvaldkonna rahvusvaheliste kapitalinõuete väljatöötamises (kohapealse katsetamise töörühm/kahjumi katmise võime suurendamise töörühm) ning Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni iga-aastasel konverentsil. |
| --- | --- |

—

Ligikaudu 20 regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevat dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutuste ning järelevalveorganisatsioonidega Aasiast ja Okeaaniast, Ladina- ja Põhja-Ameerikast, Lõuna-Aafrikast, Islandilt ja Šveitsist. Aktiivne osalemine Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni tehnika- ja täitevkomitees, finantsstabiilsuse komitees, solventsuse ja kindlustusmatemaatika alakomitees, kindlustusvaldkonna rahvusvaheliste kapitalinõuete väljatöötamises (kohapealse katsetamise töörühm/kahjumi katmise võime suurendamise töörühm) ning Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni iga-aastasel konverentsil.

| — | ELi-USA dialoogiprojekt: regulaarsed juhtkomitee kohtumised, tehniliste komiteede töö plaanipärane edenemine ja avalik üritus Washington DCs. |
| --- | --- |

—

ELi-USA dialoogiprojekt: regulaarsed juhtkomitee kohtumised, tehniliste komiteede töö plaanipärane edenemine ja avalik üritus Washington DCs.

| — | Samaväärsus: Austraalia, Tšiili, Hiina, Hong Kongi, Iisraeli, Mehhiko, Singapuri ja Lõuna-Aafrika (edasi)kindlustusskeemide lünkade analüüs, sh täielik ametisaladuste hoidmise hinnang, mis on aluseks Euroopa Komisjoni otsusele solventsusrežiimide samaväärsuse üleminekusätete kohta. Ametisaladuse hoidmise hindamise algatamine kümnes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis. Mitmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamine järelevalvealaseks koostööks asutuse liikmete ja Bermuda rahalise järelevalve asutuse vahel. |
| --- | --- |

—

Samaväärsus: Austraalia, Tšiili, Hiina, Hong Kongi, Iisraeli, Mehhiko, Singapuri ja Lõuna-Aafrika (edasi)kindlustusskeemide lünkade analüüs, sh täielik ametisaladuste hoidmise hinnang, mis on aluseks Euroopa Komisjoni otsusele solventsusrežiimide samaväärsuse üleminekusätete kohta. Ametisaladuse hoidmise hindamise algatamine kümnes Kesk- ja Ida-Euroopa riigis. Mitmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamine järelevalvealaseks koostööks asutuse liikmete ja Bermuda rahalise järelevalve asutuse vahel.

| — | Asutuse ja Maailmapanga vahel sõlmitud tegevusalane vastastikuse mõistmise memorandum. |
| --- | --- |

—

Asutuse ja Maailmapanga vahel sõlmitud tegevusalane vastastikuse mõistmise memorandum.

Konverentsid/muud avalikud üritused 2013. aastal

| — | Kuus konverentsi ja üritust: ülemaailmne kindlustusjärelevalve konverents, pensionide kvantitatiivse mõjuhindamise tulemused, avalikud üritused personaalpensionide ja sponsortoetuse teemadel, asutuse iga-aastane konverents ja kolmas tarbijakaitse päev. |
| --- | --- |

—

Kuus konverentsi ja üritust: ülemaailmne kindlustusjärelevalve konverents, pensionide kvantitatiivse mõjuhindamise tulemused, avalikud üritused personaalpensionide ja sponsortoetuse teemadel, asutuse iga-aastane konverents ja kolmas tarbijakaitse päev.

Allikas: asutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | Siseauditi teenistus auditeeris 2013. aastal EIOPA sisekontrollistandardite rakendamist ja selle alusel on asutus koostanud tegevuskava, et rakendada kõik siseauditi teenistuse soovitused. Tegevuskava esitati EIOPA juhatusele ja kooskõlastati siseauditi teenistusega. Tegevuskava on praeguseks rakendatud peaaegu täielikult ja rakendamine on valmis 2014. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

11.

Siseauditi teenistus auditeeris 2013. aastal EIOPA sisekontrollistandardite rakendamist ja selle alusel on asutus koostanud tegevuskava, et rakendada kõik siseauditi teenistuse soovitused. Tegevuskava esitati EIOPA juhatusele ja kooskõlastati siseauditi teenistusega. Tegevuskava on praeguseks rakendatud peaaegu täielikult ja rakendamine on valmis 2014. aasta lõpuks.

| 12. | Juriidiliste kohustuste suhtes on EIOPA kehtestanud eraldi heakskiidukorra, mis välistab nende nõuetekohasel heakskiitmisel mis tahes ebaselgused. Eelarveliste kulukohustuste ja juriidiliste kohustuste järgnevuse suhtes tunnistab EIOPA, et teatud juhtudel täideti eelarveline kulukohustus täielikult pärast vastavate juriidiliste kohustuste kehtestamist. Võetud parandusmeetmed on järgmised: EIOPA finantsahelate regulaarne ülevaatamine, tugevdatud finants- ja eelarveprotsessid eritähelepanuga finantsahelate nõuetele vastavusel ning regulaarsete ajavahemike järel konkreetsed finants- ja hankekoolitused kõigile finantsahelates osalevatele EIOPA ametnikele. |
| --- | --- |

12.

Juriidiliste kohustuste suhtes on EIOPA kehtestanud eraldi heakskiidukorra, mis välistab nende nõuetekohasel heakskiitmisel mis tahes ebaselgused. Eelarveliste kulukohustuste ja juriidiliste kohustuste järgnevuse suhtes tunnistab EIOPA, et teatud juhtudel täideti eelarveline kulukohustus täielikult pärast vastavate juriidiliste kohustuste kehtestamist. Võetud parandusmeetmed on järgmised: EIOPA finantsahelate regulaarne ülevaatamine, tugevdatud finants- ja eelarveprotsessid eritähelepanuga finantsahelate nõuetele vastavusel ning regulaarsete ajavahemike järel konkreetsed finants- ja hankekoolitused kõigile finantsahelates osalevatele EIOPA ametnikele.

| 13. | Oma ambitsioonikate volituste täitmiseks on asutus välja töötanud mitmeaastase IT-strateegia ja rakenduskava (mis hõlmab andmete standardimist, andmete kogumise, säilitamise ja analüüsimise lahendusi ning sidusa teabevahetuse ja koostöö vahendeid). EIOPA tunnistab, et nende algatuste katmiseks 2013. aastast 2014. aastasse üle kantud assigneeringute protsent on eelarve III jaotises suur. Selle põhjustab siiski tegevuse mitmeaastane iseloom, keerukas ajakava (peamiselt Solventsus II kalendri alusel), seonduvate hankemenetluste keerukus ja kestus ning vajadus tagada talitluspidevus. Kuivõrd need ülekantud kohustused on otsustava tähtsusega IT-kava edasise kokkulepitud ajakavas rakendamise jaoks, on ka nende täitmismäär väga suur nagu eelmiselgi aastal. Järgmistel aastatel võetakse ülekannete protsendi vähendamiseks järgmisi meetmeid: 1) suurendatakse EIOPA IT-suutlikkuse küpsustaset (viimased suured IT-arengud lõpetatakse 2015. aasta lõpus) ja 2) tugevdatakse finants- ja eelarvehalduse protsesse (sh lõimitakse eelarve- ja hankeprotsessid EIOPA üldiste planeerimis- ja koordineerimisprotsessidega). |
| --- | --- |

13.

Oma ambitsioonikate volituste täitmiseks on asutus välja töötanud mitmeaastase IT-strateegia ja rakenduskava (mis hõlmab andmete standardimist, andmete kogumise, säilitamise ja analüüsimise lahendusi ning sidusa teabevahetuse ja koostöö vahendeid). EIOPA tunnistab, et nende algatuste katmiseks 2013. aastast 2014. aastasse üle kantud assigneeringute protsent on eelarve III jaotises suur. Selle põhjustab siiski tegevuse mitmeaastane iseloom, keerukas ajakava (peamiselt Solventsus II kalendri alusel), seonduvate hankemenetluste keerukus ja kestus ning vajadus tagada talitluspidevus. Kuivõrd need ülekantud kohustused on otsustava tähtsusega IT-kava edasise kokkulepitud ajakavas rakendamise jaoks, on ka nende täitmismäär väga suur nagu eelmiselgi aastal. Järgmistel aastatel võetakse ülekannete protsendi vähendamiseks järgmisi meetmeid: 1) suurendatakse EIOPA IT-suutlikkuse küpsustaset (viimased suured IT-arengud lõpetatakse 2015. aasta lõpus) ja 2) tugevdatakse finants- ja eelarvehalduse protsesse (sh lõimitakse eelarve- ja hankeprotsessid EIOPA üldiste planeerimis- ja koordineerimisprotsessidega).

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/184 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/184

---

ARUANNE

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

(2014/C 442/21)

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut” või „EIT”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2). Teadmis- ja innovatsioonikogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovatsioonikogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud. |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut” või „EIT”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2). Teadmis- ja innovatsioonikogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovatsioonikogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab instituudi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses instituudi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab instituudi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab instituudi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta puudub piisav kindlus

| 9. | 2013. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 84,1 miljonit eurot (2012. aasta tegevused). Toetustega seotud kulud moodustasid 2013. aasta kogukuludest ca 97 %. Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut jätkas suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 87 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut konkreetsete riskide ilmnemisel. Kontrollikoda leidis siiski, et hoolimata kontrollitõendite kvaliteedi paranemisest (mis osaliselt tuleneb täpsematest juhistest) tuleks sõltumatute audiitorühingute tööd tervikuna parandada. |
| --- | --- |

9.

2013. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 84,1 miljonit eurot (2012. aasta tegevused). Toetustega seotud kulud moodustasid 2013. aasta kogukuludest ca 97 %. Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut jätkas suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 87 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut konkreetsete riskide ilmnemisel. Kontrollikoda leidis siiski, et hoolimata kontrollitõendite kvaliteedi paranemisest (mis osaliselt tuleneb täpsematest juhistest) tuleks sõltumatute audiitorühingute tööd tervikuna parandada.

| 10. | Toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lisakindluse saamiseks tellis instituut sõltumatult audiitorühingult täiendava järelkontrolli. Järelkontrolli tehti teadmis- ja innovatsioonikogukondade 300 partnerist 29 partneri väljamaksetaotluste suhtes, mis vastab 29 % kõigist 2013. aastal tehtud toetustega seotud tehingutest. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll on paranemas, kuid ei ole veel täiel määral mõjus. Järelkontrolliga tuvastatud vigadest lähtuvalt otsustas instituut 2014. aastal tagasi nõuda 5 75  593 euro suuruse summa, mis vastab 3 % 2012. aasta auditeeritud toetustest. |
| --- | --- |

10.

Toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lisakindluse saamiseks tellis instituut sõltumatult audiitorühingult täiendava järelkontrolli. Järelkontrolli tehti teadmis- ja innovatsioonikogukondade 300 partnerist 29 partneri väljamaksetaotluste suhtes, mis vastab 29 % kõigist 2013. aastal tehtud toetustega seotud tehingutest. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll on paranemas, kuid ei ole veel täiel määral mõjus. Järelkontrolliga tuvastatud vigadest lähtuvalt otsustas instituut 2014. aastal tagasi nõuda 5 75  593 euro suuruse summa, mis vastab 3 % 2012. aasta auditeeritud toetustest.

Tõsised vead hangete tegemisel

| 11. | 2013. aastal tehti makseid summades ca6 65  000 eurot ja 1 05  000 eurot vastavalt kahele raamlepingule, mis olid sõlmitud 2010. ja 2012. aastal läbirääkimistega menetluse alusel. Auditist selgus, et läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud põhjendatud ning kõnealused maksed olid seega eeskirjadevastased. |
| --- | --- |

11.

2013. aastal tehti makseid summades ca6 65  000 eurot ja 1 05  000 eurot vastavalt kahele raamlepingule, mis olid sõlmitud 2010. ja 2012. aastal läbirääkimistega menetluse alusel. Auditist selgus, et läbirääkimistega menetluse kasutamine ei olnud põhjendatud ning kõnealused maksed olid seega eeskirjadevastased.

| 12. | Punktides 9–11 kirjeldatud asjaolude kombineeritud veamäär vastab 2–3 % 2013. aasta kogukuludest. |
| --- | --- |

12.

Punktides 9–11 kirjeldatud asjaolude kombineeritud veamäär vastab 2–3 % 2013. aasta kogukuludest.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kui välja arvata märkusega arvamuse esitamise aluses (vt punktid 9–12) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 2013. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kui välja arvata märkusega arvamuse esitamise aluses (vt punktid 9–12) kirjeldatud asjaolude võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul 2013. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 15. | Kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel neljal aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2013. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt järgiti seda ülemmäära kõigi kolme kogukonna puhul. Neid andmeid ei auditeerita aga enne 2015. aastat, mistõttu puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal selle kohta, et instituudi osalus 25 % ülemmäära ei ületanud. |
| --- | --- |

15.

Kolme teadmis- ja innovatsioonikogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingutes on sätestatud, et instituudi finantsosalus võib katta kuni 25 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade kogukuludest esimesel neljal aastal, st 1. jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2013. Teadmis- ja innovatsioonikogukondade edastatud arvandmete kohaselt järgiti seda ülemmäära kõigi kolme kogukonna puhul. Neid andmeid ei auditeerita aga enne 2015. aastat, mistõttu puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal selle kohta, et instituudi osalus 25 % ülemmäära ei ületanud.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 16. | 2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 97 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. I jaotise (personalikulud) eelarve täitmise määr oli aga madal – 74 % ELi osalusest –, mis peamiselt tuleneb suurest tööjõu voolavusest ning sellest, et palgakohanduste eeskirju ei olnud vastu võetud. |
| --- | --- |

16.

2013. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 97 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. I jaotise (personalikulud) eelarve täitmise määr oli aga madal – 74 % ELi osalusest –, mis peamiselt tuleneb suurest tööjõu voolavusest ning sellest, et palgakohanduste eeskirju ei olnud vastu võetud.

| 17. | Instituut kandis II jaotises (halduskulud) üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 1 93  420 eurot (24 %). Ülekandmine puudutas peamiselt laekumata arveid ja pooleliolevaid IT-projekte. Instituut ei kasutanud kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 91  918 eurot (29 %), mis kõnealuses jaotises 2012. aastast 2013. aastasse üle kanti. See tulenes peamiselt juhatuse koosoleku kulude ülehindamisest. |
| --- | --- |

17.

Instituut kandis II jaotises (halduskulud) üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 1 93  420 eurot (24 %). Ülekandmine puudutas peamiselt laekumata arveid ja pooleliolevaid IT-projekte. Instituut ei kasutanud kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 91  918 eurot (29 %), mis kõnealuses jaotises 2012. aastast 2013. aastasse üle kanti. See tulenes peamiselt juhatuse koosoleku kulude ülehindamisest.

| 18. | Instituut oli III jaotises (tegevuskulud) teadmis- ja innovatsioonikogukondade toetusteks planeerinud 3 4 0 78  025 eurot. Summa suhteliselt madal kasutusmäär (82 %) tuleneb asjaolust, et teadmis- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud 2012. aasta tegevusteks mõeldud rahalisi vahendeid (2012. aasta toetused) täiel määral ära. |
| --- | --- |

18.

Instituut oli III jaotises (tegevuskulud) teadmis- ja innovatsioonikogukondade toetusteks planeerinud 3 4 0 78  025 eurot. Summa suhteliselt madal kasutusmäär (82 %) tuleneb asjaolust, et teadmis- ja innovatsioonikogukonnad ei kasutanud 2012. aasta tegevusteks mõeldud rahalisi vahendeid (2012. aasta toetused) täiel määral ära.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 18.1. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

18.1.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil instituudi pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 11,3 miljonit eurot (2010. aasta tegevused) ja 48,6 miljonit eurot (2011. aasta tegevused).
  Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut tegi suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 80 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut algselt ainult konkreetsete riskide ilmnemisel.
  Kontrollikoda leidis, et kontrollitõendite kvaliteet on paljudel juhtudel ebapiisav (1). Lisakindluse saamiseks toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta hakkas instituut 2012. aasta lõpus rakendama täiendavat järelkontrolli 2011. aasta tegevustega seotud toetuste suhtes. Järelkontrolli teostasid sõltumatud audiitorühingud, kes on instituudi töövõtjad ja kelle kontrolli hinnatakse usaldusväärseks. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll ei ole täiel määral mõjus. Instituut on siiski tuvastatud eeskirjadevastased maksed tagasi nõudnud ja 2011. aasta toetustega seotud tehingute allesjäänud veamäär ei ole olulise suurusega.
  2010. aasta toetustega (11,3 miljonit eurot) seotud tehingute suhtes ei ole veel järelkontrolli tehtud. Lisaks, võttes arvesse eelkontrollist saadavat piiratud kindlust, puudub piisav kindlus mainitud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda ei saanud hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali 2010. aasta toetustega seotud auditeeritud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. | lõpetatud |
| 2012 | Lisaks punktides 9–13 kirjeldatud asjaoludele ei olnud 2010. ja 2011. aastal allkirjastatud toetuslepingute (mille alusel tehti 2012. aastal väljamakseid) eelarved piisavalt üksikasjalikud. Puudus seos heakskiidetud rahaliste vahendite ja läbiviidava tegevuse vahel. Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire ning ei määratud kindlaks eeskirju kaupade ja teenuste hankimiseks teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite poolt.
  Instituut teostas eelkontrolli käigus ka kõigi rahastatud projektide tehnilist kontrolli. Puudusid aga mõõdetavad eesmärgid, mis takistas projektide tegevuse ja tulemuste mõjusat hindamist. Äriplaanides ei määratletud üksikasjalikult läbiviidavat tegevust ega seatud selgeid vahe-eesmärke, tegevuste tulemuseesmärke ega kvaliteedikriteeriume.
  2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ligi 22 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal ca 10 miljonit eurot (45 %). Tühistamise kõrge määr tuleneb peamiselt sellest, et toetusesaajad deklareerisid 2011. aasta toetuslepingute alusel vähem kulusid, kui eeldati (9,2 miljonit eurot ehk 92 % tühistatud ülekandmistest). | pooleli |
| 2011 | Toetuslepingutele, mille alusel tehti 2011. aasta maksed, kirjutasid Euroopa Komisjon (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) ja instituut süstemaatiliselt alla siis, kui suurem osa tegevusest oli juba ellu viidud. Ajavahemikus september kuni detsember 2011 tegi instituut lõppmaksed (2) kolmele toetuslepingule kogusummas 4,2 miljonit eurot. Nimetatud lepingud olid allkirjastatud tükk aega pärast tegevuse alustamist (3). See kujutab endast probleemi hea finantsjuhtimise seisukohast. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal tegi instituut toetuste lõppmakseid ja ettemaksete tasaarvestusi (tehinguid) summas 11,3 miljonit eurot (2010. aasta tegevused) ja 48,6 miljonit eurot (2011. aasta tegevused).

Komisjon peab kontrollima kõiki toetustega seotud tehinguid, enne kui instituut need heaks kiidab. Instituut tegi suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ligikaudu 80 % teadmis- ja innovatsioonikogukondade deklareeritud toetuskuludest on kaetud kontrollitõenditega, mille on väljastanud sõltumatud audiitorühingud, kes on teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite töövõtjad. Instituut ise tegi eelkontrolli põhjaliku dokumentide kontrolli näol. Teadmis- ja innovatsioonikogukondadelt ning nende partneritelt saadud tõendavaid dokumente kontrollis instituut algselt ainult konkreetsete riskide ilmnemisel.

Kontrollikoda leidis, et kontrollitõendite kvaliteet on paljudel juhtudel ebapiisav (1). Lisakindluse saamiseks toetustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta hakkas instituut 2012. aasta lõpus rakendama täiendavat järelkontrolli 2011. aasta tegevustega seotud toetuste suhtes. Järelkontrolli teostasid sõltumatud audiitorühingud, kes on instituudi töövõtjad ja kelle kontrolli hinnatakse usaldusväärseks. Järelkontrolli tulemused kinnitasid, et eelkontroll ei ole täiel määral mõjus. Instituut on siiski tuvastatud eeskirjadevastased maksed tagasi nõudnud ja 2011. aasta toetustega seotud tehingute allesjäänud veamäär ei ole olulise suurusega.

2010. aasta toetustega (11,3 miljonit eurot) seotud tehingute suhtes ei ole veel järelkontrolli tehtud. Lisaks, võttes arvesse eelkontrollist saadavat piiratud kindlust, puudub piisav kindlus mainitud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda ei saanud hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali 2010. aasta toetustega seotud auditeeritud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

lõpetatud

2012

Lisaks punktides 9–13 kirjeldatud asjaoludele ei olnud 2010. ja 2011. aastal allkirjastatud toetuslepingute (mille alusel tehti 2012. aastal väljamakseid) eelarved piisavalt üksikasjalikud. Puudus seos heakskiidetud rahaliste vahendite ja läbiviidava tegevuse vahel. Toetuslepingutes ei seatud kulukategooriatele (personalikulud, allhanked, õigusteenused jne) eraldi ülempiire ning ei määratud kindlaks eeskirju kaupade ja teenuste hankimiseks teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning nende partnerite poolt.

Instituut teostas eelkontrolli käigus ka kõigi rahastatud projektide tehnilist kontrolli. Puudusid aga mõõdetavad eesmärgid, mis takistas projektide tegevuse ja tulemuste mõjusat hindamist. Äriplaanides ei määratletud üksikasjalikult läbiviidavat tegevust ega seatud selgeid vahe-eesmärke, tegevuste tulemuseesmärke ega kvaliteedikriteeriume.

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute ligi 22 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal ca 10 miljonit eurot (45 %). Tühistamise kõrge määr tuleneb peamiselt sellest, et toetusesaajad deklareerisid 2011. aasta toetuslepingute alusel vähem kulusid, kui eeldati (9,2 miljonit eurot ehk 92 % tühistatud ülekandmistest).

pooleli

2011

Toetuslepingutele, mille alusel tehti 2011. aasta maksed, kirjutasid Euroopa Komisjon (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) ja instituut süstemaatiliselt alla siis, kui suurem osa tegevusest oli juba ellu viidud. Ajavahemikus september kuni detsember 2011 tegi instituut lõppmaksed (2) kolmele toetuslepingule kogusummas 4,2 miljonit eurot. Nimetatud lepingud olid allkirjastatud tükk aega pärast tegevuse alustamist (3). See kujutab endast probleemi hea finantsjuhtimise seisukohast.

lõpetatud

---

(1)  Kontrollitõendid ei sisaldanud alati viidet auditeeritud väljamaksetaotlusele. Puudus kohustus kõiki kulukategooriaid piisava põhjalikkusega auditeerida (näiteks tegelikke kaudseid kulusid, mille deklareerimisel puudub ülempiir, ei kontrollitud tõendavate originaaldokumentide alusel). Piisavalt ei kontrollitud kuludena deklareeritud seadmete topeltrahastamise riski. Enamikus kontrollitõendites ei mainitud auditeeritud kulude ulatust ja puudus ühine metoodika väljamaksetaotluste üldise veamäära kindlakstegemiseks.

(2)  Ettemaksed tegi Euroopa Komisjon.

(3)  Ühel juhul kirjutati lepingule alla 14 päeva enne 13 kuu pikkuse rakendusperioodi lõppu.

---

II LISA

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (Budapest)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) | Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõime seisukohalt vajalikud tingimused.
  Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:






  — | kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõime seisukohalt vajalikud tingimused.

Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:

—

kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses, |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd, |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd,

| — | edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. |
| --- | --- |

—

edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

Instituudi pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 294/2008)

Eesmärgid

Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja ühenduse innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja integreerib instituut innovatsiooni, teadust ja kõrgharidust kõige kõrgemate standardite kohaselt.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks teeb instituut järgmist:

| a) | määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad;

| b) | teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses; |
| --- | --- |

b)

teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses;

| c) | valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme; |
| --- | --- |

c)

valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme;

| d) | mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

| e) | edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

e)

edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides;

| f) | edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur; |
| --- | --- |

f)

edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur;

| g) | püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks; |
| --- | --- |

g)

püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks;

| h) | tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel. |
| --- | --- |

h)

tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

Instituudi juhatusse kuulub 18 määratud liiget, kelle hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise/teadusliku taustaga inimesi, ja neli valitavat liiget, kes valitakse teadmis- ja innovaatikakogukonna esitatud kandidaatide seast. Euroopa Komisjonil on vaatleja staatus.

Ülesanded

Juhatus vastutab instituudi tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, määramise, hindamise, neile toetuste eraldamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest.

Täitevkomitee

Koosseis

Täitevkomitee koosneb viiest juhatuse liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees ja aseesimees. Juhatuse esimees juhatab ka täitevkomiteed.

Ülesanded

Jälgib instituudi juhtimist ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal.

Direktor

Direktori määrab ametisse juhatus. Vastutab juhatuse ees instituudi haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on instituudi seaduslik esindaja.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal instituudi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

142,20 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 98,76 miljonit eurot maksete assigneeringuid.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013:

Kohtade arv ametikohtade loetelus: 58 (52)

Täidetud ametikohad: 41 (47)

Muid ametikohti: 0 (0)

Personal kokku: 41 (47), mis jaguneb tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 25 (26) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 25 (26)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 16 (21) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 16 (21)

2013. aasta tooted ja teenused

| — | Korraldati neli EIT foorumi kohtumist teadmis- ja innovatsioonikogukondadega (platvorm regulaarse dialoogi pidamiseks instituudi direktori ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide vahel). Samuti korraldati teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning instituudi juhatuse kevadseminar. |
| --- | --- |

—

Korraldati neli EIT foorumi kohtumist teadmis- ja innovatsioonikogukondadega (platvorm regulaarse dialoogi pidamiseks instituudi direktori ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide vahel). Samuti korraldati teadmis- ja innovatsioonikogukondade ning instituudi juhatuse kevadseminar.

| — | Juhatuse 5. detsembri 2013. aasta otsus 180 miljoni euro eraldamiseks 2014. aastal kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks pärast konkurentsipõhise rahastamiskorra rakendamist, mis vastab 36 % kogueelarvest. Lisaks otsustas juhatus teadmis- ja innovaatikakogukondadele mõeldud 40 miljoni euro suuruse 2014. aasta lisaeelarve eraldise jagamise edasi lükata. Eraldis tuleb jagada eraldi ja võrdsetes osades, võttes muu hulgas arvesse strateegiliste soovituste elluviimist. |
| --- | --- |

—

Juhatuse 5. detsembri 2013. aasta otsus 180 miljoni euro eraldamiseks 2014. aastal kolme teadmis- ja innovaatikakogukonna lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks pärast konkurentsipõhise rahastamiskorra rakendamist, mis vastab 36 % kogueelarvest. Lisaks otsustas juhatus teadmis- ja innovaatikakogukondadele mõeldud 40 miljoni euro suuruse 2014. aasta lisaeelarve eraldise jagamise edasi lükata. Eraldis tuleb jagada eraldi ja võrdsetes osades, võttes muu hulgas arvesse strateegiliste soovituste elluviimist.

| — | 2013. aastal haldasid kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda 12 5 6 15  015 euro suurust kogueelarvet, mis oli ette nähtud teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks instituudi poolt, ning 75 0 5 35  096 euro suurust eelarvet teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste ja täiendavate tegevuste rahastamiseks väljaspool instituuti. |
| --- | --- |

—

2013. aastal haldasid kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda 12 5 6 15  015 euro suurust kogueelarvet, mis oli ette nähtud teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste rahastamiseks instituudi poolt, ning 75 0 5 35  096 euro suurust eelarvet teadmis- ja innovaatikakogukondade lisaväärtust andvate tegevuste ja täiendavate tegevuste rahastamiseks väljaspool instituuti.

| — | 2013. aastal osales kolmes teadmis- ja innovaatikakogukonnas partnerina rekordarv organisatsioone: 487 (Climate-KIC: 187, EIT ICT Labs: 105, KIC InnoEnergy: 195). |
| --- | --- |

—

2013. aastal osales kolmes teadmis- ja innovaatikakogukonnas partnerina rekordarv organisatsioone: 487 (Climate-KIC: 187, EIT ICT Labs: 105, KIC InnoEnergy: 195).

| — | 2013. aastal esitasid teadmis- ja innovaatikakogukonnad instituudile kuue peamise tulemusnäitaja koondteabe ja vastavad tõendavad dokumendid 2012. aasta kohta; instituut hindas neid ja kinnitas need teadmis- ja innovaatikakogukondade varasemate tulemuste hindamise käigus, mis on aluseks 2014. aasta eraldise konkurentsipõhisele rahastamiskorrale. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid instituudile ka 2013. aasta peamiste tulemusnäitajate prognoosi. |
| --- | --- |

—

2013. aastal esitasid teadmis- ja innovaatikakogukonnad instituudile kuue peamise tulemusnäitaja koondteabe ja vastavad tõendavad dokumendid 2012. aasta kohta; instituut hindas neid ja kinnitas need teadmis- ja innovaatikakogukondade varasemate tulemuste hindamise käigus, mis on aluseks 2014. aasta eraldise konkurentsipõhisele rahastamiskorrale. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad esitasid instituudile ka 2013. aasta peamiste tulemusnäitajate prognoosi.

| — | Iirimaa kui Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi egiidi all korraldati Iirimaal Dublinis 29.—30. aprillil 2013 konverents „Fostering Innovation and Strengthening Synergies within the EU”. |
| --- | --- |

—

Iirimaa kui Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi egiidi all korraldati Iirimaal Dublinis 29.—30. aprillil 2013 konverents „Fostering Innovation and Strengthening Synergies within the EU”.

| — | Avaldati uuring „Analysis of Synergies fostered by the EIT in the EU Innovation Landscape”. |
| --- | --- |

—

Avaldati uuring „Analysis of Synergies fostered by the EIT in the EU Innovation Landscape”.

| — | Austrias Grundlsees korraldati 11.–13. juulil ümarlauakohtumine ettevõtluse ja riskikapitali sobitamise teemal. |
| --- | --- |

—

Austrias Grundlsees korraldati 11.–13. juulil ümarlauakohtumine ettevõtluse ja riskikapitali sobitamise teemal.

| — | 11. novembril pandi Budapestis alus EIT vilistlaste kogukonnale. |
| --- | --- |

—

11. novembril pandi Budapestis alus EIT vilistlaste kogukonnale.

| — | 12. novembril anti Budapestis üle EIT 2013. aasta auhinnad: välja anti kolm EIT Venture Award auhinda ja kolm uut EIT CH.A.N.G.E. Award auhinda. |
| --- | --- |

—

12. novembril anti Budapestis üle EIT 2013. aasta auhinnad: välja anti kolm EIT Venture Award auhinda ja kolm uut EIT CH.A.N.G.E. Award auhinda.

| — | Teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusel põhinevate arvukate edulugude levitamine. |
| --- | --- |

—

Teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusel põhinevate arvukate edulugude levitamine.

Allikas: instituudi edastatud lisa.

---

INSTITUUDI VASTUSED

| 9. | Instituut on rahul, et kontrollikoda tunnustab instituudi tehtud suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus, et toetusetehingud on seaduslikud ja korrektsed. Instituut kohustub veelgi täiendama audiitoritele antavaid juhiseid, et hüvitada kontrollikoja tuvastatud puudused ja suurendada auditiaruannete mõju. |
| --- | --- |

9.

Instituut on rahul, et kontrollikoda tunnustab instituudi tehtud suuri jõupingutusi mõjusa eelkontrolli läbiviimiseks eesmärgiga saada piisav kindlus, et toetusetehingud on seaduslikud ja korrektsed. Instituut kohustub veelgi täiendama audiitoritele antavaid juhiseid, et hüvitada kontrollikoja tuvastatud puudused ja suurendada auditiaruannete mõju.

| 10. | Instituudi järelauditi strateegia kohaselt valitakse auditeeritavad teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerid peamiselt riskihindamise alusel, et tagada piiratud vahendite maksimaalne tõhusus. Samas koostab instituut osa valimist veaprotsendi statistilise esinduslikkuse huvides juhuvalimina. See tagab teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerite tasakaalukama esindatuse partnerluse raamlepingute kehtivuse ajal. 2012. aasta toetuslepingute korral oli üldine veaprotsent 3 % auditeeritud toetustest, kuid tuvastatud veaprotsent juhuvalimis oli ainult 1,37 %. Tuvastatud veaprotsent 3,29 % riskipõhises valimis ei ole määratluse järgi kogu populatsiooni suhtes esinduslik. Kuivõrd esinduslik veaprotsent 1,37 % oli alla olulisuse piirmäära 2 %, ei teinud instituut aasta tegevusaruandes reservatsiooni ja on arvamusel, et 2012. aasta toetuslepingute alusel makstud toetused ei sisalda olulisi vigu. |
| --- | --- |

10.

Instituudi järelauditi strateegia kohaselt valitakse auditeeritavad teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerid peamiselt riskihindamise alusel, et tagada piiratud vahendite maksimaalne tõhusus. Samas koostab instituut osa valimist veaprotsendi statistilise esinduslikkuse huvides juhuvalimina. See tagab teadmis- ja innovatsioonikogukondade partnerite tasakaalukama esindatuse partnerluse raamlepingute kehtivuse ajal. 2012. aasta toetuslepingute korral oli üldine veaprotsent 3 % auditeeritud toetustest, kuid tuvastatud veaprotsent juhuvalimis oli ainult 1,37 %. Tuvastatud veaprotsent 3,29 % riskipõhises valimis ei ole määratluse järgi kogu populatsiooni suhtes esinduslik. Kuivõrd esinduslik veaprotsent 1,37 % oli alla olulisuse piirmäära 2 %, ei teinud instituut aasta tegevusaruandes reservatsiooni ja on arvamusel, et 2012. aasta toetuslepingute alusel makstud toetused ei sisalda olulisi vigu.

| 11. | Instituut on võtnud proaktiivse lähenemisviisi, et otsekohe algatada hangete valdkonnas järgmisi leevendusmeetmeid. 1) Instituudisiseste menetluste, tegevusviiside ja dokumendimallide ulatuslik läbivaatamine, et need vastaksid asjakohastele avalike hangete eeskirjadele, eritähelepanuga nõuetekohasel kavandamisel ja vajaduste hindamisel. 2) Vajalike teenuste osutamise tagamiseks on instituut võtnud kasutusele olemasolevad komisjoni raamlepingud ja on algatanud uute teenuselepingute sõlmimiseks hankemenetlused. 3) Instituut on kavandanud instituudi personalile sarja hankekoolitusi. Instituut kohustub rakendama leevendusmeetmeid, et vältida hangete menetlusvigu tulevikus. |
| --- | --- |

11.

Instituut on võtnud proaktiivse lähenemisviisi, et otsekohe algatada hangete valdkonnas järgmisi leevendusmeetmeid. 1) Instituudisiseste menetluste, tegevusviiside ja dokumendimallide ulatuslik läbivaatamine, et need vastaksid asjakohastele avalike hangete eeskirjadele, eritähelepanuga nõuetekohasel kavandamisel ja vajaduste hindamisel. 2) Vajalike teenuste osutamise tagamiseks on instituut võtnud kasutusele olemasolevad komisjoni raamlepingud ja on algatanud uute teenuselepingute sõlmimiseks hankemenetlused. 3) Instituut on kavandanud instituudi personalile sarja hankekoolitusi. Instituut kohustub rakendama leevendusmeetmeid, et vältida hangete menetlusvigu tulevikus.

| 12. | Instituudi arvutuse järgi, mis põhineb kontrollikoja metodoloogial, oli 2013. aasta kombineeritud veamäär 2,12 %. Kuigi see oli tõesti kontrollikoja teatatud vahemikus, on oluline märkida, et toetuste finantsvigade määr (st esinduslik veamäär 1,37 %) oli tunduvalt madalam kui olulisuse piirmäär 2 %. Instituut kohustub ka täiustama sisemenetlusi, et vältida tulevikus hankemenetluste vigu. |
| --- | --- |

12.

Instituudi arvutuse järgi, mis põhineb kontrollikoja metodoloogial, oli 2013. aasta kombineeritud veamäär 2,12 %. Kuigi see oli tõesti kontrollikoja teatatud vahemikus, on oluline märkida, et toetuste finantsvigade määr (st esinduslik veamäär 1,37 %) oli tunduvalt madalam kui olulisuse piirmäär 2 %. Instituut kohustub ka täiustama sisemenetlusi, et vältida tulevikus hankemenetluste vigu.

| 15. | Instituut hangib teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendava tegevuse kulude auditeerimise tunnistused 2015. aasta I kvartali jooksul ning vastavus partnerluse raamlepingutes sätestatud 25 % maksimumiga kontrollitakse lõplike tulemuste alusel 2015. aasta esimeses pooles. Kui 25 % maksimumi nõue ei ole täidetud, nõutakse vastav summa tagasi teadmis- ja innovatsioonikogukonnalt (-kogukondadelt) vastavalt partnerluse raamlepingu sätetega. See tagasinõudmine kajastub instituudi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandes. |
| --- | --- |

15.

Instituut hangib teadmis- ja innovatsioonikogukondade täiendava tegevuse kulude auditeerimise tunnistused 2015. aasta I kvartali jooksul ning vastavus partnerluse raamlepingutes sätestatud 25 % maksimumiga kontrollitakse lõplike tulemuste alusel 2015. aasta esimeses pooles. Kui 25 % maksimumi nõue ei ole täidetud, nõutakse vastav summa tagasi teadmis- ja innovatsioonikogukonnalt (-kogukondadelt) vastavalt partnerluse raamlepingu sätetega. See tagasinõudmine kajastub instituudi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruandes.

| 16. | Instituut tervitab kontrollikoja tähelepanekut eelarve täitmise kohta. 1. Jaotise (personalikulud) kulukohustuste assigneeringute üldine täitmismäär oli 84 %. Kuigi vastab tõele, et Euroopa Liidu toetuse täitmismäär oli 74 %, nagu märgitakse kontrollikoja aruandes, on oluline märkida, et liikmesriikide toetuse täitmismäär oli 100 %. Personalikulude täitmata osa on seotud personali suure voolavusega ning 2011. ja 2012. aasta palgakorrektsiooniks kavandatud assigneeringuga, mille maksmist enne aasta lõppu takistas hilisem Euroopa Kohtu otsus. |
| --- | --- |

16.

Instituut tervitab kontrollikoja tähelepanekut eelarve täitmise kohta. 1. Jaotise (personalikulud) kulukohustuste assigneeringute üldine täitmismäär oli 84 %. Kuigi vastab tõele, et Euroopa Liidu toetuse täitmismäär oli 74 %, nagu märgitakse kontrollikoja aruandes, on oluline märkida, et liikmesriikide toetuse täitmismäär oli 100 %. Personalikulude täitmata osa on seotud personali suure voolavusega ning 2011. ja 2012. aasta palgakorrektsiooniks kavandatud assigneeringuga, mille maksmist enne aasta lõppu takistas hilisem Euroopa Kohtu otsus.

| 17. | Instituut võtab kontrollikoja märkused 2. jaotise (halduskulud) ülekannete kohta teadmiseks. 2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamata jätmine oli suures osas põhjustatud juhatuse 2012. aasta detsembri koosoleku kulude ülehindamisest – tegelikud kulud olid hinnatust väiksemad. |
| --- | --- |

17.

Instituut võtab kontrollikoja märkused 2. jaotise (halduskulud) ülekannete kohta teadmiseks. 2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamata jätmine oli suures osas põhjustatud juhatuse 2012. aasta detsembri koosoleku kulude ülehindamisest – tegelikud kulud olid hinnatust väiksemad.

| 18. | Instituut võtab teadmiseks kontrollikoja märkused teadmis- ja innovatsioonikogukondade 2012. aasta toetusteks kavandatud kulukohustuste ülekandmise kohta 2012. aastast 2013. aastasse. |
| --- | --- |

18.

Instituut võtab teadmiseks kontrollikoja märkused teadmis- ja innovatsioonikogukondade 2012. aasta toetusteks kavandatud kulukohustuste ülekandmise kohta 2012. aastast 2013. aastasse.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/193 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/193

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/22)

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 11. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1 ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimatimainitud määrusele muudeti ameti algne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil ameti pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. | lõpetatud |
| 2011 | Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetluste läbipaistvust tuleb suurendada. Valikukomisjoni liikmed ei täitnud alati huvide konflikti deklaratsiooni või ei teinud seda õigeaegselt. Puudusid ka tõendid selle kohta, et deklaratsioonides tõstatatud küsimuste kohta oleks meetmeid võetud. Valikukomisjoni töö ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning puudusid tõendid selle kohta, kuidas valiti meetod kandidaatide selekteerimiseks, ning selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused olid koostatud enne teste. | lõpetatud |
| 2012 | Amet rakendab teenustasude ja nendega kaasnevate kulude kajastamisel erinevaid kriteeriume. Taotlustelt makstud teenustasud kajastatakse lineaarselt kogu perioodi vältel. Taotluste hindamiseks tehtud kulud (taotluste hindamine, mida teevad liikmesriikide pädevad asutused) kajastatakse aga viitkuluna kuni hetkeni, mil teenuse osutamisel on jõutud mingi konkreetse vahe-eesmärgini. Selline olukord on vastuolus tulude ja kulude vastavuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2012 | Amet ei ole veel heaks kiitnud oma raamatupidamissüsteemi immateriaalset põhivara käsitlevat osa. IKT arengusse tehtud märkimisväärsete investeeringute valguses (1) on tegu raamatupidamissüsteemi keskse osaga. | lõpetatud |
| 2012 | 2011. ja 2012. aastal keeldus nõukogu ELi töötajate palku tõstmast. Komisjon kaebas nimetatud otsuse edasi Euroopa Kohtusse, ent kohus ei ole seni veel otsust langetanud. Kuna amet asub Londonis, makstakse asjaomased palgatõusud Inglise naeltes, ameti raamatupidamine aga koostatakse eurodes. Kõnealusel ajavahemikul toimunud vahetuskursi muutuste tõttu tähendaks potentsiaalsed töötajatele tagantjärele tehtavad palgamaksed ametile hinnanguliselt 2,9 miljoni euro suurust vahetuskursi muutustest tulenevat kahjumit. Amet võttis selle arvesse oma eelarve tulemiaruandes, mistõttu kajastati komisjonile tagastamisele kuuluv summa 2,9 miljoni euro võrra tegelikust väiksemana (2). | ei kohaldata |
| 2012 | Amet sõlmis 2012. aastal mitmeastmelised raamlepingud teenuste hankimiseks (3). Hankemenetluses esines mõningaid läbipaistvuse põhimõtet rikkuvaid eeskirjade rikkumisi. | ei kohaldata |
| 2012 | Lisaks personalieeskirjades sätestatud õppetoetustele (4) maksab amet oma töötajate alg- ja keskkoolis käivate laste eest koolidele tasusid ka otse, kuigi nende tegemiseks ei ole koolidega lepinguid sõlmitud. 2012. aastal moodustasid sellised maksed kokku ligikaudu 3 89  000 eurot. Nimetatud maksed ei ole sätestatud personalieeskirjades ning on seega eeskirjadevastased. | pooleli (5) |
| 2012 | Ameti 2012. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad I ja III jaotises. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge II jaotises (27 %), mis tuleneb eelkõige ameti 2014. aastasse kavandatud kolimisest uutesse ruumidesse (4 2 05  000 eurot) ning IKT süsteemide arendamisest (1 5 96  000 eurot). Kui viimast saab osaliselt selgitada kulude mitmeaastase olemusega, siis 2012. aastal korraldati ameti IKT osakond suures mahus ümber ning mitmed 2012. aastasse kavandatud projektid jäid ajakavast maha. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust.

lõpetatud

2011

Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetluste läbipaistvust tuleb suurendada. Valikukomisjoni liikmed ei täitnud alati huvide konflikti deklaratsiooni või ei teinud seda õigeaegselt. Puudusid ka tõendid selle kohta, et deklaratsioonides tõstatatud küsimuste kohta oleks meetmeid võetud. Valikukomisjoni töö ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning puudusid tõendid selle kohta, kuidas valiti meetod kandidaatide selekteerimiseks, ning selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused olid koostatud enne teste.

lõpetatud

2012

Amet rakendab teenustasude ja nendega kaasnevate kulude kajastamisel erinevaid kriteeriume. Taotlustelt makstud teenustasud kajastatakse lineaarselt kogu perioodi vältel. Taotluste hindamiseks tehtud kulud (taotluste hindamine, mida teevad liikmesriikide pädevad asutused) kajastatakse aga viitkuluna kuni hetkeni, mil teenuse osutamisel on jõutud mingi konkreetse vahe-eesmärgini. Selline olukord on vastuolus tulude ja kulude vastavuse põhimõttega.

lõpetatud

2012

Amet ei ole veel heaks kiitnud oma raamatupidamissüsteemi immateriaalset põhivara käsitlevat osa. IKT arengusse tehtud märkimisväärsete investeeringute valguses (1) on tegu raamatupidamissüsteemi keskse osaga.

lõpetatud

2012

2011. ja 2012. aastal keeldus nõukogu ELi töötajate palku tõstmast. Komisjon kaebas nimetatud otsuse edasi Euroopa Kohtusse, ent kohus ei ole seni veel otsust langetanud. Kuna amet asub Londonis, makstakse asjaomased palgatõusud Inglise naeltes, ameti raamatupidamine aga koostatakse eurodes. Kõnealusel ajavahemikul toimunud vahetuskursi muutuste tõttu tähendaks potentsiaalsed töötajatele tagantjärele tehtavad palgamaksed ametile hinnanguliselt 2,9 miljoni euro suurust vahetuskursi muutustest tulenevat kahjumit. Amet võttis selle arvesse oma eelarve tulemiaruandes, mistõttu kajastati komisjonile tagastamisele kuuluv summa 2,9 miljoni euro võrra tegelikust väiksemana (2).

ei kohaldata

2012

Amet sõlmis 2012. aastal mitmeastmelised raamlepingud teenuste hankimiseks (3). Hankemenetluses esines mõningaid läbipaistvuse põhimõtet rikkuvaid eeskirjade rikkumisi.

ei kohaldata

2012

Lisaks personalieeskirjades sätestatud õppetoetustele (4) maksab amet oma töötajate alg- ja keskkoolis käivate laste eest koolidele tasusid ka otse, kuigi nende tegemiseks ei ole koolidega lepinguid sõlmitud. 2012. aastal moodustasid sellised maksed kokku ligikaudu 3 89  000 eurot. Nimetatud maksed ei ole sätestatud personalieeskirjades ning on seega eeskirjadevastased.

pooleli (5)

2012

Ameti 2012. aasta eelarve täitmise määrad olid rahuldavad I ja III jaotises. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr oli kõrge II jaotises (27 %), mis tuleneb eelkõige ameti 2014. aastasse kavandatud kolimisest uutesse ruumidesse (4 2 05  000 eurot) ning IKT süsteemide arendamisest (1 5 96  000 eurot). Kui viimast saab osaliselt selgitada kulude mitmeaastase olemusega, siis 2012. aastal korraldati ameti IKT osakond suures mahus ümber ning mitmed 2012. aastasse kavandatud projektid jäid ajakavast maha.

ei kohaldata

---

(1)  2012. aastal investeeriti IKT arendamisse 1 1 6 25  000 eurot.

(2)  Amet järgis komisjoni 2012. aasta detsembris esitatud juhendit, mida täpsustati täiendavalt juunis 2013.

(3)  2012. aasta 31. detsembriks oli nimetatud raamlepingute alla kuuluvate lepingute raames võetud eelarvelisi kulukohustusi summas 1 3 4 75  000 eurot ning tehtud makseid summas 4 6 90  000 eurot.

(4)  VII lisa artiklis 3 sätestatakse kahekordne põhitoetus, st 2 x 252,81 eurot = 505,62 eurot.

(5)  2013. aastal valmistati ette uus menetlus, mis jõustub 2014. aastal.

---

II LISA

Euroopa Ravimiamet (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Teabe kogumine

  Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004) | Eesmärgid







  — | Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimitele ja teostada ravimite üle järelevalvet. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Teabe kogumine

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004)

Eesmärgid

—

Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inim- ja veterinaarravimitele ja teostada ravimite üle järelevalvet.

| — | Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- ja veterinaarravimite kohta. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inim- ja veterinaarravimite kohta.

Ülesanded

| — | Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist. |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist.

| — | Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve).

| — | Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes. |
| --- | --- |

—

Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes.

| — | Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega.

| — | Registreerida ravimimüügilubade staatus. |
| --- | --- |

—

Registreerida ravimimüügilubade staatus.

Juhtimine

Inimravimikomitee vastutab kõigi ameti inimravimite hindamist puudutavate arvamuste koostamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi nimetatud liikmest ja asendusliikmest, Islandi ja Norra nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Veterinaarravimite komitee vastutab kõigi ameti veterinaarravimeid puudutavate arvamuste koostamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi ning Islandi ja Norra nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Harva kasutatavate ravimite komitee vastutab üksikisikute ja ettevõtete esitatud harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavate taotluste läbivaatamise eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi nimetatud liikmest, kolmest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest, kes esindavad patsientide ühinguid; kolmest Euroopa Komisjoni poolt ameti soovitusel nimetatud liikmest, ühest Islandi nimetatud liikmest, ühest Liechtensteini ja ühest Norra nimetatud liikmest ning ühest Euroopa Komisjoni esindajast.

Taimsete ravimite komitee vastutab kõigi ameti koostatud taimsete ravimite hindamist puudutavate arvamuste eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi ning Islandi ja Norra nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuni viiest lisaliikmest.

Pediaatriakomitee vastutab nende taotluste hindamise eest, mis puudutavad pediaatriliste uuringute plaane (kas uuringust loobumise ja edasilükkamise taotlusega või ilma), varem heaks kiidetud pediaatriliste uuringute plaani muutmist, konkreetse toote puhul uuringutest loobumise taotlusi ning vastavuskontrolle. Komitee koosneb viiest inimravimikomitee liikmest ja nende asendusliikmetest, nimetatud viie hulgas esindamata liikmesriikide nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest; ning kuuest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid.

Uudsete ravimeetodite komitee vastutab uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite kvaliteedi, ohutuse ja efektiivsuse hindamise eest ning hoiab ennast kursis nimetatud valdkonna teaduslikus arengus toimuvaga. Komitee koosneb viiest inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee liikmest ja nende viiest asendusliikmest, eelnimetatud viie hulgas esindamata liikmesriikide nimetatud ühest liikmest ja asendusliikmest, ning neljast komisjoni nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad patsientide ühinguid ja arste.

Ravimiohutuse riskihindamise komitee vastutab inimravimite ohutuse alaste küsimuste hindamise ja järelevalve eest. Komitee koosneb ühest iga liikmesriigi ning Islandi ja Norra nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kuuest Euroopa Komisjoni nimetatud sõltumatust teaduseksperdist ning kahest Euroopa Komisjoni poolt peale Euroopa Parlamendiga konsulteerimist nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid.

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingute esindajast, ühest arstide ühingute esindajast ja ühest veterinaararstide ühingute esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande.

Tegevdirektor nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Ameti siseauditi üksus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

251,560 (222,489) miljonit eurot (1), millest liidu toetus moodustab 13,0 % (9,6 %)
   (2)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

611 (590) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 583 (575)

144 (160) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, tööhõiveasutuse vahendatud töötajad)

Personal kokku: 727 (735), mis jaotub tööülesannete kaupa järgnevalt: põhitegevus 590 (594), haldusülesanded 137 (141)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Inimravimid

| — | Müügiloa taotlused: 80 (96) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 80 (96)

| — | Positiivsed arvamused: 80 (57) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 80 (57)

| — | Hinnangu andmise keskmine kestus: 200 (188) päeva |
| --- | --- |

—

Hinnangu andmise keskmine kestus: 200 (188) päeva

| — | Pärast müügiloa andmist antud arvamused: 5  447(5  137) |
| --- | --- |

—

Pärast müügiloa andmist antud arvamused: 5  447(5  137)

| — | Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 6 79  413(5 22  073) aruannet |
| --- | --- |

—

Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 6 79  413(5 22  073) aruannet

| — | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 525 (463) |
| --- | --- |

—

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 525 (463)

| — | Lõplikud teadusalased nõuanded: 474 (420) |
| --- | --- |

—

Lõplikud teadusalased nõuanded: 474 (420)

| — | Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: alustatud 6  293(6  991); lõpetatud 6  242(6  709) |
| --- | --- |

—

Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: alustatud 6  293(6  991); lõpetatud 6  242(6  709)

| — | Pediaatriliste uuringute programmide taotlused: 211 (178) taotlust 225 (218) näidustuse kohta |
| --- | --- |

—

Pediaatriliste uuringute programmide taotlused: 211 (178) taotlust 225 (218) näidustuse kohta

Veterinaarravimid

| — | Müügiloa taotlused: 23 (13) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 23 (13)

| — | Taotlused seoses variantidega: 315 (261) |
| --- | --- |

—

Taotlused seoses variantidega: 315 (261)

Kontrollid

Kontrollid: 480 (450)

Taimsed ravimid

Ravimtaimede monograafiad: 9 (15)

Taimsete ainete, preparaatide ja nende kombinatsioonide nimekirjad: 0 (0)

Harva kasutatavad ravimid

| — | Taotlused: 201 (197) |
| --- | --- |

—

Taotlused: 201 (197)

| — | Positiivsed arvamused: 136 (139) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 136 (139)

VKEd

| — | Taotlused VKE staatuse saamiseks: 401 (684) |
| --- | --- |

—

Taotlused VKE staatuse saamiseks: 401 (684)

| — | Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 336 (316) |
| --- | --- |

—

Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 336 (316)

---

(1)  Lõplik eelarve, mitte eelarve tulemiaruande tegelik kogusumma.

(2)  ELi toetuse osakaal lõplikust eelarvest (v.a harva kasutatavate ravimite lõivude alandamiseks antav eritoetus ja aasta n-2 tulemi kasutamine).

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/201 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/201

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

(2014/C 442/23)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus” või „EMCDDA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus” või „EMCDDA”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab keskuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses keskuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab keskuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab keskuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Keskus algatas hankemenetluse koopiamasinate rentimiseks neljaks aastaks summas 1 60  000 eurot. Hankemenetluse tehnilisi tingimusi muudeti oluliselt menetluse käigus ja pärast selle lõppu. Pärast esimest muudatust avaldati muudetud hanketeade, millega pikendati pakkumuste esitamise tähtaega, kuid mis ei sisaldanud täpset selgitust tehnilistes tingimustes tehtud muudatuste kohta. Tehnilisi tingimusi muudeti taaskord pärast edukaks kuulutamise otsust ja lepingu allkirjastamist, mille tagajärjel vähenes lepingu maksumus 35 %. Lepingu hinnastruktuuri kohta avaldatud teave ei olnud piisavalt selge, mistõttu tõlgendas üks pakkujatest seda valesti ning tal oli seetõttu väiksem võimalus menetluse edukaks läbimiseks. Lisaks ei olnud hindamiskriteeriumid piisavalt konkreetsed läbipaistvuse tagamiseks ja pakkujate võrdseks kohtlemiseks. Arvestades nimetatud hankemenetluses sisalduvaid puudusi, on see leping kontrollikoja arvates eeskirjadega vastuolus. |
| --- | --- |

11.

Keskus algatas hankemenetluse koopiamasinate rentimiseks neljaks aastaks summas 1 60  000 eurot. Hankemenetluse tehnilisi tingimusi muudeti oluliselt menetluse käigus ja pärast selle lõppu. Pärast esimest muudatust avaldati muudetud hanketeade, millega pikendati pakkumuste esitamise tähtaega, kuid mis ei sisaldanud täpset selgitust tehnilistes tingimustes tehtud muudatuste kohta. Tehnilisi tingimusi muudeti taaskord pärast edukaks kuulutamise otsust ja lepingu allkirjastamist, mille tagajärjel vähenes lepingu maksumus 35 %. Lepingu hinnastruktuuri kohta avaldatud teave ei olnud piisavalt selge, mistõttu tõlgendas üks pakkujatest seda valesti ning tal oli seetõttu väiksem võimalus menetluse edukaks läbimiseks. Lisaks ei olnud hindamiskriteeriumid piisavalt konkreetsed läbipaistvuse tagamiseks ja pakkujate võrdseks kohtlemiseks. Arvestades nimetatud hankemenetluses sisalduvaid puudusi, on see leping kontrollikoja arvates eeskirjadega vastuolus.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 22. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil keskuse pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Keskus maksab igal aastal ligikaudu 2 75  000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks. | pooleli |
| 2011 | Keskuse hankedokumendid ei olnud alati täielikud ja asjakohaselt korrastatud. | lõpetatud |
| 2012 | Aastal 2012 andis keskus liikmesriikide riiklikele narkootikumide seirekeskustele (toetusesaajad) toetusi, et toetada koostööd Reitoxi teabevõrgu raames (1). Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 2,6 miljonit eurot, moodustades 16 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskuse kontrollimine hõlmab väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite välja antud kontrollitõendite dokumentaalset analüüsi. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kohapealsed kulude järelkontrollid toetusesaajate tasandil on harvad (2). Seepärast annavad teostatavad kontrollid keskuse juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada. | pooleli |
| 2012 | Pärast 2008. aastat tehtud tehingute kohta ei ole järelkontrolle läbi viidud, kui välja arvata toetuste kontrollimine | pooleli |
| 2012 | Keskus ei olnud veel vastu võtnud avariitaaste- ega talitluspidevuse kava. | lõpetatud |
| 2012 | Keskus maksab igal aastal ligi 2 00  000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Keskus maksab igal aastal ligikaudu 2 75  000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks.

pooleli

2011

Keskuse hankedokumendid ei olnud alati täielikud ja asjakohaselt korrastatud.

lõpetatud

2012

Aastal 2012 andis keskus liikmesriikide riiklikele narkootikumide seirekeskustele (toetusesaajad) toetusi, et toetada koostööd Reitoxi teabevõrgu raames (1). Toetuse kogusumma oli 2012. aastal 2,6 miljonit eurot, moodustades 16 % tegevuskulude kogumahust. Toetusesaajate deklareeritud kulude hüvitamisele eelnev keskuse kontrollimine hõlmab väljamaksetaotluste ja toetusesaajatega lepingu sõlminud välisaudiitorite välja antud kontrollitõendite dokumentaalset analüüsi. Keskus ei saa tavaliselt toetusesaajatelt väljamaksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkust ja täpsust tõendavaid dokumente. Kohapealsed kulude järelkontrollid toetusesaajate tasandil on harvad (2). Seepärast annavad teostatavad kontrollid keskuse juhtkonnale vaid piiratud määral kindlust toetusesaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse ja täpsuse kohta. Keskus kogus kontrollikoja auditeeritud tehingute kohta tõendavaid dokumente, mis andsid piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tõendavate dokumentide juhusliku kontrollimise ja suurema hulga toetusesaajate kohapealse kontrollimise abil saaks kindlust oluliselt suurendada.

pooleli

2012

Pärast 2008. aastat tehtud tehingute kohta ei ole järelkontrolle läbi viidud, kui välja arvata toetuste kontrollimine

pooleli

2012

Keskus ei olnud veel vastu võtnud avariitaaste- ega talitluspidevuse kava.

lõpetatud

2012

Keskus maksab igal aastal ligi 2 00  000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks.

pooleli

---

(1)  Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (Reitox) raames kogub keskus riiklikelt narkootikumide seirekeskustelt liikmesriikide narkootikumide alaseid andmeid.

(2)  Aastal 2011 viidi kahes liikmesriigis läbi kaks järelkontrolli. Aastal 2012 järelkontrolle ei tehtud.

---

II LISA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114) | Uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks täiendab Euroopa Liit liikmesriikide meetmeid, sealhulgas teavitamist ja tõkestamist. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006) | Eesmärgid

  Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.
  Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:






  1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114)

Uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks täiendab Euroopa Liit liikmesriikide meetmeid, sealhulgas teavitamist ja tõkestamist.

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1920/2006)

Eesmärgid

Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.

Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

2)

kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

Ülesanded

| — | andmete kogumine ja analüüs; |
| --- | --- |

—

andmete kogumine ja analüüs;

| — | andmevõrdlusmeetodite täiustamine; |
| --- | --- |

—

andmevõrdlusmeetodite täiustamine;

| — | andmete levitamine; |
| --- | --- |

—

andmete levitamine;

| — | koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning liiduväliste riikidega; |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning liiduväliste riikidega;

| — | uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine. |
| --- | --- |

—

uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseisu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatut eksperti, kes tunnevad narkootikumide valdkonda eriti põhjalikult.

Haldusnõukogu võtab vastu töökava, tegevusaruande ja eelarve ning annab hinnangu lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Täitevkomitee

Koosseis

Haldusnõukogu esimees.

Haldusnõukogu aseesimees.

Kaks valitud haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike.

Kaks komisjoni esindajat.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Teaduskomitee esitab arvamusi. Komiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse alusel pärast konkursiteate avaldamist. Haldusnõukogu võib määrata laiendatud teaduskomiteesse ka ekspertrühma uute psühhoaktiivsete ainete riski hindamiseks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve:

16,31 (16,32) miljonit eurot. ELi toetus: 95,4 % (95,3 %).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 84 (84)

Täidetud ametikohad: 76 (79) + 24 (25) muud töötajat (lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, lepingulised töötajad ja ajutised asendajad)

Personal kokku: 100 (104)

Personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 61 (64,5) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 61 (64,5)

| — | haldusülesanded ja IT-tugi: 28,5(29) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded ja IT-tugi: 28,5(29)

| — | mitmesugused ülesanded: 10,5(10,5) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 10,5(10,5)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Võrk

Keskus käitab ühendavat andmete kogumise ja jagamise arvutivõrku, mille nimi on Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox); see ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevaid rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteeme.

Väljaanded

Aasta 2013 oli esimene perioodi 2013–2015 EMCDDA strateegia ja töökava aasta ning esimene aasta, mil rakendati haldusnõukogu 2012. aasta juulis vastuvõetud uut kommunikatsioonistrateegiat koos kolmeaastase töökavaga. Strateegiaga kooskõlas osa tootegruppe lihtsustati ja osa kujundati ümber. Seepärast võib esineda erinevusi 2013. ja 2012 aastal pakutud toodete nimekirja vahel.

| — | Euroopa narkoaruanne – suundumused ja arengud; 23 keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait (Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 22 keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait) |
| --- | --- |

—

Euroopa narkoaruanne – suundumused ja arengud; 23 keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait (Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 22 keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebisait)

| — | Narkootikumidega seotud perspektiivid – 11 (0), EN interaktiivne veebisait |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud perspektiivid – 11 (0), EN interaktiivne veebisait

| — | Väljaanded valitud teemadel – 0 (2), EN |
| --- | --- |

—

Väljaanded valitud teemadel – 0 (2), EN

| — | Statistikabülletään ja interaktiivne veebisait üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga |
| --- | --- |

—

Statistikabülletään ja interaktiivne veebisait üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga

| — | Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN |
| --- | --- |

—

Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN

| — | Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, EN (4) |
| --- | --- |

—

Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, EN (4)

| — | Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 0 (1) |
| --- | --- |

—

Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 0 (1)

| — | Keskuse teaduslik monograafia – 0 (0), EN |
| --- | --- |

—

Keskuse teaduslik monograafia – 0 (0), EN

| — | Keskuse ülevaated – 1 (3), EN |
| --- | --- |

—

Keskuse ülevaated – 1 (3), EN

| — | Käsiraamatud – 1 (2), EN |
| --- | --- |

—

Käsiraamatud – 1 (2), EN

| — | Keskuse temaatilised materjalid – 2 (8) |
| --- | --- |

—

Keskuse temaatilised materjalid – 2 (8)

| — | EMCDDA dokumendid – 4 (0), EN |
| --- | --- |

—

EMCDDA dokumendid – 4 (0), EN

| — | Poliitika profiilid – 1 (0), EN |
| --- | --- |

—

Poliitika profiilid – 1 (0), EN

| — | Ühised väljaanded – 1 (2): EN |
| --- | --- |

—

Ühised väljaanded – 1 (2): EN

| — | Nõukogu otsuse (uute psühhoaktiivsete ainete kohta) (2005/387/JSK) rakendamisega seotud väljundid – 2 (2), EN |
| --- | --- |

—

Nõukogu otsuse (uute psühhoaktiivsete ainete kohta) (2005/387/JSK) rakendamisega seotud väljundid – 2 (2), EN

| — | Narkootikumide profiilid – 0 uut (0) ja 0 ajakohastatud (0) |
| --- | --- |

—

Narkootikumide profiilid – 0 uut (0) ja 0 ajakohastatud (0)

| — | Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 28 (23) |
| --- | --- |

—

Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 28 (23)

| — | Erakorralised väljaanded – 1 (3), EN |
| --- | --- |

—

Erakorralised väljaanded – 1 (3), EN

| — | Brošüürid – 1 (1), EN |
| --- | --- |

—

Brošüürid – 1 (1), EN

| — | Töökavad ja strateegiad – 3 (2), EN |
| --- | --- |

—

Töökavad ja strateegiad – 3 (2), EN

| — | Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja otsingusüsteem (Fonte) |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja otsingusüsteem (Fonte)

Muud veebisaidid

Keskuse avaliku veebisaidi ümberkorraldamine/ajakohastamine/sisu edasiarendamine, sh:

| — | riikide ülevaated |
| --- | --- |

—

riikide ülevaated

| — | narkomaanidega tehtava töö ülevaated, tervisealase ja sotsiaaltöö profiilid, ennetusprofiilid |
| --- | --- |

—

narkomaanidega tehtava töö ülevaated, tervisealase ja sotsiaaltöö profiilid, ennetusprofiilid

| — | Euroopa narkootikumide andmebaas |
| --- | --- |

—

Euroopa narkootikumide andmebaas

| — | hindamisvahendite andmepank |
| --- | --- |

—

hindamisvahendite andmepank

| — | parimate tavade portaal (narkootikumide nõudluse ja nende kahjuliku mõju vähendamise ning ravimeetoditega seotud kogemuste vahetamine) |
| --- | --- |

—

parimate tavade portaal (narkootikumide nõudluse ja nende kahjuliku mõju vähendamise ning ravimeetoditega seotud kogemuste vahetamine)

| — | temaatilised leheküljed |
| --- | --- |

—

temaatilised leheküljed

| — | väljaannete andmebaas |
| --- | --- |

—

väljaannete andmebaas

Reklaambrošüürid

Konverentsimaterjalid – 4 EN (2)

Meediatooted: 12 (13) uudisteväljaannet ja 13 (10) teabelehte, EN

Rahvusvahelistel konverentsidel ning tehnika- ja teadusalastel kohtumistel osalemine: 285 (266)

Allikas: keskuse edastatud lisa.

---

KESKUSE VASTUSED

| 11. | Viidatud tehniliste tingimuste muudatus oli kavandatud suurendama keskuse paljundamise ja printimise mahtu ja kiirust. Vastav hanketeade avaldati õigel ajal Euroopa avalike hangete teabesüsteemi (SIMAP) kaudu. Süsteem seab avaldatavale teabele seoses algteate tingimuste ja sisu muudatustega mõned piirangud.
  Avaldatud tehnilised tingimused koos neile lisatud lepingukavandiga näitasid hanke võitmiseks/lepingu saamiseks selgelt võimalust kohandada pakutavate seadmete kombinatsiooni ja arvu sõltuvalt EMCDDA tegelikust vajadusest. See kohandus oli 2013. aastal tõhususe edendamiseks korraldatud printerite ja koopiaseadmete EMCDDAs kasutamise läbivaatuse tulemus.
  Kõiki pakkujaid koheldi ja nende pakkumusi hinnati võrdselt vastavalt kehtestatud ja avaldatud hankekriteeriumidele ja meetodile, mille põhjal selgitati välja soodsaim pakkumus.
  EMCDDA jätkab oma hankemenetluste parandamist, et vähendada edaspidi vajadust kohandada tehnilisi tingimusi ja tagada selliste kohanduste kohta tõhusama teabe pakkumine. |
| --- | --- |

11.

Viidatud tehniliste tingimuste muudatus oli kavandatud suurendama keskuse paljundamise ja printimise mahtu ja kiirust. Vastav hanketeade avaldati õigel ajal Euroopa avalike hangete teabesüsteemi (SIMAP) kaudu. Süsteem seab avaldatavale teabele seoses algteate tingimuste ja sisu muudatustega mõned piirangud.

Avaldatud tehnilised tingimused koos neile lisatud lepingukavandiga näitasid hanke võitmiseks/lepingu saamiseks selgelt võimalust kohandada pakutavate seadmete kombinatsiooni ja arvu sõltuvalt EMCDDA tegelikust vajadusest. See kohandus oli 2013. aastal tõhususe edendamiseks korraldatud printerite ja koopiaseadmete EMCDDAs kasutamise läbivaatuse tulemus.

Kõiki pakkujaid koheldi ja nende pakkumusi hinnati võrdselt vastavalt kehtestatud ja avaldatud hankekriteeriumidele ja meetodile, mille põhjal selgitati välja soodsaim pakkumus.

EMCDDA jätkab oma hankemenetluste parandamist, et vähendada edaspidi vajadust kohandada tehnilisi tingimusi ja tagada selliste kohanduste kohta tõhusama teabe pakkumine.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/210 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/210

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

(2014/C 442/24)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet” või „EMSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet” või „EMSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

10.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Ameti 2011. aasta eelarve (1) suurus oli 56 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 51 miljonit eurot. Eelarvelised kulukohustused summas 0,9 miljonit eurot ei olnud seotud kehtivate juriidiliste kohustustega ning amet oleks pidanud summa tühistama ja selle komisjonile 2012. aasta alguses tagasi maksma. Amet algatas menetluse aga liiga hilja. Seetõttu on vahendid IT-süsteemist tulenevate piirangute tõttu aastaks blokeeritud ning summa tühistatakse ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus. | lõpetatud |
| 2011 | Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Ameti arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärsed. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta. | füüsiline inventuur tehtud
  ameti sees loodud immateriaalset põhivara puudutavate meetmete võtmine on pooleli |
| 2012 | Üks eelarveline kulukohustus summas 0,8 miljonit eurot ei olnud seotud ühegi juriidilise kohustusega ning oli seega eeskirjadevastane. | ei kohaldata |
| 2012 | Ameti sees arendatud immateriaalset põhivara puudutavad arvestusprotseduurid ja teave nende kulude kohta ei olnud usaldusväärsed. | pooleli |
| 2012 | Kontrollikoda leidis puudusi 2012. aasta esimeses pooles läbi viidud kahe värbamismenetluse puhul: kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende koefitsiendid ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist. Enne sooviavalduste hindamist ei olnud paika pandud ka lävendid sobivate kandidaatide reservnimekirja kandmiseks. Amet oli kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal siiski võtnud parandusmeetmeid ning kahes auditeeritud värbamismenetluses, mis viidi läbi 2012. aasta teises pooles, selliseid puudusi enam ei leitud. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Ameti 2011. aasta eelarve (1) suurus oli 56 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 51 miljonit eurot. Eelarvelised kulukohustused summas 0,9 miljonit eurot ei olnud seotud kehtivate juriidiliste kohustustega ning amet oleks pidanud summa tühistama ja selle komisjonile 2012. aasta alguses tagasi maksma. Amet algatas menetluse aga liiga hilja. Seetõttu on vahendid IT-süsteemist tulenevate piirangute tõttu aastaks blokeeritud ning summa tühistatakse ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus.

lõpetatud

2011

Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Ameti arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärsed. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta.

füüsiline inventuur tehtud

ameti sees loodud immateriaalset põhivara puudutavate meetmete võtmine on pooleli

2012

Üks eelarveline kulukohustus summas 0,8 miljonit eurot ei olnud seotud ühegi juriidilise kohustusega ning oli seega eeskirjadevastane.

ei kohaldata

2012

Ameti sees arendatud immateriaalset põhivara puudutavad arvestusprotseduurid ja teave nende kulude kohta ei olnud usaldusväärsed.

pooleli

2012

Kontrollikoda leidis puudusi 2012. aasta esimeses pooles läbi viidud kahe värbamismenetluse puhul: kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende koefitsiendid ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist. Enne sooviavalduste hindamist ei olnud paika pandud ka lävendid sobivate kandidaatide reservnimekirja kandmiseks. Amet oli kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal siiski võtnud parandusmeetmeid ning kahes auditeeritud värbamismenetluses, mis viidi läbi 2012. aasta teises pooles, selliseid puudusi enam ei leitud.

lõpetatud

---

(1)  Vastavalt kolmandale eelarvemuudatusele (3.12.2011), mida ei ole veel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud; üksnes jooksva aasta assigneeringud.

---

II LISA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Ühine transpordipoliitika


  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus

  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013) | Eesmärgid

  Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.
  Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil:






  — | kohaldada nõuetekohaselt liidu õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Ühine transpordipoliitika

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”.

Ameti pädevus

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003, (EÜ) nr 724/2004 ja (EL) nr 100/2013

Eesmärgid

Eesmärgid

Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.

Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil:

—

kohaldada nõuetekohaselt liidu õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal;

| — | kontrollida nende rakendamist; |
| --- | --- |

—

kontrollida nende rakendamist;

| — | hinnata kehtivate meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

—

hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

Samuti annab amet taotluse korral operatiivvahendeid ning tehno- ja teadustuge, et aidata liikmesriikidel ja komisjonil tõrjuda ELis laevade põhjustatud merereostust.

Ülesanded

Ülesanded

Viimase muudatusega täpsustati veelgi ameti mandaati; seeläbi võimaldati EMSA-l komisjoni ja liikmesriike ameti põhiülesannete täitmisel paremini aidata, kasutada laiaulatuslikumalt oma ressursse ELi liikmesriikide abistamisel laevade põhjustatud merereostuse tõrjel ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjel. Ametile anti ka lisaülesandeid, mis võimaldavad EMSA-l kasutada oma oskusteavet ELi meretranspordipoliitikat puudutavas muus tegevuses.

Ameti ülesanded jagunevad vastavalt ameti asutamismäärusele ja asjakohastele ELi õigusaktidele nelja suurde rühma. Esiteks on ameti ülesandeks aidata komisjoni ELi õigusaktide rakendamisel, mis puudutavad muu hulgas laevade ülevaatust ja sertifitseerimist, merendusseadmete sertifitseerimist, laevade ohutust, meremeeste koolitust ja sadamariigi kontrollimeetmeid.

Teiseks arendab ja opereerib amet ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme. Neist olulisimad on laevaliikluse seiresüsteem SafeSeaNet (SSN) aluste ning nende lasti mõjusaks jälgimiseks; laevade kaugtuvastuse ja kaugseire Euroopa andmekeskus (EU LRIT) ELi lippude all seilavate aluste identifitseerimiseks ja jälgimiseks üle maailma; ning uusi sadamariigi kontrollimeetmeid toetav infosüsteem THETIS.

Lisaks pakub EMSA rannikuriikidele reostuseks valmisoleku, reostuse avastamise ja sellele reageerimise võimekust, mis sisaldab Euroopa pidevas valmisolekus olevaid reostustõrjelaevu ja Euroopa satelliidipõhist naftareostuse jälgimissüsteemi (CleanSeaNet), mille mõlema eesmärgiks on ELi ranniku ja vete mõjus kaitse laevade põhjustatud merereostuse eest.

Kolmandaks annab amet komisjonile tehno- ja teadustuge meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse valdkonnas, hinnates pidevalt kehtivate meetmete mõjusust ning uuendades olemasolevaid ja välja töötades uusi õigusakte. Amet pakub ka tuge liikmesriikidele, toetab nendevahelist koostööd ning levitab parimat tava.

Juhtimine

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist ja neli hääleõiguseta esindajat, kes on enim seotud valdkondade professionaalid.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine.

| — | Järelevalve tegevdirektori töö üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalve tegevdirektori töö üle.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu. Komisjon võib välja pakkuda ühe või mitu kandidaati.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

| — | Ameti siseauditi üksus. |
| --- | --- |

—

Ameti siseauditi üksus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Lõplik eelarve

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

57,8 (55,1) miljonit eurot

Maksete assigneeringud (C1)

Maksete assigneeringud (C1)

54,03 (57,5) miljonit eurot

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud paranduseelarved hõlmavad mitmeid rahastamisallikaid, tegelikkuses on uued assigneeringud (C1) peaaegu ainus kasutatav allikas. Selguse ja läbipaistvuse huvides on ära toodud vaid peamised ja seega asjakohased C1 eelarveassigneeringud.

Euroopa Liidu Teatajas

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Koosseisulised töötajad

Koosseisulised töötajad

210 (213) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 203 (204)

Lepingulised töötajad

Lepingulised töötajad

29 (29) ametikohta eelarves kavandatud, millest täidetud: 25 (25) Lisaks võttis amet tööle kolm projektipõhiselt rahastatud lepingulist töötajat.

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid

15 (15) ametikohta eelarves kavandatud, millest täidetud: 14 (12)

NB. 2013. aasta ametikohtade loetelus esitatud 213 ametikoha asemel on EMSA võtnud endale eesmärgi omada 2014. aasta 1. jaanuariks 210 koosseisulist ametikohta.

NB.

Juhime tähelepanu asjaolule, et 2013. aasta eelarves olid juba olemas vahendid 18 lähetuses viibiva riikliku eksperdi jaoks.

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

| — | 53 (53) töötuba ja muud üritust (töötubades osalenute arv 1  424(1  300)); |
| --- | --- |

—

53 (53) töötuba ja muud üritust (töötubades osalenute arv 1  424(1  300));

(53)

(1  300)

| — | 35 (28) mitmesugust koolitust; kokku koolitati 861 (734) riiklikku eksperti; |
| --- | --- |

—

35 (28) mitmesugust koolitust; kokku koolitati 861 (734) riiklikku eksperti;

(28)

(734)

| — | 74 (109) kontrollkäiku ja visiiti; |
| --- | --- |

—

74 (109) kontrollkäiku ja visiiti;

(109)

| — | – SSN süsteemi aasta ülalolekuaeg oli 99,43 % (99,33 %); |
| --- | --- |

—

– SSN süsteemi aasta ülalolekuaeg oli 99,43 % (99,33 %);

(99,33 %)

| — | 2  547(2  234) satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu; |
| --- | --- |

—

2  547(2  234) satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu;

(2  234)

| — | EU LRIT andmekeskuse aasta ülalolekuaeg oli 99,68 %; |
| --- | --- |

—

EU LRIT andmekeskuse aasta ülalolekuaeg oli 99,68 %;

| — | lepingud sõlmiti 16 (16) reostustõrjelaevaga; |
| --- | --- |

—

lepingud sõlmiti 16 (16) reostustõrjelaevaga;

(16)

| — | 65 (65) õppust ja 33 (33) harjutust reostustõrjelaevadega (10 (16) väliõppust ja 11 (17) teoreetilist õppust); |
| --- | --- |

—

65 (65) õppust ja 33 (33) harjutust reostustõrjelaevadega (10 (16) väliõppust ja 11 (17) teoreetilist õppust);

(65)

(33)

(16)

(17)

| — | ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas; |
| --- | --- |

—

ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas;

| — | infosüsteemi THETIS aasta ülalolekuaeg oli 99,61 % (99,23 %). |
| --- | --- |

—

infosüsteemi THETIS aasta ülalolekuaeg oli 99,61 % (99,23 %).

(99,23 %)

Allikas: ameti edastatud lisa.

Allikas:

---

AMETI VASTUS

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/217 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/217

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/25)

SISSEJUHATUS

| 1. | Ateenas ja Heraklionis (1) asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet” või „ENISA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitut muudatust asendati määrusega (EL) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4). |
| --- | --- |

1.

Ateenas ja Heraklionis (1) asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet” või „ENISA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (2), mis pärast mitut muudatust asendati määrusega (EL) nr 526/2013 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruannetest (6)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (7):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (8) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Tegevdirektor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 94 %, mis tuleneb põhiliselt sellest, et komisjonilt taotletud täiendavad vahendid Ateenas asuva uue kontori remontimise töödeks kiideti heaks alles novembris 2013. Selles kontekstis ei olnud aasta lõpu seisuga 0,5 miljoni euro suurust summat veel kulukohustustega seotud ning haldusnõukogu vastava otsuse alusel kanti see järgmisesse aastasse üle. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 94 %, mis tuleneb põhiliselt sellest, et komisjonilt taotletud täiendavad vahendid Ateenas asuva uue kontori remontimise töödeks kiideti heaks alles novembris 2013. Selles kontekstis ei olnud aasta lõpu seisuga 0,5 miljoni euro suurust summat veel kulukohustustega seotud ning haldusnõukogu vastava otsuse alusel kanti see järgmisesse aastasse üle.

| 12. | Aastasse 2014 üle kantud kulukohustustega sidumata ja seotud assigneeringute summa oli 1,2 miljonit eurot (13,5 % kõigist assigneeringutest). See puudutas põhiliselt II jaotist (halduskulud) summas 0,8 miljonit eurot ehk 59 % selle jaotise assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tulenes punktis 11 viidatud 0,5 miljoni euro suurusest ülekandmisest ning täiendavast 0,3 miljoni euro suurusest ülekandmisest, mis oli mõeldud Ateenas asuvasse kontorisse mööbli ja võrguseadmete soetamiseks (need telliti aasta lõpus). |
| --- | --- |

12.

Aastasse 2014 üle kantud kulukohustustega sidumata ja seotud assigneeringute summa oli 1,2 miljonit eurot (13,5 % kõigist assigneeringutest). See puudutas põhiliselt II jaotist (halduskulud) summas 0,8 miljonit eurot ehk 59 % selle jaotise assigneeringutest. Ülekandmiste kõrge määr tulenes punktis 11 viidatud 0,5 miljoni euro suurusest ülekandmisest ning täiendavast 0,3 miljoni euro suurusest ülekandmisest, mis oli mõeldud Ateenas asuvasse kontorisse mööbli ja võrguseadmete soetamiseks (need telliti aasta lõpus).

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | ENISA põhitegevusega seotud töötajad koliti 2013. aastal Ateenasse ning haldustöötajad jäid Heraklioni. Tõenäoliselt oleks halduskulusid võimalik kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta. |
| --- | --- |

13.

ENISA põhitegevusega seotud töötajad koliti 2013. aastal Ateenasse ning haldustöötajad jäid Heraklioni. Tõenäoliselt oleks halduskulusid võimalik kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta.

| 14. | Kreeka ametivõimude, ENISA ja omaniku vahelise üürilepingu kohaselt maksavad kontoriruumide eest üüri Kreeka ametivõimud. Üüri maksmisega hilinetakse pidevalt mitu kuud, mis kujutab endast finantsriski ja ohtu ameti tegevuse järjepidevusele: kui kontoriruumide omanik otsustaks maksete hilinemise tõttu üürilepingu lõpetada, mõjutaks see ameti tegevust ning kontori sisustusse ja remonditöödesse tehtud investeeringud läheksid kaduma. |
| --- | --- |

14.

Kreeka ametivõimude, ENISA ja omaniku vahelise üürilepingu kohaselt maksavad kontoriruumide eest üüri Kreeka ametivõimud. Üüri maksmisega hilinetakse pidevalt mitu kuud, mis kujutab endast finantsriski ja ohtu ameti tegevuse järjepidevusele: kui kontoriruumide omanik otsustaks maksete hilinemise tõttu üürilepingu lõpetada, mõjutaks see ameti tegevust ning kontori sisustusse ja remonditöödesse tehtud investeeringud läheksid kaduma.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMEd

| 15. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Ameti tegevtöötajad koliti Ateenasse 2013. aasta märtsis. Ameti haldustöötajad asuvad Heraklionis.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 41.

3

(4)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

4

II lisas

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kontrollikoja hinnangul tuleb parandada põhivara dokumenteerimist. Põhivara ostud registreeritakse arve ja mitte eseme tasandil. Kui ühel arvel on kajastatud mitu eset, tehakse kõigi hangitud varade ja kogusumma kohta vaid üks kirje. | lõpetatud |
| 2012 | Ehkki ameti finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2009. aastal. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kontrollikoja hinnangul tuleb parandada põhivara dokumenteerimist. Põhivara ostud registreeritakse arve ja mitte eseme tasandil. Kui ühel arvel on kajastatud mitu eset, tehakse kõigi hangitud varade ja kogusumma kohta vaid üks kirje.

lõpetatud

2012

Ehkki ameti finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2009. aastal.

pooleli

---

II LISA

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (Ateena ja Heraklion)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)
  Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus
  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a). |
| --- | --- |
| Ameti pädevus

  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013) | Eesmärgid







  1. | Amet arendab välja eksperditeadmiste kõrge taseme ja hoiab seda. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a).

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 526/2013)

Eesmärgid

1.

Amet arendab välja eksperditeadmiste kõrge taseme ja hoiab seda.

| 2. | Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel välja arendada võrgu- ja infoturbepoliitika. |
| --- | --- |

2.

Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel välja arendada võrgu- ja infoturbepoliitika.

| 3. | Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel ning liikmesriikidel ellu viia olemasolevate ja tulevaste liidu õigusaktide võrgu- ja infoturbenõuetele vastavat poliitikat, aidates seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele. |
| --- | --- |

3.

Amet aitab liidu institutsioonidel, organitel, asutustel ja ametitel ning liikmesriikidel ellu viia olemasolevate ja tulevaste liidu õigusaktide võrgu- ja infoturbenõuetele vastavat poliitikat, aidates seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele.

| 4. | Amet aitab liidul ja liikmesriikidel suurendada ja tugevdada suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ning vahejuhtumite ennetamisel, avastamisel ja nendele reageerimisel ning selleks valmisolekut. |
| --- | --- |

4.

Amet aitab liidul ja liikmesriikidel suurendada ja tugevdada suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ning vahejuhtumite ennetamisel, avastamisel ja nendele reageerimisel ning selleks valmisolekut.

| 5. | Amet kasutab oma eksperditeadmisi selleks, et edendada avaliku ja erasektori ulatuslikku koostööd. |
| --- | --- |

5.

Amet kasutab oma eksperditeadmisi selleks, et edendada avaliku ja erasektori ulatuslikku koostööd.

Ülesanded

| 1 | Amet vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:






  a) | toetab liidu poliitika ja õiguse väljatöötamist:






  i) | abistades ja andes nõu kõigis liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õigusega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- | --- |

1

Amet vastutab järgmiste ülesannete täitmise eest:

a)

toetab liidu poliitika ja õiguse väljatöötamist:

i)

abistades ja andes nõu kõigis liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õigusega seotud küsimustes;

| ii) | tehes ettevalmistavat tööd ja analüüse liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õiguse väljatöötamiseks ja ajakohastamiseks ning andes sellekohast nõu; |
| --- | --- |

ii)

tehes ettevalmistavat tööd ja analüüse liidu võrgu- ja infoturbepoliitika ja -õiguse väljatöötamiseks ja ajakohastamiseks ning andes sellekohast nõu;

| iii) | analüüsides avalikult kättesaadavaid võrgu- ja infoturbe strateegiaid ning edendades nende avaldamist; |
| --- | --- |

iii)

analüüsides avalikult kättesaadavaid võrgu- ja infoturbe strateegiaid ning edendades nende avaldamist;

| b) | toetab suutlikkuse suurendamist:






  i) | toetades liikmesriike nende taotlusel jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamise, avastamise, analüüsi ja neile reageerimise võime arendamisel ja parandamisel ning pakkudes neile vajalikke teadmisi; |
| --- | --- | --- |

b)

toetab suutlikkuse suurendamist:

i)

toetades liikmesriike nende taotlusel jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamise, avastamise, analüüsi ja neile reageerimise võime arendamisel ja parandamisel ning pakkudes neile vajalikke teadmisi;

| ii) | edendades ja hõlbustades liikmesriikidevahelist ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku koostööd jõupingutustes piiriülese mõjuga võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ja juhtumite vältimiseks ja avastamiseks ning neile reageerimiseks; |
| --- | --- |

ii)

edendades ja hõlbustades liikmesriikidevahelist ning liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite ja liikmesriikide vahelist vabatahtlikku koostööd jõupingutustes piiriülese mõjuga võrgu- ja infoturbega seotud probleemide ja juhtumite vältimiseks ja avastamiseks ning neile reageerimiseks;

| iii) | abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamise, avastamise, analüüsi ja neile reageerimise võime arendamisel, toetades eelkõige infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) toimimist; |
| --- | --- |

iii)

abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid jõupingutustes võrgu- ja infoturbe probleemide ja vahejuhtumite ennetamise, avastamise, analüüsi ja neile reageerimise võime arendamisel, toetades eelkõige infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) toimimist;

| iv) | toetades riiklike/valitsuste ja liidu CERTide suutlikkuse suurendamist, sealhulgas edendades dialoogi ja teabevahetust tagamaks, et iga CERT vastab tehnika taseme osas ühistele miinimumsuutlikkuse nõuetele ning toimib kooskõlas parimate tavadega; |
| --- | --- |

iv)

toetades riiklike/valitsuste ja liidu CERTide suutlikkuse suurendamist, sealhulgas edendades dialoogi ja teabevahetust tagamaks, et iga CERT vastab tehnika taseme osas ühistele miinimumsuutlikkuse nõuetele ning toimib kooskõlas parimate tavadega;

| v) | toetades liidu info- ja teabeturbealaste õppuste korraldamist ja läbiviimist ning andes liikmesriikide taotlusel neile nõu riiklike õppuste asjus; |
| --- | --- |

v)

toetades liidu info- ja teabeturbealaste õppuste korraldamist ja läbiviimist ning andes liikmesriikide taotlusel neile nõu riiklike õppuste asjus;

| vi) | abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike jõupingutustes asjakohaste võrgu- ja infoturbe andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel kooskõlas liikmesriikide turbenõuetega ning hoides liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike nende endi huvides kursis võrgu- ja infoturbe hetkeseisuga liidus, tuginedes teabele, mida talle kooskõlas liidu õigusnormide ja liidu õigusele vastavate liikmesriikide õigusnormidega esitavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriigid; |
| --- | --- |

vi)

abistades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike jõupingutustes asjakohaste võrgu- ja infoturbe andmete kogumisel, analüüsimisel ja levitamisel kooskõlas liikmesriikide turbenõuetega ning hoides liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning liikmesriike nende endi huvides kursis võrgu- ja infoturbe hetkeseisuga liidus, tuginedes teabele, mida talle kooskõlas liidu õigusnormide ja liidu õigusele vastavate liikmesriikide õigusnormidega esitavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriigid;

| vii) | toetades liidu varajase hoiatamise mehhanismi väljatöötamist, mis täiendab liikmesriikide mehhanisme; |
| --- | --- |

vii)

toetades liidu varajase hoiatamise mehhanismi väljatöötamist, mis täiendab liikmesriikide mehhanisme;

| viii) | pakkudes võrgu- ja infoturbealast koolitust asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele, vajaduse korral koostöös sidusrühmadega; |
| --- | --- |

viii)

pakkudes võrgu- ja infoturbealast koolitust asjaomastele avalik-õiguslikele asutustele, vajaduse korral koostöös sidusrühmadega;

| c) | toetab pädevate avalik-õiguslike asutuste omavahelist ning sidusrühmade, sealhulgas liidu ülikoolide ja uurimiskeskuste vahelist vabatahtlikku koostööd ja teadlikkuse parandamist muu hulgas järgmiselt:






  i) | edendades koostööd riiklike ja valitsuste CERTide või arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmade (CSIRTide), sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite CERTi vahel; |
| --- | --- | --- |

c)

toetab pädevate avalik-õiguslike asutuste omavahelist ning sidusrühmade, sealhulgas liidu ülikoolide ja uurimiskeskuste vahelist vabatahtlikku koostööd ja teadlikkuse parandamist muu hulgas järgmiselt:

i)

edendades koostööd riiklike ja valitsuste CERTide või arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmade (CSIRTide), sealhulgas liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite CERTi vahel;

| ii) | edendades parimate tavade väljatöötamist ja jagamist, et saavutada võrgu- ja infoturbe kõrgem tase; |
| --- | --- |

ii)

edendades parimate tavade väljatöötamist ja jagamist, et saavutada võrgu- ja infoturbe kõrgem tase;

| iii) | hõlbustades dialoogi ja jõupingutusi heade tavade väljatöötamise ja vahetamise vallas; |
| --- | --- |

iii)

hõlbustades dialoogi ja jõupingutusi heade tavade väljatöötamise ja vahetamise vallas;

| iv) | edendades teabe jagamise ja teadlikkuse parandamise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

iv)

edendades teabe jagamise ja teadlikkuse parandamise parimaid tavasid;

| v) | toetades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning nende taotlusel liikmesriike ja nende asjaomaseid asutusi teadlikkuse parandamise ja muu teavitustegevuse korraldamisel, sealhulgas üksikkasutaja tasandil, et suurendada võrgu- ja infoturvet ning selle nähtavust, pakkudes parimaid tavasid ja suuniseid; |
| --- | --- |

v)

toetades liidu institutsioone, organeid, asutusi ja ameteid ning nende taotlusel liikmesriike ja nende asjaomaseid asutusi teadlikkuse parandamise ja muu teavitustegevuse korraldamisel, sealhulgas üksikkasutaja tasandil, et suurendada võrgu- ja infoturvet ning selle nähtavust, pakkudes parimaid tavasid ja suuniseid;

| d) | toetab teadus- ja arendustegevust ja standardimist:






  i) | hõlbustades riskijuhtimise ning elektrooniliste toodete, võrkude ja teenuste turbe Euroopa ja rahvusvaheliste standardite loomist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

d)

toetab teadus- ja arendustegevust ja standardimist:

i)

hõlbustades riskijuhtimise ning elektrooniliste toodete, võrkude ja teenuste turbe Euroopa ja rahvusvaheliste standardite loomist ja kasutuselevõttu;

| ii) | andes liidule ja liikmesriikidele nõu võrgu- ja infoturbe valdkonnas vajalike teadusuuringute kohta, pidades silmas olemasolevatele ja tulevastele võrgu- ja infoturberiskidele ja -ohtudele reageerimist, sealhulgas seoses uue ja kujunemisjärgus info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, ning riskiennetustehnoloogia tõhusat kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

andes liidule ja liikmesriikidele nõu võrgu- ja infoturbe valdkonnas vajalike teadusuuringute kohta, pidades silmas olemasolevatele ja tulevastele võrgu- ja infoturberiskidele ja -ohtudele reageerimist, sealhulgas seoses uue ja kujunemisjärgus info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, ning riskiennetustehnoloogia tõhusat kasutamist;

| e) | teeb koostööd liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, sealhulgas nendega, kes tegelevad küberkuritegevuse ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega, et lahendada ühist muret tekitavaid küsimusi, sealhulgas:






  i) | vahetades oskusteavet ja parimaid tavasid; |
| --- | --- | --- |

e)

teeb koostööd liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega, sealhulgas nendega, kes tegelevad küberkuritegevuse ning eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega, et lahendada ühist muret tekitavaid küsimusi, sealhulgas:

i)

vahetades oskusteavet ja parimaid tavasid;

| ii) | andes koostoime loomiseks nõu asjakohaste võrgu- ja infoturbe aspektide kohta; |
| --- | --- |

ii)

andes koostoime loomiseks nõu asjakohaste võrgu- ja infoturbe aspektide kohta;

| f) | annab panuse liidu jõupingutustesse teha koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada rahvusvahelist koostööd võrgu- ja infoturbeküsimustes, sealhulgas:






  i) | olles vajaduse korral kaasatud vaatlejana ning rahvusvaheliste õppuste korraldamisse ning selliste õppuste tulemuste analüüsimisse ja aruandlusse; |
| --- | --- | --- |

f)

annab panuse liidu jõupingutustesse teha koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et edendada rahvusvahelist koostööd võrgu- ja infoturbeküsimustes, sealhulgas:

i)

olles vajaduse korral kaasatud vaatlejana ning rahvusvaheliste õppuste korraldamisse ning selliste õppuste tulemuste analüüsimisse ja aruandlusse;

| ii) | hõlbustades asjaomaste organisatsioonide parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

ii)

hõlbustades asjaomaste organisatsioonide parimate tavade vahetamist;

| iii) | jagades liidu institutsioonidele erialateadmisi. |
| --- | --- |

iii)

jagades liidu institutsioonidele erialateadmisi.

| 2. | Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriikide asutused võivad taotleda ametilt nõu turbenõuete ja terviklikkuse rikkumise puhul, mis avaldavad olulist mõju võrkude ja teenuste toimimisele. |
| --- | --- |

2.

Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid ning liikmesriikide asutused võivad taotleda ametilt nõu turbenõuete ja terviklikkuse rikkumise puhul, mis avaldavad olulist mõju võrkude ja teenuste toimimisele.

| 3. | Amet täidab liidu õigusaktidega talle määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Amet täidab liidu õigusaktidega talle määratud ülesandeid.

| 4. | Amet esitab sõltumatult oma järeldusi ja suuniseid ning annab nõu käesoleva määruse reguleerimisala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

4.

Amet esitab sõltumatult oma järeldusi ja suuniseid ning annab nõu käesoleva määruse reguleerimisala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja kahest komisjoni määratud esindajast. Kõigil esindajatel on hääleõigus. Igal haldusnõukogu liikmel on asendaja, kes asendab liiget tema äraolekul.

Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad määratakse vastavalt nende teadmistele ameti ülesannetest ja eesmärkidest, võttes arvesse haldusnõukogu liikme ülesannete täitmiseks vajalikke juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi.

Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on neli aastat. Ametiaeg on pikendatav.

Alaline sidusrühm

Haldusnõukogu loob tegevdirektori ettepanekul alalise sidusrühma, mis koosneb asjaomaseid sidusrühmi esindavatest tunnustatud ekspertidest, näiteks IKT tööstuse, avalikkusele kättesaadavate elektroonilise side võrkude või teenuste pakkujate, tarbijarühmade ekspertidest ja võrgu- ja infoturbega tegelevatest akadeemilistest ekspertidest ning direktiivi 2002/21/EÜ alusel teavitatud riiklike reguleerivate asutuste esindajatest, samuti liidu õiguskaitseasutuste ja eraelu puutumatuse kaitse asutuste esindajatest. Alalise sidusrühma liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat.

Alaline sidusrühm nõustab ametit tema ülesannete täitmisel. Eelkõige annab rühm tegevdirektorile soovitusi ameti tööprogrammi ettepaneku koostamiseks ning tagab teabevahetuse asjaomaste sidusrühmadega kõikides tööprogrammiga seotud küsimustes.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat ja seda on võimalik pikendada.

Juhatus

Juhatuse moodustavad haldusnõukogu liikmete seast nimetatud viis liiget. Nende hulgas peab olema haldusnõukogu esimees, kes võib olla ka juhatuse esimees, ning üks komisjoni esindaja.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

9,7 (8,2) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 93 % (100 %).

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

47 (44) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 43 (42);

Muud täidetud ametikohad: 13 (12) lepingulist töötajat, 3 (4) lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Personal kokku: 59 (58), mis jaotub tööülesannete kaupa järgmiselt:

põhitegevus: 42 (40)

haldusülesanded: 17 (18)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. a. andmed)

1. töösuund: tekkivate ohtude kindlakstegemine ja nende vastu võitlemine

Selle töösuuna eesmärk oli tuvastada kõige suuremad muutuvad ohud, mis ähvardavad elutähtsat infrastruktuuri ja usaldusteenuseid. Sel eesmärgil jälgiti avalikult kättesaadavaid allikaid, mis avaldavad ohuga seotud teavet, ning hinnati seda teavet regulaarselt. Tehtud analüüsi põhjal esitas ENISA head tavad ja suunised nende ohtude vähendamiseks. Tegevus toimus koostöös asjaomaste sidusrühmadega ning selle käigus kasutati olemasolevaid infoallikaid nii palju kui võimalik.

Saavutati järgmised eesmärgid ja tulemused:

| — | tekkivate ohtude kohta teabe kogumine ja konsolideerimine; |
| --- | --- |

—

tekkivate ohtude kohta teabe kogumine ja konsolideerimine;

| — | kättesaadavate teabeallikate ühendamine ühises kontekstis; |
| --- | --- |

—

kättesaadavate teabeallikate ühendamine ühises kontekstis;

| — | asjaomaste sidusrühmade kaasamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste sidusrühmade kaasamine;

| — | liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele nende poliitika ja suutlikkuse täiustamist käsitlevate põhisõnumite (head tavad ja suunised) koostamine. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele nende poliitika ja suutlikkuse täiustamist käsitlevate põhisõnumite (head tavad ja suunised) koostamine.

Väljundite arv: 7 (7)

2. töösuund: üleeuroopaliste elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse ja vastupidavuse parandamine

Elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse on liikmesriikide, komisjoni ja ettevõtlusringkondade (ettevõtjad, teenuseosutajad, tootmisettevõtted) peamiseks prioriteediks. Liikmesriikidevahelise koostöö ja koordinatsiooni hõlbustamisega toetab ENISA selle töösuuna raames jätkuvalt kõikide sidusrühmade tegevust, millega arendatakse edasi pidevalt muutuva ohukeskkonnaga seotud suurte ülesannete täitmisele suunatud usaldusväärset ja toimivat valmisolekut, tegevus- ja taastamisstrateegiaid ning poliitikat ja meetmeid.

Töösuuna eesmärgid ja nende abil saavutatud tulemused olid:

| — | viia lõpuni õppuse Cyber Europe 2012 hindamine ja alustada järgmise õppuse Cyber Europe 2014 korraldamist ja juhtimist; |
| --- | --- |

—

viia lõpuni õppuse Cyber Europe 2012 hindamine ja alustada järgmise õppuse Cyber Europe 2014 korraldamist ja juhtimist;

| — | toetada Euroopa Komisjoni ELi küberjulgeoleku strateegia elluviimisel; |
| --- | --- |

—

toetada Euroopa Komisjoni ELi küberjulgeoleku strateegia elluviimisel;

| — | toetada liikmesriike ja ELi komisjoni usaldusväärse küberkriisialase Euroopa koostöö raamistiku loomisel, riiklike situatsiooniplaanide väljatöötamisel ja riiklike õppuste korraldamisel; |
| --- | --- |

—

toetada liikmesriike ja ELi komisjoni usaldusväärse küberkriisialase Euroopa koostöö raamistiku loomisel, riiklike situatsiooniplaanide väljatöötamisel ja riiklike õppuste korraldamisel;

| — | tõhustada vastupidavust käsitleva Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse kaudu riiklike ja erasektori sidusrühmade vahelist elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse alast koostööd; |
| --- | --- |

—

tõhustada vastupidavust käsitleva Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse kaudu riiklike ja erasektori sidusrühmade vahelist elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse alast koostööd;

| — | toetada jätkuvalt komisjoni jõupingutusi riiklikele reguleerivatele asutustele suuniste andmisel muudetud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste raamdirektiivi artikli 13a ja eraelu puutumatust käsitleva direktiivi artikli 4 rakendamise kohta, ning integreeritud lähenemisviisi väljatöötamiseks sidusrühmadega konsulteerimisel; |
| --- | --- |

—

toetada jätkuvalt komisjoni jõupingutusi riiklikele reguleerivatele asutustele suuniste andmisel muudetud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste raamdirektiivi artikli 13a ja eraelu puutumatust käsitleva direktiivi artikli 4 rakendamise kohta, ning integreeritud lähenemisviisi väljatöötamiseks sidusrühmadega konsulteerimisel;

| — | uurida, kas muudetud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste raamdirektiivi artiklit 13a on võimalik laiendada, et hõlmata uusi valdkondi; |
| --- | --- |

—

uurida, kas muudetud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste raamdirektiivi artiklit 13a on võimalik laiendada, et hõlmata uusi valdkondi;

| — | suurendada arukate võrkude ja ICS-SCADA turvalisust; |
| --- | --- |

—

suurendada arukate võrkude ja ICS-SCADA turvalisust;

| — | abistada huvitatud liikmesriike nende riiklike andmepilvestrateegia väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

abistada huvitatud liikmesriike nende riiklike andmepilvestrateegia väljatöötamisel.

Väljundite arv: 16 (13)

3. töösuund: ringkondade toetamine võrgu- ja infoturbe parandamisel

Töösuuna eesmärk oli aidata võrgu- ja infoturbe parandamisega seotud ringkondadel oma suutlikkust suurendada ning oma tegevust hõlbustada neile kehtivate õiguslike ja regulatiivsete nõuete täiustamise kaudu.

ENISA on jätkanud koostööd infoturbeintsidentidega tegelevate rühmadega, et parandada põhipädevusi Euroopas. Amet on seda lähenemisviisi täiendanud, pöördudes teiste ringkondade poole, kes samuti tegelevad aktiivselt oma süsteemide ja infrastruktuuri võrgu- ja infoturbe parandamisega – nendeks on näiteks võrgu- ja infosüsteemide haldajad ning organisatsioonisiseste turvateenuste pakkujad (nt andmeturbeametnikud).

Töösuuna eesmärgid ja nende abil saavutatud tulemused olid:

| — | ajakohastada ja tõhustada liikmesriikide institutsioonide tegevussuutlikkust, aidates infoturbeintsidentidega tegelevatel rühmadel oma mõjusust ja tõhusust suurendada ning toetada õiguskaitseasutusi, küberkuritegudevastast võitlust, laste ja noorte kaitset jne; |
| --- | --- |

—

ajakohastada ja tõhustada liikmesriikide institutsioonide tegevussuutlikkust, aidates infoturbeintsidentidega tegelevatel rühmadel oma mõjusust ja tõhusust suurendada ning toetada õiguskaitseasutusi, küberkuritegudevastast võitlust, laste ja noorte kaitset jne;

| — | toetada ja parandada infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade vahelist koostööd ning koostööd teiste ringkondadega; |
| --- | --- |

—

toetada ja parandada infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade vahelist koostööd ning koostööd teiste ringkondadega;

| — | arendada ja edendada koolitus- ja õppematerjali kasutust; |
| --- | --- |

—

arendada ja edendada koolitus- ja õppematerjali kasutust;

| — | toetada üleeuroopaliste usaldusmärgiste (andmekaitsemärgised) kasutamist kooskõlas komisjoni sellealase tegevusega; |
| --- | --- |

—

toetada üleeuroopaliste usaldusmärgiste (andmekaitsemärgised) kasutamist kooskõlas komisjoni sellealase tegevusega;

| — | uurida andmelekkeid ja rakendada asjakohast andmetele juurdepääsu kontrolli ning |
| --- | --- |

—

uurida andmelekkeid ja rakendada asjakohast andmetele juurdepääsu kontrolli ning

| — | kontrollida krüpteerimistehnikate kasutuse olukorda Euroopas ning teha ENISA 2011. aasta selle valdkonna tegevuse järelkontroll. |
| --- | --- |

—

kontrollida krüpteerimistehnikate kasutuse olukorda Euroopas ning teha ENISA 2011. aasta selle valdkonna tegevuse järelkontroll.

Väljundite arv: 15 (10)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11: | Amet märgib, et aasta lõpus üle kantud 0,5 miljonit eurot seoti 2014. aastal kulukohustustega 99,78 % ulatuses ja tühistati vaid 1  100,00 euro suurune summa. |
| --- | --- |

11:

Amet märgib, et aasta lõpus üle kantud 0,5 miljonit eurot seoti 2014. aastal kulukohustustega 99,78 % ulatuses ja tühistati vaid 1  100,00 euro suurune summa.

| 12: | II jaotise ülekantud kogusumma ehk 59,1 % kõigist II jaotise assigneeringutest 2013. aastaks saab jagada omakorda Ateenas asuva kontori remontimise tööde ja infrastruktuuri uuendamisega seotud projektideks ja ostudeks, mis moodustasid 50,5 %, ning muude kui remonditöödega seotud projektide, näiteks igapäevase tegevusega seotud kuludeks, mis moodustasid 8,6 %. Remonditööd kiideti heaks alles 4. novembril 2013. |
| --- | --- |

12:

II jaotise ülekantud kogusumma ehk 59,1 % kõigist II jaotise assigneeringutest 2013. aastaks saab jagada omakorda Ateenas asuva kontori remontimise tööde ja infrastruktuuri uuendamisega seotud projektideks ja ostudeks, mis moodustasid 50,5 %, ning muude kui remonditöödega seotud projektide, näiteks igapäevase tegevusega seotud kuludeks, mis moodustasid 8,6 %. Remonditööd kiideti heaks alles 4. novembril 2013.

| 13: | Amet märgib, et lisakontori rajamine Ateenasse oli Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja asukohariigi valitsuse poliitiline kompromiss, et suurendada ameti tegevuse tõhusust ja eriti põhitegevuse osakonna tööd. ENISA ei osalenud selle otsuse tegemises. |
| --- | --- |

13:

Amet märgib, et lisakontori rajamine Ateenasse oli Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja asukohariigi valitsuse poliitiline kompromiss, et suurendada ameti tegevuse tõhusust ja eriti põhitegevuse osakonna tööd. ENISA ei osalenud selle otsuse tegemises.

| 14: | Amet nõustub tähelepanekuga ja märgib, et annab pidevalt probleemidest ja nendega seotud riskidest teada sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile ning Kreeka valitsuse mitmele asutusele, et tagada Kreeka valitsuse makstava toetusega seotud probleemide lahendamine. Praegu on omanik nõustunud Kreeka valitsuse menetluste hilinemisega ilma ametilt kahjutasu nõudmata. Omanik andis loa remonditööde alustamiseks hoolimata üürimaksete hilinemisest 2014. aastal. Pärast riskihindamist, milles võeti arvesse ka kontrollikoja tähelepanekuid, alustas amet remonditöödega 2014. aasta juunis, sest üürilepingu lõpetamise riski peetakse väikeseks. Amet jätkab Kreeka valitsuse maksete hilinemise lahendamise kõikide võimaluste analüüsimist ja kaalumist. Praeguseks on amet suutnud vähendada maksete hilinemise kõiki riske. |
| --- | --- |

14:

Amet nõustub tähelepanekuga ja märgib, et annab pidevalt probleemidest ja nendega seotud riskidest teada sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile ning Kreeka valitsuse mitmele asutusele, et tagada Kreeka valitsuse makstava toetusega seotud probleemide lahendamine. Praegu on omanik nõustunud Kreeka valitsuse menetluste hilinemisega ilma ametilt kahjutasu nõudmata. Omanik andis loa remonditööde alustamiseks hoolimata üürimaksete hilinemisest 2014. aastal. Pärast riskihindamist, milles võeti arvesse ka kontrollikoja tähelepanekuid, alustas amet remonditöödega 2014. aasta juunis, sest üürilepingu lõpetamise riski peetakse väikeseks. Amet jätkab Kreeka valitsuse maksete hilinemise lahendamise kõikide võimaluste analüüsimist ja kaalumist. Praeguseks on amet suutnud vähendada maksete hilinemise kõiki riske.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/228 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/228

---

ARUANNE

Europoli pensionifondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastusega

(2014/C 442/26)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) asutati Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade 6. liite artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta õigusaktiga (1) ning neid muudeti nõukogu otsusega 2011/400/EL (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) asutati Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade 6. liite artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta õigusaktiga (1) ning neid muudeti nõukogu otsusega 2011/400/EL (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010.

Kinnitavat avaldust toetav teave

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet (3)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet (3)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; nõukogu poolt vastu võetud fondi raamatupidamiseeskirjade (5) rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Fondi haldusnõukogu ja Euroopa Politseiameti direktor kiidavad raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui fondi peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud. Nad lisavad aruandele teatise, milles nad muu hulgas kinnitavad, et omavad piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (4):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; nõukogu poolt vastu võetud fondi raamatupidamiseeskirjade (5) rakendamist ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Fondi haldusnõukogu ja Euroopa Politseiameti direktor kiidavad raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui fondi peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud. Nad lisavad aruandele teatise, milles nad muu hulgas kinnitavad, et omavad piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (6) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja nõukogu poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja nõukogu poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 10. | Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2013 aastaaruande lisadele 2.6 ja 2.7. Fondi haldusnõukogu koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. Eeldatavalt lahendatakse 2014. aastal siiski enamik praegu endiselt välja maksmata pensioniõiguste nõudeid nende ülekandmise teel teise pensioniskeemi ja 2014. aasta 31. detsembriks ei ole fondis enam aktiivseid osalejaid. Fondi juhatus, Europoli haldusnõukogu ja nõukogu hindavad praegu fondi tulevikuväljavaateid, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 31. detsembrit 2014. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2013 aastaaruande lisadele 2.6 ja 2.7. Fondi haldusnõukogu koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. Eeldatavalt lahendatakse 2014. aastal siiski enamik praegu endiselt välja maksmata pensioniõiguste nõudeid nende ülekandmise teel teise pensioniskeemi ja 2014. aasta 31. detsembriks ei ole fondis enam aktiivseid osalejaid. Fondi juhatus, Europoli haldusnõukogu ja nõukogu hindavad praegu fondi tulevikuväljavaateid, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 31. detsembrit 2014.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

12.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

---

(1)  Dokument 5397/99 nõukogu avalikus registris: http://register.consilium.europa.eu/.

1

(2)  ELT L 179, 7.7.2011, lk 5.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja selgitavaid lisasid.

3

(4)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artiklid 33 ja 43.

4

(5)  Vastavalt nõukogu 12. märtsi 1999. aasta õigusaktile, millega võetakse vastu Europoli pensionifondi käsitlevad eeskirjad, ja nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusele, millega seda muudeti, tuginetakse raamatupidamise aastaaruande koostamisel Madalmaade pensionifondide raamatupidamiseeskirjadele, täpsemalt Madalmaade finantsaruandlusreeglite direktiivile 610, ja Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS).

5

(6)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1) artikli 185 lõige 2.

6

---

LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Europoli personalieeskirjades seati ametnike makstavate pensionimaksete kapitaliseerimise määraks 3,5 % aastas. Kuna pensionimaksed on igakuised ja võivad kuude lõikes erineda, on aastase määra kasutamine vale ja rakendama peaks igakuist määra. See ei avalda siiski raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

Europoli personalieeskirjades seati ametnike makstavate pensionimaksete kapitaliseerimise määraks 3,5 % aastas. Kuna pensionimaksed on igakuised ja võivad kuude lõikes erineda, on aastase määra kasutamine vale ja rakendama peaks igakuist määra. See ei avalda siiski raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

Alustamata

---

FONDI VASTUS

Euroopa Politseiameti pensionifond võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/232

---

ARUANNE

Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

(2014/C 442/27)

SISSEJUHATUS

| 1. | Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2). |
| --- | --- |

1.

Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Agentuuri hankemenetlustes kasutatud teabe täpsust ja dokumenteerimist tuleb parandada. |
| --- | --- |

11.

Agentuuri hankemenetlustes kasutatud teabe täpsust ja dokumenteerimist tuleb parandada.

MUUD KOMMENTAARID

| 12. | Agentuuri asutamismääruse (8) kohaselt koosneb agentuuri personal:






  — | ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal; |
| --- | --- | --- |

12.

Agentuuri asutamismääruse (8) kohaselt koosneb agentuuri personal:

—

ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks raudteevaldkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal;

| — | komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest; |
| --- | --- |

—

komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest;

| — | muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

—

muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks.

| 13. | Aasta 2013 lõpus töötas agentuuris 136 ajutist töötajat. Asutamismääruses on ühtlasi sätestatud, et agentuuri esimese kümne tegevusaasta jooksul võib nende suhtes osutatud viieaastast ajavahemikku pikendada kuni kolme aasta võrra, kui see on vajalik agentuuri teenuste järjepidevuse tagamiseks. Kuni 2013. aasta keskpaigani oli see agentuuris tavapraktika. Lisaks võttis agentuur ajavahemikus septembrist 2013 kuni märtsini 2014 uuesti tööle neli ajutist töötajat (kaheksaks aastaks), kelle tööleping agentuuriga oli lõppenud 2013. aastal pärast selle maksimaalset kestust ehk kaheksat aastat. |
| --- | --- |

13.

Aasta 2013 lõpus töötas agentuuris 136 ajutist töötajat. Asutamismääruses on ühtlasi sätestatud, et agentuuri esimese kümne tegevusaasta jooksul võib nende suhtes osutatud viieaastast ajavahemikku pikendada kuni kolme aasta võrra, kui see on vajalik agentuuri teenuste järjepidevuse tagamiseks. Kuni 2013. aasta keskpaigani oli see agentuuris tavapraktika. Lisaks võttis agentuur ajavahemikus septembrist 2013 kuni märtsini 2014 uuesti tööle neli ajutist töötajat (kaheksaks aastaks), kelle tööleping agentuuriga oli lõppenud 2013. aastal pärast selle maksimaalset kestust ehk kaheksat aastat.

| 14. | Aastal 2013 võttis agentuur haldusnõukogu ja komisjoni heakskiidul vastu uue otsuse, mille kohaselt võib ajutise töötajaga sõlmida tähtajatu töölepingu. Ettepanek agentuuri asutamismääruse muutmiseks sisaldab samalaadseid sätteid, kuid pole teada, kas ja millal parlament ning nõukogu selle vastu võtavad. |
| --- | --- |

14.

Aastal 2013 võttis agentuur haldusnõukogu ja komisjoni heakskiidul vastu uue otsuse, mille kohaselt võib ajutise töötajaga sõlmida tähtajatu töölepingu. Ettepanek agentuuri asutamismääruse muutmiseks sisaldab samalaadseid sätteid, kuid pole teada, kas ja millal parlament ning nõukogu selle vastu võtavad.

| 15. | Agentuur asub Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda eelarveaastat 2006 käsitlevas iga-aastases eriaruandes märkis, saaks kulusid tõenäoliselt vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte kohta. See võiks lihtsustada ka laiaulatusliku peakorterilepingu sõlmimist asukohariigiga, mis täpsustaks agentuuri ja selle personali töötingimusi. |
| --- | --- |

15.

Agentuur asub Lille’is ja Valenciennes’is. Nagu kontrollikoda eelarveaastat 2006 käsitlevas iga-aastases eriaruandes märkis, saaks kulusid tõenäoliselt vähendada, kui kogu tegevus koondada ühte kohta. See võiks lihtsustada ka laiaulatusliku peakorterilepingu sõlmimist asukohariigiga, mis täpsustaks agentuuri ja selle personali töötingimusi.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

16.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 24 lõige 3.

8

---

I lisa

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveassigneeringutest tehtud maksete määr paranes kõikide jaotiste puhul, kuid jäi III jaotise (tegevuskulud) puhul madalaks, moodustades 47 % (2010. aastal 39 %). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | lõpetatud |
| 2011 | Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (1). | pooleli |
| 2011 | Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid. | pooleli |
| 2012 | Agentuur kaotas siseauditi üksuse ja asendas selle sisekontrolli koordinaatoriga. Siseaudiitor lahkus agentuurist ja pole veel kindel, kuidas uue struktuuriga tagatakse siseauditi funktsioon nii, nagu see on sätestatud agentuuri finantsmääruses. | lõpetatud |
| 2012 | Agentuur peaks tugevdama olemasolevat kontrolli, millega tagada peretoetuste korrektne arvutamine ning väljamaksmine täieliku ja ajakohastatud teabe põhjal. | lõpetatud |
| 2012 | Agentuur ei järgi talitluspidevuse küsimustes oma sisekontrollistandardeid; IT-valdkonnas puudub avariitaaste- ja talitluspidevuse kava. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Eelarveassigneeringutest tehtud maksete määr paranes kõikide jaotiste puhul, kuid jäi III jaotise (tegevuskulud) puhul madalaks, moodustades 47 % (2010. aastal 39 %). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

lõpetatud

2011

Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (1).

pooleli

2011

Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid.

pooleli

2012

Agentuur kaotas siseauditi üksuse ja asendas selle sisekontrolli koordinaatoriga. Siseaudiitor lahkus agentuurist ja pole veel kindel, kuidas uue struktuuriga tagatakse siseauditi funktsioon nii, nagu see on sätestatud agentuuri finantsmääruses.

lõpetatud

2012

Agentuur peaks tugevdama olemasolevat kontrolli, millega tagada peretoetuste korrektne arvutamine ning väljamaksmine täieliku ja ajakohastatud teabe põhjal.

lõpetatud

2012

Agentuur ei järgi talitluspidevuse küsimustes oma sisekontrollistandardeid; IT-valdkonnas puudub avariitaaste- ja talitluspidevuse kava.

pooleli

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikkel 24.

---

II LISA

Euroopa Raudteeagentuur (Lille/Valenciennes)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1) | „Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:






  a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1)

„Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted.” |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.”

Agentuuri pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004)

Eesmärgid

Aidata tehnilistes küsimustes kaasa nende liidu õigusaktide rakendamisele, mis on suunatud:

| — | raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele, |
| --- | --- |

—

raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele,

| — | Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitleva ühise lähenemisviisi väljatöötamisele, |
| --- | --- |

—

Euroopa raudteesüsteemide ohutust käsitleva ühise lähenemisviisi väljatöötamisele,

et aidata kaasa Euroopa piirideta raudteepiirkonna loomisele ja ohutuse kõrge taseme tagamisele.

Ülesanded

| 1. | Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:






  — | ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ); |
| --- | --- | --- |

1.

Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:

—

ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ);

| — | ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas;

| — | koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine;

| — | kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

—

kutsealane pädevus;

| — | veeremi registreerimine. |
| --- | --- |

—

veeremi registreerimine.

| 2. | Avaldada arvamusi järgmistes valdkondades:






  — | riiklikud ohutuseeskirjad; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaldada arvamusi järgmistes valdkondades:

—

riiklikud ohutuseeskirjad;

| — | teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve;

| — | üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime.

| 3. | Koordineerida riiklikke asutusi:
  riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21). |
| --- | --- |

3.

Koordineerida riiklikke asutusi:

riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21).

| 4. | Väljaanded ja andmebaasid:






  — | aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- | --- |

4.

Väljaanded ja andmebaasid:

—

aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | ohutusdokumentide avalik andmebaas; |
| --- | --- |

—

ohutusdokumentide avalik andmebaas;

| — | koostalitlusalaste dokumentide avalik register. |
| --- | --- |

—

koostalitlusalaste dokumentide avalik register.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, kuus asjaomaste sektorite hääleõiguseta esindajat.

Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

25,8 (25,8) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 143 (144)

Täidetud ametikohad seisuga 31.12.2013: 135 (139)

Muu personal: 15 (14)

Personal kokku: 150 (153), mis jaotub vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 116 (119) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 116 (119)

| — | haldustegevus: 34 (34) |
| --- | --- |

—

haldustegevus: 34 (34)

2013. aasta tooted ja teenused

Järelkontroll, tekstide muudatused, levitamis- ja seiretegevus seoses ühtse ohutussertifikaadiga.

Meetmete mõjususe ja praktilise rakendamise hindamine ühisvõrgustiku sekretariaadi kaudu.

Ühtse ohutussertifikaadi korra arendamine.

Asjasse puutuvatel direktiividel ja komisjoni soovitusel 2011/217/EL põhineva ühtse dokumendivormi (DV29) rakendamine. Liikmesriigid peavad dokumendivormil kajastama järgitud loa taotlemise korda.

Peaaegu kõigi kogu ELi raudteevõrgustikku hõlmavate koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise lõpuleviimine.

Riiklike veokite kasutuselevõtu lubade andmise eeskirju käsitleva viitedokumendi määratlemine ja koostamine.

Raudteeohutuse ja koostalitlusvõime aruannete avaldamine.

Soovitused ohutusalase aruandluse kohta, sh ühised ohutusnäitajad ja ühised ohutusmeetodid, ohutusasutuste ja uurimisasutuste töö koordineerimine ning aruandlus liikmesriikide ohutusalase taseme kohta.

Kättesaadavaks tehti soovitused ohutuseeskirjade kohta, sh liikmesriikide ohutuseeskirjade hinnang; liikmesriikidepoolse raudtee ohutuse direktiivi ülevõtmise kontrollimine.

Mitme koostalitlusvõime- ja ohutusalase registri loomine ja hooldamine.

Raudteesektori ja liikmesriikide juhendamine, toetamine ja nõustamine telemaatiliste koostalitluse tehniliste kirjelduste (TAF ja TAP) rakendamisel.

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) süsteemi ja muutuste kontrollimise haldamine; Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) arendusaluse kolme täpsustuse väljastamine; komisjoni abistamine ERTMSi projektide hindamisel.

Koostöö TEN-T Rakendusametiga spetsiifiliste ERTMSi projektide hindamisel.

Tehnilised arvamused riiklike eeskirjade kohta ja järelevalve teavitatud asutuste töö üle.

Mõjuhinnangu lisamine kõikidele soovitustele.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 11. | Agentuur võttis kontrollikoja märkuse teadmiseks ja vaatab oma hankemenetluse läbi. |
| --- | --- |

11.

Agentuur võttis kontrollikoja märkuse teadmiseks ja vaatab oma hankemenetluse läbi.

| 12.–14. | Agentuur võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks. |
| --- | --- |

12.–14.

Agentuur võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks.

| 15. | Agentuuril on peakorterilepingu asjus regulaarne kontakt asukohariigiga. Prantsuse ametiasutused on samas seni olnud seisukohal, et agentuuri suhtes kohaldub privileegide ja immuniteetide protokoll ning sellest piisab. |
| --- | --- |

15.

Agentuuril on peakorterilepingu asjus regulaarne kontakt asukohariigiga. Prantsuse ametiasutused on samas seni olnud seisukohal, et agentuuri suhtes kohaldub privileegide ja immuniteetide protokoll ning sellest piisab.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/240 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/240

---

ARUANNE

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

(2014/C 442/28)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet” või „ERCEA”) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet” või „ERCEA”) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhtkomitee kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhtkomitee kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil rakendusameti pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

Lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

4

(5)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62–68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

LISA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182) | 1. | Pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:






  — | seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid; |
| --- | --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182)

1.

Pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:

—

seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid;

| — | näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad; |
| --- | --- |

—

näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad;

| — | määratakse kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul. |
| --- | --- |

—

määratakse kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul.

| 2. | Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse. |
| --- | --- |

2.

Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse.

| 3. | Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

3.

Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks.

| 4. | Nõukogu võtab eriprogrammid vastu seadusandlikku erimenetlust kasutades ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võtab eriprogrammid vastu seadusandlikku erimenetlust kasutades ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

Ameti pädevus

(Komisjoni otsus 2008/37/EÜ)

Eesmärgid

Amet asutati 2007. aasta detsembris komisjoni otsusega 2008/37/EÜ ühenduse eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003. Eriprogrammi rakendab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), mis hõlmab sõltumatut teadusnõukogu, kes paneb paika ERC teadusstrateegia ning kontrollib selle täitmist ameti poolt, kelle ülesandeks on tegevuse juhtimine. Amet sai teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadist sõltumatuks 15. juulil 2009.

Ülesanded

Ameti ülesanded on loetletud delegeerimisaktis (vt komisjoni otsus C(2008)5694, eelkõige selle artiklid 5–7). Ameti ülesannete hulka kuulub muu hulgas ka:

| — | programmi haldamise ja rakendamise kõik aspektid, eelkõige hindamisprotseduurid, eksperdihinnangud ja valikumenetlused vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

programmi haldamise ja rakendamise kõik aspektid, eelkõige hindamisprotseduurid, eksperdihinnangud ja valikumenetlused vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele;

| — | toetuste rahaline ja teadusliku haldamine. |
| --- | --- |

—

toetuste rahaline ja teadusliku haldamine.

Juhtimine

(komisjoni otsused C(2008) 5132 ja C(2011) 4877)

(komisjoni otsused 2007/134/EÜ ja 2011/12/EL)

(nõukogu otsus 2006/972/EÜ)

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003)

Juhtkomitee

Juhtkomitee kontrollib ametit tegevust ning selle nimetab komisjon (vt komisjoni otsus C(2008)5132). Juhtkomitee võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu ameti iga-aastase töökava, halduseelarve ja aastaaruanded. Juhtkomitee koosneb viiest liikmest ja ühest vaatlejast.

ERC teadusnõukogu

Vastavalt komisjoni otsusele 2007/134/EÜ kehtestab ERC teadusnõukogu eriprogrammi „Ideed” teadustöö üldstrateegia ning otsustab, milliseid teadusuuringuid rahastatakse kooskõlas nõukogu otsuse 2006/972/EÜ artikli 5 lõikega 3. Teadusõukogu tagab teostatava teadusuuringu teadusliku kvaliteedi. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust, on teadusnõukogu ülesandeks eriprogrammi „Ideed” aasta tööprogrammi koostamine, vastastikuse eksperdihinnangu menetluse kehtestamine ning samuti eriprogrammi „Ideed” rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll. Teadusnõukogu koosneb 22 liikmest ning selle nimetab komisjon.

Ameti direktor

Direktori nimetab ametisse Euroopa Komisjon neljaks aastaks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

40,1 (37,8) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

2013. aasta tegevuseelarve kohaselt on ametikohtade loetelus ette nähtud 100 (100) ajutist teenistujat, lisaks on eelarves ette nähtud vahendid 289 (289) lepingulise töötaja ning lähetuses viibiva riikliku eksperdi jaoks – kokku 389 (389) ametikohta. 2013. aasta lõpu seisuga oli neist täidetud 379 (380) ametikohta, mis jagunesid järgnevalt:

| — | 99 (96) ajutist töötajat, kellest 13 (11) on lähetatud ja 86 (85) palgatud väljastpoolt; |
| --- | --- |

—

99 (96) ajutist töötajat, kellest 13 (11) on lähetatud ja 86 (85) palgatud väljastpoolt;

| — | 270 (275) lepingulist töötajat;: |
| --- | --- |

—

270 (275) lepingulist töötajat;:

| — | 10 (9) lähetuses viibivat riiklikku eksperti. |
| --- | --- |

—

10 (9) lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 70 % (71 %) |
| --- | --- |

—

põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 70 % (71 %)

| — | haldusülesanded (muud osakonnad): 30 % (29 %) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded (muud osakonnad): 30 % (29 %)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

| 1. | Eriprogrammi „Ideed” tööprogrammi alustamistoetuste, edasijõudnute toetuste, sünergiatoetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Programmi „Ideed” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgneb (välisekspertide tehtav) hindamine, toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide projektikonkursside raames sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on ligikaudu viis aastat. |
| --- | --- |

1.

Eriprogrammi „Ideed” tööprogrammi alustamistoetuste, edasijõudnute toetuste, sünergiatoetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Programmi „Ideed” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgneb (välisekspertide tehtav) hindamine, toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide projektikonkursside raames sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on ligikaudu viis aastat.

| 2. | 2013. aasta projektikonkursside läbiviimine eriprogrammi „Ideed” tööprogrammi raames (alustamistoetused, edasijõudnute toetused, sünergiatoetused ning kontseptsiooni tõestamise toetused): 2013. aastal esitati 10  151 taotlust, neist 3  329 alustamistoetuste, 3  673 uute konsolideerimise projektikonkursi toetuste, 2  408 edasijõudnute toetuste ja 449 sünergiatoetuste ning 292 kontseptsioonide tõestamise taotluste jaoks. Nimetatud taotlustest olid 9  968 rahastamiskõlblikud ning seega hinnati neid hindamiskomisjonides. Kokku otsustati rahastada 959 taotlust (890 põhinimekirjadest ning 69 reservnimekirjadest). |
| --- | --- |

2.

2013. aasta projektikonkursside läbiviimine eriprogrammi „Ideed” tööprogrammi raames (alustamistoetused, edasijõudnute toetused, sünergiatoetused ning kontseptsiooni tõestamise toetused): 2013. aastal esitati 10  151 taotlust, neist 3  329 alustamistoetuste, 3  673 uute konsolideerimise projektikonkursi toetuste, 2  408 edasijõudnute toetuste ja 449 sünergiatoetuste ning 292 kontseptsioonide tõestamise taotluste jaoks. Nimetatud taotlustest olid 9  968 rahastamiskõlblikud ning seega hinnati neid hindamiskomisjonides. Kokku otsustati rahastada 959 taotlust (890 põhinimekirjadest ning 69 reservnimekirjadest).

| 3. | Eriprogrammi „Ideed” ja ameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2013. aastal. |
| --- | --- |

3.

Eriprogrammi „Ideed” ja ameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2013. aastal.

| 4. | 2013. aasta pidas teadusnõukogu regulaarseid kohtumisi Euroopa erinevates paikades (tavaliselt liikmesriikide ametiasutuste kutsel). Erinevates ELi liikmesriikides ja assotsieerunud riikides kohtumiste korraldamisega püütakse ERCd rohkem tutvustada. Kohtumisi peavad tähtsaks ka liikmesriikide ametiasutused ja kohalikud teadus- ja uurimisringkonnad. Ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 korraldati viis sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit: jaanuaris, märtsis ja detsembris vastavalt üks kohtumine Brüsselis (Belgia), üks juunis Bratislavas (Slovakkia) ja üks oktoobris Utrechtis (Madalmaad). ERC struktuuride ja mehhanismide ülevaatamiseks loodud komitee 2009. aastal tehtud soovituste põhjal lõi teadusnõukogu kaks alalist komiteed: esimene neist annab nõu huvide konflikti, teadusliku väärkäitumise ja eetika alastes küsimustes, teine tegeleb hindamiskomiteede liikmete valimisega. Amet toetas mõlema komitee tegevust (komiteed korraldasid 2013. aastal kolm kohtumist). Teadusnõukogu liikmed kohtuvad samuti töörühmade raames konkreetsete küsimuste arutamiseks. 2013. aastal organiseeris amet mitmeid ERC töörühmade kohtumisi, mille teemadeks olid innovatsioon ja suhted ettevõtlusringkondadega avatud juurdepääs, rahvusvahelistumine sooline tasakaal. Töörühmad teevad analüüse ja panustavad teadusnõukogu üldkogu istungil oma mandaadi piiresse jäävates valdkondades vastu võetavate ettepanekute abil ERC teaduslikku strateegiasse. Amet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitmeid töödokumente, mis sisaldasid töörühmade ja alaliste komiteede käsitletud teemasid puudutavaid analüüse ja põhisõnumeid. |
| --- | --- |

4.

2013. aasta pidas teadusnõukogu regulaarseid kohtumisi Euroopa erinevates paikades (tavaliselt liikmesriikide ametiasutuste kutsel). Erinevates ELi liikmesriikides ja assotsieerunud riikides kohtumiste korraldamisega püütakse ERCd rohkem tutvustada. Kohtumisi peavad tähtsaks ka liikmesriikide ametiasutused ja kohalikud teadus- ja uurimisringkonnad. Ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 korraldati viis sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit: jaanuaris, märtsis ja detsembris vastavalt üks kohtumine Brüsselis (Belgia), üks juunis Bratislavas (Slovakkia) ja üks oktoobris Utrechtis (Madalmaad). ERC struktuuride ja mehhanismide ülevaatamiseks loodud komitee 2009. aastal tehtud soovituste põhjal lõi teadusnõukogu kaks alalist komiteed: esimene neist annab nõu huvide konflikti, teadusliku väärkäitumise ja eetika alastes küsimustes, teine tegeleb hindamiskomiteede liikmete valimisega. Amet toetas mõlema komitee tegevust (komiteed korraldasid 2013. aastal kolm kohtumist). Teadusnõukogu liikmed kohtuvad samuti töörühmade raames konkreetsete küsimuste arutamiseks. 2013. aastal organiseeris amet mitmeid ERC töörühmade kohtumisi, mille teemadeks olid innovatsioon ja suhted ettevõtlusringkondadega avatud juurdepääs, rahvusvahelistumine sooline tasakaal. Töörühmad teevad analüüse ja panustavad teadusnõukogu üldkogu istungil oma mandaadi piiresse jäävates valdkondades vastu võetavate ettepanekute abil ERC teaduslikku strateegiasse. Amet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitmeid töödokumente, mis sisaldasid töörühmade ja alaliste komiteede käsitletud teemasid puudutavaid analüüse ja põhisõnumeid.

2013. aastal organiseeris neli töörühma viiest neli suurt üritust Brüsselis:

| — | töörühm, mis käsitles innovatsiooni ja suhteid ettevõtlusringkondadega: „ERC loodud uued tehnoloogiad”, korraldas ürituse 5. veebruaril koostöös Science Business võrgustikuga; 11 ERC kontseptsiooni tõestamise toetuste saajat kohtusid erinevate valdkondade investoritega, et tutvustada oma projekte ja luua potentsiaalseid ärikontakte; |
| --- | --- |

—

töörühm, mis käsitles innovatsiooni ja suhteid ettevõtlusringkondadega: „ERC loodud uued tehnoloogiad”, korraldas ürituse 5. veebruaril koostöös Science Business võrgustikuga; 11 ERC kontseptsiooni tõestamise toetuste saajat kohtusid erinevate valdkondade investoritega, et tutvustada oma projekte ja luua potentsiaalseid ärikontakte;

| — | töörühm, mis käsitles avatud juurdepääsu: „Seminar avatud juurdepääs sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas”. Üritus kavandati ja korraldati koostöös teadusnõukogu avatud juurdepääsu töörühmaga. Üritus tõi kokku paljud selle valdkonna eksperdid, sh ülikoolide, rahastajate ja poliitikakujundajate esindajad. Osa võtsid ka kaks ERC toetusesaajat; |
| --- | --- |

—

töörühm, mis käsitles avatud juurdepääsu: „Seminar avatud juurdepääs sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas”. Üritus kavandati ja korraldati koostöös teadusnõukogu avatud juurdepääsu töörühmaga. Üritus tõi kokku paljud selle valdkonna eksperdid, sh ülikoolide, rahastajate ja poliitikakujundajate esindajad. Osa võtsid ka kaks ERC toetusesaajat;

| — | töörühm, mis käsitles peamisi tulemusnäitajaid: „Teadusuuringute taotluste puhul eesliiniuuringute ja kujunemisjärgus uurimisvaldkondade määratlemine” korraldas ürituse koos kahe koordineerimis- ja toetusmeetme projekti (mis uurisid bibliomeetria potentsiaalset kasutust ERC järelevalve ja hindamisstrateegia toetamiseks) koordinaatoritega. 20. ja 21. veebruaril toimunud kahepäevase arutelu käigus uurisid ERC teadusnõukogu liikmed, stsientomeetria eksperdid, ERCEA teadustöötajad, kolleegid teadusuuringute peadirektoraadist ja kommunikatsioonivõrkude peadirektoraadist ning muude teadustöö rahastamisasutuste esindajad koordineerimis- ja toetusmeetme projektide meeskondade esitatud tulemusi, täpsemalt bibliomeetrilisi meetodeid ja näitajaid, millega mõõta, kui suures ulatuses toetab ERC teadusuuringute eesliiniuuringute ja kujunemisjärgus uurimisvaldkondade teadusuuringute taotlusi; |
| --- | --- |

—

töörühm, mis käsitles peamisi tulemusnäitajaid: „Teadusuuringute taotluste puhul eesliiniuuringute ja kujunemisjärgus uurimisvaldkondade määratlemine” korraldas ürituse koos kahe koordineerimis- ja toetusmeetme projekti (mis uurisid bibliomeetria potentsiaalset kasutust ERC järelevalve ja hindamisstrateegia toetamiseks) koordinaatoritega. 20. ja 21. veebruaril toimunud kahepäevase arutelu käigus uurisid ERC teadusnõukogu liikmed, stsientomeetria eksperdid, ERCEA teadustöötajad, kolleegid teadusuuringute peadirektoraadist ja kommunikatsioonivõrkude peadirektoraadist ning muude teadustöö rahastamisasutuste esindajad koordineerimis- ja toetusmeetme projektide meeskondade esitatud tulemusi, täpsemalt bibliomeetrilisi meetodeid ja näitajaid, millega mõõta, kui suures ulatuses toetab ERC teadusuuringute eesliiniuuringute ja kujunemisjärgus uurimisvaldkondade teadusuuringute taotlusi;

| — | töörühm, mis käsitles soolist tasakaalu: „Teel tippu: meestele ja naistele teaduse ja tehnoloogia valdkonnas võrdsete võimaluste tagamine”. Seminari eesmärk oli kokku koguda riiklike teadusorganisatsioonide esindajad ja soolise võrdõiguslikkuse eksperdid, et arutada erinevates Euroopa riikides praktiseeritavaid erinevaid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tavasid ja lähenemisviise ning jagada naisteadlaste suurema osalemise edendamisele suunatud poliitika ja lähenemisviiside parimaid tavasid. |
| --- | --- |

—

töörühm, mis käsitles soolist tasakaalu: „Teel tippu: meestele ja naistele teaduse ja tehnoloogia valdkonnas võrdsete võimaluste tagamine”. Seminari eesmärk oli kokku koguda riiklike teadusorganisatsioonide esindajad ja soolise võrdõiguslikkuse eksperdid, et arutada erinevates Euroopa riikides praktiseeritavaid erinevaid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tavasid ja lähenemisviise ning jagada naisteadlaste suurema osalemise edendamisele suunatud poliitika ja lähenemisviiside parimaid tavasid.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

Amet võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/247

---

ARUANNE

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

(2014/C 442/29)

SISSEJUHATUS

| 1. | Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses asutuse raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab asutuse raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab asutuse finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 86 protsendilt 2012. aastal 93 protsendini 2013. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 88  487 eurot (58 %). See tulenes 2013. aastal osutatud, kuid veel tasumata IT-teenustest (0,8 miljonit eurot), 2014. aasta töökavas planeeritud IT-teenustest, mille kohta sõlmiti leping aasta lõpus (1,1 miljonit eurot), viivitustest IT-hangetes (0,4 miljonit eurot) ning mõningate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust. |
| --- | --- |

11.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal tõusis 86 protsendilt 2012. aastal 93 protsendini 2013. aastal, mis näitab, et kulukohustuste võtmise ajastus oli paranenud. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 88  487 eurot (58 %). See tulenes 2013. aastal osutatud, kuid veel tasumata IT-teenustest (0,8 miljonit eurot), 2014. aasta töökavas planeeritud IT-teenustest, mille kohta sõlmiti leping aasta lõpus (1,1 miljonit eurot), viivitustest IT-hangetes (0,4 miljonit eurot) ning mõningate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust.

| 12. | Asutus tegi 2013. aastal eelarves 12 ümberpaigutust summas 5,1 miljonit eurot, mis moodustab 18 % eelarvest (2012. aastal: 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % eelarvest)), mis osutab jätkuvatele puudustele eelarve kavandamises. |
| --- | --- |

12.

Asutus tegi 2013. aastal eelarves 12 ümberpaigutust summas 5,1 miljonit eurot, mis moodustab 18 % eelarvest (2012. aastal: 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % eelarvest)), mis osutab jätkuvatele puudustele eelarve kavandamises.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Ca 27 % 2013. aastal ostetud kaupade ja teenuste eest tasuti hilinemisega. Hilinemise keskmine pikkus oli 32 päeva. Hilinenud maksete eest tasuti 2013. aastal viivist summas 3  834 eurot. |
| --- | --- |

13.

Ca 27 % 2013. aastal ostetud kaupade ja teenuste eest tasuti hilinemisega. Hilinemise keskmine pikkus oli 32 päeva. Hilinenud maksete eest tasuti 2013. aastal viivist summas 3  834 eurot.

| 14. | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (8) ning ELi käibemaksudirektiivi (9) kohaselt on asutus kaudsetest maksudest vabastatud. Perioodil 2011–2013 nõuti asutuselt käibemaksu kogusummas 3,3 miljonit eurot. Pärast pikki läbirääkimisi asukohariigiga hakkas asutus 2012. aasta viimases kvartalis makstud käibemaksu tagasi nõudma, kuid 2013. aasta lõpuks oli tagasi saadud vaid 1,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

14.

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (8) ning ELi käibemaksudirektiivi (9) kohaselt on asutus kaudsetest maksudest vabastatud. Perioodil 2011–2013 nõuti asutuselt käibemaksu kogusummas 3,3 miljonit eurot. Pärast pikki läbirääkimisi asukohariigiga hakkas asutus 2012. aasta viimases kvartalis makstud käibemaksu tagasi nõudma, kuid 2013. aasta lõpuks oli tagasi saadud vaid 1,3 miljonit eurot.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 15. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

15.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Protokoll (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta (ELT C 115, 9.5.2008, lk 266).

8

(9)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

9

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Asutuse kulukohustuste summa oli 1 2 8 41  997 eurot, mis moodustas 2011. aasta eelarvest 76 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal III jaotise ehk tegevuskulude puhul (47 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel. | ei kohaldata |
| 2011 | Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees (1). | pooleli |
| 2011 | Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 4 83  845 eurot). | pooleli (2) |
| 2011 | Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 2 07  442 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Sellised ülekandmised ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada. | pooleli |
| 2011 | Asutus peab parandama põhivara haldamist. Asutuse arendatud immateriaalse põhivaraga seoses ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne. | lõpetatud |
| 2011 | Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Teatud ametikoha puhul ei arvestatud nõutava töökogemuse pikkust, pärast tähtaega esitatud avaldused võeti vastu, suuliste ja kirjalike katsete küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt ning puudus ametisse nimetava ametiisiku otsus valimiskomisjoni koosseisu kinnitamise kohta. | lõpetatud |
| 2012 | Asutuse peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud. | lõpetatud |
| 2012 | Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud. | pooleli |
| 2012 | Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. | pooleli |
| 2012 | Asutuse assigneeringute kogusumma oli 2012. aastal 20,3 miljonit eurot, millest 2,8 miljonit eurot (14 %) tühistati ja 4,2 miljonit eurot (21 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti üle 2013. aastasse.
  Tühistamiste kõrge määr tulenes peamiselt sellest, et eelarve koostati 2012. aasta alguses täielikult täidetud ametikohtade loetelu põhjal, samal ajal kui mõned ametikohad täideti alles aasta jooksul. Tühistamisi põhjustasid ka hilinemised seoses IT-valdkonna hangetega. | ei kohaldata |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised moodustasid II jaotises (halduskulud) 39 % ja III jaotises (tegevuskulud) 52 %. II jaotises põhjustas ülekandmisi peamiselt see, et oluline leping asutuse ruumides tehtavate tööde (0,6 miljonit eurot) kohta allkirjastati 2012. aasta detsembris ning kogu soetatud infotehnoloogiline riistvara (0,5 miljonit eurot), telefoniseadmed (0,1 miljonit eurot) ja mööbel (0,3 miljonit eurot) ei olnud aasta lõpuks kohale toimetatud. III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise kõrge määr tuleneb oluliste IT arendusprojektide mitmeaastasest iseloomust ja nendega seotud hangete hilinemistest. | ei kohaldata |
| 2012 | Asutus tegi 2012. aastal eelarves 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % 2012. aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises. | pooleli |
| 2012 | Asutus peab veelgi parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Ühes auditeeritud värbamismenetluses ei arvestatud ametikoha puhul nõutava töökogemuse pikkust ja kolme auditeeritud värbamismenetluse puhul puudusid tõendid selle kohta, et nimekirja pääsemise lävendid oleksid olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Asutuse kulukohustuste summa oli 1 2 8 41  997 eurot, mis moodustas 2011. aasta eelarvest 76 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal III jaotise ehk tegevuskulude puhul (47 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel.

ei kohaldata

2011

Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees (1).

pooleli

2011

Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 4 83  845 eurot).

pooleli (2)

2011

Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 2 07  442 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Sellised ülekandmised ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada.

pooleli

2011

Asutus peab parandama põhivara haldamist. Asutuse arendatud immateriaalse põhivaraga seoses ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne.

lõpetatud

2011

Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Teatud ametikoha puhul ei arvestatud nõutava töökogemuse pikkust, pärast tähtaega esitatud avaldused võeti vastu, suuliste ja kirjalike katsete küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt ning puudus ametisse nimetava ametiisiku otsus valimiskomisjoni koosseisu kinnitamise kohta.

lõpetatud

2012

Asutuse peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud.

lõpetatud

2012

Tegevuse teisel aastal astus asutus kõiki sisekontrollistandardeid käsitlevate põhinõuete vastuvõtmise ja rakendamisega olulise sammu. Standardeid ei ole siiski veel täielikult rakendatud.

pooleli

2012

Hankemenetluste õigeaegsust ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada.

pooleli

2012

Asutuse assigneeringute kogusumma oli 2012. aastal 20,3 miljonit eurot, millest 2,8 miljonit eurot (14 %) tühistati ja 4,2 miljonit eurot (21 %) kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti üle 2013. aastasse.

Tühistamiste kõrge määr tulenes peamiselt sellest, et eelarve koostati 2012. aasta alguses täielikult täidetud ametikohtade loetelu põhjal, samal ajal kui mõned ametikohad täideti alles aasta jooksul. Tühistamisi põhjustasid ka hilinemised seoses IT-valdkonna hangetega.

ei kohaldata

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised moodustasid II jaotises (halduskulud) 39 % ja III jaotises (tegevuskulud) 52 %. II jaotises põhjustas ülekandmisi peamiselt see, et oluline leping asutuse ruumides tehtavate tööde (0,6 miljonit eurot) kohta allkirjastati 2012. aasta detsembris ning kogu soetatud infotehnoloogiline riistvara (0,5 miljonit eurot), telefoniseadmed (0,1 miljonit eurot) ja mööbel (0,3 miljonit eurot) ei olnud aasta lõpuks kohale toimetatud. III jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise kõrge määr tuleneb oluliste IT arendusprojektide mitmeaastasest iseloomust ja nendega seotud hangete hilinemistest.

ei kohaldata

2012

Asutus tegi 2012. aastal eelarves 22 ümberpaigutust summas 3,2 miljonit eurot (16 % 2012. aasta kogueelarvest), mis osutab puudustele eelarve kavandamises.

pooleli

2012

Asutus peab veelgi parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Ühes auditeeritud värbamismenetluses ei arvestatud ametikoha puhul nõutava töökogemuse pikkust ja kolme auditeeritud värbamismenetluse puhul puudusid tõendid selle kohta, et nimekirja pääsemise lävendid oleksid olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist.

lõpetatud

---

(1)  Artikli 15 lõige 4 ja artikli 16 lõige 1.

(2)  Samalaadseid juhtumeid leiti ka 2013. aastal.

---

II LISA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Pariis)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. |
| --- | --- |
| Asutuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) | Ülesanded







  — | Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Asutuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009)

Ülesanded

—

Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Suuniste ja soovituste esitamine. |
| --- | --- |

—

Suuniste ja soovituste esitamine.

| — | Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis on ilmselt liidu õiguse rikkumine. |
| --- | --- |

—

Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis on ilmselt liidu õiguse rikkumine.

| — | Üksikotsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul. |
| --- | --- |

—

Üksikotsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul.

| — | Finantsturu osalistele suunatud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liidu õiguse rikkumine, ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi asutuse vastu võetud otsust, või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osalistele suunatud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liidu õiguse rikkumine, ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi asutuse vastu võetud otsust, või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust.

| — | Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

| — | Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi.

| — | Ühtse metoodika väljatöötamine, et hinnata toote omaduste ja levitamise toimingute mõju finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele. |
| --- | --- |

—

Ühtse metoodika väljatöötamine, et hinnata toote omaduste ja levitamise toimingute mõju finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele.

| — | Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides.

| — | Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt määruses sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

—

Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt määruses sätestatud eesmärke.

| — | Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu. |
| --- | --- |

—

Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu.

| — | Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teevad koos kaks või enam pädevat asutust. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teevad koos kaks või enam pädevat asutust.

| — | Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele. |
| --- | --- |

—

Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele.

| — | Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske. |
| --- | --- |

—

Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske.

| — | Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele, või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele, või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks.

| — | Pädevate asutuste poolt delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste poolt delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine.

| — | Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele.

| — | Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta.

| — | Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.

| — | Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral. |
| --- | --- |

—

Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral.

| — | Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta. |
| --- | --- |

—

Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta.

| — | Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

—

Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega.

| — | Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine.

| — | Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril krediidireitingute andmise ajutine keelamine, reitinguagentuuri krediidireitingute regulatiivsetel eesmärkidel kasutamise peatamine, rikkumise lõpetamise nõudmine ja/või avalike teadaannete avaldamine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril krediidireitingute andmise ajutine keelamine, reitinguagentuuri krediidireitingute regulatiivsetel eesmärkidel kasutamise peatamine, rikkumise lõpetamise nõudmine ja/või avalike teadaannete avaldamine.

| — | Reitinguagentuuri poolt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemisel otsuse tegemine trahvi määramise kohta. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri poolt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemisel otsuse tegemine trahvi määramise kohta.

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Koosseis

Eesistuja (hääleõiguseta); iga liikmesriigi finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht; üks komisjoni esindaja (hääleõiguseta); üks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja (hääleõiguseta) ja üks esindaja kummastki ülejäänud kahest Euroopa järelevalveasutusest (hääleõiguseta).

Ülesanded

Järelevalvenõukogu annab juhiseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks ja teeb asutamismääruse II peatüki kohaseid otsuseid.

Haldusnõukogu

Koosseis

Eesistuja ja kuus muud järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed. Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta (komisjoni esindajal on õigus hääletada eelarveküsimustes).

Ülesanded

Tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt asutamismäärusele.

Eesistuja

Asutuse esindaja, kes vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid. Järelevalvenõukogu nimetab eesistuja ametisse pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendi poolt.

Tegevdirektor

Järelevalvenõukogu nimetab tegevdirektori ametisse pärast Euroopa Parlamendi heakskiitu. Vastutab asutuse juhtimise ning juhatuse töö ettevalmistamise eest.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

Kogueelarve: 28,189 miljonit eurot, sealhulgas:

ELi toetus: 8,6 miljonit eurot

liikmesriikide pädevate asutuste osamaksed: 12,9 miljonit eurot

tasud üksustelt, kelle üle teostatakse järelevalvet: 6,53 miljonit eurot (reitinguagentuurid: 5,7 miljonit eurot; kauplemisteabehoidlad: 0,83 miljonit eurot)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

| — | Alalised töötajad: 106 ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 102 |
| --- | --- |

—

Alalised töötajad: 106 ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 102

| — | Lepingulised töötajad: eelarves kavandatud 25 lepingulist ametikohta, millest 31.12.2013 seisuga oli täidetud: 19 |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: eelarves kavandatud 25 lepingulist ametikohta, millest 31.12.2013 seisuga oli täidetud: 19

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: eelarves kavandatud 14 lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta; riiklike ekspertide ametikohti seisuga 31.12.2013 reaalselt täidetud: 15 |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: eelarves kavandatud 14 lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta; riiklike ekspertide ametikohti seisuga 31.12.2013 reaalselt täidetud: 15

2013. aasta tooted ja teenused

| — | Finantsstabiilsuse järelevalve. Mitme perioodilise riskiaruande ja finantsturu suundumuste kokkuvõtte avaldamine. |
| --- | --- |

—

Finantsstabiilsuse järelevalve. Mitme perioodilise riskiaruande ja finantsturu suundumuste kokkuvõtte avaldamine.

| — | Majandusalaste eriuurimuste ja mõjuhinnangute tegemine. |
| --- | --- |

—

Majandusalaste eriuurimuste ja mõjuhinnangute tegemine.

| — | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kesksete osapoolte ja süsteemsete riskide valdkonnas tehtavale tööle kaasaaitamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kesksete osapoolte ja süsteemsete riskide valdkonnas tehtavale tööle kaasaaitamine.

| — | Korraldatud näitajate põhimõtete ja soovituste väljatöötamine koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega. |
| --- | --- |

—

Korraldatud näitajate põhimõtete ja soovituste väljatöötamine koostöös Euroopa Pangandusjärelevalvega.

| — | Lühikeseks müügi määruse mõju hindamine. |
| --- | --- |

—

Lühikeseks müügi määruse mõju hindamine.

| — | Uuringute läbiviimine jaemüügi kohta ELis. Aruande avaldamine jaemüügi, st komplekssete toodete jaeinvestoritele müümise kohta. |
| --- | --- |

—

Uuringute läbiviimine jaemüügi kohta ELis. Aruande avaldamine jaemüügi, st komplekssete toodete jaeinvestoritele müümise kohta.

| — | Turujärelevalvet ja finantsalast uuendustegevust puudutava töö laiendamine. Finantsalase uuendustegevuse raamistiku kehtestamine. |
| --- | --- |

—

Turujärelevalvet ja finantsalast uuendustegevust puudutava töö laiendamine. Finantsalase uuendustegevuse raamistiku kehtestamine.

| — | Uuenduslike finantstoodete ja -protsesside põhjalik analüüs. Kohustustest vabastatavate väärtpaberite ja väärtpaberistamise analüüs. Liikmesriikide pädevate asutuste küsitlemine riske kindlustava emissiooni ja ühisrahastamise teemadel. |
| --- | --- |

—

Uuenduslike finantstoodete ja -protsesside põhjalik analüüs. Kohustustest vabastatavate väärtpaberite ja väärtpaberistamise analüüs. Liikmesriikide pädevate asutuste küsitlemine riske kindlustava emissiooni ja ühisrahastamise teemadel.

| — | Jaeinvestorite suundumuste seire ja analüüs. |
| --- | --- |

—

Jaeinvestorite suundumuste seire ja analüüs.

| — | Investorite harimise alane töö. OECD rahvusvahelise investorite harimise võrgustiku assotsieerunud liikmeks astumine. |
| --- | --- |

—

Investorite harimise alane töö. OECD rahvusvahelise investorite harimise võrgustiku assotsieerunud liikmeks astumine.

| — | Tugevdatud investorikaitse korra ettevalmistamine MiFID II raames. Edaspidise investorikaitsealase töö ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud investorikaitse korra ettevalmistamine MiFID II raames. Edaspidise investorikaitsealase töö ettevalmistamine.

| — | Tasustamisalaste suuniste väljastamine investeerimisühingutele. Suunised käsitlesid tasustamissüsteemide juhtimist, ülesehitust ja kontrollimist. |
| --- | --- |

—

Tasustamisalaste suuniste väljastamine investeerimisühingutele. Suunised käsitlesid tasustamissüsteemide juhtimist, ülesehitust ja kontrollimist.

| — | Investorite hoiatamine hinnavahelepingute eest. Ühishoiatuse avaldamine koos Euroopa Pangandusjärelevalvega hinnavahelepingutesse investeerimise ohtude kohta. |
| --- | --- |

—

Investorite hoiatamine hinnavahelepingute eest. Ühishoiatuse avaldamine koos Euroopa Pangandusjärelevalvega hinnavahelepingutesse investeerimise ohtude kohta.

| — | Ühissuuniste avaldamine koos Euroopa Pangandusjärelevalvega kaebuste menetlemise kohta seoses väärtpaberite ja pangandusega. |
| --- | --- |

—

Ühissuuniste avaldamine koos Euroopa Pangandusjärelevalvega kaebuste menetlemise kohta seoses väärtpaberite ja pangandusega.

| — | Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühisseisukohtade avaldamine tootjapoolse tootmisprotsessi järelevalve ja juhtimispõhimõtete kohta. |
| --- | --- |

—

Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühisseisukohtade avaldamine tootjapoolse tootmisprotsessi järelevalve ja juhtimispõhimõtete kohta.

| — | Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühise tarbijakaitsepäeva korraldamine Pariisis. |
| --- | --- |

—

Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühise tarbijakaitsepäeva korraldamine Pariisis.

| — | Reitinguagentuuride üle tehtava järelevalve tugevdamine. 22 reitinguagentuuri registreerimine ja kahe sertifitseerimine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride üle tehtava järelevalve tugevdamine. 22 reitinguagentuuri registreerimine ja kahe sertifitseerimine.

| — | Pärast 2012. aastal tehtud reitinguagentuuridevahelist uuringut pangareitingu metoodika kohta kontrolliti 2013. aastal uuringu alusel võetud parandusmeetmeid osana pidevast järelevalveprotsessist. Aruande avaldamine riigireitingute alase uurimistöö kohta. 14 väikese ja keskmise suurusega reitinguagentuuri hindamine, keskendudes reitinguagentuuride poolt määrusele vastavuse tagamiseks rakendatavatele süsteemidele ja kontrollimehhanismidele. |
| --- | --- |

—

Pärast 2012. aastal tehtud reitinguagentuuridevahelist uuringut pangareitingu metoodika kohta kontrolliti 2013. aastal uuringu alusel võetud parandusmeetmeid osana pidevast järelevalveprotsessist. Aruande avaldamine riigireitingute alase uurimistöö kohta. 14 väikese ja keskmise suurusega reitinguagentuuri hindamine, keskendudes reitinguagentuuride poolt määrusele vastavuse tagamiseks rakendatavatele süsteemidele ja kontrollimehhanismidele.

| — | Reitinguagentuuride uutele nõuetele vastavuse hindamine, keskendudes riigireitingute, hinnapoliitika ja menetluste avalikustamise aspektidele. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride uutele nõuetele vastavuse hindamine, keskendudes riigireitingute, hinnapoliitika ja menetluste avalikustamise aspektidele.

| — | Reitinguagentuuride riskianalüüsiraamistiku tõhustamine. Reitinguagentuuridepoolse regulatiivsete eeskirjade muudatuste tegemise kontroll. Euroopa järelevalveasutuste vahelise koostöö ja rahvusvaheliste järelevalveasutustega tehtava reitinguagentuuridealase koostöö tugevdamine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride riskianalüüsiraamistiku tõhustamine. Reitinguagentuuridepoolse regulatiivsete eeskirjade muudatuste tegemise kontroll. Euroopa järelevalveasutuste vahelise koostöö ja rahvusvaheliste järelevalveasutustega tehtava reitinguagentuuridealase koostöö tugevdamine.

| — | Töö seoses reitinguagentuuride poliitikaalaste tegevuspõhimõtetega. Reitinguagentuuride määruse reguleerimisala selgitavate suuniste ja soovituste ning registreeritud reitinguagentuuride (koos nende turuosaga) nimekirja avaldamine. Aruteludokumendi avaldamine muudatustepaketi CRA3 rakendamise ja kolme regulatiivse tehnilise standardi eelnõu kohta. Esimese nõuande avaldamine väikeste reitinguagentuuride võrgu teostatavuse kohta. |
| --- | --- |

—

Töö seoses reitinguagentuuride poliitikaalaste tegevuspõhimõtetega. Reitinguagentuuride määruse reguleerimisala selgitavate suuniste ja soovituste ning registreeritud reitinguagentuuride (koos nende turuosaga) nimekirja avaldamine. Aruteludokumendi avaldamine muudatustepaketi CRA3 rakendamise ja kolme regulatiivse tehnilise standardi eelnõu kohta. Esimese nõuande avaldamine väikeste reitinguagentuuride võrgu teostatavuse kohta.

| — | Kuuele kauplemisteabehoidlale tegevusloa andmine ja nende üle järelevalve tegemine. |
| --- | --- |

—

Kuuele kauplemisteabehoidlale tegevusloa andmine ja nende üle järelevalve tegemine.

| — | Kesksete vastaspoolte järelevalvekolleegiumides osalemine. Koostati kirjalik raamleping järelevalvekolleegiumide moodustamiseks ja toimimiseks ning ühine riskihindamisvorm. Alustati kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamist – tunnustamist taotles 35 kolmandate riikide keskset vastaspoolt. |
| --- | --- |

—

Kesksete vastaspoolte järelevalvekolleegiumides osalemine. Koostati kirjalik raamleping järelevalvekolleegiumide moodustamiseks ja toimimiseks ning ühine riskihindamisvorm. Alustati kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamist – tunnustamist taotles 35 kolmandate riikide keskset vastaspoolt.

| — | Täiendavate nõuannete avaldamine ELi reitinguagentuure reguleeriva korra ning vastavate Argentina, Brasiilia, Mehhiko, Hongkongi ja Singapuri õigus- ja järelevalveraamistike samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

—

Täiendavate nõuannete avaldamine ELi reitinguagentuure reguleeriva korra ning vastavate Argentina, Brasiilia, Mehhiko, Hongkongi ja Singapuri õigus- ja järelevalveraamistike samaväärsuse kohta.

| — | Euroopa turu infrastruktuuri määruse rakenduseeskirjade väljaandmine. Küsimuste ja vastuste avaldamine Euroopa turu infrastruktuuri määruse järjepideva rakendamise edendamiseks. See sisaldas järgmist:






  — | kliirimiskohustuse tehniliste üksikasjade ettevalmistamine; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa turu infrastruktuuri määruse rakenduseeskirjade väljaandmine. Küsimuste ja vastuste avaldamine Euroopa turu infrastruktuuri määruse järjepideva rakendamise edendamiseks. See sisaldas järgmist:

—

kliirimiskohustuse tehniliste üksikasjade ettevalmistamine;

| — | pensioniskeemide ja grupisiseste tehingute läbivaatamise alustamine; |
| --- | --- |

—

pensioniskeemide ja grupisiseste tehingute läbivaatamise alustamine;

| — | finantssektoriväliste vastaspoolte kohustuste alase teadlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

finantssektoriväliste vastaspoolte kohustuste alase teadlikkuse suurendamine;

| — | kesksete vastaspoolte järelevalvekolleegiumide regulatiivsete tehniliste standardite väljastamine; |
| --- | --- |

—

kesksete vastaspoolte järelevalvekolleegiumide regulatiivsete tehniliste standardite väljastamine;

| — | koostalitluskorra suuniste ja soovituste lõpparuande avaldamine vastavalt Euroopa turu infrastruktuuri määrusele; |
| --- | --- |

—

koostalitluskorra suuniste ja soovituste lõpparuande avaldamine vastavalt Euroopa turu infrastruktuuri määrusele;

| — | standardite väljastamine ELi-väliste vastaspooltega seotud börsiväliste tuletisinstrumentide kohta; |
| --- | --- |

—

standardite väljastamine ELi-väliste vastaspooltega seotud börsiväliste tuletisinstrumentide kohta;

| — | komisjoni nõustamine kolmandate riikide eeskirjade ja Euroopa turu infrastruktuuri määruse samaväärsuse osas; |
| --- | --- |

—

komisjoni nõustamine kolmandate riikide eeskirjade ja Euroopa turu infrastruktuuri määruse samaväärsuse osas;

| — | väärtpaberite keskdepositooriumi määruse ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

väärtpaberite keskdepositooriumi määruse ettevalmistamine;

| — | rahvusvahelise tuletisinstrumentide alase dialoogi koordineerimine. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise tuletisinstrumentide alase dialoogi koordineerimine.

| — | Tulevaste MiFID II ülesannete ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

Tulevaste MiFID II ülesannete ettevalmistamine.

| — | Standardite esitamine komisjonile seoses osaluse omandamise ja suurendamisega investeerimisühingutes vastavalt kehtivale finantsinstrumentide turgude direktiivile. Finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud ärieeskirjade rakendamise ülevaatamine. |
| --- | --- |

—

Standardite esitamine komisjonile seoses osaluse omandamise ja suurendamisega investeerimisühingutes vastavalt kehtivale finantsinstrumentide turgude direktiivile. Finantsinstrumentide turgude direktiivis sätestatud ärieeskirjade rakendamise ülevaatamine.

| — | Andmeedastuseeskirjade ülevaatamine ja selgitamine mitme regulatsiooni vaatepunktist. |
| --- | --- |

—

Andmeedastuseeskirjade ülevaatamine ja selgitamine mitme regulatsiooni vaatepunktist.

| — | Börsil kaubeldavaid tuletisinstrumente puudutava aruandluse selgitamine. Üksikasjade ettevalmistamine tehinguaruandluse, järjestuse registreerimise ja võrdlusandmete kohta. |
| --- | --- |

—

Börsil kaubeldavaid tuletisinstrumente puudutava aruandluse selgitamine. Üksikasjade ettevalmistamine tehinguaruandluse, järjestuse registreerimise ja võrdlusandmete kohta.

| — | Komisjoni nõustamine lühikeseks müügi määruse ülevaatamise osas. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nõustamine lühikeseks müügi määruse ülevaatamise osas.

| — | Tulevase turu kuritarvitamist käsitleva määruse rakendusmeetmete ettevalmistamine. Turu kuritarvitamist käsitleva määruse poliitikavõimaluste üle konsulteerimine seoses mõningate rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

Tulevase turu kuritarvitamist käsitleva määruse rakendusmeetmete ettevalmistamine. Turu kuritarvitamist käsitleva määruse poliitikavõimaluste üle konsulteerimine seoses mõningate rakendusmeetmetega.

| — | Jaeinvesteerimisfondide raamistiku tugevdamine. |
| --- | --- |

—

Jaeinvesteerimisfondide raamistiku tugevdamine.

| — | Euroopa turu infrastruktuuri määruse poolt eurofondide vastaspoolte riskide arvutamisele avalduva mõju selgitamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa turu infrastruktuuri määruse poolt eurofondide vastaspoolte riskide arvutamisele avalduva mõju selgitamine.

| — | Järelevalvealaste koostöökokkulepete sõlmimine 46 ELi-välise asutusega alternatiivsete investeerimisfondide suhtes. |
| --- | --- |

—

Järelevalvealaste koostöökokkulepete sõlmimine 46 ELi-välise asutusega alternatiivsete investeerimisfondide suhtes.

| — | Alternatiivsete investeerimisfondide eeskirjade jätkuv selgitamine. Lõpparuande avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide liikide regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta ja selle komisjonile jõustamiseks esitamine. |
| --- | --- |

—

Alternatiivsete investeerimisfondide eeskirjade jätkuv selgitamine. Lõpparuande avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide liikide regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta ja selle komisjonile jõustamiseks esitamine.

| — | Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi reguleerimisala selgitamine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi põhimõisteid käsitlevate suuniste lõpparuande avaldamine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate tasustamise suuniste vastuvõtmine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivile vastavaid usaldusväärseid tasustamispõhimõtteid käsitlevate suuniste lõpparuande avaldamine. |
| --- | --- |

—

Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi reguleerimisala selgitamine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi põhimõisteid käsitlevate suuniste lõpparuande avaldamine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate tasustamise suuniste vastuvõtmine. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivile vastavaid usaldusväärseid tasustamispõhimõtteid käsitlevate suuniste lõpparuande avaldamine.

| — | Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate aruandlusnõuete selgitamine. Suuniste avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivis sätestatud aruandluskohustuste kohta. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi hilinenud ülevõtmise käsitlemine. Arvamuse esitamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi hilinenud ülevõtmise praktilise korra kohta. |
| --- | --- |

—

Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate aruandlusnõuete selgitamine. Suuniste avaldamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivis sätestatud aruandluskohustuste kohta. Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi hilinenud ülevõtmise käsitlemine. Arvamuse esitamine alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi hilinenud ülevõtmise praktilise korra kohta.

| — | Esimeste prospektidirektiivile vastavate standardite esitamine. Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ja aruande esitamine komisjonile. Kolmandate riikide prospektide samaväärsuse raamistiku ajakohastamine. Suurosalust puudutavate läbipaistvusnõuete standardite ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

Esimeste prospektidirektiivile vastavate standardite esitamine. Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ja aruande esitamine komisjonile. Kolmandate riikide prospektide samaväärsuse raamistiku ajakohastamine. Suurosalust puudutavate läbipaistvusnõuete standardite ettevalmistamine.

| — | Aruande avaldamine prospektidirektiivis sätestatud vastutuskorra kohta. |
| --- | --- |

—

Aruande avaldamine prospektidirektiivis sätestatud vastutuskorra kohta.

| — | Kooskõlas tegutsemise mõiste selgitamine rahvusvahelistele investoritele. Sellise teatise avaldamine, mis käsitles teavet prospektidirektiivile vastava aktsionäride koostöö ja kooskõlas tegutsemise kohta. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas tegutsemise mõiste selgitamine rahvusvahelistele investoritele. Sellise teatise avaldamine, mis käsitles teavet prospektidirektiivile vastava aktsionäride koostöö ja kooskõlas tegutsemise kohta.

| — | Lühikeseks müügi määruse ühtse rakendamise edendamine. |
| --- | --- |

—

Lühikeseks müügi määruse ühtse rakendamise edendamine.

| — | Turutegemise suuniste koostamise lõpuleviimine. Suuniste avaldamine turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes kohaldatavate erandite kohta. |
| --- | --- |

—

Turutegemise suuniste koostamise lõpuleviimine. Suuniste avaldamine turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes kohaldatavate erandite kohta.

| — | Ajutiste keeldude rakendamise lihtsustamine ja koordineerimine. 2013. aastal täitis asutus kaheksal korral oma koordinaatorirolli. |
| --- | --- |

—

Ajutiste keeldude rakendamise lihtsustamine ja koordineerimine. 2013. aastal täitis asutus kaheksal korral oma koordinaatorirolli.

| — | Arvelduskorra ja arvelduse ebaõnnestumiste seire. |
| --- | --- |

—

Arvelduskorra ja arvelduse ebaõnnestumiste seire.

| — | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ühetaolise rakendamise edendamine ELis. Nõustamine finantsteabe rakendamise suuniste projekti osas. Aruteludokumendi avaldamine finantsteabe rakendamise kavandatud suuniste kohta. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ühetaolise rakendamise edendamine ELis. Nõustamine finantsteabe rakendamise suuniste projekti osas. Aruteludokumendi avaldamine finantsteabe rakendamise kavandatud suuniste kohta.

| — | IFRSi ja ELi ettevõtete finantsaruannete võrdluse koostamine. Osalemine IFRSi edasiarendamises. Finantsteabe standardite ettevalmistamine. Kavandatud auditeerimiseeskirjade ülevaatamine. |
| --- | --- |

—

IFRSi ja ELi ettevõtete finantsaruannete võrdluse koostamine. Osalemine IFRSi edasiarendamises. Finantsteabe standardite ettevalmistamine. Kavandatud auditeerimiseeskirjade ülevaatamine.

| — | ELi volitatud nõustajate käitumisjuhendi arendamises osalemine. |
| --- | --- |

—

ELi volitatud nõustajate käitumisjuhendi arendamises osalemine.

| — | Liikmesriikidepoolse ELi õiguse kohaldamise ülevaatamine. Muudatuste tegemine vastastikuste eksperdihinnangute metoodikas. Rahaturufondide suuniste eksperdihinnangu koostamine. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidepoolse ELi õiguse kohaldamise ülevaatamine. Muudatuste tegemine vastastikuste eksperdihinnangute metoodikas. Rahaturufondide suuniste eksperdihinnangu koostamine.

Allikas: asutuse edastatud lisa.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 11. | Seoses ülekandmiste suure määraga, mis on tingitud tasumata IT-teenuste lepingutest ja vastavate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust ning on seetõttu osaliselt paratamatu, püüab ESMA parandada hankekava seiret, et vähendada ülekandmisi miinimumini. |
| --- | --- |

11.

Seoses ülekandmiste suure määraga, mis on tingitud tasumata IT-teenuste lepingutest ja vastavate IT-projektide mitmeaastasest iseloomust ning on seetõttu osaliselt paratamatu, püüab ESMA parandada hankekava seiret, et vähendada ülekandmisi miinimumini.

| 12. | ESMA võtab arvesse kontrollikoja märkust eelarves tehtud ümberpaigutuste arvu kohta. Samas ei tohi unustada, et ESMA 2013. aasta eelarve koostati 2011. aasta lõpus, kui asutuse tegevuse algusest oli möödas vähem kui aasta. 2013. aastal töötati välja uus eelarve kavandamise metoodika, et vähendada ümberpaigutuste vajadust 2015. aastale järgneval perioodil. ESMA alustas 2013. aastal ka korrapäraste eelarve läbivaatustega, et parandada eelarve täitmist. |
| --- | --- |

12.

ESMA võtab arvesse kontrollikoja märkust eelarves tehtud ümberpaigutuste arvu kohta. Samas ei tohi unustada, et ESMA 2013. aasta eelarve koostati 2011. aasta lõpus, kui asutuse tegevuse algusest oli möödas vähem kui aasta. 2013. aastal töötati välja uus eelarve kavandamise metoodika, et vähendada ümberpaigutuste vajadust 2015. aastale järgneval perioodil. ESMA alustas 2013. aastal ka korrapäraste eelarve läbivaatustega, et parandada eelarve täitmist.

| 13. | ESMA on hilistest maksetest teadlik ja astus 2013. aastal samme probleemi lahendamiseks. Maksete seire parandamiseks loodi kahenädalased aruanded ning maksesüsteemi koolituskampaania. 2013. aasta lõpuks suutis ESMA raharingluse ühtlustada ja võttis kasutusele vormid protsessi õigeaegsuse parandamiseks. |
| --- | --- |

13.

ESMA on hilistest maksetest teadlik ja astus 2013. aastal samme probleemi lahendamiseks. Maksete seire parandamiseks loodi kahenädalased aruanded ning maksesüsteemi koolituskampaania. 2013. aasta lõpuks suutis ESMA raharingluse ühtlustada ja võttis kasutusele vormid protsessi õigeaegsuse parandamiseks.

| 14. | Peakorteri lepingu läbirääkimiste tõttu algatas ESMA Prantsuse valitsuselt käibemaksu tagasi nõudmise menetluse alles 2012. aasta lõpus. Seetõttu pidi asutus 2013. aastal töötlema tagasiulatuvalt mitmeid käibemaksunõudeid, millest viimased saadeti välja mais 2014. Lisaks kogunenud nõuete töötlemisele kehtestati 2013. aasta lõpus igakvartaliline käibemaksu tagasinõudmise menetlus. Tänu neile meetmetele peaks 2014. aasta lõpuks menetletavate käibemaksunõuete arv tunduvalt vähenema. |
| --- | --- |

14.

Peakorteri lepingu läbirääkimiste tõttu algatas ESMA Prantsuse valitsuselt käibemaksu tagasi nõudmise menetluse alles 2012. aasta lõpus. Seetõttu pidi asutus 2013. aastal töötlema tagasiulatuvalt mitmeid käibemaksunõudeid, millest viimased saadeti välja mais 2014. Lisaks kogunenud nõuete töötlemisele kehtestati 2013. aasta lõpus igakvartaliline käibemaksu tagasinõudmise menetlus. Tänu neile meetmetele peaks 2014. aasta lõpuks menetletavate käibemaksunõuete arv tunduvalt vähenema.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/260 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/260

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

(2014/C 442/30)

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond” või „ETF”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2008) (2). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (nt IPA, FRAME, GEMM) rakendamisel (3). |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond” või „ETF”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1) (uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2008) (2). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (nt IPA, FRAME, GEMM) rakendamisel (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KOMMENTAARID

| 11. | 2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5 miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel. |
| --- | --- |

11.

2013. aasta lõpu seisuga hoidis fond 7,5 miljonit eurot ühes madala krediidireitinguga pangas (F3, BBB) asuvatel arvetel.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 12. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  ELT L 354, 31.12.2008, k 82.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil fondi pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

8

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99,9 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,6 miljonit eurot (36,8 %). Selle peamine põhjus oli hoonetega seotud 2012. aastal osutatud teenuste arvete hiline kättesaamine (0,3 miljonit eurot) ning kavakohaselt 2012. aasta viimastel kuudel tellitud infotehnoloogilise riist- ja tarkvara kättetoimetamine alles 2013. aastal (0,3 miljonit eurot). | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 99,9 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse tehtud kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 0,6 miljonit eurot (36,8 %). Selle peamine põhjus oli hoonetega seotud 2012. aastal osutatud teenuste arvete hiline kättesaamine (0,3 miljonit eurot) ning kavakohaselt 2012. aasta viimastel kuudel tellitud infotehnoloogilise riist- ja tarkvara kättetoimetamine alles 2013. aastal (0,3 miljonit eurot).

ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Koolitusfond (Torino)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3) | „Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.” |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90) | Eesmärgid







  — | Aidata kaasa ELi välissuhete poliitika raames inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetab kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3)

„Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.”

Fondi pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90)

Eesmärgid

—

Aidata kaasa ELi välissuhete poliitika raames inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetab kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad.

| — | Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides liidu tasandil kehtestatud üldjuhiseid, täidab fond järgmisi ülesandeid:

| — | pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides; |
| --- | --- |

—

pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides;

| — | edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi; |
| --- | --- |

—

edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi;

| — | toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal; |
| --- | --- |

—

toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal;

| — | aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel; |
| --- | --- |

—

aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

| — | toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse; |
| --- | --- |

—

toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

| — | levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel; |
| --- | --- |

—

levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

| — | aitab komisjoni palvel analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust; |
| --- | --- |

—

aitab komisjoni palvel analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

| — | võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon. |
| --- | --- |

—

võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

Juhtimine

Juhatus

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Kolm komisjoni esindajat.

Kolm Euroopa Parlamendi nimetatud hääleõiguseta eksperti.

Lisaks võivad juhatuse koosolekutel vaatlejana osaleda kolm partnerriikide esindajat.

Direktor

Direktori nimetab ametisse juhatus komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal fondi käsutusse antud vahendid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

22,0 miljonit eurot (20,1 miljonit eurot) kulukohustusteks ja 22,0 miljonit eurot makseteks (20,1 miljonit eurot), millest 19,9 miljonit eurot moodustab komisjoni toetus.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

96 (96) ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 92 (1)(93).

40 (37) muud töötajat (kohalikud töötajad, lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Personal kokku: 132 (130), mis jaotub tegevuste kaupa:

põhitegevus: 76,5(73)

haldusülesanded: 28 (28) + kaks reservis asuvat ETFi töötajat, keda rakendatakse vastavalt vajadusele teiste asendamiseks

koordineerimise ja teabeedastusega seotud ülesanded: 25,5(29)

Eelarveaastal 2013 pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Tegevus

Vastavalt asutamismääruses sätestatule ja juhatuse otsusele aitab fond ELi välissuhete poliitika raames kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele 30 partnerriigis. Fondi peamine tegevus hõlmab ELi poliitika ja projektide toetamist, poliitika analüüsimist, teabe ja kogemuste levitamist ja vahetamist, ning toetust partnerriikidele suutlikkuse tõstmiseks.

Fondi pakutav lisaväärtus tuleneb neutraalsest, mittekaubanduslikust ja ainulaadsest teadmistebaasist, mis hõlmab kogemusi inimkapitali arendamise alal ja selle seoseid tööhõivega. Sinna kuuluvad ka kogemused ELi ja liikmesriikide kasutatavate inimkapitali arendamise lähenemisviiside kohandamisel partnerriikide kontekstiga.

2013. aastal kinnitati ETFi 27 partnerriigis rakendatav Torino protsess, mis on osalusel ja tõenditel baseeruv kutsehariduse ja -koolituse poliitika ja süsteemide analüüs, maikuus organiseeritud konverentsil „Torino protsess: oskuste arendamine”.

Fond täitis talle nõukogu määrusega antud põhikohustusi järgnevalt:

| | Väljundid |
| --- | --- |
| 2013 | 2012 |
| ELi poliitika ja välissuhete rahastamisvahendite projektitsükli toetamine partnerriikides | 40 | 36 |
| Partnerriikide suutlikkuse arendamine | 63 | 66 |
| Poliitika analüüs | 20 | 31 |
| Teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine | 21 | 28 |
| Kokku | 144 | 161 |

Väljundid

2013

2012

ELi poliitika ja välissuhete rahastamisvahendite projektitsükli toetamine partnerriikides

40

36

Partnerriikide suutlikkuse arendamine

63

66

Poliitika analüüs

20

31

Teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine

21

28

Kokku

144

161

Väljunditega mõõdetakse projektitulemuste saavutamist ning need seovad eelarve fondi tegevuse ja tulemustega.

Lisaks tööprogrammi raames ellu viidud tegevustele vastas fond aasta jooksul ka otse komisjoni esitatud taotlustele.

| | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni esitatud taotlused | 78 | 107 |
| Kagu-Euroopa riikidele ja Türgile suunatud taotlused | 38 % | 42 % |
| Vahemere piirkonna kaguosa riikidele suunatud taotlused | 28 % | 32 % |
| Ida-Euroopa riikidele suunatud taotlused | 18 % | 12 % |
| Kesk-Aasia riikidele suunatud taotlused | 15 % | 14 % |

2013

2012

Komisjoni esitatud taotlused

78

107

Kagu-Euroopa riikidele ja Türgile suunatud taotlused

38 %

42 %

Vahemere piirkonna kaguosa riikidele suunatud taotlused

28 %

32 %

Ida-Euroopa riikidele suunatud taotlused

18 %

12 %

Kesk-Aasia riikidele suunatud taotlused

15 %

14 %

---

(1)  Sealhulgas üks vastuvõetud tööpakkumine (lepingu alguskuupäev 1.3.2014).

Allikas: fondi edastatud lisa.

---

FONDI VASTUSED

| 11. | ETF nõustub kontrollikoja tähelepanekuga ja kinnitab oma soovi osaleda 2014. aastal komisjoni korraldatavas pangandusteenuste ühises hankemenetluses. Hankemenetluse ebaõnnestumise korral korraldab ETF oma hankekonkursi, et sõlmida leping kõrgema krediidireitinguga pangaga.
  Kõrge pangasaldo 31. detsembril 2013 tulenes 2014. aasta toetuse esimese osamakse ettemaksust ning uute projektide GEMM ja FRAME laekunud vahenditest. |
| --- | --- |

11.

ETF nõustub kontrollikoja tähelepanekuga ja kinnitab oma soovi osaleda 2014. aastal komisjoni korraldatavas pangandusteenuste ühises hankemenetluses. Hankemenetluse ebaõnnestumise korral korraldab ETF oma hankekonkursi, et sõlmida leping kõrgema krediidireitinguga pangaga.

Kõrge pangasaldo 31. detsembril 2013 tulenes 2014. aasta toetuse esimese osamakse ettemaksust ning uute projektide GEMM ja FRAME laekunud vahenditest.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/267 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/267

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

(2014/C 442/31)

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas agentuuri eelmise põhikirja. Agentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) asutati 1958. aastal (1). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (2) asendas agentuuri eelmise põhikirja. Agentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele.

| 2. | Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Agentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Aastateks 2012 ja 2013 eraldas komisjon agentuurile oma eelarve, mis katab siiski vaid väikese osa agentuuri tegevuskuludest. |
| --- | --- |

2.

Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril põhitegevuse jaoks oma eelarvet. Agentuuri kõik tegevuskulud kandis komisjon. Aastateks 2012 ja 2013 eraldas komisjon agentuurile oma eelarve, mis katab siiski vaid väikese osa agentuuri tegevuskuludest.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 11. | Agentuuri raamatupidamise aastaaruande lisades selgitatakse, et kõik palgad ja ka mõned täiendavad haldusteenuste kulud maksti otse komisjoni eelarvest. Palgakulud on küll avalikustatud, samas puuduvad aga andmed haldusteenuste kulude mahu kohta. Seetõttu ei ole täielikult selge, mil määral agentuur komisjonist sõltub. |
| --- | --- |

11.

Agentuuri raamatupidamise aastaaruande lisades selgitatakse, et kõik palgad ja ka mõned täiendavad haldusteenuste kulud maksti otse komisjoni eelarvest. Palgakulud on küll avalikustatud, samas puuduvad aga andmed haldusteenuste kulude mahu kohta. Seetõttu ei ole täielikult selge, mil määral agentuur komisjonist sõltub.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Agentuuri sisekontrollimehhanismide peamised elemendid on ebapiisavalt dokumenteeritud: see puudutab näiteks riskijuhtimist ja kontrollistrateegiat, tulemuslikkuse seire protseduure, sisekontrollisüsteemi toimimise hindamist ja kutsenorme. |
| --- | --- |

12.

Agentuuri sisekontrollimehhanismide peamised elemendid on ebapiisavalt dokumenteeritud: see puudutab näiteks riskijuhtimist ja kontrollistrateegiat, tulemuslikkuse seire protseduure, sisekontrollisüsteemi toimimise hindamist ja kutsenorme.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534/58.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Ilma punktis 10 avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele asjaoludele: Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Agentuuri põhikirja artiklis 7 sätestatakse, et „agentuuri kulud koosnevad tema töötajate ja komitee halduskuludest, samuti kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevatest kuludest”. Tegelikkuses ei ole agentuurile alates 2008. aastast eelarvet eraldatud. Sellest tulenevalt tasus komisjon eelmainitud artiklis 7 loetletud kulud. Kontrollikoja hinnangul on selline olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga ning kontrollikoda on seisukohal, et agentuur ja komisjon peavad koos kõigi huvitatud pooltega kaaluma samme selle vastuolu kõrvaldamiseks. | lõpetatud |
| 2012 | Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril oma eelarvet. Komisjon kandis otse kõik agentuuri tegevuskulud ning andis ka heakskiidu eelarve täitmisele. Kontrollikoja hinnangul on nimetatud olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga.
  Peale kontrollikoja kommentaare eraldas komisjon agentuurile 2012. aastaks oma eelarve summas 98  000 eurot (koos agentuuri enda finantsinvesteeringutest teenitud tuluga 1 04  000 eurot). Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 ning agentuuri põhikirja artiklis 6 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Sellest hoolimata kandis komisjon otse enamiku agentuuri kuludest (töötajad, kontoriruumid ja IT-süsteemid). See, et tööjõukulud kannab komisjon, on sätestatud agentuuri põhikirja artiklis 4. Eelnev on vastuolus asjaoluga, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. | alustamata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Ilma punktis 10 avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele asjaoludele: Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Agentuuri põhikirja artiklis 7 sätestatakse, et „agentuuri kulud koosnevad tema töötajate ja komitee halduskuludest, samuti kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevatest kuludest”. Tegelikkuses ei ole agentuurile alates 2008. aastast eelarvet eraldatud. Sellest tulenevalt tasus komisjon eelmainitud artiklis 7 loetletud kulud. Kontrollikoja hinnangul on selline olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga ning kontrollikoda on seisukohal, et agentuur ja komisjon peavad koos kõigi huvitatud pooltega kaaluma samme selle vastuolu kõrvaldamiseks.

lõpetatud

2012

Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Ajavahemikus 2008–2011 ei olnud agentuuril oma eelarvet. Komisjon kandis otse kõik agentuuri tegevuskulud ning andis ka heakskiidu eelarve täitmisele. Kontrollikoja hinnangul on nimetatud olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga.

Peale kontrollikoja kommentaare eraldas komisjon agentuurile 2012. aastaks oma eelarve summas 98  000 eurot (koos agentuuri enda finantsinvesteeringutest teenitud tuluga 1 04  000 eurot). Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 ning agentuuri põhikirja artiklis 6 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Sellest hoolimata kandis komisjon otse enamiku agentuuri kuludest (töötajad, kontoriruumid ja IT-süsteemid). See, et tööjõukulud kannab komisjon, on sätestatud agentuuri põhikirja artiklis 4. Eelnev on vastuolus asjaoluga, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev.

alustamata

---

II LISA

Euratomi Tarneagentuur (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Ühine tarnepoliitika tuumamaterjalide jaoks vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu põhimõtetele ja eesmärkidele (tarnekindlus).
  Euratomi Tarneagentuur asutati otse 1957. aastal allkirjastatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 52 alusel. Lisaks reguleerib agentuuri tegevust nõukogu otsusega kehtestatud agentuuri põhikiri, mille õiguslik alus on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 54. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (määratletud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (peamiselt selle 6. peatükis) ning nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega kehtestatud agentuuri põhikirjas (2008/114/EÜ, Euratom) | Eesmärgid







  — | Tagada tuumamaterjalide tarned ühise tarnepoliitika ning võrdse juurdepääsu kaudu. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Ühine tarnepoliitika tuumamaterjalide jaoks vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu põhimõtetele ja eesmärkidele (tarnekindlus).

Euratomi Tarneagentuur asutati otse 1957. aastal allkirjastatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 52 alusel. Lisaks reguleerib agentuuri tegevust nõukogu otsusega kehtestatud agentuuri põhikiri, mille õiguslik alus on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 54.

Ameti pädevus

(määratletud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus (peamiselt selle 6. peatükis) ning nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega kehtestatud agentuuri põhikirjas (2008/114/EÜ, Euratom)

Eesmärgid

—

Tagada tuumamaterjalide tarned ühise tarnepoliitika ning võrdse juurdepääsu kaudu.

| — | Tagada, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütusega. |
| --- | --- |

—

Tagada, et kõiki kasutajaid ühenduses varustataks regulaarselt ja õiglaselt maakide ja tuumkütusega.

| — | Jälgida ja tuvastada turusuundumusi, mis võiksid mõjutada tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Jälgida ja tuvastada turusuundumusi, mis võiksid mõjutada tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidus.

| — | Tagada ühendusele ekspertarvamused, teave ja nõuanded mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega. |
| --- | --- |

—

Tagada ühendusele ekspertarvamused, teave ja nõuanded mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega.

Ülesanded

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaselt on agentuuril optsiooniõigus liikmesriikide territooriumil toodetud tuumamaterjalide suhtes ning ainuõigus sõlmida nii ühendusest kui ka väljastpoolt ühendust pärinevate tuumamaterjalide tarnelepinguid.

Esitatud kontekstis hõlmavad agentuuri ülesanded järgmist:

| — | hinnata lepingupoolte vahelisi kohustusi ning selle põhjal sõlmida, keelduda sõlmimisest või sõlmida teatud tingimuste mistahes leping või lepingu muudatus, mis puudutab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 52 loetletud materjalide tarnimist; |
| --- | --- |

—

hinnata lepingupoolte vahelisi kohustusi ning selle põhjal sõlmida, keelduda sõlmimisest või sõlmida teatud tingimuste mistahes leping või lepingu muudatus, mis puudutab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 52 loetletud materjalide tarnimist;

| — | saada teateid kõigi lepingute kohta, mis puudutavad maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide töötlemise, muundamise või vormimisega seotud lepinguid (vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 75), ning neid menetleda; |
| --- | --- |

—

saada teateid kõigi lepingute kohta, mis puudutavad maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide töötlemise, muundamise või vormimisega seotud lepinguid (vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 75), ning neid menetleda;

| — | saada teateid kõigi maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide nii väikestes kogustes, nagu tavaliselt kasutatakse teadusuuringutes, edasitoimetamise, impordi ja ekspordi kohta (vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 74), ning neid menetleda; |
| --- | --- |

—

saada teateid kõigi maakide, lähtematerjalide ja lõhustuvate erimaterjalide nii väikestes kogustes, nagu tavaliselt kasutatakse teadusuuringutes, edasitoimetamise, impordi ja ekspordi kohta (vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 74), ning neid menetleda;

| — | tutvuda infoga ja teha kõik ettevalmistused komisjoni otsuse jaoks juhtudel, mil Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaselt on vajalik komisjoni otsus; |
| --- | --- |

—

tutvuda infoga ja teha kõik ettevalmistused komisjoni otsuse jaoks juhtudel, mil Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaselt on vajalik komisjoni otsus;

| — | hallata omal äranägemisel enda sõlmitud lepinguid või lepinguid, mille kohta agentuur on saanud teate; |
| --- | --- |

—

hallata omal äranägemisel enda sõlmitud lepinguid või lepinguid, mille kohta agentuur on saanud teate;

| — | koguda ja töödelda turu seirest saadavat informatsiooni, mis puudutab tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidule. 2013. aastal suurendati veelgi agentuuri seirerolli ja see hõlmab nüüd ka meditsiiniliste radioisotoopidega varustamist ELis; |
| --- | --- |

—

koguda ja töödelda turu seirest saadavat informatsiooni, mis puudutab tuumamaterjalide tarnimist ja tuumateenuste osutamist Euroopa Liidule. 2013. aastal suurendati veelgi agentuuri seirerolli ja see hõlmab nüüd ka meditsiiniliste radioisotoopidega varustamist ELis;

| — | avaldada sisemiseks kasutamiseks ja/või avalikkusele regulaarseid aruandeid tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimise ja suundumuste kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada sisemiseks kasutamiseks ja/või avalikkusele regulaarseid aruandeid tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimise ja suundumuste kohta;

| — | pakkuda ühendusele ekspertarvamusi, teavet ja nõuandeid mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega; |
| --- | --- |

—

pakkuda ühendusele ekspertarvamusi, teavet ja nõuandeid mis tahes teemal, mis on seotud tuumamaterjalide ja teenuste turu toimimisega;

| — | konsulteerida agentuuri nõuandekomiteega ja küsida komitee arvamust, ning osaleda vajaduse korral nõuandekomitee kohtumistel (sh pakkuda komiteele sekretariaaditeenuseid). |
| --- | --- |

—

konsulteerida agentuuri nõuandekomiteega ja küsida komitee arvamust, ning osaleda vajaduse korral nõuandekomitee kohtumistel (sh pakkuda komiteele sekretariaaditeenuseid).

Juhtimine

| — | Agentuur on juriidiline isik ning majanduslikult iseseisev. |
| --- | --- |

—

Agentuur on juriidiline isik ning majanduslikult iseseisev.

| — | Agentuur tegutseb komisjoni järelevalve all ning on kasumit mittetaotlev. |
| --- | --- |

—

Agentuur tegutseb komisjoni järelevalve all ning on kasumit mittetaotlev.

| — | Agentuuri peadirektor ja töötajad on Euroopa ühenduste ametnikud või saavad selleks. Nad peavad olema läbinud julgeolekukontrolli. Töötajate palgad maksab komisjon. |
| --- | --- |

—

Agentuuri peadirektor ja töötajad on Euroopa ühenduste ametnikud või saavad selleks. Nad peavad olema läbinud julgeolekukontrolli. Töötajate palgad maksab komisjon.

| — | Agentuuri kapitali ning selle märkimise tingimused määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga ja agentuuri põhikirjaga. |
| --- | --- |

—

Agentuuri kapitali ning selle märkimise tingimused määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga ja agentuuri põhikirjaga.

Peadirektor

Komisjon nimetab agentuuri peadirektori määratlemata ajavahemikuks. Peadirektori kohustused ja pädevus on kindlaks määratud eelkõige agentuuri põhikirjas.

Euratomi Tarneagentuuri komisjonipoolne järelevalve

Komisjon võib agentuurile adresseerida direktiive ning tal on agentuuri otsuste üle vetoõigus. Lisaks peab komisjon eelnevalt kinnitama agentuuri teatud otsused.

Nõuandekomitee

Koosneb liikmesriikidest pärit liikmetest, kes nimetatakse ametisse isikust lähtuvalt. Ametiaja pikkus on kolm aastat (sama isiku võib ametisse tagasi nimetada). Nõuandekomitee abistab agentuuri tema ülesannete täitmisel. Komitee toimib sidemena agentuuri ning tuumatööstuse tootjate ja kasutajate vahel. Komiteega võib konsulteerida kõigis agentuuri pädevusse kuuluvates küsimustes. Komitee peab esitama oma arvamuse kõigis põhikirja artiklis 13 loetletud küsimustes. Komitee kutsutakse kokku tavaliselt kaks korda aastas.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament.

2013. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

1 04  000 (1 04  000) eurot, mis hõlmab komisjoni osalust summas 98  000(98  000) eurot.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2013

Ametikohti kokku: 18 (17) (sh peadirektor).

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Tarnekindlus tagatud

Menetletud tehingud

2013. aastal menetles agentuur ligikaudu 279 (270) tehingut (sealhulgas lepingud, muudatused ja teavitused agentuuri front-end tegevuse kohta).

Aruanded

2013. aastal avaldas agentuur:

| — | agentuuri 2012. aasta aastaruande; |
| --- | --- |

—

agentuuri 2012. aasta aastaruande;

| — | 4 (3) kvartaalset uraanituru aruannet; |
| --- | --- |

—

4 (3) kvartaalset uraanituru aruannet;

| — | 6 (6) üle kahe kuu ilmuvat tuumavaldkonna uudiskirja; |
| --- | --- |

—

6 (6) üle kahe kuu ilmuvat tuumavaldkonna uudiskirja;

| — | 40 (45) iganädalast tuumavaldkonna uudislehte (Euroopa Komisjoni siseseks kasutamiseks). |
| --- | --- |

—

40 (45) iganädalast tuumavaldkonna uudislehte (Euroopa Komisjoni siseseks kasutamiseks).

Euratomi Tarneagentuuri nõuandekomitee tegevuses osalemine

| — | Agentuuri nõuandekomitee pidas kaks kohtumist (aprillis ja novembris); agentuur toetas kohtumiste toimumist ning osales nende töös. |
| --- | --- |

—

Agentuuri nõuandekomitee pidas kaks kohtumist (aprillis ja novembris); agentuur toetas kohtumiste toimumist ning osales nende töös.

| — | Agentuur toetas nõuandekomitee kahe töörühma tegevust. |
| --- | --- |

—

Agentuur toetas nõuandekomitee kahe töörühma tegevust.

Suhted ELi institutsioonidega ja rahvusvaheline koostöö

Suhted komisjoniga (vt üleval)

Agentuur esitab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande agentuuri eelmise aasta tegevuse ja järgmise aasta töökava kohta.

Agentuur teeb koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega: Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ning OECD Tuumaenergia Agentuuriga (OECD NEA). Nimetatud kontekstis osaleb agentuur NEA/IAEA ühise uraanirühma ja meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindlusega tegeleva NEA/IAEA ühise kõrgetasemelise rühma töös.

Meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindlus

2013. aasta septembris sai agentuurist Euroopa meditsiinis kasutatavate radioisotoopide varustamise vaatluskeskuse eesistuja; vaatluskeskuse ülesanne on aidata Euroopa Ülemkogul ellu viia meditsiiniliste radioisotoopide varustuskindluse tagamise poliitikat.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 12. | Agentuuri 2013. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele lisatud märkused sisaldavad palgakulude eelarvestust. Täpsed andmed agentuuri halduskulude kohta, mida katab komisjon, on viimase valduses. Meie hinnangul ei ohusta Euratomi Tarneagentuuri sõltumatust iseenesest asjaolu, et komisjon maksab agentuuri töötajatele palka (ja tasub teatavad muud halduskulud); küll aga muudab see võimalikuks mastaabisäästu. |
| --- | --- |

12.

Agentuuri 2013. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele lisatud märkused sisaldavad palgakulude eelarvestust. Täpsed andmed agentuuri halduskulude kohta, mida katab komisjon, on viimase valduses. Meie hinnangul ei ohusta Euratomi Tarneagentuuri sõltumatust iseenesest asjaolu, et komisjon maksab agentuuri töötajatele palka (ja tasub teatavad muud halduskulud); küll aga muudab see võimalikuks mastaabisäästu.

| 13. | Agentuur on seisukohal, et praegu kehtib tõhus ja asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia. Siiski hakkab alates käesolevast aastast esitama riskihindamise ja riskimaandamisega seotud tegevust käsitlevaid täiendavaid struktureeritud dokumente. |
| --- | --- |

13.

Agentuur on seisukohal, et praegu kehtib tõhus ja asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia. Siiski hakkab alates käesolevast aastast esitama riskihindamise ja riskimaandamisega seotud tegevust käsitlevaid täiendavaid struktureeritud dokumente.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/275 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/275

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

(2014/C 442/32)

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ja

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab fondi raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses fondi raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab fondi raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab fondi finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 11. | Fond viis 2013. aasta lõpus ja 2014. aasta alguses läbi põhjaliku füüsilise inventuuri. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (veebruar 2014) ei olnud füüsilise inventuuri aruanne veel valminud. Kontrollikoja kontroll näitas, et osa põhivarast ei olnud vöötkoodiga varustatud ning registrisse ja raamatupidamisesse kantud. Seadmed maksumuses 2 09  843 eurot (8) kajastati kuludena, mitte kapitaliseerituna. Pärast kontrollikoja auditit see viga parandati. Osa varadest ei olnud võimalik kontrollida tarnija saatelehe alusel, et tagada amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäev. |
| --- | --- |

11.

Fond viis 2013. aasta lõpus ja 2014. aasta alguses läbi põhjaliku füüsilise inventuuri. Kontrollikoja auditi toimumise ajaks (veebruar 2014) ei olnud füüsilise inventuuri aruanne veel valminud. Kontrollikoja kontroll näitas, et osa põhivarast ei olnud vöötkoodiga varustatud ning registrisse ja raamatupidamisesse kantud. Seadmed maksumuses 2 09  843 eurot (8) kajastati kuludena, mitte kapitaliseerituna. Pärast kontrollikoja auditit see viga parandati. Osa varadest ei olnud võimalik kontrollida tarnija saatelehe alusel, et tagada amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäev.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Punktis 11 esitatud asjaolud näitavad tõsiseid sisekontrollimehhanismide puudusi põhivara registreerimises ja raamatupidamises kajastamises. |
| --- | --- |

12.

Punktis 11 esitatud asjaolud näitavad tõsiseid sisekontrollimehhanismide puudusi põhivara registreerimises ja raamatupidamises kajastamises.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | 2013. aastal oli kulukohustustega kaetud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli aga suur, moodustades II jaotises (halduskulud) ligikaudu 6 62  831 eurot (35,6 %) ning III jaotises (tegevuskulud) ca3 3 75  781 eurot (48,6 %). |
| --- | --- |

13.

2013. aastal oli kulukohustustega kaetud assigneeringute üldine kasutusmäär 99 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringute summa oli aga suur, moodustades II jaotises (halduskulud) ligikaudu 6 62  831 eurot (35,6 %) ning III jaotises (tegevuskulud) ca3 3 75  781 eurot (48,6 %).

| 14. | II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (2 81  934 eurot, millest 1 89  934 eurot plaaniti esialgselt 2014. aastaks), kiireloomulisi ja ettenägematuid remonditöid (69  000 eurot) ning renoveerimistöid, mille hankemenetlus ja kavandamine oli planeeritud 2014. aasta algusesse (2 30  718 eurot). |
| --- | --- |

14.

II jaotise kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmised puudutasid peamiselt IT riist- ja tarkvara hankimist (2 81  934 eurot, millest 1 89  934 eurot plaaniti esialgselt 2014. aastaks), kiireloomulisi ja ettenägematuid remonditöid (69  000 eurot) ning renoveerimistöid, mille hankemenetlus ja kavandamine oli planeeritud 2014. aasta algusesse (2 30  718 eurot).

| 15. | III jaotises üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringud summas 2 6 25  543 eurot puudutasid mitmeaastaseid projekte, mille elluviimine ja maksete tegemine toimus plaanipäraselt. Planeerimata ülekandmised summas 7 50  238 eurot olid peamiselt seotud mitme projekti eelarve suurendamisega nende ulatuse laiendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks (65 %), 2013. aasta detsembris tellitud tõlketeenustega, mis algselt planeeriti 2014. aastasse (14 %), viivitustega hankemenetlustes (7 %), arvete hilise esitamisega töövõtjate poolt (14 %) ja muude asjaoludega, mis ei ole fondi kontrolli all. |
| --- | --- |

15.

III jaotises üle kantud kulukohustustega kaetud assigneeringud summas 2 6 25  543 eurot puudutasid mitmeaastaseid projekte, mille elluviimine ja maksete tegemine toimus plaanipäraselt. Planeerimata ülekandmised summas 7 50  238 eurot olid peamiselt seotud mitme projekti eelarve suurendamisega nende ulatuse laiendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks (65 %), 2013. aasta detsembris tellitud tõlketeenustega, mis algselt planeeriti 2014. aastasse (14 %), viivitustega hankemenetlustes (7 %), arvete hilise esitamisega töövõtjate poolt (14 %) ja muude asjaoludega, mis ei ole fondi kontrolli all.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Fond alustas tegevust 1975. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut fondi ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks nende tingimuste läbipaistvust, mille alusel fond ja selle personal töötab. |
| --- | --- |

16.

Fond alustas tegevust 1975. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut fondi ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks nende tingimuste läbipaistvust, mille alusel fond ja selle personal töötab.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  I lisas esitatakse teavitaval eesmärgil fondi pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

I lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Kliimaseade ja muud seadmed fondi konverentsikeskuses.

8

---

I LISA

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad



  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151) | Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise. [–-] |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005) | Eesmärgid

  Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:






  — | inimene töökeskkonnas, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151)

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise. [–-]

Fondi pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005)

Eesmärgid

Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:

—

inimene töökeskkonnas,

| — | töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine, |
| --- | --- |

—

töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine,

| — | teatud liiki töötajate eriprobleemid, |
| --- | --- |

—

teatud liiki töötajate eriprobleemid,

| — | keskkonna parandamise pikaajalised aspektid, |
| --- | --- |

—

keskkonna parandamise pikaajalised aspektid,

| — | inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas. |
| --- | --- |

—

inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded

| — | edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades, |
| --- | --- |

—

edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades,

| — | hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja -organisatsioonide vahel, |
| --- | --- |

—

hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja -organisatsioonide vahel,

| — | viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte, |
| --- | --- |

—

viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte,

| — | teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega. |
| --- | --- |

—

teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega.

Juhtimine

Juhatus

| — | igast liikmesriigist üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja, |
| --- | --- |

—

igast liikmesriigist üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja,

| — | kolm komisjoni esindajat, |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindajat,

| — | üks korraline istung aastas. |
| --- | --- |

—

üks korraline istung aastas.

Juhatuse büroo

| — | koosneb 11 liikmest (kolm liiget iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kaks komisjoni esindajat), |
| --- | --- |

—

koosneb 11 liikmest (kolm liiget iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kaks komisjoni esindajat),

| — | teeb järelevalvet juhatuse otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse istungite vahelisel perioodil, |
| --- | --- |

—

teeb järelevalvet juhatuse otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks juhatuse istungite vahelisel perioodil,

| — | kuus korralist istungit aastas. |
| --- | --- |

—

kuus korralist istungit aastas.

Direktori ja asedirektori nimetab komisjon juhatuse esitatud kandidaatide nimekirja põhjal. Direktor rakendab juhatuse ja selle büroo otsuseid ning juhib fondi.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal fondi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve

20,6 (21,4) miljonit eurot,

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametnikud ja ajutised töötajad:

101 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 31. detsembril 2013 oli täidetud 99 (98)

Muu personal:

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0)

Lepingulised töötajad: 13 (12)

Personal kokku: 112 (110)

Personali jaotus ülesannete kaupa:

põhitegevus: 78 (77)

haldustegevus: 29 (28)

mitmesugused ülesanded: 5 (5)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

Tööturul osalemise suurendamine ja töötuse vastu võitlemine töökohtade loomise, tööturu toimimise parandamise ja integratsiooni edendamise abil

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: 1489 ümberstruktureerimise teabelehte; kaks võrdlevat analüütilist aruannet. |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: 1489 ümberstruktureerimise teabelehte; kaks võrdlevat analüütilist aruannet.

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: aastaaruanne 2013 – ümberstruktureerimise seire ja haldamine 21. sajandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus: aastaaruanne 2013 – ümberstruktureerimise seire ja haldamine 21. sajandil.

| — | Muud aruanded: ümberstruktureerimine Euroopa VKEdes; Born global: töökohtade loomise potentsiaal uutes rahvusvahelistes ettevõtetes; tööhõive polariseerumine ja töökohtade kvaliteet kriisi ajal: European Jobs Monitor 2013. |
| --- | --- |

—

Muud aruanded: ümberstruktureerimine Euroopa VKEdes; Born global: töökohtade loomise potentsiaal uutes rahvusvahelistes ettevõtetes; tööhõive polariseerumine ja töökohtade kvaliteet kriisi ajal: European Jobs Monitor 2013.

| — | Ümberstruktureerimise õigusaktide andmebaasi ja ümberstruktureerimise toetusvahendite andmebaasi ülevaatamine ja ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Ümberstruktureerimise õigusaktide andmebaasi ja ümberstruktureerimise toetusvahendite andmebaasi ülevaatamine ja ajakohastamine.

Töötingimuste parandamine ja kestva töökoha tagamine kogu elutsükli vältel

| — | Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO): teabe ajakohastamine 100 korral; neli võrdlevat analüütilist aruannet; aastaaruanne. töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2012. aastal; kuus ülevaatearuannet. |
| --- | --- |

—

Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO): teabe ajakohastamine 100 korral; neli võrdlevat analüütilist aruannet; aastaaruanne. töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2012. aastal; kuus ülevaatearuannet.

| — | Viies Euroopa töötingimuste uuring – avaldati viis korduvanalüüsi aruannet: Tööaeg ning töö ja eraelu vaheline tasakaal elukäigu perspektiivis; töötervishoid ja tööheaolu; töö korraldamine ja töötajate kaasamine Euroopas; mehed, naised ja töötingimused Euroopas; töötingimuste ja -suhete kvaliteet Euroopas. |
| --- | --- |

—

Viies Euroopa töötingimuste uuring – avaldati viis korduvanalüüsi aruannet: Tööaeg ning töö ja eraelu vaheline tasakaal elukäigu perspektiivis; töötervishoid ja tööheaolu; töö korraldamine ja töötajate kaasamine Euroopas; mehed, naised ja töötingimused Euroopas; töötingimuste ja -suhete kvaliteet Euroopas.

| — | Kolmas Euroopa ettevõtete uuring: kohapealne töö viidi lõpule 32 riigis; avaldati esialgsete leidude ülevaade. |
| --- | --- |

—

Kolmas Euroopa ettevõtete uuring: kohapealne töö viidi lõpule 32 riigis; avaldati esialgsete leidude ülevaade.

| — | Aruanne: kriisi mõju töötingimustele Euroopas. |
| --- | --- |

—

Aruanne: kriisi mõju töötingimustele Euroopas.

Töösuhete arendamine õiglaste ja produktiivsete lahenduste tagamiseks muutuva poliitika kontekstis

| — | Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO): teabe ajakohastamine 247 korral; neli esindatuse uuringut; kaks palga ja tööaja aastaülevaadet; aastaaruanne: töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2012. aastal; neli võrdlevat analüütilist aruannet; kaks ülevaatearuannet. |
| --- | --- |

—

Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO): teabe ajakohastamine 247 korral; neli esindatuse uuringut; kaks palga ja tööaja aastaülevaadet; aastaaruanne: töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2012. aastal; neli võrdlevat analüütilist aruannet; kaks ülevaatearuannet.

| — | Muud aruanded: sotsiaalpartnerite kaasamine pensionireformi ELis; teabevahetuse ja konsultatsiooni riiklikud tavad Euroopas; valitsuste ja sotsiaalpartnerite roll eakamate töötajate positsiooni säilitamisel tööturul. |
| --- | --- |

—

Muud aruanded: sotsiaalpartnerite kaasamine pensionireformi ELis; teabevahetuse ja konsultatsiooni riiklikud tavad Euroopas; valitsuste ja sotsiaalpartnerite roll eakamate töötajate positsiooni säilitamisel tööturul.

Elatustaseme parandamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse taustal

| — | Kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring:






  — | avaldati kolm korduvanalüüsi aruannet: elukvaliteet Euroopas – ühiskonna ja avalike teenuste kvaliteet; kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring – elukvaliteet Euroopas: sotsiaalne ebavõrdsus; kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring – elukvaliteet Euroopas: subjektiivne heaolu; |
| --- | --- | --- |

—

Kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring:

—

avaldati kolm korduvanalüüsi aruannet: elukvaliteet Euroopas – ühiskonna ja avalike teenuste kvaliteet; kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring – elukvaliteet Euroopas: sotsiaalne ebavõrdsus; kolmas Euroopa elukvaliteedi uuring – elukvaliteet Euroopas: subjektiivne heaolu;

| — | avaldati kaks poliitikadokumenti: kodumajapidamiste ülemäärane võlgnevus ELis: mitteametlike võlgade osa; poliitiline usaldus ja kodanike kaasamine kriisi ajal; |
| --- | --- |

—

avaldati kaks poliitikadokumenti: kodumajapidamiste ülemäärane võlgnevus ELis: mitteametlike võlgade osa; poliitiline usaldus ja kodanike kaasamine kriisi ajal;

| — | avaldati aruanded elukvaliteedi kohta kandidaatriikides. |
| --- | --- |

—

avaldati aruanded elukvaliteedi kohta kandidaatriikides.

| — | Aruanne ja riikide juhtumiuuringud: töökohtade arvu suurendamine ja kvaliteedi parandamine koduhoolduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Aruanne ja riikide juhtumiuuringud: töökohtade arvu suurendamine ja kvaliteedi parandamine koduhoolduse valdkonnas.

| — | Aruanne: tervishoiutöötajate liikuvus ja ränne Kesk- ja Ida-Euroopas. |
| --- | --- |

—

Aruanne: tervishoiutöötajate liikuvus ja ränne Kesk- ja Ida-Euroopas.

Teabevahetus ning ideede ja kogemuste jagamine

| — | 1 13  760 aruannete allalaadimist fondi veebilehelt. 2 0 60  195 külastust. |
| --- | --- |

—

1 13  760 aruannete allalaadimist fondi veebilehelt. 2 0 60  195 külastust.

| — | 172 väljaannet pdf-formaadis (671 keeleversiooni). |
| --- | --- |

—

172 väljaannet pdf-formaadis (671 keeleversiooni).

| — | 220 ELi poliitikadokumenti, kus viidatakse fondi leidudele ja ekspertteadmistele. |
| --- | --- |

—

220 ELi poliitikadokumenti, kus viidatakse fondi leidudele ja ekspertteadmistele.

| — | taotluse alusel üritustel osalemine 202 korral. |
| --- | --- |

—

taotluse alusel üritustel osalemine 202 korral.

Allikas: fondi edastatud lisa.

---

FONDI VASTUSED

| 11. | Vahepeal sai valmis ja avaldati füüsilise inventuuri aruanne. Vöötkoodiga varustamise ja registrisse kandmise vead parandati. Esemete madala väärtuse tõttu ei peetud neid varadeks ja seetõttu vead raamatupidamist ei mõjutanud.
  Kõikidele arvetele on nüüd lisatud saatelehe koopia, mis tagab amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäeva. |
| --- | --- |

11.

Vahepeal sai valmis ja avaldati füüsilise inventuuri aruanne. Vöötkoodiga varustamise ja registrisse kandmise vead parandati. Esemete madala väärtuse tõttu ei peetud neid varadeks ja seetõttu vead raamatupidamist ei mõjutanud.

Kõikidele arvetele on nüüd lisatud saatelehe koopia, mis tagab amortisatsioonikulu arvutamise õige alguskuupäeva.

| 12. | Põhivara registreerimise ja raamatupidamises kajastamise puudused tulenesid enamjaolt varade raamatupidamises kajastamise uuele süsteemile ülemineku perioodist. See lahendati nüüd süsteemi ABAC Assets täieliku kasutuselevõtu ja sisemenetluste põhjaliku muutmisega. |
| --- | --- |

12.

Põhivara registreerimise ja raamatupidamises kajastamise puudused tulenesid enamjaolt varade raamatupidamises kajastamise uuele süsteemile ülemineku perioodist. See lahendati nüüd süsteemi ABAC Assets täieliku kasutuselevõtu ja sisemenetluste põhjaliku muutmisega.

| 13.–15. | Arvud ja analüüs on heaks kiidetud ja kinnitatud. Algselt 2014. aastaks kavandatud teenuste ülekandmise suur määr (43 % kõigist kavandamata ülekandmistest) on tingitud töötajate 2011. ja 2012. aasta palga otsustest, mis tehti 2013. aasta lõpus ja tekitas eelarve ülejäägi. Eelarve võimalikult suureks täitmiseks otsustati olemasolevad assigneeringud ära kasutada vastavalt komisjoni soovitusele. Ülekandmistest (v.a esile toodud ülekandmised, mis olid kavandatud 2014. aastaks) vähem kui 20 % olid kavandamata ega olnud osaliselt Eurofoundi poolt mõjutatavad. |
| --- | --- |

13.–15.

Arvud ja analüüs on heaks kiidetud ja kinnitatud. Algselt 2014. aastaks kavandatud teenuste ülekandmise suur määr (43 % kõigist kavandamata ülekandmistest) on tingitud töötajate 2011. ja 2012. aasta palga otsustest, mis tehti 2013. aasta lõpus ja tekitas eelarve ülejäägi. Eelarve võimalikult suureks täitmiseks otsustati olemasolevad assigneeringud ära kasutada vastavalt komisjoni soovitusele. Ülekandmistest (v.a esile toodud ülekandmised, mis olid kavandatud 2014. aastaks) vähem kui 20 % olid kavandamata ega olnud osaliselt Eurofoundi poolt mõjutatavad.

| 16. | Eurofoundil on üle 30 aasta olnud Iiri valitsusega suhteliselt üksikasjalikud kokkulepped privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamise üle.
  Eurofound alustas sellegipoolest veebruari alguses Iiri valitsusega selleteemalisi läbirääkimisi ja loodab jõuda kokkuleppele 2014. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

16.

Eurofoundil on üle 30 aasta olnud Iiri valitsusega suhteliselt üksikasjalikud kokkulepped privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamise üle.

Eurofound alustas sellegipoolest veebruari alguses Iiri valitsusega selleteemalisi läbirääkimisi ja loodab jõuda kokkuleppele 2014. aasta lõpuks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/282 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/282

---

ARUANNE

Eurojusti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

(2014/C 442/33)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust”) asutati nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust”) asutati nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses Eurojusti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Eurojusti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses Eurojusti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Haldusdirektor kiidab Eurojusti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Eurojusti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 98–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 2 3 41  825 eurot (32 %). See tulenes peamiselt viivitustest aasta lõpus seoses asutusesisese tarkvara haldamise üleandmisega uuele teenusepakkujale. Samuti oli ühiste uurimisrühmade toetuskavade alusel kantud kulude hüvitamise tähtaeg alles 2014. aastal. |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute osakaal eelarvejaotistes moodustas 98–99 % koguassigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli siiski suur III jaotises (tegevuskulud) – 2 3 41  825 eurot (32 %). See tulenes peamiselt viivitustest aasta lõpus seoses asutusesisese tarkvara haldamise üleandmisega uuele teenusepakkujale. Samuti oli ühiste uurimisrühmade toetuskavade alusel kantud kulude hüvitamise tähtaeg alles 2014. aastal.

| 12. | Eurojust tegi 2013. aastal eelarves 49 ümberpaigutust, muutes 101 eelarverida. See osutab puudustele eelarve planeerimises ja täitmises. |
| --- | --- |

12.

Eurojust tegi 2013. aastal eelarves 49 ümberpaigutust, muutes 101 eelarverida. See osutab puudustele eelarve planeerimises ja täitmises.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte Eurojusti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist (1). 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud. | pooleli |
| 2011 | Eurojust ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (2). | lõpetatud |
| 2012 | Turvateenuste raamleping sõlmiti 2008. aastal ja seda muudeti 2009. aastal. Hinnakalkulatsiooni muudetud valem tõstis hindu järk-järgult kuni 22 %, samas kui esialgne raamleping oli ette näinud maksimaalselt 4 % suuruse hinnatõusu. 4 % ülempiiri ületava hinnatõusu kogusumma oli ajavahemikul 2008–2012 ca4 40  000 eurot, millest ligikaudu 68  000 eurot maksti välja 2012. aastal. Selline märkimisväärne hinnatõus võib esialgse hankemenetluse läbipaistvust ja ausust kahjustada ning konkurentsi moonutada. | ei kohaldata |
| 2012 | Eurojust peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: Puudusid tõendid selle kohta, et testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud paika pandud enne, kui valikukomisjon avaldused läbi vaatas, samuti puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude punktikoefitsiendid oleksid olnud kindlaks määratud enne kandidaatide sõelumist. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Eelarveaasta 2010 aruandes märkis kontrollikoda, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust tasuks muuta, et vältida praegu asutamismäärusest tulenevat kohustuste kattumist (1). 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud.

pooleli

2011

Eurojust ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (2).

lõpetatud

2012

Turvateenuste raamleping sõlmiti 2008. aastal ja seda muudeti 2009. aastal. Hinnakalkulatsiooni muudetud valem tõstis hindu järk-järgult kuni 22 %, samas kui esialgne raamleping oli ette näinud maksimaalselt 4 % suuruse hinnatõusu. 4 % ülempiiri ületava hinnatõusu kogusumma oli ajavahemikul 2008–2012 ca4 40  000 eurot, millest ligikaudu 68  000 eurot maksti välja 2012. aastal. Selline märkimisväärne hinnatõus võib esialgse hankemenetluse läbipaistvust ja ausust kahjustada ning konkurentsi moonutada.

ei kohaldata

2012

Eurojust peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust: Puudusid tõendid selle kohta, et testide ja intervjuude küsimused oleksid olnud paika pandud enne, kui valikukomisjon avaldused läbi vaatas, samuti puudusid tõendid selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude punktikoefitsiendid oleksid olnud kindlaks määratud enne kandidaatide sõelumist.

lõpetatud

---

(1)  Otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK (ELT L 245, 29.9.2003, lk 44) ja 2009/426/JSK (ELT L 138, 4.6.2009, lk 14), artiklid 28, 29, 30 ja 36.

(2)  Rakenduseeskirjad puuduvad järgmistes valdkondades: „ümberliigitamine”, „haldusjuurdlused ja distsiplinaarmenetlused”, „osalise tööajaga töötamine, „töö jagamine”, „keskastme juhtkond”, „juhtivate ametikohtade ajutine täitmine”, „kõrgema juhtkonna hindamine”, „ennetähtaegne pensionilejäämine ilma pensioniõiguste vähendamiseta”, „puhkused”, „personalikomitee” ja „lähetusjuhend”.

---

II LISA

Eurojust (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) | Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd võitluses raskete piiriüleste kuritegudega, mis puudutavad Euroopa Liitu. |
| --- | --- |
| Eurojusti pädevus


  (nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artiklites 3, 5, 6 ja 7) | Eesmärgid


  Nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artikkel 3

  Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:






  a) | ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85)

Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste vahelist koordineerimist ja koostööd võitluses raskete piiriüleste kuritegudega, mis puudutavad Euroopa Liitu.

Eurojusti pädevus

(nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artiklites 3, 5, 6 ja 7)

Eesmärgid

Nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artikkel 3

Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:

a)

ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel;

| b) | arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist;

| c) | toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega. |
| --- | --- |

c)

toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega.

Ülesanded

Nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artikkel 5

| 1. | Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:






  a) | liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või |
| --- | --- | --- |

1.

Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:

a)

liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või

| b) | kolleegiumina vastavalt artiklile 7:






  i) | kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või |
| --- | --- | --- |

b)

kolleegiumina vastavalt artiklile 7:

i)

kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või

| ii) | kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või |
| --- | --- |

ii)

kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või

| iii) | kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või |
| --- | --- |

iii)

kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või

| iv) | kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud. |
| --- | --- |

iv)

kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud.

| 2. | Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses.

Nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artikkel 6

| 1. | Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:






  a) | võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:






  i) | konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:

a)

võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:

i)

konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist;

| ii) | nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| vi) | teostada uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

teostada uurimise eritoiminguid;

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud; |
| --- | --- |

vii)

võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd riikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd riikide pädevate asutuste vahel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

f)

võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi;

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.

Nõukogu otsuse 2002/187/JSK, mida on muudetud otsustega 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK, artikkel 7

| 1. | Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:






  a) | võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:






  i) | konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:

a)

võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:

i)

konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist;

| ii) | nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel; |
| --- | --- |

f)

võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel;

| g) | võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel. |
| --- | --- |

g)

võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel.

| 2. | Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist.

| 3. | Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3.

Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele.

Juhtimine

(Eurojusti otsuse 2002/187/JSK artiklid 2, 9, 23, 28, 29 ja 36; Eurojusti kodukorra artikkel 3)

Kolleegium

Kolleegium vastutab Eurojusti organisatsiooni ja toimimise eest. Kolleegiumi kuuluvad igast liikmesriigist saadetud liikmed, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurörid, kohtunikud või politseiametnikud. Kolleegium valib presidendi liikmesriikide liikmete hulgast.

Direktor

Haldusdirektor määratakse ametisse kolleegiumi kahekolmandikulise häälteenamusega.

Ühine järelevalveasutus

Kontrollib isikuandmete töötlemist.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal Eurojusti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

32,4 (33,3) miljonit eurot, sealhulgas sihtotstarbeline tulu

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013:

Liikmesriikide liikmed: 28, kellest 2 asuvad liikmesriigis (27, kellest 2 asuvad liikmesriigis)

Liikmesriikide asendusliikmed: 20, kellest 11 asuvad liikmesriigis (17, kellest 10 asuvad liikmesriigis)

Liikmesriikide liikmete assistendid: 21, kellest 8 asuvad liikmesriigis (22, kellest 11 asuvad liikmesriigis)

Ajutised töötajad: 203 (188)

Lepingulised töötajad: 27 (29)

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 14 (18)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Koordineerimiskoosolekute arv: 206 (194)

Juhtumeid kokku: 1  576 (1  533)

Pettused: 472 (382)
   (1)

(Mobiilne) organiseeritud kuritegevus: 264 (231)
   (1)

Uimastikaubandus: 248 (263)
   (1)

Rahapesu: 202 (144)
   (1)

Ebaseaduslik sisseränne ja inimkaubandus: 110 (89)
   (1)

Korruptsioon: 56 (30)
   (1)

Küberkuritegevus: 29 (42)
   (1)

Terrorism: 17 (32)
   (1)

ELi finantshuve kahjustavad kriminaalkuriteod: 15 (27)
   (1)

---

(1)  Juhtumite liigitamiseks kasutatav kuritegude nimekiri kajastab Eurojusti esmatähtsate kuritegude liike 2013. aastal.

Allikas: Eurojusti edastatud lisa.

---

EUROJUST’I VASTUSED

| 11. | Eurojust nõustub, et III peatüki ülekandumised 2014. aastasse on suhteliselt suured, samas viitab Kohtu poolt tuvastatud põhjendustele. Eurojust on valvas, ennetamaks mistahes põhjendamatuid ülekandumisi. |
| --- | --- |

11.

Eurojust nõustub, et III peatüki ülekandumised 2014. aastasse on suhteliselt suured, samas viitab Kohtu poolt tuvastatud põhjendustele. Eurojust on valvas, ennetamaks mistahes põhjendamatuid ülekandumisi.

| 12. | Eurojust nõustub kommentaariga ning on Kohtu juhtnöörid juba rakendanud läbi 2014. aasta rahandusaastal kasutatavate eelarveridade vähendamise 26,4 % võrra. |
| --- | --- |

12.

Eurojust nõustub kommentaariga ning on Kohtu juhtnöörid juba rakendanud läbi 2014. aasta rahandusaastal kasutatavate eelarveridade vähendamise 26,4 % võrra.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/290 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/290

---

ARUANNE

Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/34)

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet” või „Europol”) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet” või „Europol”) asutati nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Amet on hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist aastate jooksul küll parandanud, ent mitte kõik 2013. aastal tehtud otsused ei põhinenud küllaldaselt täpsetel valikukriteeriumidel, realistlikel hinnapakkumistel või ei vastanud need kehtestatud erialastele nõuetele. Loetletud puudused mõjutasid hankemenetluste mõjusust. |
| --- | --- |

11.

Amet on hankemenetluste ettevalmistust, läbiviimist ja dokumenteerimist aastate jooksul küll parandanud, ent mitte kõik 2013. aastal tehtud otsused ei põhinenud küllaldaselt täpsetel valikukriteeriumidel, realistlikel hinnapakkumistel või ei vastanud need kehtestatud erialastele nõuetele. Loetletud puudused mõjutasid hankemenetluste mõjusust.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | 2013. aastal parandas amet oma eelarve täitmise määra ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 9,4 miljoni euro ehk 11,6 %-ni (2012. aastal 16,3 miljonit eurot ehk 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,0 miljonit eurot ehk 41 % (2012. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 49 %). Need puudutasid põhiliselt hoone kavandatud ümberehitustöid aasta lõpus (1,8 miljonit eurot) ja muid halduskulusid, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud. |
| --- | --- |

12.

2013. aastal parandas amet oma eelarve täitmise määra ning vähendas kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste summat 9,4 miljoni euro ehk 11,6 %-ni (2012. aastal 16,3 miljonit eurot ehk 19,6 %). Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli aga endiselt kõrge II jaotises (halduskulud) – 3,0 miljonit eurot ehk 41 % (2012. aastal 4,2 miljonit eurot ehk 49 %). Need puudutasid põhiliselt hoone kavandatud ümberehitustöid aasta lõpus (1,8 miljonit eurot) ja muid halduskulusid, mille kohta aasta lõpuks ei olnud veel arveid laekunud.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 2011. aasta ülekandmiste ja tühistamiste kõrge määr ning ka eelarveümberpaigutuste suur arv näitavad, et ametil on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. | lõpetatud |
| 2011 | Maksete osakaal assigneeringutest oli väike, 34 % II jaotises ja 45 % III jaotises. See on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | ei kohaldata |
| 2011 | Veel ei ole vastu võetud menetlusi tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kehtestamiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks. Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul. | Menetlused: lõpetatud
  Erandid ja kõrvalekalded: pooleli |
| 2011 | Ameti peaarvepidaja ei ole arvestussüsteemi veel täielikult heaks kiitnud. Käsitlemata on peamised protsessid, nagu aasta lõpu sulgemine ja töötajate finantsõigused. | lõpetatud |
| 2011 | Puudusi leiti ka seoses varade füüsilise kontrolli ja registreerimisega enne ja pärast uude peakorterisse kolimist. Lisaks ei kajastu ameti varade väärtus kindlustuslepingutes. Enne kolimist oli netovara ligi 17 miljoni euro võrra ülekindlustatud, nüüd on see aga ligikaudu 21 miljoni euro võrra alakindlustatud. | lõpetatud |
| 2011 | Ameti finantsmäärus viitab ameti rakenduseeskirjades sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele ja menetlustele. Need ei ole aga veel heaks kiidetud. | ei kohaldata |
| 2011 | Amet peab oluliselt parandama värbamismenetluste läbipaistvust: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendeid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | lõpetatud |
| 2012 | Amet kandis järgmise aasta eelarvesse üle 1,2 miljonit eurot ameti hoone ümberehitamiseks seoses küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse asutamisega. Ümberehitustes lepiti asukohariigiga kokku juulis 2012, kuid ehitustööde leping kirjutati alla alles aprillis 2013. Üle 0,1 miljoni euro kandis Europol üle ka uue personalihaldussüsteemi kasutuselevõtmiseks. Leping lõppes aasta lõpus ning seda ei pikendatud. Kumbki ülekandmine ei vastanud aasta lõpu seisuga võetud juriidilistele kohustustele ning seega ei olnud need eeskirjadega kooskõlas. | lõpetatud |
| 2012 | Amet ei nõua töötajatelt regulaarselt ajakohastatud teavet teistest allikatest saadavate lastetoetuste kohta. Sellest tulenevalt leiti mitu juhtumit, kus lastetoetuse summat ei vähendatud asjakohaselt ning põhjendamatult makstud summad tuleks tagasi nõuda. | lõpetatud |
| 2012 | 2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud summas 2,6 miljonit eurot (kokku 15 miljonist eurost) tuli 2012. aastal tühistada, sest need olid tegelikest vajadustest suuremad. | lõpetatud |
| 2012 | Amet kandis 2013. aastasse üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 16,3 miljonit eurot (19,64 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmisi tehti peamiselt II jaotises – muud halduskulud – summas 4,2 miljonit eurot ja III jaotises – tegevuskulud – summas 11,2 miljonit eurot. Ülekandmised olid peamiselt seotud Europolile juunis 2012 määratud uue ülesande, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse juhtimisega. Nimetatud ülesande täitmise käigus võeti aasta lõpus märkimisväärseid eelarvelisi kulukohustusi ning see mõjutas ka 2013. aastasse ülekantavat summat. | ei kohaldata |
| 2012 | Amet tegi eelarves 19 ümberpaigutust summas 4,5 miljonit eurot, mis mõjutasid 82 eelarverida 115st. Peamiselt tehti need küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusele IT-varustuse ostmiseks. | lõpetatud |
| 2012 | Värbamismenetlustes esinesid järgmised puudused: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendeid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

2011. aasta ülekandmiste ja tühistamiste kõrge määr ning ka eelarveümberpaigutuste suur arv näitavad, et ametil on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega.

lõpetatud

2011

Maksete osakaal assigneeringutest oli väike, 34 % II jaotises ja 45 % III jaotises. See on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

ei kohaldata

2011

Veel ei ole vastu võetud menetlusi tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kehtestamiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks. Erandeid ja kõrvalekaldeid leiti 2011. aastal 7 % maksete puhul.

Menetlused: lõpetatud

Erandid ja kõrvalekalded: pooleli

2011

Ameti peaarvepidaja ei ole arvestussüsteemi veel täielikult heaks kiitnud. Käsitlemata on peamised protsessid, nagu aasta lõpu sulgemine ja töötajate finantsõigused.

lõpetatud

2011

Puudusi leiti ka seoses varade füüsilise kontrolli ja registreerimisega enne ja pärast uude peakorterisse kolimist. Lisaks ei kajastu ameti varade väärtus kindlustuslepingutes. Enne kolimist oli netovara ligi 17 miljoni euro võrra ülekindlustatud, nüüd on see aga ligikaudu 21 miljoni euro võrra alakindlustatud.

lõpetatud

2011

Ameti finantsmäärus viitab ameti rakenduseeskirjades sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele ja menetlustele. Need ei ole aga veel heaks kiidetud.

ei kohaldata

2011

Amet peab oluliselt parandama värbamismenetluste läbipaistvust: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendeid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

lõpetatud

2012

Amet kandis järgmise aasta eelarvesse üle 1,2 miljonit eurot ameti hoone ümberehitamiseks seoses küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse asutamisega. Ümberehitustes lepiti asukohariigiga kokku juulis 2012, kuid ehitustööde leping kirjutati alla alles aprillis 2013. Üle 0,1 miljoni euro kandis Europol üle ka uue personalihaldussüsteemi kasutuselevõtmiseks. Leping lõppes aasta lõpus ning seda ei pikendatud. Kumbki ülekandmine ei vastanud aasta lõpu seisuga võetud juriidilistele kohustustele ning seega ei olnud need eeskirjadega kooskõlas.

lõpetatud

2012

Amet ei nõua töötajatelt regulaarselt ajakohastatud teavet teistest allikatest saadavate lastetoetuste kohta. Sellest tulenevalt leiti mitu juhtumit, kus lastetoetuse summat ei vähendatud asjakohaselt ning põhjendamatult makstud summad tuleks tagasi nõuda.

lõpetatud

2012

2011. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringud summas 2,6 miljonit eurot (kokku 15 miljonist eurost) tuli 2012. aastal tühistada, sest need olid tegelikest vajadustest suuremad.

lõpetatud

2012

Amet kandis 2013. aastasse üle kulukohustustega seotud assigneeringuid summas 16,3 miljonit eurot (19,64 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). Ülekandmisi tehti peamiselt II jaotises – muud halduskulud – summas 4,2 miljonit eurot ja III jaotises – tegevuskulud – summas 11,2 miljonit eurot. Ülekandmised olid peamiselt seotud Europolile juunis 2012 määratud uue ülesande, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse juhtimisega. Nimetatud ülesande täitmise käigus võeti aasta lõpus märkimisväärseid eelarvelisi kulukohustusi ning see mõjutas ka 2013. aastasse ülekantavat summat.

ei kohaldata

2012

Amet tegi eelarves 19 ümberpaigutust summas 4,5 miljonit eurot, mis mõjutasid 82 eelarverida 115st. Peamiselt tehti need küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusele IT-varustuse ostmiseks.

lõpetatud

2012

Värbamismenetlustes esinesid järgmised puudused: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendeid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Politseiamet (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88) | „Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel”. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu otsus Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta (2009/371/JSK)) | Pädevus

  Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.
  Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt Europoli asutamisotsuse artikli 4 lõikele 3.

  Põhiülesanded







  — | Teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88)

„Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel”.

Ameti pädevus

(Nõukogu otsus Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta (2009/371/JSK))

Pädevus

Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.

Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt Europoli asutamisotsuse artikli 4 lõikele 3.

Põhiülesanded

—

Teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine;

| — | liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel;

| — | kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele; |
| --- | --- |

—

kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele;

| — | taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral; |
| --- | --- |

—

taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral;

| — | liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega;

| — | oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine; |
| --- | --- |

—

oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine;

| — | liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil.

Lisaülesanded

| — | Arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu; |
| --- | --- |

—

Arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu;

| — | pakkuda strateegilisi luureandmeid, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada. |
| --- | --- |

—

pakkuda strateegilisi luureandmeid, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada.

Lisaks abistada liikmesriike, andes toetust ja nõu ning aidates läbi viia uurimistööd järgmistes valdkondades:

| — | liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga;

| — | kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu;

| — | kuritegude ennetamise meetodid; |
| --- | --- |

—

kuritegude ennetamise meetodid;

| — | tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused. |
| --- | --- |

—

tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused.

Kooskõlas nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/511/JSK euro kaitsmise kohta võltsimise eest on amet eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks.

Europol töötleb ja edastab finantstehinguid käsitlevaid andmeid vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisele lepingule, mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames.

Vastavalt nõukogu 13. detsembri 2011. aasta järeldusele Prümi otsuste rakendamise intensiivistamise kohta jätkab Europol jõupingutusi nn Prümi kasutajatoe loomiseks, et toetada Prümi otsuste igapäevast kohaldamist.

Samuti toetab Europol organiseeritud ja rasket kuritegevust käsitlevat ELi poliitikatsüklit ning EMPACTi (1) projekte kooskõlas nõukogu järeldustega organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli kohta ning nõukogu 27. mai 2011. aasta järeldustega ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013.

Europoli juurde on rajatud ka küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) ning Europol toimib Euroopa küberkuritegevuse vastase võitluse keskasutusena vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (KOM(2012) 140 lõplik, 28. märts 2012).

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja ühest komisjoni esindajast.

Direktor

| — | Direktori nimetab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks). |
| --- | --- |

—

Direktori nimetab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks).

| — | Direktorit abistavad kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. |
| --- | --- |

—

Direktorit abistavad kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks.

| — | Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule. |
| --- | --- |

—

Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule.

| — | Direktor on Europoli seaduslik esindaja. |
| --- | --- |

—

Direktor on Europoli seaduslik esindaja.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

| — | Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

| — | Siseauditi funktsioon. |
| --- | --- |

—

Siseauditi funktsioon.

Andmekaitse ja isikuõiguste kaitse

| — | Ühine järelevalveasutus. |
| --- | --- |

—

Ühine järelevalveasutus.

| — | Andmekaitseametnik. |
| --- | --- |

—

Andmekaitseametnik.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament, võttes arvesse kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovitust.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve (2013)

82,5 (84,2) miljonit eurot

Personal 2013. aastal

| — | Ajutised töötajad: 457 (457) kohta ametikohtade loetelus. Töötajate tegelik arv seisuga 31.12.2013: 426 |
| --- | --- |

—

Ajutised töötajad: 457 (457) kohta ametikohtade loetelus. Töötajate tegelik arv seisuga 31.12.2013: 426

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 34 (37) (tegelik arv aasta lõpu seisuga) |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 34 (37) (tegelik arv aasta lõpu seisuga)

| — | Lepingulised töötajad: 94 (94) (tegelik arv aasta lõpu seisuga) |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 94 (94) (tegelik arv aasta lõpu seisuga)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. a. andmed)

Amet kui õiguskaitseoperatsioonide peamine ELi tugikeskus

Operatiivtugi operatsioonidele ja ühistele uurimisrühmadele hõlmab järgmist: andmetöötlus, ristkontrolli aruanded, luureteatised, tehniline ja kohtuekspertiisi alane toetus ja teadmiste jagamine, mobiilse büroo kasutuselevõtt, analüüsiaruanded, operatiivtöö koordineerimine Europoli peakorteris, operatiivkoosolekud, rahaline toetus jne. Liikmesriikidele antava operatiivtoe maht suurenes taas märgatavalt, seda suundumust kinnitab juba eelnevatel aastatel ilmnenud ameti talitustele esitatud taotluste arvu suurenemine:

| — | toetati 18  310 piiriülest juhtumit, mida on 15 % rohkem kui 2012. aastal (15  949); |
| --- | --- |

—

toetati 18  310 piiriülest juhtumit, mida on 15 % rohkem kui 2012. aastal (15  949);

| — | toetati liikmesriikides aktiivselt 684 uurimist, mis olid suunatud prioriteetsetele kuritegevusvaldkondadele; |
| --- | --- |

—

toetati liikmesriikides aktiivselt 684 uurimist, mis olid suunatud prioriteetsetele kuritegevusvaldkondadele;

| — | 2013. aastal koostati 2  250 operatiivaruannet (2012. aastal 2  141 aruannet) (sh ristkontrolli aruanded, operatiivanalüüsi aruanded, luureteatised ja juhtumipõhised tehnilised analüüsid); |
| --- | --- |

—

2013. aastal koostati 2  250 operatiivaruannet (2012. aastal 2  141 aruannet) (sh ristkontrolli aruanded, operatiivanalüüsi aruanded, luureteatised ja juhtumipõhised tehnilised analüüsid);

| — | liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava operatiivtoega väga rahul; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava operatiivtoega väga rahul;

| — | toetati rahaliselt 214 operatiivkohtumist ja 36 EMPACTi kohtumist; |
| --- | --- |

—

toetati rahaliselt 214 operatiivkohtumist ja 36 EMPACTi kohtumist;

| — | toetati rahaliselt 39 euro võltsimise juhtumi uurimist; |
| --- | --- |

—

toetati rahaliselt 39 euro võltsimise juhtumi uurimist;

| — | toetati 41 (30) ühist uurimisrühma täisliikmena; |
| --- | --- |

—

toetati 41 (30) ühist uurimisrühma täisliikmena;

| — | küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) toetas mitmeid edukaid operatiivtöö tegevusi liikmesriikide, kolmandate riikide ja erasektoriga (purustati rahvusvaheline krediitkaardipettuse võrgustik, mis hõlmas 15  000 varastatud krediitkaarti ja kahte andmete kopeerimise tehast; ühine operatiivtegevus rahvusvahelise internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise vastu ning peaaegu kahte miljonit arvutit hõlmava robotvõrgu töö lõpetamine); |
| --- | --- |

—

küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3) toetas mitmeid edukaid operatiivtöö tegevusi liikmesriikide, kolmandate riikide ja erasektoriga (purustati rahvusvaheline krediitkaardipettuse võrgustik, mis hõlmas 15  000 varastatud krediitkaarti ja kahte andmete kopeerimise tehast; ühine operatiivtegevus rahvusvahelise internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise vastu ning peaaegu kahte miljonit arvutit hõlmava robotvõrgu töö lõpetamine);

| — | menetleti kõik USAst saabunud asjaomased päringud ja kogu teave, täites seega terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu artiklites 4, 9 ja 10 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

—

menetleti kõik USAst saabunud asjaomased päringud ja kogu teave, täites seega terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu artiklites 4, 9 ja 10 sätestatud kohustusi.

Strateegiline analüüsivõime

Strateegilised tooted, sealhulgas ohuhinnangute ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine.

| — | Koostati 38 strateegilist aruannet organiseeritud kuritegevuse ning 14 strateegilist aruannet terrorismi kohta, sh raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang (SOCTA), ohu hindamine EMPACTi iga prioriteetse valdkonna kohta (poliitikatsükkel 2013–2017), juhtumipõhised strateegilised aruanded uute kujunevate ohtude kohta, EMCDDA (2) ja Europoli ühised aruanded, strateegilised hindamised küberkuritegevuse kohta, aruanne ELi terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT) ning olukorra ettekanne terrorismi eesmärgil tehtavate reiside kohta. |
| --- | --- |

—

Koostati 38 strateegilist aruannet organiseeritud kuritegevuse ning 14 strateegilist aruannet terrorismi kohta, sh raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang (SOCTA), ohu hindamine EMPACTi iga prioriteetse valdkonna kohta (poliitikatsükkel 2013–2017), juhtumipõhised strateegilised aruanded uute kujunevate ohtude kohta, EMCDDA (2) ja Europoli ühised aruanded, strateegilised hindamised küberkuritegevuse kohta, aruanne ELi terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT) ning olukorra ettekanne terrorismi eesmärgil tehtavate reiside kohta.

Amet kui ELi kriminaalteabe keskus

Teabehalduse võimekus, Europoli turvaline teabevahetusvõrk (SIENA), Europoli infosüsteem (EIS), kontaktbüroode võrgustik.

| — | Kokku vahetati SIENA kaudu Europoli, liikmesriikide ja kolmandate poolte vahel 4 56  598 operatiivteadet, mis on 10 % rohkem võrreldes 2012. aastaga (4 14  334). |
| --- | --- |

—

Kokku vahetati SIENA kaudu Europoli, liikmesriikide ja kolmandate poolte vahel 4 56  598 operatiivteadet, mis on 10 % rohkem võrreldes 2012. aastaga (4 14  334).

| — | 2013. aasta lõpuks jagati Europoliga 67 % kõikidest SIENA teadetest. |
| --- | --- |

—

2013. aasta lõpuks jagati Europoliga 67 % kõikidest SIENA teadetest.

| — | EISis oli 2013. aasta lõpus 2 45  142 (1 86  896) objekti ja suurenes isikuobjektide osakaal (mis on õiguskaitseorganite seisukohast kõige olulisemad ja väärtuslikumad objektid). |
| --- | --- |

—

EISis oli 2013. aasta lõpus 2 45  142 (1 86  896) objekti ja suurenes isikuobjektide osakaal (mis on õiguskaitseorganite seisukohast kõige olulisemad ja väärtuslikumad objektid).

| — | 2013. aasta lõpuks oli SIENAga ühinenud liikmesriikide 21 kriminaaltulu jälitamise talitust. 2013. aastal toetas Europol 93 organiseeritud kuritegevusega seotud kriminaaltulu jälitamise taotlust. |
| --- | --- |

—

2013. aasta lõpuks oli SIENAga ühinenud liikmesriikide 21 kriminaaltulu jälitamise talitust. 2013. aastal toetas Europol 93 organiseeritud kuritegevusega seotud kriminaaltulu jälitamise taotlust.

| — | Ameti ligi 165 kontaktametnikust koosnev ainulaadne võrgustik on ühenduslüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 28 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. Kontaktametnikud tagavad teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastavad tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud kümnest ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, kes teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Lisaks on ametil kaks kontaktametnikku Washingtonis (USA) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Ameti ligi 165 kontaktametnikust koosnev ainulaadne võrgustik on ühenduslüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 28 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. Kontaktametnikud tagavad teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastavad tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud kümnest ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, kes teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Lisaks on ametil kaks kontaktametnikku Washingtonis (USA) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa).

Amet kui ELi õiguskaitsealane eksperdikeskus

Europoli ekspertide platvorm (EPE), andmevahetusplatvormid ja andmete säilitamise lahendused, teadmistooted ja -teenused, koolitus, konverentsid ja teavitusüritused:

| — | Europoli ekspertide platvormile on loodud 32 platvormi, sh 4  419 aktiivset kasutajakontot (2012. aasta lõpus 25 platvormi ja 2  663 kasutajat); |
| --- | --- |

—

Europoli ekspertide platvormile on loodud 32 platvormi, sh 4  419 aktiivset kasutajakontot (2012. aasta lõpus 25 platvormi ja 2  663 kasutajat);

| — | Europol toetas 83 koolituskursuse läbiviimist (korraldajateks Europol, CEPOL või liikmesriik); |
| --- | --- |

—

Europol toetas 83 koolituskursuse läbiviimist (korraldajateks Europol, CEPOL või liikmesriik);

| — | Europoli peakorteris korraldati iga-aastane suur Euroopa politseikonverents. |
| --- | --- |

—

Europoli peakorteris korraldati iga-aastane suur Euroopa politseikonverents.

Välissuhted

Amet teeb koostööd paljude ELi partnerite, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Teabevahetus partneritega toimub koostöölepingute alusel. Strateegilised lepingud võimaldavad vahetada kõiki andmeid, välja arvatud isikuandmed, operatiivtööd käsitlevad lepingud võimaldavad vahetada ka isikuandmeid.

| — | 2013. aasta lõpu seisuga on jõus 21 strateegilist lepingut ja 11 operatiivtööd käsitlevat lepingut (18 ELi mittekuuluva riigiga, 11 ELi organi ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga). |
| --- | --- |

—

2013. aasta lõpu seisuga on jõus 21 strateegilist lepingut ja 11 operatiivtööd käsitlevat lepingut (18 ELi mittekuuluva riigiga, 11 ELi organi ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga).

| — | Teabevahetus välispartneritega (8  663) suurenes veidi võrreldes eelneva aastaga (8  547). |
| --- | --- |

—

Teabevahetus välispartneritega (8  663) suurenes veidi võrreldes eelneva aastaga (8  547).

| — | Otsejuurdepääs SIENA-le on kaheksal operatiivkoostööpartneril ja viiel strateegilise koostöö partneril. |
| --- | --- |

—

Otsejuurdepääs SIENA-le on kaheksal operatiivkoostööpartneril ja viiel strateegilise koostöö partneril.

---

(1)  Valdkondadevaheline kuritegevusega seotud ohte käsitlev Euroopa platvorm (EMPACT)

(2)  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Europol võtab arvesse kontrollikoja märkust kolme hankemenetluse kohta. 2014. aasta esimeses kvartalis algatas Europol kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega hankemenetluste ametisisese läbivaatuse (eeskätt seoses hangete põhietappide, lepingute sõlmimise ja järelevalvega), et parandada asjaomast organisatsioonisisest korraldust ja seotud protsesse (sh kvaliteedikontrolli). |
| --- | --- |

11.

Europol võtab arvesse kontrollikoja märkust kolme hankemenetluse kohta. 2014. aasta esimeses kvartalis algatas Europol kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega hankemenetluste ametisisese läbivaatuse (eeskätt seoses hangete põhietappide, lepingute sõlmimise ja järelevalvega), et parandada asjaomast organisatsioonisisest korraldust ja seotud protsesse (sh kvaliteedikontrolli).

| 12. | Europol võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse halduskuludega seotud assigneeringute ülekandmise kõrge määra kohta ning püüab ülekandmisi tulevikus võimalikult palju vähendada. |
| --- | --- |

12.

Europol võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse halduskuludega seotud assigneeringute ülekandmise kõrge määra kohta ning püüab ülekandmisi tulevikus võimalikult palju vähendada.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/301 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/301

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/35)

SISSEJUHATUS

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet” või „FRA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet” või „FRA”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Riskihinnangute tegemisel võetakse asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Aastal 2013 oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 100 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigel ajal. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 5 79  429 eurot (27 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 6 25  444 eurot (69 %). |
| --- | --- |

11.

Aastal 2013 oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 100 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigel ajal. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 5 79  429 eurot (27 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 5 6 25  444 eurot (69 %).

| 12. | II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale. |
| --- | --- |

12.

II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud IT-toodete ja -teenuste kavandatud ostuga. III jaotise ülekandmised kajastavad peamiselt ameti projektide mitmeaastast iseloomu, mille puhul tehakse maksed vastavalt planeeritud ajakavale.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I lisa

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 2012. aastal ostis amet puhastusteenust kahe teenuseosutajaga sõlmitud astmeliste raamlepingute alusel. Pakkumuste hindamisel tehtud tehnilise vea tõttu seati töövõtjad ebakorrektselt pingeritta. Üks 2012. aastal summas 56  784 eurot sõlmitud leping ja sellega seotud maksed on eeskirjadevastased. Pärast kontrollikoja auditit on amet töövõtjate pingerida sellele vastavalt korrigeerinud. | lõpetatud |
| 2012 | Ametil puudus 2012. aastal ametlik järelkontrolli kord. Pärast ameti tehtud põhjalikku riskianalüüsi võeti 2013. aasta alguses ametlik kord siiski kasutusele. | lõpetatud |
| 2012 | Ehkki III jaotise (tegevuskulud) eelarve täitmise määr oli madal (49 % kulukohustustega seotud assigneeringutest), ei tulenenud see viivitustest ameti aasta tööprogrammi täitmisel ja peegeldab ameti tegevuse mitmeaastast iseloomu. Amet on vastu võtnud eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud ameti tööprogrammiga, ning maksed planeeriti ja tehti lähtuvalt praktilistest vajadustest. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

2012. aastal ostis amet puhastusteenust kahe teenuseosutajaga sõlmitud astmeliste raamlepingute alusel. Pakkumuste hindamisel tehtud tehnilise vea tõttu seati töövõtjad ebakorrektselt pingeritta. Üks 2012. aastal summas 56  784 eurot sõlmitud leping ja sellega seotud maksed on eeskirjadevastased. Pärast kontrollikoja auditit on amet töövõtjate pingerida sellele vastavalt korrigeerinud.

lõpetatud

2012

Ametil puudus 2012. aastal ametlik järelkontrolli kord. Pärast ameti tehtud põhjalikku riskianalüüsi võeti 2013. aasta alguses ametlik kord siiski kasutusele.

lõpetatud

2012

Ehkki III jaotise (tegevuskulud) eelarve täitmise määr oli madal (49 % kulukohustustega seotud assigneeringutest), ei tulenenud see viivitustest ameti aasta tööprogrammi täitmisel ja peegeldab ameti tegevuse mitmeaastast iseloomu. Amet on vastu võtnud eelarve planeerimise mooduli, mis on otseselt seotud ameti tööprogrammiga, ning maksed planeeriti ja tehti lähtuvalt praktilistest vajadustest.

ei kohaldata

---

II LISA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (Viin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Teabe kogumine







  — | Nõukogu poolt kooskõlas aluslepingute sätetega lihthäälteenamusega kindlaks määratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337) |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Teabe kogumine

—

Nõukogu poolt kooskõlas aluslepingute sätetega lihthäälteenamusega kindlaks määratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337)

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007)

Eesmärgid

| — | Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Ülesanded

| — | Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid; |
| --- | --- |

—

Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid;

| — | välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | teha teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või neid toetada; |
| --- | --- |

—

teha teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või neid toetada;

| — | koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust; |
| --- | --- |

—

koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust;

| — | avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimuste kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimuste kohta;

| — | avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel; |
| --- | --- |

—

avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel;

| — | avaldada iga-aastane tegevusaruanne; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane tegevusaruanne;

| — | arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet oma töö kohta. |
| --- | --- |

—

arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest ja levitada aktiivselt teavet oma töö kohta.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Iga liikmesriigi määratud üks sõltumatu isik, üks Euroopa Nõukogu poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik ja kaks komisjoni esindajat.

Ülesanded

Võtta vastu ameti eelarve, tööprogramm ja aastaaruanded. Võtta vastu lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu. Anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Juhatus

Koosseis

| — | Haldusnõukogu esimees. |
| --- | --- |

—

Haldusnõukogu esimees.

| — | Haldusnõukogu aseesimees. |
| --- | --- |

—

Haldusnõukogu aseesimees.

| — | Üks komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

—

Üks komisjoni esindaja.

| — | Kaks muud valitud liiget haldusnõukogust. |
| --- | --- |

—

Kaks muud valitud liiget haldusnõukogust.

| — | Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse määratud isik võib osaleda juhatuse koosolekutel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse määratud isik võib osaleda juhatuse koosolekutel.

Teaduskomitee

Koosseis

| — | 11 põhiõiguste valdkonnas eriti pädevat sõltumatut isikut. Haldusnõukogu nimetab liikmed ametisse pärast läbipaistvat kandideerimiskutse avaldamist ja valimisprotseduuri. |
| --- | --- |

—

11 põhiõiguste valdkonnas eriti pädevat sõltumatut isikut. Haldusnõukogu nimetab liikmed ametisse pärast läbipaistvat kandideerimiskutse avaldamist ja valimisprotseduuri.

Direktor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast arvamuste laekumist Euroopa Parlamendilt ja nõukogult, kes avaldavad oma eelistusjärjekorra.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

21  620 (20  376) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 99 % (99 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

78 (72) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 75 (70), +

38 (22) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 116 (94), mis jaotub tööülesannete kaupa järgmiselt:

| — | põhitegevus: 75 (58) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 75 (58)

| — | haldusülesanded: 33 (29) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 33 (29)

| — | mitmesugused ülesanded: 8 (7) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 8 (7)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

FRANET

28 töövõtja kaastööde arv (riikide osalus): 403 (185)

ELi rahvusvahelise analüüsiga tegeleva partneri kaastööde arv: 1 (1)

Võrdleva analüüsiga tegeleva partneri kaastööde arv: 2 (1)

Koosolekute arv: 3 (3) (üks koosolek nelja, üks kümne ja üks kahe osalejaga)

Uurimisaruanded

Aruannete arv: 19 (13), lisaks 12 (23) keeleversiooni

Koosolekute arv: 1 (2)

Aastaaruannete arv: 2 (2), lisaks 2 (3) keeleversiooni

Aastaaruande kokkuvõte: 1 (1), lisaks 2 (2) keeleversiooni

FRA arvamuste arv: 2 (3)

E-raamat „FRA Annual Report 2012”: 1 (0), lisaks 1 (0) keeleversioon

Teabelehed: 4 (11), lisaks 71 (118) keeleversiooni

Uurimistööga mitteseotud materjalid

FRA erinevad väljaanded: 20 (5), lisaks mitu (31) keeleversiooni

Plakatite arv: 15 (20)

Tähtsamad konverentsid ja üritused

Põhiõigustealane konverents: 1 (1)

Mitmekesisuse teabepäev: 0 (1)

FRA sümpoosion: 1 (1)

Põhiõiguste platvormi koosolek: 1 (1)

1 (1) ühisseminar ELi eesistujariigiga (Iirimaa)

Koostöö teiste institutsioonide ja asutustega ELi ja liikmesriikide tasandil

Liikmesriigid: 29 (7)

Euroopa Liidu Nõukogu: 19 (9)

Euroopa Komisjon: 22 (12)

Euroopa Parlament: 15 (20)

Euroopa välisteenistus: 4 (–)

ELi ametid ja muud organid: 23 (–)

Euroopa Kohus: 2 (1)

Regioonide Komitee: 1 (1)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee: 0 (1)

Euroopa Ombudsman: 2 (1)

Põhiõiguste platvorm: 3 (3)

Euroopa Nõukogu: 25 (24)

OSCE: 4 (2)

ÜRO: 9 (2)

Erialaasutused (riiklikud terviseuuringute instituudid ja samaväärsed asutused): 8 (3)

Muud koosolekud ja ümarlauakohtumised: 7 (12)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11.-12. | Järgmisse aastasse üle kantavad summad planeeritakse juba aasta algul ning amet jälgib hoolikalt nende arengut. Madal tühistamismäär (alla 2 %) näitab, et ülekandmisi planeeriti ja hallati korrektselt.
  Kahel viimasel eelarveaastal on amet kulutanud üle 99 % Euroopa Liidu toetusest, mis tõendab suurepärast eelarvehaldust. |
| --- | --- |

11.-12.

Järgmisse aastasse üle kantavad summad planeeritakse juba aasta algul ning amet jälgib hoolikalt nende arengut. Madal tühistamismäär (alla 2 %) näitab, et ülekandmisi planeeriti ja hallati korrektselt.

Kahel viimasel eelarveaastal on amet kulutanud üle 99 % Euroopa Liidu toetusest, mis tõendab suurepärast eelarvehaldust.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/308 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/308

---

ARUANNE

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

(2014/C 442/36)

SISSEJUHATUS

| 1. | Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi „agentuur” või „Frontex”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2). |
| --- | --- |

1.

Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi „agentuur” või „Frontex”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Toetustega seotud kulude summa oli 2013. aastal 32 miljonit eurot, mis moodustab 39 % tegevuskulude kogusummast. Koostöös osalevate riikide deklareeritud kulude kontrollimiseks tegi agentuur enne makse tegemist põhjendatuse kontrolle kõikide rahastatud operatsioonide suhtes (ühised tagasisaatmisoperatsioonid ja ühised maismaa-/õhu-/mereoperatsioonid). Ühiste tagasisaatmisoperatsioonide jaoks nõutakse tavaliselt koostöös osalevate riikide õigusi käsitlevaid dokumente, kuid enne 2013. aasta juunit sõlmitud toetuslepingute alusel tehtud maismaa-/õhu-/mereoperatsioonide puhul neid ei nõutud. |
| --- | --- |

9.

Toetustega seotud kulude summa oli 2013. aastal 32 miljonit eurot, mis moodustab 39 % tegevuskulude kogusummast. Koostöös osalevate riikide deklareeritud kulude kontrollimiseks tegi agentuur enne makse tegemist põhjendatuse kontrolle kõikide rahastatud operatsioonide suhtes (ühised tagasisaatmisoperatsioonid ja ühised maismaa-/õhu-/mereoperatsioonid). Ühiste tagasisaatmisoperatsioonide jaoks nõutakse tavaliselt koostöös osalevate riikide õigusi käsitlevaid dokumente, kuid enne 2013. aasta juunit sõlmitud toetuslepingute alusel tehtud maismaa-/õhu-/mereoperatsioonide puhul neid ei nõutud.

| 10. | Ühiste maismaa-/õhu-/mereoperatsioonidega seotud tehingute maksumus oli 23 miljonit eurot, mis moodustas 28 % 2013. aasta kogukuludest. Kuigi alates juunist 2013 sõlmitud toetuslepingute jaoks võeti kasutusele põhjalikum eelkontrollide süsteem, põhines suurem osa 2013. aasta tehingutest enne seda kuupäeva sõlmitud toetuslepingutel. |
| --- | --- |

10.

Ühiste maismaa-/õhu-/mereoperatsioonidega seotud tehingute maksumus oli 23 miljonit eurot, mis moodustas 28 % 2013. aasta kogukuludest. Kuigi alates juunist 2013 sõlmitud toetuslepingute jaoks võeti kasutusele põhjalikum eelkontrollide süsteem, põhines suurem osa 2013. aasta tehingutest enne seda kuupäeva sõlmitud toetuslepingutel.

| 11. | Agentuur teeb eelmise aasta tehinguid hõlmavate toetuste järelkontrolle. Ükski 2013. aasta toetustega seotud tehingutest ei kuulunud sellesse järelkontrolli tsüklisse. |
| --- | --- |

11.

Agentuur teeb eelmise aasta tehinguid hõlmavate toetuste järelkontrolle. Ükski 2013. aasta toetustega seotud tehingutest ei kuulunud sellesse järelkontrolli tsüklisse.

| 12. | Kuna puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal 2013. aasta tehingute eel- ja järelkontrollide mõjususe kohta, ei ole ka piisavat kindlust 2013. aasta toetustega seotud ühiste maismaa-/õhu-/mereoperatsioonide tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

12.

Kuna puudub asjakohane auditi tõendusmaterjal 2013. aasta tehingute eel- ja järelkontrollide mõjususe kohta, ei ole ka piisavat kindlust 2013. aasta toetustega seotud ühiste maismaa-/õhu-/mereoperatsioonide tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Punktides 9–12 kirjeldatud asjaolusid arvestamata on agentuuri perioodi 1. jaanuar kuni 31. detsember 2013 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Punktides 9–12 kirjeldatud asjaolusid arvestamata on agentuuri perioodi 1. jaanuar kuni 31. detsember 2013 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

14.

Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega märkusega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

KOMMENTAARID RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA

| 15. | Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijate bilansi üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida. |
| --- | --- |

15.

Tarnijate aasta lõpus esitatud raamatupidamise aastaaruandeid oli keeruline vastavusse viia. Tarnijate bilansi üle tuleb teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 16. | Kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti 2013. aastast 2014. aastasse üle ligi 32 miljonit eurot (35 %). Agentuuri tegevuse mitmeaastase iseloomu ning ettenägematute sündmustega seotud kõrgendatud riski tõttu on iga-aastase eelarve kavandamine ja rakendamine küll keeruline, kuid eelarvealast järelevalvet annab siiski parandada, et vähendada ülekandmise määra. |
| --- | --- |

16.

Kulukohustustega seotud assigneeringutest kanti 2013. aastast 2014. aastasse üle ligi 32 miljonit eurot (35 %). Agentuuri tegevuse mitmeaastase iseloomu ning ettenägematute sündmustega seotud kõrgendatud riski tõttu on iga-aastase eelarve kavandamine ja rakendamine küll keeruline, kuid eelarvealast järelevalvet annab siiski parandada, et vähendada ülekandmise määra.

| 17. | Ülekandmised hõlmavad üldiseid kulukohustusi summas 5,2 miljonit eurot. See on ülejääk 8,2 miljoni euro suurusest täiendavast toetusest, mille eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2013. aasta lõpus, et rahastada ettenägematuid ja kiireloomulisi operatsioone. Kuigi üldised kulukohustused nähti ette 2014. aasta asjaomaste operatsioonide katmiseks, ei anna agentuuri finantsmäärus selliseks ülekandmiseks selget alust. |
| --- | --- |

17.

Ülekandmised hõlmavad üldiseid kulukohustusi summas 5,2 miljonit eurot. See on ülejääk 8,2 miljoni euro suurusest täiendavast toetusest, mille eelarvepädevad institutsioonid eraldasid 2013. aasta lõpus, et rahastada ettenägematuid ja kiireloomulisi operatsioone. Kuigi üldised kulukohustused nähti ette 2014. aasta asjaomaste operatsioonide katmiseks, ei anna agentuuri finantsmäärus selliseks ülekandmiseks selget alust.

| 18. | 2013. aastal tegi agentuur eelarves 29 ümberpaigutust summas 12,2 miljonit eurot. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et operatsioonide jaoks vajalikud vahendid kanti üle teistelt eelarveridadelt, kuni tehti kättesaadavaks täiendavad toetused. |
| --- | --- |

18.

2013. aastal tegi agentuur eelarves 29 ümberpaigutust summas 12,2 miljonit eurot. Osaliselt on see tingitud asjaolust, et operatsioonide jaoks vajalikud vahendid kanti üle teistelt eelarveridadelt, kuni tehti kättesaadavaks täiendavad toetused.

MUUD KOMMENTAARID

| 19. | Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

19.

Agentuur alustas tegevust 2005. aastal ning on siiani tegutsenud asukohariigiga peetava kirjavahetuse ja suhtluse alusel. Laiaulatuslikku peakorterilepingut agentuuri ja asukohariigi vahel ei ole aga sõlmitud. Selline leping parandaks agentuuri ja selle personali töötingimuste läbipaistvust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 20. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

20.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Nagu ka eelmisel aastal, on ülekandmiste määr liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. | pooleli |
| 2011 | Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandmiseks selget alust (1). | pooleli |
| 2011 | 2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski. | pooleli |
| 2011 | Põhivara haldamise sisekontrollis avastati puudusi. Puudub põhivara võõrandamise kord ja füüsiline inventuur ei ole täielik. | lõpetatud |
| 2012 | Füüsiline inventuur oli puudulik ning ei hõlmanud kõiki agentuuri omandis olevaid varasid. Arvesse ei võetud pooleliolevat vara ning aasta lõpus omandatud vara. | lõpetatud |
| 2012 | Puudub põhivara võõrandamise kord. Kasutusest kõrvaldatud põhivara kustutatakse põhivara registrist, ilma et seda füüsiliselt võõrandataks. Selliste varade registrit ei peeta. | lõpetatud |
| 2012 | Puudusi leiti tarnijate esitatud dokumentide ja agentuuri vastavate kannete omavahelisel seostamisel. | pooleli |
| 2012 | Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 89,6 miljonit eurot, millest 21,8 miljonit eurot (25 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) kanti üle 2013. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveassigneeringute ülekandmisi tehti summas 19,6 miljonit eurot. Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, ehkki osaliselt tuleneb see agentuuri tegevuse operatiivsest, mitmeaastasest iseloomust. 2013. aasta veebruari lõpuks oli 1,1 miljonit eurot ülekandmistest tühistatud. | pooleli |
| 2012 | 2012. aastal tegi agentuur eelarves 39 ümberpaigutust summas 11,5 miljonit eurot, mis mõjutas 79 eelarvereast 70-t. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et 2012. aasta eelarve teine muudatus kiideti heaks alles 2012. aasta oktoobris ja tegevuseks vajalikud vahendid paigutati ümber teistelt eelarveridadelt. | lõpetatud |
| 2012 | Agentuur peab oluliselt parandama värbamismenetluste läbipaistvust: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | pooleli |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Nagu ka eelmisel aastal, on ülekandmiste määr liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

pooleli

2011

Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandmiseks selget alust (1).

pooleli

2011

2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski.

pooleli

2011

Põhivara haldamise sisekontrollis avastati puudusi. Puudub põhivara võõrandamise kord ja füüsiline inventuur ei ole täielik.

lõpetatud

2012

Füüsiline inventuur oli puudulik ning ei hõlmanud kõiki agentuuri omandis olevaid varasid. Arvesse ei võetud pooleliolevat vara ning aasta lõpus omandatud vara.

lõpetatud

2012

Puudub põhivara võõrandamise kord. Kasutusest kõrvaldatud põhivara kustutatakse põhivara registrist, ilma et seda füüsiliselt võõrandataks. Selliste varade registrit ei peeta.

lõpetatud

2012

Puudusi leiti tarnijate esitatud dokumentide ja agentuuri vastavate kannete omavahelisel seostamisel.

pooleli

2012

Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 89,6 miljonit eurot, millest 21,8 miljonit eurot (25 % kulukohustustega seotud assigneeringutest) kanti üle 2013. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveassigneeringute ülekandmisi tehti summas 19,6 miljonit eurot. Selline ülekandmiste määr on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, ehkki osaliselt tuleneb see agentuuri tegevuse operatiivsest, mitmeaastasest iseloomust. 2013. aasta veebruari lõpuks oli 1,1 miljonit eurot ülekandmistest tühistatud.

pooleli

2012

2012. aastal tegi agentuur eelarves 39 ümberpaigutust summas 11,5 miljonit eurot, mis mõjutas 79 eelarvereast 70-t. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et 2012. aasta eelarve teine muudatus kiideti heaks alles 2012. aasta oktoobris ja tegevuseks vajalikud vahendid paigutati ümber teistelt eelarveridadelt.

lõpetatud

2012

Agentuur peab oluliselt parandama värbamismenetluste läbipaistvust: kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjonid ei dokumenteerinud kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

pooleli

---

(1)  Agentuuri finantsmääruse artikli 62 lõikes 2 sätestatakse, et „üldised eelarvelised kulukohustused hõlmavad aasta n + 1 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste koguväärtust”. Ei ELi finantsmäärus ega agentuuri finantsmäärus ei sätesta aga selgelt liigendamata assigneeringutega seotud üldiste kulukohustuste kasutamise korda. Agentuur kasutas üldisi kulukohustusi liigendamata assigneeringute automaatse ülekandmise põhjendamiseks.

---

II LISA

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Varssavi)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d) | Artikkel 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [–-]”
  Artikli 77 lõige 2: „Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed:






  [–-] b) | välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d)

Artikkel 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [–-]”

Artikli 77 lõige 2: „Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed:

[–-] b)

välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll;

| [–-] d) | välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine.” |
| --- | --- |

[–-] d)

välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine.”

Agentuuri pädevus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 863/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1168/2011

Viimane muudatus jõustus 12.12.2011; tabeli sisu kajastab olukorda pärast seda muudatust.

Eesmärgid

Frontex asutati ELi liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.

Peamised ülesanded

| a) | koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel; |
| --- | --- |

a)

koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel;

| b) | abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel ning töötada välja ühised õppestandardid; |
| --- | --- |

b)

abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel ning töötada välja ühised õppestandardid;

| c) | teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril; |
| --- | --- |

c)

teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril;

| d) | osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises; |
| --- | --- |

d)

osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises;

| e) | abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi; |
| --- | --- |

e)

abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi;

| f) | anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist; |
| --- | --- |

f)

anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist;

| g) | luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames; |
| --- | --- |

g)

luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames;

| h) | arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku; |
| --- | --- |

h)

arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku;

| i) | anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) arendamiseks ja toimimiseks. |
| --- | --- |

i)

anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) arendamiseks ja toimimiseks.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat ja üks esindaja igast Schengeni riigist.

Ülesanded

| a) | nimetab tegevdirektori; |
| --- | --- |

a)

nimetab tegevdirektori;

| b) | võtab vastu agentuuri koondaruande; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu agentuuri koondaruande;

| c) | võtab vastu agentuuri töökava; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu agentuuri töökava;

| d) | kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused; |
| --- | --- |

d)

kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused;

| e) | täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

e)

täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid;

| f) | teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle; |
| --- | --- |

f)

teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle;

| g) | kehtestab oma töökorra; |
| --- | --- |

g)

kehtestab oma töökorra;

| h) | kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika; |
| --- | --- |

h)

kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika;

| i) | võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava. |
| --- | --- |

i)

võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2013. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

93,95 (89,6) miljonit eurot

Liidu toetus 87,7 (84) miljonit eurot

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ametikohtade loetelu:

kavandatud ajutiste töötajate arv: 153 (143), millest täidetud: 142 (137)

Muud töökohad:

Kavandatud lepinguliste töötajate arv: 87 (87), millest täidetud: 82 (84)

Lähetuses viibivate riiklike ekspertide ametikohti kavandatud: 78 (83), millest täidetud: 76 (82)

Personal kokku: 318 (313), millest täidetud: 300 (303)

Personali jaotus tegevuste kaupa: põhitegevus 227 (216), haldusülesanded – 91 (87).

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. a andmed)

Riskianalüüsi üksus koostas 79 (80) strateegilist aruannet, sealhulgas 6 korralist aastaaruannet, ühe uut tüüpi aruande, kolm eriaruannet, 12 kvartaliaruannet, mis käsitlesid liikmesriikide ning valikuliste ELiga piirnevate regioonide olukorra ajakohastamist ja analüüsi, 57 strateegilise järelevalve aruannet; 510 (482) ühisoperatsioonide kavandamist, elluviimist ja hindamist toetavat analüütilist väljaannet; 81 (54) teist tüüpi aruannet, sealhulgas ülevaated agentuuri juhtkonnale, Euroopa Komisjonile ja teistele; 7 (7) agentuuri veebilehel avaldatud laiemale avalikkusele mõeldud strateegilist aruannet. Ajakohastatud ühise integreeritud riskianalüüsimudeli (CIRAM v 2.0) käikulaskmine käivitus selle tõlkimisega valitud ELi keeltesse. Korraldati 4 (4) korralist Frontexi riskianalüüsi võrgustiku kohtumist, 5 (5) ELi dokumentide võltsimise alase liikmesriikide võrgustiku kohtumist, 4 (2) taktikalise riski analüüsi kohtumist, 10 (6) piirkondlike ekspertide kohtumist/konverentsi ja 1 (3) piirkondlik tehniline õpikoda. Kooskõlas riskianalüüsi üksusele EUROSURi raames antud ülesannetega teostati 2013. aastal järgmised väljundid ning vastavalt vajadusele edastati need liikmesriikidele või konsulteeriti viimastega analüüsikihi kasutajarühma (2013. aastal viis kohtumist) raames: CPIP/ESP analüüsikihi raames: sisu (317 (281) toodet) ja põhiteenuste edastamine; analüüsivahendite väljatöötamise lõpuleviimine; esialgse mõjutasandite omistamise metoodika väljaarendamine ja selle rakendamise kavandamine pikas perspektiivis.

Ühise operatiivkoostöö üksus organiseeris 19 (17) ühisoperatsiooni, 10 (12) katseprojekti ja projekti, 8 (10) konverentsi ja 64 (25) kohtumist väliste sidusrühmadega, mis hõlmasid ettevalmistavaid/kavandamis-/hindamiskoosolekuid ja õpitube. Lisaks saadeti 39 (39) Frontexi koordineeritud ühise tagasisaatmisoperatsiooni käigus tagasi 2  152 (2  110) kolmandate riikide kodanikku. Kõigi ühisoperatsioonide peale kokku kogunes 2  832 (3  503) operatiivtegevuse päeva; operatsioonide inimpäevade koguarv oli 89  548 (1 17  114).

Frontexi vaatluskeskus esitas 2  226 (2  169) olukorra aruannet, 43 (31) tõsise vahejuhtumi aruannet, 44 (27) välkaruannet ja 10 (13) missiooni hindamisaruannet ning laadis FOSS portaali üles 107 (145) dokumendihoiatust ja EUROSURI 20  084 (2  130) artefakti. 237 igapäevast infolehte saadeti ligikaudu 500 (241) tellijale; igapäevastele olukorrakirjeldustele ja operatsioonide ülevaadetele tehti 795 (308) meedia kaastööd. Frontexi vaatluskeskus kui keskne kontaktpunkt töötles üle 25  000 (24  000) kirjavahetuse ühiku ning koondas need ühtsesse kontaktpunkti portaali Frontex-One-Stop-Shop (FOSS), mis on peamine teabevahetusplatvorm Frontexi ja välispartnerite vahel, sisaldades 6  238 (6  000) üleslaetud dokumenti. 2013. aasta lõpu seisuga oli portaalil ligi 4  500 kasutajat. Vaatluskeskus sai ühisoperatsioonide teabeedastusrakenduse (JORA) kaudu ca29  000 (30  000) vahejuhtumi teadet ning korraldas 200-le (500) Frontexi ning liikmesriikide ja Schengeni riikide ametnikule JORA alase väljaõppe.

Ühiskasutusvahendite üksus korraldas 9 (11) üritust, kus osales 252 (295) osalejat liikmesriikidest. Kokku osalesid sidusrühmad üksuse tegevuses rohkem kui 1  250 (551) inimpäeva. 2013. aastal keskendus ühiskasutusvahendite üksus Euroopa piirivalverühmade ja tehnilise varustuse reservide loomisele, võttes mõlema haldamiseks kasutusele asjakohase tarkvararakenduse ning luues lähetuses viibivate külalisametnike mehhanismi. Tähelepanu pöörati ka õhus kasutatavate piirivalvevahendite hankimisele. Eelkõige korraldas ja haldas ühiskasutusvahendite üksus iga-aastase kahepoolse kohtumise Frontexi ja liikmesriikide vahel ning kohtumised kolmandate riikidega, et leppida kokku reservi tehtavates riiklikes osamaksetes. Üksus viis ellu 7 (7) projekti Frontexi operatsioonide üldise mõjususe suurendamiseks.

Koolitusüksus korraldas 17 (19) projekti hõlmava 3 (3) programmi raames 205 (207) üritust, millest võttis osa 3  253(2  980) inimest (koolituseksperdid, koolitatavad jne). Kokku osalesid sidusrühmad koolitustegevuses 12  460 (13  300) inimpäeva. Esimese programmi raames käivitati piirivalve valdkondlik kvalifikatsiooniraamistik ning jätkati tööd ühtsete väljaõppekavade rakendamisel ja ühise magistriõppeprogrammi arendamisel. Teine programm on ette nähtud piirivalvurite edasiseks koolitamiseks ja spetsialiseerumiseks ning selle raames lõpetas koolitusüksus piirivalvuritele mõeldud põhiõiguste alase koolitajate käsiraamatu koostamise ning jätkas piirivalvurite erikoolituste arendamist ja rakendamist. Euroopa piirivalverühmade liikmetele korraldati sissejuhatavaid koolituskursusi ning töötati välja uus lähetamiseelse väljaõppe kontseptsioon, et kõik külalisametnikud, kes osalevad Frontexi ühisoperatsioonides, saaksid enne asjakohase koolituse. Kolmandaks võttis koolitusüksus võrgustike ja IT-teemade osas kasutusele uued vahendid üritustele registreerimiseks, dokumentide jagamiseks ja tegevuste kavandamiseks veebi kaudu. Kavandamisel on uued e-õppe komponendid, mis tagavad Frontexi koolituse mõne etapi läbiviimise kaasaegsel ja kulutõhusal viisil.

Teadus- ja arendustöö üksus organiseeris 8 projekti (sh EUROSUR), mis hõlmasid 40 tegevust ja milles osales üle 950 (1  020) inimese (osalejad liikmesriikidest, Schengeni riikidest, ELi institutsioonidest, valitsustevahelistest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest, kõrgkoolidest, teadusasutustest ja tööstusringkondadest). Kokku osalesid sidusrühmad nendes tegevustes 2  000 inimpäeva. Teadus- ja arendustöö üksus jätkas parimate tavade suuniste määratlemist ja arendamist järgmises valdkondades: automaatne piirikontroll, maismaapiiri piiripunktides tehtav piirikontroll, viisainfosüsteemi ettevalmistamine ja rakendamine liikmesriikides ja maismaapiiride valvamine. Organiseeriti mitmeid üritusi, et parandada suutlikkust avastada dokumendipettusi esmatasandi kontrolli käigus. Üritused olid suunatud nii masinate kui ekspertide tulemuslikkuse hindamisele. 2013. aastal võttis teadus- ja arendustöö üksus meetmeid, et tõsta liikmesriikide teadlikkust seoses arengutega sensorite, platvormide ja täiustatud süsteemilahenduste vallas, lihtsustades ühtlasi ka uute tehnoloogiate katsetamist liikmesriikide piirivalves ning Frontexi koordineeritud ühisoperatsioonide raames. Loodi ka 22st ELi liikmesriikide ja Schengeni riikide esindajast koosnev piiride julgeoleku alaste teadusuuringute lõppkasutajate mitteametlik nõuanderühm. Rühm koostas piiride julgeoleku probleeme käsitleva esimese aruande eelnõu ning teadusuuringute teemad kesk- ja pikas perspektiivis eesmärgiga anda oma panus Euroopa Komisjoni teadustegevuses, mida rahastatakse ja korraldatakse uue ELi teadusuuringuid rahastava raamprogrammi Horisont 2020 kaudu.

Partnerlus ja koostöö kolmandate riikidega:
  2013. aastal sõlmiti Aserbaidžaani pädevate ametiasutustega töökorralduse kokkulepe, mille tulemusel suurenes töökorralduse kokkulepete koguarv 19-le (18). Vastavate töökorralduse kokkulepete alusel arendati edasi agentuuri ja kolmandate riikide ametiasutuste vahelist operatiivkoostööd piirijulgeoleku ja piirihalduse vallas, et järk-järgult välja arendada vastastikku kasulik ja jätkusuutlik partnerlus. Käegakatsutavaid tulemusi on saavutatud eelkõige teabejagamise, koolituse ja ühisoperatsioonide alal.

Koostöö ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega:
  2013. aastal edendati veelgi koostööd ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega juba sõlmitud asjaomaste lepingute raames (11 töökorralduse kokkulepet, 2 koostöökokkulepet, 2 vastastikuse mõistmise memorandumit, üks haldusleping ja üks teenustaseme kokkulepe). Eurojustiga sõlmiti üks vastastikuse mõistmise memorandum. Inimkaubanduse valdkonnas jätkas Frontex koolitajate koolitamise programmi ning korraldas kolm koolitust liikmesriikide koolitajatele.

Korraldati konverents Euroopa piirivalvesüsteemi teemal, mis hõlmas mitmeid JSK valdkonna sidusrühmi. Tehti ettevalmistusi esimese Frontexi poolt idapartnerluse raames juhitava tehnilise abi projekti rakendamise lihtsustamiseks. Projekt hõlmas laialdast koostööd IOMi, UNHCRi, ICMPD ja WCOga. Loodi kontaktid Euroopa teadusuuringute ühiskeskusega, et saavutada sünergia julgeolekuprojektide vallas.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 9–13. | Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja märkusega arvamuse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
  Frontex nõustub kontrollikoja seisukohaga, mis puudutab makse-eelseid põhjendatuse kontrolle ja alates juunist 2013 tehtud põhjalikumaid eelkontrolle. Kontrollikoja 2013. aasta statistiline auditivalim ei hõlmanud kahjuks tehinguid, mille suhtes kohaldati põhjalikumat eelkontrolli. Seetõttu ei auditeeritud põhjalikumate eelkontrollide süsteemi toimimist, kuigi agentuur oli seda süsteemi 2013. aastal juba mitu kuud kasutatud. |
| --- | --- |

9–13.

Agentuur võtab teadmiseks kontrollikoja märkusega arvamuse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Frontex nõustub kontrollikoja seisukohaga, mis puudutab makse-eelseid põhjendatuse kontrolle ja alates juunist 2013 tehtud põhjalikumaid eelkontrolle. Kontrollikoja 2013. aasta statistiline auditivalim ei hõlmanud kahjuks tehinguid, mille suhtes kohaldati põhjalikumat eelkontrolli. Seetõttu ei auditeeritud põhjalikumate eelkontrollide süsteemi toimimist, kuigi agentuur oli seda süsteemi 2013. aastal juba mitu kuud kasutatud.

| 15. | Kontode vastavusseviimine on pikaajaline protsess, mis nõuab mõlema poole koostööd ja raamatupidamissüsteemide kaasamist. Enamik avalikest asutustest ei kasuta tsentraliseeritud raamatupidamissüsteemi ega tekkepõhist arvestust. Kontode vastavusseviimise parandamiseks korraldab agentuur sama protsessi ka 2014. aasta suvel. |
| --- | --- |

15.

Kontode vastavusseviimine on pikaajaline protsess, mis nõuab mõlema poole koostööd ja raamatupidamissüsteemide kaasamist. Enamik avalikest asutustest ei kasuta tsentraliseeritud raamatupidamissüsteemi ega tekkepõhist arvestust. Kontode vastavusseviimise parandamiseks korraldab agentuur sama protsessi ka 2014. aasta suvel.

| 16. | III jaotise ülekannete määra püütakse pidevalt vähendada, kuid hiliste paranduseelarvete vastuvõtmine ei sõltu agentuurist. Eesmärgiks on seatud mitmeaastaste tegevuste finantseerimise tõhusam kontroll, mis on omakorda seotud C1 vahendite õigeajalise kasutamisega. |
| --- | --- |

16.

III jaotise ülekannete määra püütakse pidevalt vähendada, kuid hiliste paranduseelarvete vastuvõtmine ei sõltu agentuurist. Eesmärgiks on seatud mitmeaastaste tegevuste finantseerimise tõhusam kontroll, mis on omakorda seotud C1 vahendite õigeajalise kasutamisega.

| 17. | Seoses üldiste kulukohustuste ülekandmise eeskirjadega soovib agentuur rõhutada, et Frontexi finantsmäärus, mis järgib läbivaadatud raamfinantsmäärust, on isegi pärast 2013. aastal toimunud läbivaatamist ebamäärane. |
| --- | --- |

17.

Seoses üldiste kulukohustuste ülekandmise eeskirjadega soovib agentuur rõhutada, et Frontexi finantsmäärus, mis järgib läbivaadatud raamfinantsmäärust, on isegi pärast 2013. aastal toimunud läbivaatamist ebamäärane.

| 18. | Võrreldes 2012. aastaga vähenes ümberpaigutuste arv 30 % ja agentuur püüab seda veelgi vähendada. Siiski võib Frontex tegevusvajadustest tulenevalt suunata ka edaspidi vahendeid eelarveridadele, kus neid napib. |
| --- | --- |

18.

Võrreldes 2012. aastaga vähenes ümberpaigutuste arv 30 % ja agentuur püüab seda veelgi vähendada. Siiski võib Frontex tegevusvajadustest tulenevalt suunata ka edaspidi vahendeid eelarveridadele, kus neid napib.

| 19. | Frontex on oma loomisest peale taotlenud Poola ametivõimudelt peakorterilepingu sõlmimist, aga seni tulutult. Muudetud Frontexi määruse jõustumine detsembris 2011 ei parandanud olukorda. Hiljuti väljendasid Poola ametivõimud huvi läbirääkimiste algatamise vastu ja selles küsimuses suheldakse. Käesoleva punktiga seotud järel- ja parandusmeetmete võtmine sõltub seega vaid osaliselt agentuurist. |
| --- | --- |

19.

Frontex on oma loomisest peale taotlenud Poola ametivõimudelt peakorterilepingu sõlmimist, aga seni tulutult. Muudetud Frontexi määruse jõustumine detsembris 2011 ei parandanud olukorda. Hiljuti väljendasid Poola ametivõimud huvi läbirääkimiste algatamise vastu ja selles küsimuses suheldakse. Käesoleva punktiga seotud järel- ja parandusmeetmete võtmine sõltub seega vaid osaliselt agentuurist.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/318 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/318

---

ARUANNE

Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

(2014/C 442/37)

SISSEJUHATUS

| 1. | Prahas asuv (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur” või „GSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010 (2), millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008 (4). Agentuuri peamised ülesanded on Galileo turvaseirekeskuse haldamine, Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimine, nende turuleviimise ettevalmistamine ja muude kõnealuse kahe programmiga seotud ülesannete täitmine (5). |
| --- | --- |

1.

Prahas asuv (1) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur” või „GSA”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010 (2), millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (3) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008 (4). Agentuuri peamised ülesanded on Galileo turvaseirekeskuse haldamine, Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsioonisüsteemide turvalisuse akrediteerimine, nende turuleviimise ettevalmistamine ja muude kõnealuse kahe programmiga seotud ülesannete täitmine (5).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruannetest (7)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (8):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (8):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (9) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 11. | Agentuur korraldab ja haldab esimese üleeuroopalise satelliitnavigatsioonisüsteemi, Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist. Komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel allkirjastas agentuur lepingu EGNOSe kasutamiseks perioodil 2014–2021 summas ligikaudu 588 miljonit eurot. Ehkki menetluse puhul ei seata kahtluse alla konkurentsireeglite järgimist, rakendati hankemenetluse esimeses etapis kriteeriumi, mis välistas konsortsiumide kandideerimise, see aga ei ole kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjadega (11)
   (12). |
| --- | --- |

11.

Agentuur korraldab ja haldab esimese üleeuroopalise satelliitnavigatsioonisüsteemi, Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamist. Komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingu alusel allkirjastas agentuur lepingu EGNOSe kasutamiseks perioodil 2014–2021 summas ligikaudu 588 miljonit eurot. Ehkki menetluse puhul ei seata kahtluse alla konkurentsireeglite järgimist, rakendati hankemenetluse esimeses etapis kriteeriumi, mis välistas konsortsiumide kandideerimise, see aga ei ole kooskõlas finantsmääruse rakenduseeskirjadega (11)
   (12).

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 12. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikides jaotistes ligi 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,8 miljonit eurot (52 %). See tuleneb peamiselt erilepingutest, mis allkirjastati aasta lõpus (0,9 miljonit eurot) pärast agentuurile lisavahendeid võimaldava paranduseelarve hilist vastuvõtmist septembri lõpus. 0,4 miljonit eurot on aga seotud 2013. aastal osutatud teenustega, mille eest samal aastal arveid ei esitatud. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikides jaotistes ligi 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli siiski kõrge II jaotises (halduskulud) – 1,8 miljonit eurot (52 %). See tuleneb peamiselt erilepingutest, mis allkirjastati aasta lõpus (0,9 miljonit eurot) pärast agentuurile lisavahendeid võimaldava paranduseelarve hilist vastuvõtmist septembri lõpus. 0,4 miljonit eurot on aga seotud 2013. aastal osutatud teenustega, mille eest samal aastal arveid ei esitatud.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus 2010/803/EL (ELT L 342, 28.12.2010, lk 15).

1

(2)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

4

(5)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

5

II lisas

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

7

(8)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

8

(9)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

(10)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

10

(11)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1) artikli 116 lõige 6.

11

(12)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1) artikli 121 lõige 5.

12

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 2011. aastal tegi agentuur teadusuuringute ja arenduse seitsmenda raamprogrammi raames toetusmakseid kogusummas 5,8 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (era- ja avaliku sektori teadusasutused) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt lisadokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski. | lõpetatud |
| 2012 | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikide jaotiste puhul peaaegu 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises (halduskulud) siiski suhteliselt kõrge – 1,7 miljonit eurot (38 %). Osaliselt olid selle põhjuseks agentuurist sõltumatud asjaolud, nagu agentuuri asukoha üleviimine Prahasse septembris 2012 (0,4 miljonit eurot) ning Galileo turvaseirekeskuse asutamine (0,4 miljonit eurot), mille tõttu oli vaja aasta viimases kvartalis hankida teatud kaupu ja teenuseid. Lisaks kanti 0,7 miljoni euro suurune summa I jaotisest (personalikulud) novembris 2012 üle II jaotisse ning mitu 2013. aasta tööprogrammi IT- ja õigusteenustega seotud lepingut kirjutati alla detsembris 2012. | ei kohaldata |
| 2012 | Kontrollikoda leidis auditeeritud värbamismenetlustes järgmisi läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist mõjutavaid puudusi: intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise ega reservnimekirja kandmise lävendid ei olnud paika pandud ning avaldatud vaba ametikoha teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

2011. aastal tegi agentuur teadusuuringute ja arenduse seitsmenda raamprogrammi raames toetusmakseid kogusummas 5,8 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (era- ja avaliku sektori teadusasutused) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt lisadokumentide esitamist, mis vähendaks rahastamiskõlbmatute kulude riski.

lõpetatud

2012

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär oli kõikide jaotiste puhul peaaegu 100 %. Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises (halduskulud) siiski suhteliselt kõrge – 1,7 miljonit eurot (38 %). Osaliselt olid selle põhjuseks agentuurist sõltumatud asjaolud, nagu agentuuri asukoha üleviimine Prahasse septembris 2012 (0,4 miljonit eurot) ning Galileo turvaseirekeskuse asutamine (0,4 miljonit eurot), mille tõttu oli vaja aasta viimases kvartalis hankida teatud kaupu ja teenuseid. Lisaks kanti 0,7 miljoni euro suurune summa I jaotisest (personalikulud) novembris 2012 üle II jaotisse ning mitu 2013. aasta tööprogrammi IT- ja õigusteenustega seotud lepingut kirjutati alla detsembris 2012.

ei kohaldata

2012

Kontrollikoda leidis auditeeritud värbamismenetlustes järgmisi läbipaistvust ja kandidaatide võrdset kohtlemist mõjutavaid puudusi: intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise ega reservnimekirja kandmise lävendid ei olnud paika pandud ning avaldatud vaba ametikoha teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta.

lõpetatud

---

II LISA

Euroopa GNSSi Agentuur (Praha)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents. |
| --- | --- |
| Agentuuri volitused


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010) | Eesmärgid:

  aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele.

  Ülesanded:







  — | tagada süsteemide turvalisuse akrediteerimine ja Galileo turvaseirekeskuste tegevus; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents.

Agentuuri volitused

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 912/2010)

Eesmärgid:

aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele.

Ülesanded:

—

tagada süsteemide turvalisuse akrediteerimine ja Galileo turvaseirekeskuste tegevus;

| — | aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; |
| --- | --- |

—

aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse;

| — | täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada, nagu uuenduslikke satelliitnavigatsioonirakendusi ja -tehnoloogiaid hõlmavate ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide juhtimine, satelliitnavigatsioonirakenduste ja -teenuste tutvustamine, süsteemide eduka turuleviimise ja kasutamise ettevalmistamine, sujuva toimimise tagamine, teenuste ladus osutamine ning süsteemi komponentide sertifitseerimise tagamine. |
| --- | --- |

—

täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada, nagu uuenduslikke satelliitnavigatsioonirakendusi ja -tehnoloogiaid hõlmavate ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide juhtimine, satelliitnavigatsioonirakenduste ja -teenuste tutvustamine, süsteemide eduka turuleviimise ja kasutamise ettevalmistamine, sujuva toimimise tagamine, teenuste ladus osutamine ning süsteemi komponentide sertifitseerimise tagamine.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist, |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist,

| — | viis Euroopa Komisjoni esindajat, |
| --- | --- |

—

viis Euroopa Komisjoni esindajat,

| — | Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja, |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja,

| — | üks esindaja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juurest ja üks Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) esindaja kutsutakse osalema vaatlejatena. |
| --- | --- |

—

üks esindaja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juurest ja üks Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) esindaja kutsutakse osalema vaatlejatena.

Ülesanded

| — | Nimetab ametisse tegevdirektori; |
| --- | --- |

—

Nimetab ametisse tegevdirektori;

| — | võtab vastu aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

—

võtab vastu aasta tööprogrammi;

| — | koostab tulude ja kulude esialgse eelarvestuse; |
| --- | --- |

—

koostab tulude ja kulude esialgse eelarvestuse;

| — | võtab vastu eelarve; |
| --- | --- |

—

võtab vastu eelarve;

| — | esitab agentuuri lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse; |
| --- | --- |

—

esitab agentuuri lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse;

| — | teeb Galileo turvaseirekeskuse tegevuse üle järelevalvet; |
| --- | --- |

—

teeb Galileo turvaseirekeskuse tegevuse üle järelevalvet;

| — | teeb tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet; |
| --- | --- |

—

teeb tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet;

| — | võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsu õiguse rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsu õiguse rakendamiseks;

| — | võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt.

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist, |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist,

| — | üks komisjoni esindaja, |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja,

| — | üks esindaja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juurest, |
| --- | --- |

—

üks esindaja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juurest,

| — | üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana. |
| --- | --- |

—

üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana.

Ülesanded

Tegutseb Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise asutusena.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Lõplik eelarve

53,3 (20,8) miljonit eurot, mis koosneb ELi toetusest summas 13,9 (12,9) miljonit eurot (komisjoni toetus halduskulude katteks) ja komisjonilt delegeeritud ülesannete rahastamiseks saadud tegevustoetusest summas 39,4 (7,9) miljonit eurot.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Kohtade arv ametikohtade loetelus: 77 (44)

Täidetud ametikohad: 59 (39)

Muid ametikohti: 35 (29)

Personal kokku: 94 (68), mis jaotub tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 43 (34) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 43 (34)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 37 (23) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 37 (23)

| — | mitmesugused ülesanded: 14 (11) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 14 (11)

2013. aasta tooted ja teenused

Programmid

Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel.

Süsteemide turvalisus

Süsteemide turvalisus (süsteemide ja saitide turvalisuse akrediteerimine, Galileo süsteemispetsiifilised julgeolekunõuded, lendude koodivõtmete kasutamist kontrolliva operatiivüksuse tegevus).

Avaliku reguleeritud teenuse toetamine – PRS (selle kasutajasegmendi ettevalmistus).

Galileo turvaseire keskuste töö korraldamine.

EGNOSe/Galileo kasutamine

Ettevalmistustegevus EGNOSe ja Galileo kasutamiseks.

Turuarendus

Turuanalüüs ja GNSSi turuaruannete avaldamine.

Turuvalmidus Galileo esialgsete teenuste käivitamiseks.

Vastuvõtjate tootjatele suunatud turuarendustegevus, et edendada Galileo pääsemist tarbija- ja erialaturule.

EGNOSe vastuvõtukavade rakendamine kõikidel prioriteetsetel turgudel, pöörates erilist tähelepanu lennundusele, merendusele ja raudteedele.

GNSSi teeninduskeskuse kasutajatoe käivitamine.

Teave ja teabeedastus: EGNOSe teabeportaal, ameti veebisait, üritused (Euroopa kosmoselahenduste konverents Münchenis, 40 üritusel osalemine ning info jagamine brošüüride ja infostendide abil, EP-GSA üritus, ameti Facebooki lehe avamine).

Teadusuuringud ja arendustöö

Projektide haldamine seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi ja „Horisont 2020” raames.

Projektitulemuste maksimeerimine ja strateegiliste eesmärkide saavutamine.

Teadusuuringute ja arendustöö tulemuste levitamine.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 11. | Ühtse Euroopa Taeva raamistikust tuleneb järgmine.






  1. | Kavandatava lepingu võitnud pakkuja pidi olema nõuetekohaselt sertifitseeritud (nt ohutusteenuse osas) -> see tuli lisada valikukriteeriumidesse. |
| --- | --- | --- |

11.

Ühtse Euroopa Taeva raamistikust tuleneb järgmine.

1.

Kavandatava lepingu võitnud pakkuja pidi olema nõuetekohaselt sertifitseeritud (nt ohutusteenuse osas) -> see tuli lisada valikukriteeriumidesse.

| 2. | Üksnes asutatud ja stabiilselt tegutsevatel üksustel oli võimalik taotleda nõutavat tavapärast aeronavigatsiooniteenuse osutaja (ANSP) sertifikaati side-, navigatsiooni- ja seireteenuste (CNS) ning Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) sertifikaadi saamiseks -> see välistas de facto konsortsiumide osalemise. |
| --- | --- |

2.

Üksnes asutatud ja stabiilselt tegutsevatel üksustel oli võimalik taotleda nõutavat tavapärast aeronavigatsiooniteenuse osutaja (ANSP) sertifikaati side-, navigatsiooni- ja seireteenuste (CNS) ning Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) sertifikaadi saamiseks -> see välistas de facto konsortsiumide osalemise.

Konsortsiumide selgesõnaline välistamine vaid kajastas seda tõika. Agentuur hindab kontrollikoja märkust, et kõnealune välistamine ei mõjutanud hanget, mille puhul oli tegu tõelise võistleva menetlusega, sest laekus viis pakkumist.

| 12. | Paranduseelarve hilisest vastuvõtmisest tulenevalt võeti aasta lõpus üsna suures mahus kohustusi. Algselt märtsikuuks kavandatud parandus võeti vastu alles septembri keskpaigas. Ehkki kõnealused lepingud taheti allkirjastada juba aasta alguses, pidi agentuur need edasi lükkama kuni paranduseelarve vastuvõtmiseni, mil selgusid täpsed summad. Teised II jaotise ülekandmised olid seotud peamiselt Prantsusmaal rajatud uue Galileo turvaseirekeskusega, mis hakkas tööle alles septembris 2013, kusjuures suur osa maksetest tehti 2014. aasta esimeses kvartalis. Agentuur teeb 2014. aastal omalt poolt kõik, et viia lepingute sõlmimine vastavusse kalendriaastaga ning võtta II jaotise kulukohustusi varem, sest tema tegevust ei kammitse sellised eelarvepiirangud nagu 2013. aastal. |
| --- | --- |

12.

Paranduseelarve hilisest vastuvõtmisest tulenevalt võeti aasta lõpus üsna suures mahus kohustusi. Algselt märtsikuuks kavandatud parandus võeti vastu alles septembri keskpaigas. Ehkki kõnealused lepingud taheti allkirjastada juba aasta alguses, pidi agentuur need edasi lükkama kuni paranduseelarve vastuvõtmiseni, mil selgusid täpsed summad. Teised II jaotise ülekandmised olid seotud peamiselt Prantsusmaal rajatud uue Galileo turvaseirekeskusega, mis hakkas tööle alles septembris 2013, kusjuures suur osa maksetest tehti 2014. aasta esimeses kvartalis. Agentuur teeb 2014. aastal omalt poolt kõik, et viia lepingute sõlmimine vastavusse kalendriaastaga ning võtta II jaotise kulukohustusi varem, sest tema tegevust ei kammitse sellised eelarvepiirangud nagu 2013. aastal.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/326 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/326

---

ARUANNE

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/38)

SISSEJUHATUS

| 1. | Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus (vt punkt 18) asuv vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimine (2). |
| --- | --- |

1.

Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus (vt punkt 18) asuv vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimine (2).

| 2. | Amet sai komisjonist majanduslikult sõltumatuks 22. mail 2013. Seetõttu auditeeriti eelarveaastal 2013 ajavahemikku 22. maist kuni 31. detsembrini. |
| --- | --- |

2.

Amet sai komisjonist majanduslikult sõltumatuks 22. mail 2013. Seetõttu auditeeriti eelarveaastal 2013 ajavahemikku 22. maist kuni 31. detsembrini.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  4. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

4.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Administratiivjuht kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

5.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Administratiivjuht kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust puudutava asjaolu rõhutamine

| 11. | Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises; nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1). |
| --- | --- |

11.

Ilma punktis 9 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci süsteemide väärtuse kajastamisele ameti raamatupidamises. Komisjon andis loetletud süsteemide tegevuse juhtimise mittekaubandusliku tehinguna ametile üle 2013. aasta mais ning süsteemide käitamine kujutab endast ameti põhitegevust. Arenduskulude suurust näitava usaldusväärse ja täieliku teabe puudumise tõttu kajastati süsteemid ameti raamatupidamises samas netosummas, milles need olid kajastatud komisjoni raamatupidamises; nende väärtust ajakohastati aasta lõpus. Süsteemide raamatupidamislik väärtus hõlmab peamiselt riistvara ja ostetud valmis tarkvarakomponente ega sisalda tarkvara arenduskulusid (vt ameti raamatupidamise aastaaruande lisa 6.3.1).

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tuleb märkida, et 2013. aasta oli ameti esimene tegevusaasta majanduslikult iseseisvana ning protseduuride kehtestamine alles kestab. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kahtluse alla kontrollikoja arvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ega arvamust alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tuleb märkida, et 2013. aasta oli ameti esimene tegevusaasta majanduslikult iseseisvana ning protseduuride kehtestamine alles kestab.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | Aasta lõpu seisuga olid ameti sisekontrollistandardid endiselt väljatöötamisjärgus. Haldusnõukogu kiitis need heaks 2014. aasta juunis. |
| --- | --- |

13.

Aasta lõpu seisuga olid ameti sisekontrollistandardid endiselt väljatöötamisjärgus. Haldusnõukogu kiitis need heaks 2014. aasta juunis.

| 14. | Ameti materiaalne põhivara on kindlustamata (erandiks on Tallinnas paiknevate ruumide mitut riski hõlmav tulekindlustus). |
| --- | --- |

14.

Ameti materiaalne põhivara on kindlustamata (erandiks on Tallinnas paiknevate ruumide mitut riski hõlmav tulekindlustus).

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 15. | Ameti asutamismääruse kohaselt (8) vastutas komisjon ameti loomise ja toimimise eest kuni selle majandusliku iseseisvumiseni 22. mail 2013. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute andmete migreerimine komisjoni süsteemist ameti omasse oli keeruline protsess, ning komisjoni ja ameti raamatupidamissüsteemide teineteisega vastavusse viimine lõpetati alles 2014. aasta juunis. See mõjutas ka ameti tehtavate maksete kavandamist ja esialgse raamatupidamise aastaaruande koostamist. |
| --- | --- |

15.

Ameti asutamismääruse kohaselt (8) vastutas komisjon ameti loomise ja toimimise eest kuni selle majandusliku iseseisvumiseni 22. mail 2013. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute andmete migreerimine komisjoni süsteemist ameti omasse oli keeruline protsess, ning komisjoni ja ameti raamatupidamissüsteemide teineteisega vastavusse viimine lõpetati alles 2014. aasta juunis. See mõjutas ka ameti tehtavate maksete kavandamist ja esialgse raamatupidamise aastaaruande koostamist.

| 16. | Ameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohaselt olid eelarve täitmise määrad järgmised: kulukohustuste assigneeringud 96 % ning maksete assigneeringud 67 %. Tulenevalt asjaolust, et osa ameti aastaeelarvest täitis komisjon, ja sellest, et komisjonil ja ametil on erinev eelarvestruktuur, ei saanud kontrollikoda ameti eelarve täitmist eelarveridade kaupa täpsemalt analüüsida. |
| --- | --- |

16.

Ameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohaselt olid eelarve täitmise määrad järgmised: kulukohustuste assigneeringud 96 % ning maksete assigneeringud 67 %. Tulenevalt asjaolust, et osa ameti aastaeelarvest täitis komisjon, ja sellest, et komisjonil ja ametil on erinev eelarvestruktuur, ei saanud kontrollikoda ameti eelarve täitmist eelarveridade kaupa täpsemalt analüüsida.

| 17. | Ameti asutamismääruse kohaselt (9) peavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigid maksma osamaksu ameti eelarvesse. Schengeni lepinguga ühinenud riigid kasutasid 2013. aastal küll ameti hallatavaid süsteeme, ent komisjoni peetavad rahastamisealased läbirääkimised alles käisid. |
| --- | --- |

17.

Ameti asutamismääruse kohaselt (9) peavad Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigid maksma osamaksu ameti eelarvesse. Schengeni lepinguga ühinenud riigid kasutasid 2013. aastal küll ameti hallatavaid süsteeme, ent komisjoni peetavad rahastamisealased läbirääkimised alles käisid.

MUUD KOMMENTAARID

| 18. | Ameti asukoht on küll Tallinnas (46 täidetud ametikohta), ent põhitegevus toimub Strasbourg’is (79 täidetud ametikohta) (10). Kui kõik töötajad asuksid ühes kohas, suureneks tõenäoliselt juhtimise mõjusus ja väheneksid halduskulud. |
| --- | --- |

18.

Ameti asukoht on küll Tallinnas (46 täidetud ametikohta), ent põhitegevus toimub Strasbourg’is (79 täidetud ametikohta) (10). Kui kõik töötajad asuksid ühes kohas, suureneks tõenäoliselt juhtimise mõjusus ja väheneksid halduskulud.

| 19. | Ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat peakorterilepingut ameti ja asukohariigi Eesti vahel ei ole veel sõlmitud. Auditi tegemise ajal läbirääkimised Eestiga alles käisid. |
| --- | --- |

19.

Ameti ja selle personali töötingimusi täpsustavat peakorterilepingut ameti ja asukohariigi Eesti vahel ei ole veel sõlmitud. Auditi tegemise ajal läbirääkimised Eestiga alles käisid.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Pietro RUSSO, võttis käesoleva aruande vastu 16. septembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 286, 1.11.2011, lk 1.

1

(2)  I lisas esitatakse teavitaval eesmärgil ameti pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

2

I lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

(8)  Määruse (EL) nr 1077/2011 artikkel 32.

8

(9)  Määruse (EL) nr 1077/2011 artikkel 32.

9

(10)  Ameti varusüsteemid asuvad Austrias Sankt Johann im Pongaus; töötajad seal puuduvad.

10

---

I LISA

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (Tallinn)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74, artikli 77 lõike 2 punktid a ja b, artikli 78 lõike 2 punkt e, artikli 79 lõike 2 punkt c, artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ning artikli 88 lõige 2) | Aidata kaasa inimeste vaba liikumise ala loomisele, parandades piiriülest koostööd näiteks järgnevates valdkondades: varjupaigaküsimused, immigratsioon, piirikontroll, õigusalane ja politseikoostöö kriminaalküsimustes. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011) | Vastavalt oma asutamismäärusele (EL) nr 1077/2011, ja ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi vastavalt suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatele õigusaktidele, peab amet tagama:






  a) | suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa, turvalise ja pideva toimimise (praegu teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS) ja Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks mõeldud sõrmejälgede võrdlemise süsteem Eurodac); |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74, artikli 77 lõike 2 punktid a ja b, artikli 78 lõike 2 punkt e, artikli 79 lõike 2 punkt c, artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ning artikli 88 lõige 2)

Aidata kaasa inimeste vaba liikumise ala loomisele, parandades piiriülest koostööd näiteks järgnevates valdkondades: varjupaigaküsimused, immigratsioon, piirikontroll, õigusalane ja politseikoostöö kriminaalküsimustes.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011)

Vastavalt oma asutamismäärusele (EL) nr 1077/2011, ja ilma et see piiraks komisjoni ja liikmesriikide kohustusi vastavalt suuremahulisi IT-süsteeme reguleerivatele õigusaktidele, peab amet tagama:

a)

suuremahuliste IT-süsteemide tõhusa, turvalise ja pideva toimimise (praegu teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II), viisainfosüsteem (VIS) ja Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks mõeldud sõrmejälgede võrdlemise süsteem Eurodac);

| b) | suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise; |
| --- | --- |

b)

suuremahuliste IT-süsteemide tulemusliku ja rahandusküsimustes vastutustundliku haldamise;

| c) | suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse nõuetekohase kvaliteedi; |
| --- | --- |

c)

suuremahuliste IT-süsteemide kasutajatele pakutava teenuse nõuetekohase kvaliteedi;

| d) | pideva ja katkematu teenuse; |
| --- | --- |

d)

pideva ja katkematu teenuse;

| e) | kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulise IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava kõrge andmekaitse taseme; |
| --- | --- |

e)

kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulise IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava kõrge andmekaitse taseme;

| f) | kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulist IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava nõuetekohase andmeturbe ja füüsilise julgeoleku taseme, ja |
| --- | --- |

f)

kehtivatele eeskirjadele, sealhulgas iga suuremahulist IT-süsteemi eraldi reguleerivatele erieeskirjadele vastava nõuetekohase andmeturbe ja füüsilise julgeoleku taseme, ja

| g) | nõuetekohase projektijuhtimisstruktuuri kasutamise suuremahuliste IT-süsteemide tõhusaks arendamiseks. |
| --- | --- |

g)

nõuetekohase projektijuhtimisstruktuuri kasutamise suuremahuliste IT-süsteemide tõhusaks arendamiseks.

Juhtimine

| 1. | Haldusnõukogu
  Ameti haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni esindajat; lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigist. Haldusnõukogu peab tagama, amet täidab oma ülesandeid, lisaks nimetab haldusnõukogu ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul vabastab ta ametist. |
| --- | --- |

1.

Ameti haldusnõukogusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni esindajat; lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigist. Haldusnõukogu peab tagama, amet täidab oma ülesandeid, lisaks nimetab haldusnõukogu ametisse tegevdirektori ja asjakohasel juhul vabastab ta ametist.

| 2. | Tegevdirektor
  Haldusnõukogu nimetab komisjoni korraldatud avaliku konkursi kaudu leitud nõuetekohaste kandidaatide seast ametisse tegevdirektori. Tegevdirektori ülesanne on ameti juhtimine ja esindamine. Tegevdirektor kannab täielikku vastutust ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu nimetab komisjoni korraldatud avaliku konkursi kaudu leitud nõuetekohaste kandidaatide seast ametisse tegevdirektori. Tegevdirektori ülesanne on ameti juhtimine ja esindamine. Tegevdirektor kannab täielikku vastutust ametile antud ülesannete eest ja Euroopa Parlament kohaldab tema suhtes iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.

| 3. | Nõuanderühmad: SIS II nõuanderühm, viisainfosüsteemi nõuanderühm ja Eurodaci nõuanderühm
  Nõuanderühmadesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, komisjoni esindaja ning lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigist. Nõuanderühmade ülesanne on jagada haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate suuremahuliste IT-süsteemide kohta ning eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis. |
| --- | --- |

3.

Nõuanderühmadesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, komisjoni esindaja ning lisaks üks liige igast Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise ning Eurodaciga seotud meetmetega ühinenud riigist. Nõuanderühmade ülesanne on jagada haldusnõukogule eksperditeadmisi vastavate suuremahuliste IT-süsteemide kohta ning eelkõige iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kontekstis.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve
   (1)

61,35 miljonit eurot (kulukohustuste assigneeringud)

34,38 miljonit eurot (maksete assigneeringud)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Heaks kiidetud ametikohad:

| — | 120 ajutist teenistujat |
| --- | --- |

—

120 ajutist teenistujat

| — | 6 lepingulist töötajat |
| --- | --- |

—

6 lepingulist töötajat

| — | 6 lähetuses viibivat riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

6 lähetuses viibivat riiklikku eksperti

Täidetud ametikohad:

| — | 120 ajutist teenistujat |
| --- | --- |

—

120 ajutist teenistujat

| — | 5 lepingulist töötajat |
| --- | --- |

—

5 lepingulist töötajat

| — | 3 lähetuses viibivat riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

3 lähetuses viibivat riiklikku eksperti

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

2013. aasta tooted ja teenused:

| — | Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimine ja edasiarendamine; |
| --- | --- |

—

Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci operatiivjuhtimine ja edasiarendamine;

| — | tehniline tugi: esimese astme tehniline tugi kõigi eu-LISA hallatavate süsteemide kasutajatele; |
| --- | --- |

—

tehniline tugi: esimese astme tehniline tugi kõigi eu-LISA hallatavate süsteemide kasutajatele;

| — | ameti hallatavate süsteemide asjakohaste teenustaseme kokkulepete järelevalve ja arendamine; |
| --- | --- |

—

ameti hallatavate süsteemide asjakohaste teenustaseme kokkulepete järelevalve ja arendamine;

| — | liikmesriikide ja SIS II, Eurodac ja VIS (sTESTA võrk) kommunikatsiooniinfrastruktuuri teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine, turvalisus ja järelevalve; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja SIS II, Eurodac ja VIS (sTESTA võrk) kommunikatsiooniinfrastruktuuri teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine, turvalisus ja järelevalve;

| — | osalemine uute süsteemide kavandamise, väljatöötamise ja rakendamise ettevalmistusprotsessides; |
| --- | --- |

—

osalemine uute süsteemide kavandamise, väljatöötamise ja rakendamise ettevalmistusprotsessides;

| — | statistika: vastavalt õigusaktidele nõutud süsteemide toimimise alase statistika ja teabe õigeaegne ja täpne esitamine; |
| --- | --- |

—

statistika: vastavalt õigusaktidele nõutud süsteemide toimimise alase statistika ja teabe õigeaegne ja täpne esitamine;

| — | aruandlus: asutamismääruses sätestatud ja ameti hallatavaid süsteeme reguleerivates õigusaktides nõutud kõigi aruandluskohustuste täitmine; |
| --- | --- |

—

aruandlus: asutamismääruses sätestatud ja ameti hallatavaid süsteeme reguleerivates õigusaktides nõutud kõigi aruandluskohustuste täitmine;

| — | SIS II, VIS, Eurodac ja teiste suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimist ja arendamist puudutavate asjakohaste uute tehnoloogiate ja lahenduste seire; |
| --- | --- |

—

SIS II, VIS, Eurodac ja teiste suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimist ja arendamist puudutavate asjakohaste uute tehnoloogiate ja lahenduste seire;

| — | koolitus: ameti hallatavaid süsteeme käsitlevate individuaalsete koolituskavade pakkumine liikmesriikide ametiasutustele. |
| --- | --- |

—

koolitus: ameti hallatavaid süsteeme käsitlevate individuaalsete koolituskavade pakkumine liikmesriikide ametiasutustele.

---

(1)  Ajavahemikuks 22. maist (majandusliku iseseisvuse saamine) kuni 31. detsembrini 2013.

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet võtab arvesse kontrollikoja märkust ning käsitleb seda bilansile lisatud märkustes – 6.3.1 „Põhivara”, jaotis „Teistelt konsolideeritud üksustelt saadud materiaalse ja immateriaalse põhivara materiaalne üleandmine”. |
| --- | --- |

11.

Amet võtab arvesse kontrollikoja märkust ning käsitleb seda bilansile lisatud märkustes – 6.3.1 „Põhivara”, jaotis „Teistelt konsolideeritud üksustelt saadud materiaalse ja immateriaalse põhivara materiaalne üleandmine”.

| 13. | Amet võtab arvesse kontrollikoja märkust ning jätkab juba toimivate protsesside ja menetluste edasiarendamist, et tagada täielik vastavus sisekontrollistandarditele. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab arvesse kontrollikoja märkust ning jätkab juba toimivate protsesside ja menetluste edasiarendamist, et tagada täielik vastavus sisekontrollistandarditele.

| 14. | Praegu koostatakse tehnilisi spetsifikatsioone ning hange korraldatakse aasta teises pooles. Lepingu täitmine peaks algama 2014. aasta neljandas kvartalis. |
| --- | --- |

14.

Praegu koostatakse tehnilisi spetsifikatsioone ning hange korraldatakse aasta teises pooles. Lepingu täitmine peaks algama 2014. aasta neljandas kvartalis.

| 15. | Süsteemide tegevjuhtimisega kaasnevate kohustuste üleandmisel ametile toimus komisjoni ja ameti vahel intensiivne teabevahetus töötasandil. Komisjon teatas muu hulgas ametile järgmist:






  — | üleandmisel järgiti standardmenetlust, mida kasutati ka teiste ametite majanduslikul iseseisvumisel; |
| --- | --- | --- |

15.

Süsteemide tegevjuhtimisega kaasnevate kohustuste üleandmisel ametile toimus komisjoni ja ameti vahel intensiivne teabevahetus töötasandil. Komisjon teatas muu hulgas ametile järgmist:

—

üleandmisel järgiti standardmenetlust, mida kasutati ka teiste ametite majanduslikul iseseisvumisel;

| — | sõltumatu osapool teostas sidususkontrolli, et tagada süsteemide turvaline ja täielik üleandmine. |
| --- | --- |

—

sõltumatu osapool teostas sidususkontrolli, et tagada süsteemide turvaline ja täielik üleandmine.

Iseseisvumisel anti eu-LISA-le tehniliste dokumentide ja allkirjastatud lepingutega seotud täielik dokumentatsioon kas elektroonilisel või paberkandjal; komisjonile jäid vaid üksikud originaaldokumendid kontrolli- ja auditiotstarbeks.

Hoolimata kontode vastavusse viimise keerukusest ja ajamahukusest ühitati eelarveandmed täielikult, mille tulemusena saadi täielik ülevaade 2013. aasta eelarvest, mis koondas siseasjade peadirektoraadi ja ameti andmed. Et majanduslikule iseseisvumisele järgnenud assigneeringute üleminek on ühekordne juhtum, tehakse üksikasjalikum analüüs tulevase eelarve täitmise aruande põhjal.

| 17. | Nõukogu algatab vastuvõtumenetluse kohe, kui komisjoni juhitavad läbirääkimised on lõppenud. Vastavalt nõukogu otsusele peavad ühinenud riigid ratifitseerima kokkuleppe kooskõlas riikliku õigusega. Kokkulepete praegune sõnastus näeb ette osamaksete tagasiulatuva maksmise ametile alates detsembrist 2012. |
| --- | --- |

17.

Nõukogu algatab vastuvõtumenetluse kohe, kui komisjoni juhitavad läbirääkimised on lõppenud. Vastavalt nõukogu otsusele peavad ühinenud riigid ratifitseerima kokkuleppe kooskõlas riikliku õigusega. Kokkulepete praegune sõnastus näeb ette osamaksete tagasiulatuva maksmise ametile alates detsembrist 2012.

| 18. | Et eu-LISA organisatsiooniline struktuur on kindlaks määratud selle asutamislepingus, ei kommenteeri amet seda märkust. |
| --- | --- |

18.

Et eu-LISA organisatsiooniline struktuur on kindlaks määratud selle asutamislepingus, ei kommenteeri amet seda märkust.

| 19. | Amet nõustub tähelepanekuga. Ainus küsimus, milles ei ole veel Eesti valitsusega kokkuleppele jõutud, on ameti töötajate suhtes kohaldatav käibemaksukord. |
| --- | --- |

19.

Amet nõustub tähelepanekuga. Ainus küsimus, milles ei ole veel Eesti valitsusega kokkuleppele jõutud, on ameti töötajate suhtes kohaldatav käibemaksukord.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/332 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/332

---

ARUANNE

Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

(2014/C 442/39)

SISSEJUHATUS

| 1. | Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1), mis tühistati ja asendati määrusega (EÜ) nr 207/2009 (2). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (3). |
| --- | --- |

1.

Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1), mis tühistati ja asendati määrusega (EÜ) nr 207/2009 (2). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):






  a) | juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab ameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

a)

juhtkonna kohustused seoses ameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Juhataja kiidab ameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab ameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal ameti eelarvekomiteele kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute (8) seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal ameti eelarvekomiteele kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute (8) seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb riskihinnangul, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riski hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 4,2 miljonilt eurolt (13 %) 2012. aastal 6 miljoni euroni (16 %) 2013. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (1,9 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta. |
| --- | --- |

11.

Tühistatud ülekandmiste summa suurenes 4,2 miljonilt eurolt (13 %) 2012. aastal 6 miljoni euroni (16 %) 2013. aastal. Peamiselt oli selle põhjuseks liikmesriikide ametitega sõlmitud toetuslepingute alusel hüvitatavate kulude prognoositust väiksem summa (1,9 miljonit eurot 2012. aastal ja 3,8 miljonit eurot 2013. aastal). See näitab, et riiklikelt ametitelt on vaja koguda aasta lõpus täpsemaid andmeid tegelike kulude kohta.

| 12. | Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 98–89 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 23,9 miljonit eurot (28 %) ning III jaotises – 13,3 miljonit eurot (38 %). II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal mitmeaastastest lepingutest, mis peamiselt puudutasid ameti uue hoone ehitust ning kavakohaselt 2013. aasta lõpus tellitud IT-arendusi ja teenuseid/varustust, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2014. aastal, ning 2013. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustustega seotud 2013. aasta assigneeringute määr moodustas 98–89 % kõigist assigneeringutest, mis näitab, et juriidilised kohustused võeti õigeaegselt. 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 23,9 miljonit eurot (28 %) ning III jaotises – 13,3 miljonit eurot (38 %). II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal mitmeaastastest lepingutest, mis peamiselt puudutasid ameti uue hoone ehitust ning kavakohaselt 2013. aasta lõpus tellitud IT-arendusi ja teenuseid/varustust, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal. III jaotise ülekandmised on peamiselt seotud riiklike asutustega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2014. aastal, ning 2013. aasta viimastel kuudel tellitud tõlketeenustega, mille eest tuli tasuda alles 2014. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (4 02  458 eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse. |
| --- | --- |

13.

Ametil on olemas talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan, milles pannakse paika ligi 25 ülesannet, mida peavad täitma valves olevad töötajad. Kuigi ameti eelarvekomitee kiidab igal aastal heaks eelarveassigneeringud hüvitisteks valveaja eest, ületab 2013. aastal makstud summa (4 02  458 eurot) märgatavalt hüvitiste summa, mida maksavad teised ametid, kes peavad tagama pideva teenuse.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmete ülevaade on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

1

(2)  ELT L 78, 24.3.2009, lk. 1.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil ameti pädevuse ja tegevuse kokkuvõte.

3

II lisas

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

5

(6)  Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvekomitee määruse nr CB-3-09 artiklid 38 ja 43.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarvekomitee määruse nr CB-3-09 artiklid 91 ja 95.

8

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi ameti ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse vahel sõlmitud 2011. aasta teenustaseme kokkuleppes. Amet allkirjastas kokkulepe 20. juunil 2011 ning vastavalt selle artiklile 10 hakkas see kehtima alates 1. jaanuarist 2011. Kokkulepet hakati rakendama enne selle allkirjastamist. Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse nõudel tegi amet kompensatsioonimakse summas 1,8 miljonit eurot (1). Lisaks kinnitati makse ilma eelarvelise kulukohustuseta ja seda katvate assigneeringuteta (2). | ei kohaldata |
| 2011 | Amet peab parandama põhivara haldamist. Ameti arendatud immateriaalse põhivara raamatupidamiskord ja teave kulude kohta ei olnud usaldusväärne. | lõpetatud |
| 2011 | Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas. | lõpetatud
  Kontrollikoda märgib aga, et ameti käsutuses on endiselt suures koguses raha. |
| 2012 | 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 31,9 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal 4,16 miljonit eurot (13 %). Sellest 1,93 miljonit eurot oli seotud liikmesriikidega sõlmitud koostöölepingutega, mille puhul ei kasutatud ära kõiki neile eraldatud summasid. | ei kohaldata |
| 2012 | 2012. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 93 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur – 36,7 miljonit eurot (19 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). Sellest 21,7 miljonit eurot oli seotud II jaotisega (halduskulud) ja 14,1 miljonit eurot III jaotisega (tegevuskulud). Ülekandmiste kõrge määra peamine põhjus oli arvete hiline laekumine 2012. aastal tarnitud kaupade ja teenuste eest. II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal ka mitmetest mitmeaastastest lepingutest seoses ameti uue hoone ehitusega (6,09 miljonit eurot) ja IT-arenduste hankega (7,67 miljonit eurot). III jaotise ülekandmised on suures osas seotud liikmesriikidega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2013. aastal (8,13 miljonit eurot). Lisaks telliti 2012. aasta viimastel kuudel tõlketeenuseid (5,43 miljonit eurot), mille eest tuli tasuda alles 2013. aastal. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi ameti ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse vahel sõlmitud 2011. aasta teenustaseme kokkuleppes. Amet allkirjastas kokkulepe 20. juunil 2011 ning vastavalt selle artiklile 10 hakkas see kehtima alates 1. jaanuarist 2011. Kokkulepet hakati rakendama enne selle allkirjastamist. Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse nõudel tegi amet kompensatsioonimakse summas 1,8 miljonit eurot (1). Lisaks kinnitati makse ilma eelarvelise kulukohustuseta ja seda katvate assigneeringuteta (2).

ei kohaldata

2011

Amet peab parandama põhivara haldamist. Ameti arendatud immateriaalse põhivara raamatupidamiskord ja teave kulude kohta ei olnud usaldusväärne.

lõpetatud

2011

Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas.

lõpetatud

Kontrollikoda märgib aga, et ameti käsutuses on endiselt suures koguses raha.

2012

2011. aastast 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute 31,9 miljoni euro suurusest summast tühistati 2012. aastal 4,16 miljonit eurot (13 %). Sellest 1,93 miljonit eurot oli seotud liikmesriikidega sõlmitud koostöölepingutega, mille puhul ei kasutatud ära kõiki neile eraldatud summasid.

ei kohaldata

2012

2012. aastal oli kulukohustustega seotud assigneeringute üldine kasutusmäär 93 %, mis näitab, et kulukohustused võeti õigeaegselt. 2013. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur – 36,7 miljonit eurot (19 % kõigist kulukohustustega seotud assigneeringutest). Sellest 21,7 miljonit eurot oli seotud II jaotisega (halduskulud) ja 14,1 miljonit eurot III jaotisega (tegevuskulud). Ülekandmiste kõrge määra peamine põhjus oli arvete hiline laekumine 2012. aastal tarnitud kaupade ja teenuste eest. II jaotise puhul tulenes ülekandmiste suur osakaal ka mitmetest mitmeaastastest lepingutest seoses ameti uue hoone ehitusega (6,09 miljonit eurot) ja IT-arenduste hankega (7,67 miljonit eurot). III jaotise ülekandmised on suures osas seotud liikmesriikidega sõlmitud koostöölepingutega, mille väljamaksetaotluste esitamise tähtaeg on alles 2013. aastal (8,13 miljonit eurot). Lisaks telliti 2012. aasta viimastel kuudel tõlketeenuseid (5,43 miljonit eurot), mille eest tuli tasuda alles 2013. aastal.

ei kohaldata

---

(1)  Kokkuleppe kohaselt oli miinimumsumma 16,3 miljonit eurot. 2011. aastal osutatud teenuste kogusumma oli 14,5 miljonit eurot.

(2)  Makse tehti 2012. aasta eelarvest.

---

II LISA

Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56) | Kaupade vaba liikumine

  [–-] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast [–-] suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.
  [–-] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [–-] |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009)


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 386/2012) | Eesmärgid

  Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.
  Edendada arutelu, teadus- ja koolitustegevust, teabevahetust, uusimate infotehnoloogiliste abivahendite loomist ning parima tava levitamist intellektuaalomandi küsimustes.

  Ülesanded







  — | Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56)

Kaupade vaba liikumine

[–-] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast [–-] suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

[–-] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [–-]

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 386/2012)

Eesmärgid

Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

Edendada arutelu, teadus- ja koolitustegevust, teabevahetust, uusimate infotehnoloogiliste abivahendite loomist ning parima tava levitamist intellektuaalomandi küsimustes.

Ülesanded

—

Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi,

| — | kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele, |
| --- | --- |

—

kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele,

| — | teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes, |
| --- | --- |

—

teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes,

| — | taotlused avaldada, |
| --- | --- |

—

taotlused avaldada,

| — | uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid,

| — | taotlused registreerida või tagasi lükata, |
| --- | --- |

—

taotlused registreerida või tagasi lükata,

| — | läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused, |
| --- | --- |

—

läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused,

| — | tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega, |
| --- | --- |

—

tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega,

| — | parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest, |
| --- | --- |

—

parandada arusaamist intellektuaalomandi väärtusest,

| — | parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust, |
| --- | --- |

—

parandada arusaamist intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste ulatusest ja mõjust,

| — | suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

suurendada teadmisi avaliku ja erasektori parimatest tavadest intellektuaalomandi kaitsmiseks,

| — | aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust, |
| --- | --- |

—

aidata süvendada kodanike teadlikkust intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste mõjust,

| — | laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi, |
| --- | --- |

—

laiendada intellektuaalomandi õiguskaitses osalevate isikute eriteadmisi,

| — | laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda, |
| --- | --- |

—

laiendada teadmisi tehniliste vahendite (sealhulgas jälgimis- ja jälitamissüsteemid, mis aitavad eristada ehtsaid tooteid võltsitud toodetest) kohta, millega saab ära hoida intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumisi ning nende vastu võidelda,

| — | tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel, |
| --- | --- |

—

tagada süsteemid, mis aitavad parandada intellektuaalomandi valdkonnas tegutsevate liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel sellistes küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitsega, ning edendada koostööd nimetatud ametiasutustega ja nende vahel,

| — | töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid. |
| --- | --- |

—

töötada liikmesriikidega konsulteerides selle nimel, et edendada rahvusvahelist koostööd intellektuaalomandiga tegelevate kolmandate riikide asutustega, et koostada strateegiaid ja arendada edasi intellektuaalomandi õiguskaitseks vajalikke meetodeid, oskusi ja vahendeid.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed.

Ülesanded

| — | Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes.

| — | Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta. |
| --- | --- |

—

Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta.

Ameti juhataja

| — | Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu. |
| --- | --- |

—

Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu.

Eelarvekomitee

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendusliikmed.

Ülesanded

| — | Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus. |
| --- | --- |

—

Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus.

Taotlustega seotud otsused

Otsuseid teevad:

| a) | kontrollijad; |
| --- | --- |

a)

kontrollijad;

| b) | vastulausete osakonnad; |
| --- | --- |

b)

vastulausete osakonnad;

| c) | kaubamärkide haldus- ja õigusosakond; |
| --- | --- |

c)

kaubamärkide haldus- ja õigusosakond;

| d) | tühistamisosakonnad; |
| --- | --- |

d)

tühistamisosakonnad;

| e) | apellatsiooninõukogu |
| --- | --- |

e)

apellatsiooninõukogu

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Ameti eelarvekomitee.

2013. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve:

418 (429) miljonit eurot.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

861 (775) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 731 (680) + 171 (138) muud ametikohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava agentuuri kaudu värvatud töötajad, erinõunikud)

Personal kokku: 902 (818)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Kaubamärgid

Esitatud taotlused: 1 14  421(1 07  924)

Registreeritud taotlused: 98  092(95  645)

Esitatud vastuväited: 17  006(16  634)

Apellatsioonikodadele esitatud kaebused: 2  602(2  339)

Lahendamisel olevad kaebused: 2  361(2  352)

Disainilahendused

Esitatud: 95  429(92  175)

Registreeritud: 84  056(78  658)

Allikas: ameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet arutab praegu koos liikmesriikide ametitega meetmeid, et vähendada ülekandmiste tühistamise suurt määra. Lepiti kokku projekti täitmise katselises vahearuandes, mis koostatakse iga kuue kuu järel. Katselised vahearuanded on kavas koostada kõigile tähtsatele Siseturu Ühtlustamise Ameti ja liikmesriikide ametite projektidele niipea, kui katses osalejate ring laieneb. Ebavajalike ülekandmiste vähendamiseks hakkab amet koos riiklike ametitega analüüsima ka (2015. aasta) lepingute võimalikke korrigeerimisi. |
| --- | --- |

11.

Amet arutab praegu koos liikmesriikide ametitega meetmeid, et vähendada ülekandmiste tühistamise suurt määra. Lepiti kokku projekti täitmise katselises vahearuandes, mis koostatakse iga kuue kuu järel. Katselised vahearuanded on kavas koostada kõigile tähtsatele Siseturu Ühtlustamise Ameti ja liikmesriikide ametite projektidele niipea, kui katses osalejate ring laieneb. Ebavajalike ülekandmiste vähendamiseks hakkab amet koos riiklike ametitega analüüsima ka (2015. aasta) lepingute võimalikke korrigeerimisi.

| 12. | Peale eespool mainitud meetmete, mis vähendaksid põhiliselt III, aga ka II jaotise ülekandmisi, töötab amet koos Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusega (CdT) välja süsteemi, et vähendada aasta lõpu ülekandmiste mahtu. Lisaks tuleneb II jaotise ülekandmiste suur määr ameti peakorteri juurdeehitusest ja IT-arendustest, nagu märgib ka kontrollikoda.
  Amet töötab välja meetmed igal aastal ülekantavate summade paremaks haldamiseks. |
| --- | --- |

12.

Peale eespool mainitud meetmete, mis vähendaksid põhiliselt III, aga ka II jaotise ülekandmisi, töötab amet koos Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusega (CdT) välja süsteemi, et vähendada aasta lõpu ülekandmiste mahtu. Lisaks tuleneb II jaotise ülekandmiste suur määr ameti peakorteri juurdeehitusest ja IT-arendustest, nagu märgib ka kontrollikoda.

Amet töötab välja meetmed igal aastal ülekantavate summade paremaks haldamiseks.

| 13. | Kooskõlas rahvusvaheliste kvaliteedistandardite (ISO 27001) ja ameti eelarvekomisjoni kinnitatud sisekontrollistandardite (ICS 10) nõuetega koostas amet talitluspidevuse kava (BCP). See on nüüd ette nähtud ka 2013. aasta raamfinantsmääruses.
  Novembris 2006 teavitati ameti juhatust – haldusnõukogu ja eelarvekomisjoni – ameti kolmetasandilisel stsenaariumil (0 tasand: kriisiohjemeeskond; 1. tasand: IT- ja logistikameeskonnad, avariitaaste koordineerimismeeskond ja üldise teabevahetuse meeskond; 2. tasand: taastamist korraldavad meeskonnad) põhinevast strateegiast, mis leidis toetust. Valvepersonali tasustamine on ette nähtud personalieeskirjadega. Selle tasustamise eelarvemõju on kirjendatud kindlal eelarvereal ja seda ajakohastatakse (kooskõlas asutuse vajadustega) ja kinnitatakse eelarves igal aastal.
  Talitluspidevuse kava koostati pärast väliskonsultantide abiga tehtud põhjalikku mõjuanalüüsi. Kava hõlmab ameti KÕIKI tegevusi.
  Ameti valvepersonal täidab 25 ülesannet ja 2013. aastal maksti selle eest 4 02  458 eurot. Sellise laiahaardelise talitluspidevuse plaani rakendamise põhjused on järgmised.
  Ameti nähtavus ja kokkupuude sidusrühmadega on suur ning amet on kohustatud tagama ööpäevaringse operatiivse e-teeninduse ning kasutajatele viivitamatult vastama. IT-süsteemi kättesaamatus mõjutaks tõsiselt talitluspidevust. Kogu ameti talitluspidevus on seega oluline ja avarii korral on kaasatud kõik osakonnad (liikmesriikidega tehtava koostöö ja intellektuaalomandi vaatluskeskuse nähtavus, suhtlemine Brüsseli kontoriga, kaugtöötajate tugi, lõivude laekumise toimimise tagamine (ametis kasutatav automatiseeritud IT-süsteem), samuti hangetega tegelev personal, kelle roll on avarii korral keskne (kõigi majandustoimikute haldus)). Meie tarnijate arvukuse ja rahvusvahelise tausta tõttu on ametliku dokumentatsiooni maht väga suur ning IT-st äärmiselt sõltuv.
  Meie arvates õigustavad need põhjendused meie erinevust teistest asutustest.
  Asutamisest alates on amet kasutanud vahetustes töötavat valvetööjõudu juba kaks korda, viimane kord seoses uue veebilehe käivitamisega.
  Valve eest makstavad tasud moodustasid 2013. aastal vähem kui 0,5 % I jaotise kogukuludest. Kulud on samuti väiksemad kogu ameti veebiteenuste ühe tööpäeva tuludest
  Amet võtab kontrollikoja tähelepanekut arvesse tööprotsesside, menetluste ja kavade iga-aastases läbivaatuses, et neid jätkuvalt parandada. |
| --- | --- |

13.

Kooskõlas rahvusvaheliste kvaliteedistandardite (ISO 27001) ja ameti eelarvekomisjoni kinnitatud sisekontrollistandardite (ICS 10) nõuetega koostas amet talitluspidevuse kava (BCP). See on nüüd ette nähtud ka 2013. aasta raamfinantsmääruses.

Novembris 2006 teavitati ameti juhatust – haldusnõukogu ja eelarvekomisjoni – ameti kolmetasandilisel stsenaariumil (0 tasand: kriisiohjemeeskond; 1. tasand: IT- ja logistikameeskonnad, avariitaaste koordineerimismeeskond ja üldise teabevahetuse meeskond; 2. tasand: taastamist korraldavad meeskonnad) põhinevast strateegiast, mis leidis toetust. Valvepersonali tasustamine on ette nähtud personalieeskirjadega. Selle tasustamise eelarvemõju on kirjendatud kindlal eelarvereal ja seda ajakohastatakse (kooskõlas asutuse vajadustega) ja kinnitatakse eelarves igal aastal.

Talitluspidevuse kava koostati pärast väliskonsultantide abiga tehtud põhjalikku mõjuanalüüsi. Kava hõlmab ameti KÕIKI tegevusi.

Ameti valvepersonal täidab 25 ülesannet ja 2013. aastal maksti selle eest 4 02  458 eurot. Sellise laiahaardelise talitluspidevuse plaani rakendamise põhjused on järgmised.

Ameti nähtavus ja kokkupuude sidusrühmadega on suur ning amet on kohustatud tagama ööpäevaringse operatiivse e-teeninduse ning kasutajatele viivitamatult vastama. IT-süsteemi kättesaamatus mõjutaks tõsiselt talitluspidevust. Kogu ameti talitluspidevus on seega oluline ja avarii korral on kaasatud kõik osakonnad (liikmesriikidega tehtava koostöö ja intellektuaalomandi vaatluskeskuse nähtavus, suhtlemine Brüsseli kontoriga, kaugtöötajate tugi, lõivude laekumise toimimise tagamine (ametis kasutatav automatiseeritud IT-süsteem), samuti hangetega tegelev personal, kelle roll on avarii korral keskne (kõigi majandustoimikute haldus)). Meie tarnijate arvukuse ja rahvusvahelise tausta tõttu on ametliku dokumentatsiooni maht väga suur ning IT-st äärmiselt sõltuv.

Meie arvates õigustavad need põhjendused meie erinevust teistest asutustest.

Asutamisest alates on amet kasutanud vahetustes töötavat valvetööjõudu juba kaks korda, viimane kord seoses uue veebilehe käivitamisega.

Valve eest makstavad tasud moodustasid 2013. aastal vähem kui 0,5 % I jaotise kogukuludest. Kulud on samuti väiksemad kogu ameti veebiteenuste ühe tööpäeva tuludest

Amet võtab kontrollikoja tähelepanekut arvesse tööprotsesside, menetluste ja kavade iga-aastases läbivaatuses, et neid jätkuvalt parandada.

| 14. | Amet võtab teadmiseks, et kontrollikoda peab kõiki eelmise aasta märkuste meetmeid lõpetatuks või mitte kohaldatuks. |
| --- | --- |

14.

Amet võtab teadmiseks, et kontrollikoda peab kõiki eelmise aasta märkuste meetmeid lõpetatuks või mitte kohaldatuks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/340 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/340

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

(2014/C 442/40)

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab agentuuri raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses agentuuri raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab agentuuri raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab agentuuri finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 11. | Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (95 % 2012. aastal). 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 6 01  426 eurot (30 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 93  549 eurot (46 %). |
| --- | --- |

11.

Kulukohustustega seotud assigneeringute üldine määr oli 99 % (95 % 2012. aastal). 2014. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute summa oli aga suur II jaotises (halduskulud) – 6 01  426 eurot (30 %) ning III jaotises (tegevuskulud) – 3 6 93  549 eurot (46 %).

| 12. | II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul, sest agentuur kolib uutesse ruumidesse, ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega. III jaotises oli kavandatud ülekandmiste suur osakaal põhjustatud 2013. aastal käivitatud suurprojektide (nagu Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav küsitlus (ESENER II)) mitmeaastasest iseloomust. |
| --- | --- |

12.

II jaotise ülekantud summad on peamiselt seotud kaupade ja teenuste kavandatud ostuga aasta lõpul, sest agentuur kolib uutesse ruumidesse, ning iga-aastaste IT-lepingute uuendamisega. III jaotises oli kavandatud ülekandmiste suur osakaal põhjustatud 2013. aastal käivitatud suurprojektide (nagu Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmav küsitlus (ESENER II)) mitmeaastasest iseloomust.

EELMISTE AASTATE KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

13.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42) artiklid 39 ja 50.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL) nr 1271/2013 artikkel 107.

7

---

I LISA

Eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Assigneeringute kõrge tühistamise määr annab tunnistust raskustest aasta töökavas ettenähtud tegevuse elluviimisel ja eelarve aastasuse põhimõtte järgimisel. | lõpetatud |
| 2011 | Erinevalt ülejäänud kahest Hispaanias asuvast Euroopa Liidu ametist (Siseturu Ühtlustamise Amet Alicantes ja Euroopa Kalanduskontrolli Amet Vigos) ei ole agentuur sõlminud tegevuskoha lepingut. | lõpetatud |
| 2012 | Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 15,3 miljonit eurot, millest 3,2 miljonit eurot (22 %) kanti üle 2013. aastasse. Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotise puhul (infrastruktuur) ja III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades vastavalt 36 ja 33 %. II jaotise puhul oli peamiselt põhjuseks iga-aastaste IT-lepingute uuendamine, mis toimus vastavalt kavandatule 2012. aasta neljandas kvartalis. III jaotise puhul oli ülekandmiste suur osakaal põhjustatud nii suurprojektide mitmeaastasest iseloomust kui viivitustest konkreetsete lepingute sõlmimisel. Viivitused on peamiselt põhjustatud hankemenetluste tsentraliseerimata korraldusest, mis takistab hankekava täitmise mõjusat järelevalvet. | pooleli |
| 2012 | 2012. aastal oli kõrge ka I jaotise assigneeringute tühistamise määr – 9,5 % (0,5 miljonit eurot), mis oli peamiselt põhjustatud peatatud värbamismenetlustest ning eeldatavast palgatõusust, mida ei olnud veel välja makstud. | lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Assigneeringute kõrge tühistamise määr annab tunnistust raskustest aasta töökavas ettenähtud tegevuse elluviimisel ja eelarve aastasuse põhimõtte järgimisel.

lõpetatud

2011

Erinevalt ülejäänud kahest Hispaanias asuvast Euroopa Liidu ametist (Siseturu Ühtlustamise Amet Alicantes ja Euroopa Kalanduskontrolli Amet Vigos) ei ole agentuur sõlminud tegevuskoha lepingut.

lõpetatud

2012

Agentuuri 2012. aasta eelarve suurus oli 15,3 miljonit eurot, millest 3,2 miljonit eurot (22 %) kanti üle 2013. aastasse. Üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotise puhul (infrastruktuur) ja III jaotise puhul (tegevuskulud), moodustades vastavalt 36 ja 33 %. II jaotise puhul oli peamiselt põhjuseks iga-aastaste IT-lepingute uuendamine, mis toimus vastavalt kavandatule 2012. aasta neljandas kvartalis. III jaotise puhul oli ülekandmiste suur osakaal põhjustatud nii suurprojektide mitmeaastasest iseloomust kui viivitustest konkreetsete lepingute sõlmimisel. Viivitused on peamiselt põhjustatud hankemenetluste tsentraliseerimata korraldusest, mis takistab hankekava täitmise mõjusat järelevalvet.

pooleli

2012

2012. aastal oli kõrge ka I jaotise assigneeringute tühistamise määr – 9,5 % (0,5 miljonit eurot), mis oli peamiselt põhjustatud peatatud värbamismenetlustest ning eeldatavast palgatõusust, mida ei olnud veel välja makstud.

lõpetatud

---

II LISA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153) | Artikkel 151:

  Liit ja liikmesriigid [–-] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

  Artikkel 153:

  Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153)

Artikkel 151:

Liit ja liikmesriigid [–-] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

Artikkel 153:

Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust;

| b) | töötingimused;
  [...] |
| --- | --- |

b)

töötingimused;

[...]

| e) | töötajate teavitamine ja ärakuulamine;
  [...] |
| --- | --- |

e)

töötajate teavitamine ja ärakuulamine;

[...]

| h) | tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist; |
| --- | --- |

h)

tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist;

| i) | meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

i)

meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| j) | sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine.
  [...] |
| --- | --- |

j)

sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine.

[...]

Agentuuri pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94)

Eesmärgid

Kuna vastavalt aluslepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda liidu asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas (artikkel 2).

Ülesanded

| — | Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta. |
| --- | --- |

—

Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta.

| — | Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. |
| --- | --- |

—

Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas.

| — | Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta.

| — | Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele.

| — | Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

Juhtimine

Juhatus

| — | Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige. |
| --- | --- |

—

Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige.

| — | Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kolm komisjoni esindajat.

| — | Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast. |
| --- | --- |

—

Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Juhatuse büroo

| — | Eesistuja ja kolm ase-eesistujat. |
| --- | --- |

—

Eesistuja ja kolm ase-eesistujat.

| — | Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast. |
| --- | --- |

—

Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast.

| — | Üks liige igast rühmast ja komisjonist. |
| --- | --- |

—

Üks liige igast rühmast ja komisjonist.

Direktori

nimetab juhatuse büroo komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Komiteed

Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eelarve:

17,5 (16,9) miljonit eurot, millest:

| — | liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 86,3 % (89,0 %) |
| --- | --- |

—

liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 86,3 % (89,0 %)

| — | muu liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 9,4 % (5,9 %) |
| --- | --- |

—

muu liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 9,4 % (5,9 %)

| — | muu liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 3,2 % (3,9 %) |
| --- | --- |

—

muu liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 3,2 % (3,9 %)

| — | muu: 1,0 % (1,2 %) |
| --- | --- |

—

muu: 1,0 % (1,2 %)

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

44 (44) töökohta ametikohtade loetelus, millest 42 (42) oli täidetud.

Muu personal:

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0) |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0)

| — | lepingulised töötajad: 24 (24) |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad: 24 (24)

| — | kohalikud töötajad: 1 (1) |
| --- | --- |

—

kohalikud töötajad: 1 (1)

Personal kokku: 67 (67)

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| — | põhitegevus: 48 (48) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 48 (48)

| — | haldustegevus: 10 (10) |
| --- | --- |

—

haldustegevus: 10 (10)

| — | mitmesugused ülesanded: 9 (9) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 9 (9)

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

(Teabe kogumine ja analüüs)

ENNETAMINE JA UURIMISTEGEVUS

1. erieesmärk: luua alus tööohutuse- ja tervishoiualastele uuringutele ja tegevustele prioriteetide seadmiseks, määrates kindlaks suundumused, neid järgides ning nähes ette uusi tööohutuse- ja tervishoiuga seotud riske. Tegevuse aluseks on ulatuslik visiooniuuring.

Avaldati kaks e-teabelehte ja sellega kaasnevat ohtude kindlakstegemise kontrollnimekirja keskkonnasõbraliku ehituse töötervishoiu ja -ohutuse nõuete ning väikesemahuliste päikeseenergiarakenduste töötervishoiu ja -ohutuse nõuete kohta. Väljaandeid esitleti 3. juunil veebisaidil ELi rohelise nädala raames ning need on kättesaadavad varem loodud keskkonnasõbralike töökohtade tööohutuse ja -tervishoiu ühtse kontaktpunkti kaudu. Juuni alguses avaldati kokkuvõtva aruande „Foresight on new and emerging OSH risks associated with new technologies in green jobs” saksa-, hispaania-, itaalia- ja poolakeelsed versioonid. Aruande prantsuskeelne versioon avaldati oktoobri alguses.

Riiklike teaduskeskustega korraldati 12.–13. novembril visioonitöökoda, et levitada stsenaariumeid ja visioonileide, esitleda ja julgustada stsenaariumide kohaldamist otsustusprotsessis ning edendada keskkonnasõbralike töökohtade prognoosi olulisust poliitika seisukohast.

Saadi aruande eelnõu, mis käsitles praegusi ja tulevasi teemasid tervisesektoris, sh hooldussüsteemi ja koduhooldust.

2. erieesmärk: panustada paremini suunatud uurimistöösse ning ennetustegevusse riskifaktorite ja tervishoiunäitajate alaste uurimuste läbivaatamise ja analüüsi abil

Teemakeskuselt saadi tööga seotud vähki ja vähi riskitegureid käsitleva aruande eelnõu, mis koostati 2012. aasta selleteemalise töökoja järel.

Avaldati kolm e-teabelehte tööohutuse ja töötervishoiu nõuete ja nanomaterjalide kohta (Tools for the management of nanomaterials in the workplace and prevention; Nanomaterials in the health care sector, OSH risks and prevention; Nanomaterials and maintenance: OSH risks and prevention). Teabelehti esitleti 24. juunil samaaegselt uue ühtse kontaktpunktiga, mis hõlmas nanomaterjalide haldamist töökohas ning kus on saadaval kõik agentuuri teabematerjalid tööohutuse ja töötervishoiu nõuete ja nanomaterjalide kohta.

Avaldati aruanne „Naised tööl”. Aruandes käsitletakse tööhõivesuundumusi ja nende mõju naiste tööohutusele ja töötervishoiule (sh uuemad trendid), tööohutuse ja töötervishoiu alast statistikat, tööga seotud vähki (sh seos vahetustega töö ja rinnavähi vahel), luu- ja lihaskonna vaevuseid ja stressi, vägivalda ja ahistamist teenindavatel ametikohtadel, olemasolevaid teadusuuringuid mitteametlikult töötavate naise naiste tööohutuse ja töötervishoiu kohta ning töötavate naiste invaliidsust ja taastusravi. Aruanne sisaldab kolmest liikmesriigist valitud näiteid soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamisest töötervishoiu ja tööohutuse nõuete alal ning on mõeldud täiendama agentuuri 2014. aastal avaldatavat aruannet uuemate poliitikaalgatuste kohta.

3. erieesmärk: toetada prioriteetide seadmist tööohutuse- ja tervishoiualastele uuringutele ja tegevusele, võimaldades ülevaadet tööohutuse ja töötervishoiu kohta Euroopas varasemate ja jooksvate andmete alusel.

Septembris valmis projekti „Puuduvate tööohutuse ja töötervishoiu nõuete kulude hindamine makrotasandil” lõpparuanne. Projekti eesmärk oli hinnata eri meetodeid puudulike või üldse puuduvate tööohutuse ja töötervishoiu nõuete kulude hindamiseks makrotasandil, et mõista erinevate hinnangute aluseid ning saada rohkem teavet puudulike tööohutuse ja töötervishoiu nõuete majanduslikust mõjust, anda teavet poliitikakujundajatele Euroopa ja liikmesriigi tasandil, luua usaldusväärne alus selle valdkonna kesksete küsimuste üle peetavaks dialoogiks ning toetada edasise uurimistöö edendamist ja arendamist.

4. erieesmärk: sihtrühmade ja toetusesaajatega peetava mõttevahetuse ja konsolideerimise kaudu edendada arutelu observatooriumi leidude üle ja tagada nende asjakohasus

COST-MODERNET kohtumisel Pariisis 16. oktoobril tutvustas agentuur oma lähenemisviisi seoses kujunevate riskide ja tööga seotud haigustega. 6. novembril Düsseldorfis peetud A+A konverentsil korraldati agentuuri ja Saksa teeohutuse nõukogu ühine töökoda.

5. erieesmärk: aidata poliitikakujundajatel ning tööohutuse ja töötervishoiu alase teabe edastajatel toetada paremini ettevõtteid, viies läbi küsitlusi reaalajas teabe kogumiseks tööohutuse ja töötervishoiualase juhtimise ning sellealaste peamiste riskide kohta

Uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuringu (ESENER) kvalitatiivse järeltestimise aruannete eelnõud (kokkuvõtlik ülevaatearuanne, riiklik ülevaatearuanne ja peamiste leidude aruanne) valmistati ette avaldamiseks.

Septembris avaldati aruanne „Analysis of the determinants of workplace occupational safety and health practice in a selection of EU Member States” (aruanne ja selle kokkuvõte avaldati mitmes keeles).

Ettevalmistused ESENER-2 uuringuks, sh kognitiivsed eelanalüüsid, edenesid kavakohaselt. Välitööd on kavandatud aastaks 2014 ning esimesed tulemused saadakse 2014. aasta lõpuks. Esimesed aruanded on kavandatud 2015. aasta alguseks.

6. erieesmärk: jõuda konsensusele tööohutuse ja töötervishoiu alase uurimistöö prioriteetide suhtes, julgustada riiklikke tööohutuse ja töötervishoiu uurimisinstituute seadma ühiseid prioriteete ja vahetama tulemusi, ning edendada tööohutus- ja tervishoiualaste nõuete lisamist uurimisprogrammidesse

Aruanne tööohutuse ja töötervishoiualase uurimistöö prioriteetide kohta ELis perioodil 2013–2020 avaldati ja seda esitleti veebisaidil juunis. Aruanne sisaldas ka tagasisidet teabekeskustelt ning seminaridel osalejatelt. Aruande järelkäsitluse raames korraldati 9.–10. oktoobril kõrgetasemeline seminar, et läbi rääkida ja kinnitada aruandes määratletud prioriteedid ning meetodid tööohutus- ja tervishoiualase uurimistöö koordineerimise edendamiseks. Seminar tõi kokku teadusuuringuid rahastavate asutuste ja uurimisinstituutide esindajad ning Euroopa ja liikmesriikide poliitikakujundajad.

TÖÖKESKKONNA ALANE TEAVE: TÖÖKOHA TASANDIL KASUTATAVA HEA TAVA ALASTE TEADMISTE JAGAMINE

1. erieesmärk: kasulike, praktiliste ja hea kvaliteediga teabetoodete väljatöötamine tervisliku töökoha kampaaniate toetamiseks

Tervisliku töökoha kampaania perioodil 2012–2013: „Riskide ennetamine koostöö abil”

Kampaania lõpuüritus toimus 11.–12. novembril tervisliku töökoha tippkohtumise raames, mis kandis pealkirja „Riskide ennetamine koostöö abil”. Lõpuüritusel toimus paralleelselt kolm töökoda, milles käsitleti perioodi 2012–2013 tervisliku töökoha kampaania hea tava auhindu, kampaanias osalejate võrdlemismenetlusi ning kampaaniaga seotud seisukohti.

Tervisliku töökoha kampaania perioodil 2014–2015 „Tervislik töökoht hoiab stressi ohjes”.

Töövõtja esitas esimese vahearuande „Stress and psychosocial risk management – portable application for micro and small enterprises”. Aruandes oli nõuetekohaselt esitatud rakenduse kolme peamise osa ülevaade ning tehnilisi aspekte kirjeldav vastastikuse mõistmise memorandum.

Aruande „Costs of stress and psychosocial risks at work” lõplik versioon on sisekontrolli ja toimetamise etapis.

Esitati EU-OSHA ja Eurofoundi psühhosotsiaalseid riske käsitleva ühise aruande lõppversioon.

2. erieesmärk: parandada ennetusmeetmeid, võimaldades kasulikku ja praktilist teavet hea tava kohta prioriteetsetes valdkondades ja prioriteetsetel teemadel

Projekti „Safer and healthier work at any age – occupational safety and health (OSH) in the context of an ageing workforce” eesmärk on hinnata, milliseid eeltingimusi on vaja, et võtta tööohutuse ja töötervishoiualastes süsteemides arvesse vananevat tööjõudu ning tagada kõigile parem ennetustöö kogu tööelu vältel.

Leping kirjutati alla juunis ning avakoosolek toimus 10. juunil Brüsselis. Pärast seda koostas töövõtja algetapi aruande ning vaatas üle kogu projekti ajakava. Juuli lõpus saadi esimene eduaruanne, oktoobri alguses esitas töövõtja riikide vahearuanded and ning pika nimekirja heade tavade näidetest. 2. detsembril toimus Euroopa Parlamendis poolepäevane koosolek, kus arutati projekti edusamme.

Ohtlike ainete ja eduka suhtlemise kohta töökohal avaldati e-teabeleht, mis täiendas 2012. aasta materjale (Napo materjalid, KKK-d, ppt, REACHi ja CLP-d käsitlevad veebisaidi osad ning tööohutuse ja töötervishoiu alased lingid). Teabeleht sisaldab infot ohtlikke aineid käsitleva eduka suhtlemise kohta töökohas, sh ohutuskaartide kasutamise kohta. Ka sisaldab teabeleht nimekirja täiendavatest teabeallikatest.

2012. aastal tehti teabekeskuste analüüs riiklike algatuste kohta, mis on seotud REACHi ning tööohutuse ja töötervishoiu eest vastutavate ametiasutuste koostööga. Tulemused tehti kättesaadavaks SLIC Chemex töörühmale, et koostada REACHi ning tööohutus- ja tervishoiuküsimuste vahelisi seoseid käsitlevad tööjärelevalve suunised.

3. erieesmärk: toetada ennetusmeetmeid, tagades, et olemasolevad infomaterjalid on jätkuvalt asjakohased

Veebisaidi õigusakte käsitleva osa ajakohastamist jätkati vastavalt teemakeskusega sõlmitud lepingule. Kõige uuem teave puudutab direktiivi 2013/35/EL (elektromagnetväljad).

4. erieesmärk: parandada riskihindamiste rakendamist ja kvaliteeti mikro- ja väikeettevõtetes (1–49 töötajat), suurendades teadlikkust riskihindamise vajalikkusest ja sellest, kuidas hindamist läbi viia

Agentuur arendas edasi elektroonset interaktiivset riskihindamisvahendit (OiRA) nii ELi kui liikmesriikide tasandil. Põhiline tarkvara arendustöö viidi 2013. aastal peaaegu lõpule ning töötati välja mitu uut funktsiooni, et paremini täita OIRA partnerite väljatoodud vajadusi. Agentuur edendas ja arendas aktiivselt OiRA kogukonda, hindamisvahendit hakati laialdaselt kasutama liikmesriikide tasandil ning valdkondlike sotsiaalse dialoogi komiteede kaudu ka ELi tasandil.

Võrgustamine ja kooskõlastamine

Teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine, agentuuri juhtimine ja suhtlemine Euroopa ning rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides (sihtotstarbelised vahendid).

Kavandamise ja hindamise koordineerimine.

TEABEVAHETUS, KAMPAANIAD JA REKLAAM

1. erieesmärk: tõsta peamiste sihtrühmade teadlikkust riskide ennetamise alase koostöö olulisusest, korraldades detsentraliseeritud üleeuroopaline kampaania

2013. aastal viis EU-OSHA teist aastat ellu tervisliku töökoha kampaaniat perioodiks 2012–2013 pealkirjaga „Riskide ennetamine koostöö abil”.

Koostöös ELi eesistujariikidega korraldati kampaania peaüritused, sh Euroopa hea tava auhinnatseremoonia ning tervisliku töökoha konverents.

Kampaaniaga seotud pressi-, massimeedia- ja suhtekorraldustegevus viidi läbi ELi ja liikmesriikide tasandil. Agentuur jätkas ka riiklike teabekeskuste võrgu toetamist ELi kampaaniate toetamise programmi kaudu, mis hõlmab seminaride, konverentside ja teavitusürituste korraldamist ning kampaania reklaammaterjali koostamist 24 keeles.

Kampaaniapartnerluse programm hõlmas partnerite aktiivset kaasamist, koosolekute korraldamist ja kampaania reklaammaterjali koostamist. Programm andis kampaaniale olulise lisamõõtme, ning tööohutus- ja töötervishoiualase veebikampaania töövahendite paketi kaudu saavad praktilist abi ja nõu kõik, kes soovivad korraldada tööohutus- ja töötervishoiualase teadlikkuse tõstmise kampaaniat.

Perioodi 2014–2015 tervisliku töökoha kampaania ettevalmistused hõlmasid kampaania kava koostamist, kampaania brändimist ja põhilise teavitusmaterjali koostamist (sh Napot tutvustav film).

Alustati ka perioodi 2012–2013 tervisliku töökoha kampaania sõltumatu välishinnangu koostamist.

2. erieesmärk: säilitada agentuuri (veebisait kaasa arvatud) positsioon Euroopa tööohutuse ja töötervishoiualase esmase teabeallikana, kasutades asjakohaseid teabeedastusvahendeid ja -kanaleid soovitud sidusrühmadeni jõudmiseks

Võeti teadus- ja arendustegevuse alaseid meetmeid agentuuri uue veebistrateegia toetamiseks ning agentuuri aktiivse veebitegevuse uuendamiseks 2014. aastal. Samal ajal koostas ja avaldas agentuur internetisisu ning arendas edasi tegevust veebis ja sotsiaalses meedias.

Aasta vältel korraldati teadlikkuse tõstmise ja teabeedastuspartnerlusega seotud tegevusi, sh tugevdati suhteid Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga.

2013. aasta avaldamisprogrammi kuulusid mitmed väljaanded paljudes ELi keeltes.

Agentuur jätkas ka veebipõhise interaktiivse riskihindamissüsteemi (OiRA) veebisaidi ja rakenduse ning tervisliku töökoha kampaaniate veebisaitide ja rakenduste arendamist.

3. erieesmärk: edendada mõjusalt agentuuripoolset teabeedastust soovitud sihtrühmadeni jõudmiseks meedia ja suhtekorraldustegevuse, ürituste ja näituste korraldamise kaudu

Aasta vältel viidi ellu mitmeid ajakirjandus- ja suhtekorraldustegevusi, avaldades teabelehti ja artikleid ning korraldades pressikonverentse, et jagada muu hulgas tööohutuse ja töötervishoiualase kolmanda arvamusküsitluse tulemusi, tutvustada visiooniprojekte ja keskkonnasõbralikke töökohti, CLP-määrust, ESENERi järelhinnanguid, tööohutus- ja tervishoiualase teabeprojekti makromajanduslikke kulusid ning kantserogeensete ainete alaseid väljaanded.

Õpetajatele mõeldud Napo veebiõppe materjalide levitamisstrateegia oli edukas. Arendati edasi OSHwiki veebilehte käsitlevat teavitusstrateegiat ja autorite värbamisstrateegiat, samuti veebipõhise interaktiivse riskihindamissüsteemi (OiRA) alast teavitamist ning arendajate värbamisstrateegiat.

Agentuur pidas ettekandeid ja osales aktiivselt Euroopa ja rahvusvahelistel konverentsidel ja näitustel, saates kohale agentuuri esindajad ja/või agentuuri tutvustava väljapaneku ja/või tutvustavad materjalid.

2012. aasta üldaruannet ning muid väljaandeid (aruanded, teabelehed, Napo DVDd jne) ja reklaammaterjali levitati kogu Euroopas ja väljaspool, et jõuda soovitud sihtrühmadeni.

ELi Nõukogu eesistujariikidega (Iirimaa ja Leedu) korraldati ühistegevused tööohutuse ja töötervishoiu edendamiseks nõukogu eesistujariikide tegevuskavades.

Allikas: agentuuri edastatud lisa.

---

AGENTUURI VASTUS

Agentuur kinnitab kontrollikoja tähelepanekutes esitatud suurte ülekannete põhjuseid.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/351 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/351

---

ARUANNE

Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

(2014/C 442/41)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruannetest (4)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):






  a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (5):

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (6) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 10. | Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

10.

Ülevaade kontrollikoja eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 8. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

1

(2)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

2

II lisas

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Need koosnevad eelarve tulemiaruandest ja selle lisast.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artiklid 62 ja 68 koostoimes artiklitega 53 ja 58.

5

(6)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

6

(7)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

7

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Rakendusamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. | lõpetatud |
| 2012 | 2012. aastal allkirjastas üks rakendusameti ametnik, asendades oma üksuse juhatajat, eelarvevahendite käsutajana maksekorraldusi summas 8,86 miljonit eurot (19 % rakendusameti 2012. aasta eelarvest). Ametnikul puudus ametlik edasivolitus, samuti polnud eelarvevahendite käsutaja teda ametlikult enda asendajaks määranud. See ei ole kooskõlas finantsmääruses sätestatud edasivolitamise süsteemiga. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2011

Rakendusamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

lõpetatud

2012

2012. aastal allkirjastas üks rakendusameti ametnik, asendades oma üksuse juhatajat, eelarvevahendite käsutajana maksekorraldusi summas 8,86 miljonit eurot (19 % rakendusameti 2012. aasta eelarvest). Ametnikul puudus ametlik edasivolitus, samuti polnud eelarvevahendite käsutaja teda ametlikult enda asendajaks määranud. See ei ole kooskõlas finantsmääruses sätestatud edasivolitamise süsteemiga.

ei kohaldata

---

II LISA

Teadusuuringute Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180) | Teabe kogumine

  Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.
  Liit toetab nende koostööpürgimusi ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]
  Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:






  a) | uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamisprogrammide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180)

Teabe kogumine

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.

Liit toetab nende koostööpürgimusi ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis [–-] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [–-]

Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:

a)

uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamisprogrammide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel;

| b) | koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas;

| c) | liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

c)

liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine;

| d) | liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine. |
| --- | --- |

d)

liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

Rakendusameti pädevus

(Komisjoni otsus 2008/46/EÜ)

Eesmärgid

Rakendusameti tegevuse eesmärk on talle liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) raames usaldatud programmide (eriprogramm „Inimesed”, eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa, eriprogrammi „Koostöö” teemad „Julgeolek” ja „Kosmos”) tõhus ja mõjus juhtimine selleks, et pakkuda teadusringkondadele tõhusaid ning mõjusaid teenuseid ning pakkuda komisjoni talitustele eriprogrammide „Inimesed”, „Võimekus” ja „Koostöö” kõikides valdkondades seitsmenda raamprogrammi tsentraliseeritud tugiteenuseid.

Programmide tõhusal ja mõjusal rakendamisel on rakendusameti kui Euroopa teadusruumi edendaja eesmärgiks projektijuhtimise parandamine, luues tihedad kontaktid lõplike abisaajatega ning tagades ELile avalikkuse teravdatud tähelepanu.

Ülesanded

Seoses projektijuhtimisega sõlmib ja haldab rakendusamet toetuslepinguid. See hõlmab järgnevaid tegevusi:

| — | konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine, |
| --- | --- |

—

konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine,

| — | taotluste hindamine, |
| --- | --- |

—

taotluste hindamine,

| — | toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine, |
| --- | --- |

—

toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine,

| — | projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine, |
| --- | --- |

—

projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine,

| — | maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike toetusesaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid, |
| --- | --- |

—

maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike toetusesaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid,

| — | järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

—

järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine.

Seoses seitsmenda raamprogrammi tugiteenuste osutamisega on rakendusametil järgnevad ülesanded:

| — | haldustugi konkursikutsete avaldamiseks, |
| --- | --- |

—

haldustugi konkursikutsete avaldamiseks,

| — | elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine, |
| --- | --- |

—

elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine,

| — | kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi, |
| --- | --- |

—

kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi,

| — | tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtavate maksete ettevalmistamisel, |
| --- | --- |

—

tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtavate maksete ettevalmistamisel,

| — | seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike toetusesaajate finantssuutlikkuse kontroll, |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike toetusesaajate finantssuutlikkuse kontroll,

| — | teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) päringusüsteemi haldus. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) päringusüsteemi haldus.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee kehtestab organisatsiooni struktuuri ja võtab vastu aasta töökava, kui komisjon on need heaks kiitnud. Lisaks kinnitab ta rakendusameti halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse ametisse komisjoni poolt, juhib rakendusametit koos juhtkomiteega, täidab halduseelarvet, kehtestab rakendusametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid, koostab komisjonile esitatavad aruanded.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu soovituse põhjal. Rakendusameti halduseelarve täitmist puudutav heakskiidu andmise otsus on suunatud direktorile. Komisjoni poolt rakendusametile delegeeritud tegevuseelarve täitmise eest vastutab komisjon.

2013. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2012. aasta andmed)

Tegevuseelarve 2013 (2012)

1  759,2(1  479,9) miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuteks ja 1  443,6(1  459,6) miljonit eurot maksete assigneeringuteks. Rakendusamet täidab komisjoni tegevuseelarvet komisjoni delegeerimisotsuse alusel.

Halduseelarve 2013 (2012)

46,8 (46,4) miljonit eurot; halduseelarvet täidab rakendusamet autonoomselt.

Personali suurus 31. detsembril 2013 (2012)

Ametikohtade loetelu: kavandatud 140 (128) ametikohta, millest täidetud 138 (122).

Lepingulised töötajad: 418 (385) kavandatud, neist 31. detsember 2013. a. seisuga täidetud 407 (374)

Personal kokku: 545 (496), kes jaotuvad tegevuste kaupa järgnevalt:

| — | programmi rakendamisega seotud personal: 366 (330) |
| --- | --- |

—

programmi rakendamisega seotud personal: 366 (330)

| — | seitsmenda raamprogrammi tugiteenused: 96 (90) |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammi tugiteenused: 96 (90)

| — | juhtimis- ja haldusülesanded: 83 (76) |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja haldusülesanded: 83 (76)

2013. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2012. aasta andmed)

Eriprogrammi „Inimesed” raames lõpetati 2013. aastal 9 (10) projektikonkurssi ja tehti 10 (10) hindamist. Sõlmiti 1  874(1  899) uut toetuslepingut ja tehti 3  787(3  599) makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab programmi raames praeguse seisuga 6  090(5  492) projekti.

Eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa raames lõpetati 1 (1) projektikonkurss ja tehti 1 (1) hindamine. Sõlmiti 204 (201) uut toetuslepingut ja tehti 577 (508) makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab kava raames praeguse seisuga 691 (625) projekti.

Eriprogrammi „Koostöö” teemade „Julgeolek” ja „Kosmos” raames lõpetati 2013. aastal 2 (2) projektikonkurssi ja tehti 2 (2) hindamist. Sõlmiti 79 (80) uut toetuslepingut ja tehti 294 (258) makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab teemade raames praeguse seisuga 348 (317) projekti.

Seitsmenda raamprogrammi tugiteenuste 2013. aasta tulemused on järgmised:

| — | toetati 194 (89) konkursikutse avaldamist; |
| --- | --- |

—

toetati 194 (89) konkursikutse avaldamist;

| — | elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 25  214(32  286) taotlust; |
| --- | --- |

—

elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 25  214(32  286) taotlust;

| — | sõlmiti lepingud 4  323(6  462) eksperthindajaga ning neile tehti 5  055(4  217) makset (vaid rakendusameti poolt hallatud programmide raames); |
| --- | --- |

—

sõlmiti lepingud 4  323(6  462) eksperthindajaga ning neile tehti 5  055(4  217) makset (vaid rakendusameti poolt hallatud programmide raames);

| — | viidi lõpule 4  524(6  616) osaleja kinnitamine; |
| --- | --- |

—

viidi lõpule 4  524(6  616) osaleja kinnitamine;

| — | teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 4  488(5  871) vastust. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 4  488(5  871) vastust.

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUS

Agentuur võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 10.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 442/358 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 442/358

---

ARUANNE

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2013 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

(2014/C 442/42)

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2007/60/EÜ (1), mida muudeti otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2007/60/EÜ (1), mida muudeti otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest testimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitisi.

| KINNITAV AVALDUS









  3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda: |
| --- | --- |

KINNITAV AVALDUS

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

| a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning |
| --- | --- |

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruannetest (5)31. detsembril 2013. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6): |
| --- | --- |

4.

Juhtkond vastutab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (6):

| a) | juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; |
| --- | --- |

a)

juhtkonna kohustused seoses rakendusameti raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadel (7) põhinevate asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Direktor kiidab rakendusameti raamatupidamise aastaaruande heaks pärast seda, kui peaarvepidaja on selle kogu olemasoleva teabe põhjal koostanud ning lisanud teatise, milles ta muu hulgas kinnitab, et omab piisavat kindlust selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab rakendusameti finantsolukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate;

| b) | alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks on juhtkond kohustatud kavandama, rakendama ja käigus hoidma mõjusat ja tõhusat sisekontrollisüsteemi, mis hõlmab piisavat järelevalvet ja asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuse ärahoidmiseks ning vajaduse korral õiguslikke menetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 6. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

6.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et aruanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikust tulenevatele nõuetele. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor nimetatud riskide hindamisel arvesse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid mistahes sisekontrollimehhanisme, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 7. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 8. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2013. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

10.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 11. | Rakendusamet ei tee oma hoone haldaja poolt esitatud arvetes sisalduvate kommunaalkulude üle piisavat eelkontrolli. Enamik aluslepingutest, arvetest ja kviitungitest ei olnud rakendusameti käsutuses. |
| --- | --- |

11.

Rakendusamet ei tee oma hoone haldaja poolt esitatud arvetes sisalduvate kommunaalkulude üle piisavat eelkontrolli. Enamik aluslepingutest, arvetest ja kviitungitest ei olnud rakendusameti käsutuses.

| 12. | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (9) ja ELi käibemaksudirektiivi (10) kohaselt vabastatakse rakendusamet kaudsetest maksudest. Sellele vaatamata oli rakendusamet maksnud 2013. aasta lõpuks perioodi 2011–2013 ruumide kommunaalmaksete pealt käibemaksu summas 1 13  513 eurot, kuid ei olnud taotlenud selle tagastamist. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (9) ja ELi käibemaksudirektiivi (10) kohaselt vabastatakse rakendusamet kaudsetest maksudest. Sellele vaatamata oli rakendusamet maksnud 2013. aasta lõpuks perioodi 2011–2013 ruumide kommunaalmaksete pealt käibemaksu summas 1 13  513 eurot, kuid ei olnud taotlenud selle tagastamist.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 13. | I ja III jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – 27 % (6 66  119 eurot). Ülekandmised olid põhiliselt seotud IT toodete ja teenustega, mille puhul sõlmiti lepingud või mis telliti aasta lõpus ning mille tarnimine/osutamine oli kavandatud 2013. aasta lõppu või 2014. aastasse (2 96  486 eurot); ning 2013. aasta kulude kohta aasta lõpuks laekumata arvetega (2 86  197 eurot). |
| --- | --- |

13.

I ja III jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – 27 % (6 66  119 eurot). Ülekandmised olid põhiliselt seotud IT toodete ja teenustega, mille puhul sõlmiti lepingud või mis telliti aasta lõpus ning mille tarnimine/osutamine oli kavandatud 2013. aasta lõppu või 2014. aastasse (2 96  486 eurot); ning 2013. aasta kulude kohta aasta lõpuks laekumata arvetega (2 86  197 eurot).

EELMISE AASTA KOMMENTAARIDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas. |
| --- | --- |

14.

Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud I lisas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva aruande vastu 1. juuli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vitor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 88.

1

(2)  ELT L 190, 18.7.2008, lk 35.

2

(3)  II lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Need koosnevad eelarve täitmise aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikkel 162.

6

(7)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), või vajaduse korral Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS)/rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

7

(8)  Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikkel 162.

8

(9)  Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll (nr 7) (ELT C 115, 9.5.2008, lk 266).

9

(10)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

10

---

I LISA

Eelmise aasta kommentaaride põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja kommentaar | Parandusmeetme võtmise seis
  (lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | I jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II ja III jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – vastavalt 38 % (8 05  755 eurot) ja 50 % (3 63  613 eurot). Ülekandmiste kogusummast (1,37 miljonit eurot) on 74 % seotud 2012. aastal või 2013. aasta algul osutatud teenustega. Ülejäänud 26 % on seotud kaupade ja teenustega, mis algselt planeeriti 2013. aasta eelarvesse, kuid siis toodi varasemasse, 2012. aastasse. | ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja kommentaar

Parandusmeetme võtmise seis

(lõpetatud/pooleli/alustamata/ei kohaldata)

2012

I jaotise puhul oli eelarve täitmise määr rahuldav, II ja III jaotise puhul aga oli kulukohustustega seotud ülekandmiste määr kõrge – vastavalt 38 % (8 05  755 eurot) ja 50 % (3 63  613 eurot). Ülekandmiste kogusummast (1,37 miljonit eurot) on 74 % seotud 2012. aastal või 2013. aasta algul osutatud teenustega. Ülejäänud 26 % on seotud kaupade ja teenustega, mis algselt planeeriti 2013. aasta eelarvesse, kuid siis toodi varasemasse, 2012. aastasse.

ei kohaldata

---

II LISA

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174) | Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.
  Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.
  Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.
  Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab liit suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid. |
| --- | --- |
| Rakendusameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 661/2010/EL)


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 67/2010)


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007)


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003)


  (Komisjoni otsus 2007/60/EÜ, mida on viimati muudetud otsusega 2008/593/EÜ) | Eesmärgid

  Otsuses üleeuroopaliste võrkude suuniste kohta sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi. Kehtestati üldeeskirjad üleeuroopalise transpordivõrgu liidupoolse rahastamise kohta, mis võimaldavad nimetatud suuniste rakendamist.
  Nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on liidu programmide elluviimine. Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet loodi eesmärgiga juhtida liidu tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas, tuginedes seejuures üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevatele liidu suunistele ja määrusele, ning pakkuda lisandväärtust üleeuroopalise transpordivõrgu programmi haldamisel. Rakendusamet töötab liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi järelevalve all. Peadirektoraat vastutab poliitikaküsimuste eest.
  Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures, tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist. Lisaks tugevdab rakendusamet sidemeid üleeuroopalise transpordivõrgu ning selle peamiste sidusrühmade vahel, tagab rahastamise parema kooskõlastuse liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu ning annab komisjonile abi/tagasisidet. |
| Juhtimine | Juhtkomitee

  Rakendusameti tegevuse üle teostab järelevalvet juhtkomitee, kuhu kuulub viis liiget, kelle on nimetanud ELi liikuvuse ja transpordi (kaks liiget), regionaal- ja linnapoliitika, keskkonna ning personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadid; ning üks Euroopa Investeerimispanga vaatleja. Komitee tuleb kokku neli korda aastas ning kiidab heaks halduseelarve, töökava, aasta tegevusaruande, kõiki tulusid ja kulusid kajastava raamatupidamise aastaaruande, välishindamise aruande ning erinevad rakenduseeskirjad.

  Direktor

  Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

  Siseaudit

  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja rakendusameti siseauditiüksus.

  Välisaudit

  Euroopa Kontrollikoda.

  Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

  Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. |
| 2013. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | Eelarve







  A. | 7,9 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) eelarvesse, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsraamistikuga. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174)

Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.

Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.

Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab liit suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid.

Rakendusameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 661/2010/EL)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 67/2010)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 680/2007)

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003)

(Komisjoni otsus 2007/60/EÜ, mida on viimati muudetud otsusega 2008/593/EÜ)

Eesmärgid

Otsuses üleeuroopaliste võrkude suuniste kohta sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi. Kehtestati üldeeskirjad üleeuroopalise transpordivõrgu liidupoolse rahastamise kohta, mis võimaldavad nimetatud suuniste rakendamist.

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on liidu programmide elluviimine. Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet loodi eesmärgiga juhtida liidu tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas, tuginedes seejuures üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevatele liidu suunistele ja määrusele, ning pakkuda lisandväärtust üleeuroopalise transpordivõrgu programmi haldamisel. Rakendusamet töötab liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi järelevalve all. Peadirektoraat vastutab poliitikaküsimuste eest.

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures, tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist. Lisaks tugevdab rakendusamet sidemeid üleeuroopalise transpordivõrgu ning selle peamiste sidusrühmade vahel, tagab rahastamise parema kooskõlastuse liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu ning annab komisjonile abi/tagasisidet.

Juhtimine

Juhtkomitee

Rakendusameti tegevuse üle teostab järelevalvet juhtkomitee, kuhu kuulub viis liiget, kelle on nimetanud ELi liikuvuse ja transpordi (kaks liiget), regionaal- ja linnapoliitika, keskkonna ning personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadid; ning üks Euroopa Investeerimispanga vaatleja. Komitee tuleb kokku neli korda aastas ning kiidab heaks halduseelarve, töökava, aasta tegevusaruande, kõiki tulusid ja kulusid kajastava raamatupidamise aastaaruande, välishindamise aruande ning erinevad rakenduseeskirjad.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja rakendusameti siseauditiüksus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2013. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

Eelarve

A.

7,9 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) eelarvesse, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsraamistikuga.

| B. | 9,8 miljonit eurot (100 % EL toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B.

9,8 miljonit eurot (100 % EL toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2013

Ajutised teenistujad: 33 ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 32.

Lepingulised töötajad: 67 kavandatud ametikohta, millest täidetud 66.

Personal kokku: 100 (98 täidetud ametikohta).

Personali jaotus ülesannete kaupa:

| a) | põhitegevus: 65 (64 täidetud ametikohta); |
| --- | --- |

a)

põhitegevus: 65 (64 täidetud ametikohta);

| b) | haldusülesanded: 35 (34 täidetud ametikohta). |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded: 35 (34 täidetud ametikohta).

2013. aastal pakutud tooted ja teenused

Valikumenetlused

| — | 2012. aasta töökava projektikonkurss neljas esmatähtsas valdkonnas (kogueelarve 250 miljonit eurot). Hinnati 164 toetuskõlblikku projektiettepanekut, millega taotleti 523,9 miljonit eurot. Rahastada soovitati 83 projektiettepanekut kogusummas 247,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2012. aasta töökava projektikonkurss neljas esmatähtsas valdkonnas (kogueelarve 250 miljonit eurot). Hinnati 164 toetuskõlblikku projektiettepanekut, millega taotleti 523,9 miljonit eurot. Rahastada soovitati 83 projektiettepanekut kogusummas 247,2 miljonit eurot.

| — | 2012. aasta mitmeaastase töökava projektikonkurss kuues esmatähtsas valdkonnas (kogueelarve 1,347 miljardit eurot). Hinnati 189 toetuskõlblikku projektiettepanekut, millega taotleti 5  727,77 miljonit eurot. Rahastada soovitati 89 projektiettepanekut kogusummas 1  348,38 miljonit eurot. 61 väliseksperti hindasid aasta töökava ja mitmeaastase töökava projektikonkursse. |
| --- | --- |

—

2012. aasta mitmeaastase töökava projektikonkurss kuues esmatähtsas valdkonnas (kogueelarve 1,347 miljardit eurot). Hinnati 189 toetuskõlblikku projektiettepanekut, millega taotleti 5  727,77 miljonit eurot. Rahastada soovitati 89 projektiettepanekut kogusummas 1  348,38 miljonit eurot. 61 väliseksperti hindasid aasta töökava ja mitmeaastase töökava projektikonkursse.

| — | Valmistati ette 2013. aasta mitmeaastane ja aasta projektikonkurss eelarvega vastavalt 280 miljonit eurot ja 70 miljonit eurot, mille kutse avaldati 2013 aastal. |
| --- | --- |

—

Valmistati ette 2013. aasta mitmeaastane ja aasta projektikonkurss eelarvega vastavalt 280 miljonit eurot ja 70 miljonit eurot, mille kutse avaldati 2013 aastal.

Projektijuhtimine

| — | Valmistati ette 157 uut rahastamisotsust (üks tühistati enne otsuse vastuvõtmist) ja 14 muudatustaotlust rahastamismäära suurendamiseks (2012. aasta projektikonkursid) – 2013. aasta lõpu seisuga oli avatud 398 rahastamisotsust. |
| --- | --- |

—

Valmistati ette 157 uut rahastamisotsust (üks tühistati enne otsuse vastuvõtmist) ja 14 muudatustaotlust rahastamismäära suurendamiseks (2012. aasta projektikonkursid) – 2013. aasta lõpu seisuga oli avatud 398 rahastamisotsust.

| — | Käsitleti 36 uut toetusesaajate saadetud muudatustaotlust. |
| --- | --- |

—

Käsitleti 36 uut toetusesaajate saadetud muudatustaotlust.

| — | Analüüsiti 116 tegevusaruannet (peamine vahend projektide edenemise järelevalveks) ja 73 strateegilist tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Analüüsiti 116 tegevusaruannet (peamine vahend projektide edenemise järelevalveks) ja 73 strateegilist tegevuskava.

| — | 246 projektidega seotud kohtumist, v.a otsuste ettevalmistamise koosolekud, nii kohapeal kui rakendusameti ruumes. |
| --- | --- |

—

246 projektidega seotud kohtumist, v.a otsuste ettevalmistamise koosolekud, nii kohapeal kui rakendusameti ruumes.

| — | Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg 11 päeva). |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg 11 päeva).

Lihtsustamismeetmed

| — | Parandati rakendusameti sisemenetlusi ja teabevahetust toetusesaajatega, näiteks seoses riigihangete kontrolli muutmise ja täiustamisega; toetusesaajatele korraldati projektijuhtimise seminar, mis keskendus õigus-, tegevus- ja rahandusalastele teemadele ning sisaldas Euroopa Kontrollikoja esitlust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide auditeerimise kohta. |
| --- | --- |

—

Parandati rakendusameti sisemenetlusi ja teabevahetust toetusesaajatega, näiteks seoses riigihangete kontrolli muutmise ja täiustamisega; toetusesaajatele korraldati projektijuhtimise seminar, mis keskendus õigus-, tegevus- ja rahandusalastele teemadele ning sisaldas Euroopa Kontrollikoja esitlust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide auditeerimise kohta.

| — | Kasutati elektroonilist värbamisvahendit. |
| --- | --- |

—

Kasutati elektroonilist värbamisvahendit.

| — | Vaadati läbi haldusmenetlused, mille tulemusel võeti kasutusele mõningad paberivabad ja mõningad lihtsustatud võrgud. |
| --- | --- |

—

Vaadati läbi haldusmenetlused, mille tulemusel võeti kasutusele mõningad paberivabad ja mõningad lihtsustatud võrgud.

| — | Kasutati tegevusaruannete elektroonilise esitamise vahendit. |
| --- | --- |

—

Kasutati tegevusaruannete elektroonilise esitamise vahendit.

| — | Ajakohastati TENtec projektijuhtimise osa kasutajasõbralikkust. |
| --- | --- |

—

Ajakohastati TENtec projektijuhtimise osa kasutajasõbralikkust.

| — | Hea tava töörühm muudeti nõuandvaks rühmaks, mille ülesanne on olla rakendusameti praeguste ja tulevaste programmide finants- ja projektijuhtimise peamine sidusrühm. Rühma liikmed määratakse kindlaks valikumenetlusega, mis tagab sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse. Esimene koosolek toimub 4. märtsil 2014, kus arutatakse projektikonkurssides osalemise menetlusi, sh dokumentatsiooni ja näidisotsuse vormi. |
| --- | --- |

—

Hea tava töörühm muudeti nõuandvaks rühmaks, mille ülesanne on olla rakendusameti praeguste ja tulevaste programmide finants- ja projektijuhtimise peamine sidusrühm. Rühma liikmed määratakse kindlaks valikumenetlusega, mis tagab sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse. Esimene koosolek toimub 4. märtsil 2014, kus arutatakse projektikonkurssides osalemise menetlusi, sh dokumentatsiooni ja näidisotsuse vormi.

| — | Kaughindamist testiti suurema osa 2012. aasta töökava projektikonkursi puhul. |
| --- | --- |

—

Kaughindamist testiti suurema osa 2012. aasta töökava projektikonkursi puhul.

| — | Uuendati pidevalt mudeleid ja suuniseid. |
| --- | --- |

—

Uuendati pidevalt mudeleid ja suuniseid.

| — | Ajakohastati loendeid komisjoni otsuste ja hankejuhtumite tõlgenduste kohta. |
| --- | --- |

—

Ajakohastati loendeid komisjoni otsuste ja hankejuhtumite tõlgenduste kohta.

| — | Haldus- ja tegevuskulude mudeli töörühmade kaudu parandati ja lihtsustati rakendusameti sisemenetlusi. |
| --- | --- |

—

Haldus- ja tegevuskulude mudeli töörühmade kaudu parandati ja lihtsustati rakendusameti sisemenetlusi.

| — | Uute otsuste vastuvõtmiseks lihtsustati liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi haldusmenetlusi. |
| --- | --- |

—

Uute otsuste vastuvõtmiseks lihtsustati liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi haldusmenetlusi.

| — | Aruandlussüsteeme lihtsustati mõningate aruannete esitamissageduse muutmisega, andmete kvaliteedi põhjalike kontrollide läbiviimisega ja TENtec-is sisalduvate andmete kasutamise optimeerimisega. See võimaldas projektide puhul paremat järelkontrolli teha ja ennetada rakendamisega seotud probleeme, mille tulemusel lühenesid vastamistähtajad ja paranes eelarve täitmine. |
| --- | --- |

—

Aruandlussüsteeme lihtsustati mõningate aruannete esitamissageduse muutmisega, andmete kvaliteedi põhjalike kontrollide läbiviimisega ja TENtec-is sisalduvate andmete kasutamise optimeerimisega. See võimaldas projektide puhul paremat järelkontrolli teha ja ennetada rakendamisega seotud probleeme, mille tulemusel lühenesid vastamistähtajad ja paranes eelarve täitmine.

Teavitustöö

| — | Rakendusameti veebisaiti ja selle laiendatud edukaid projekte käsitlevat osa ning Meremagistraalide infolaua veebisaiti külastati üle 2 20  000 korra. Twitteri kanalil (@tentea_eu) oli üle 700 järgija. |
| --- | --- |

—

Rakendusameti veebisaiti ja selle laiendatud edukaid projekte käsitlevat osa ning Meremagistraalide infolaua veebisaiti külastati üle 2 20  000 korra. Twitteri kanalil (@tentea_eu) oli üle 700 järgija.

| — | Kolmas tutvustuskampaania, millega tutvustati veebisaidi uuenduste, säutsude, brošüüri ja plakatite abil üleeuroopalise transpordivõrgu lisaprojektide saavutusi („TENtastic”). |
| --- | --- |

—

Kolmas tutvustuskampaania, millega tutvustati veebisaidi uuenduste, säutsude, brošüüri ja plakatite abil üleeuroopalise transpordivõrgu lisaprojektide saavutusi („TENtastic”).

| — | Toetusesaajate jaoks avaldati 15 elektroonilist uudiskirja/uuendust, koostati ja väljastati 140 pressiteadet 20 keeles 2012. aasta konkursside, saavutuste ja uute projektide kohta, 53 pressiteadet 2011. aasta projektikonkursi kohta. Veel avaldati kaks väljaannet rakendusameti pikendatud volitustes sisalduva visiooni kohta, finantskorralduse brošüür, üleeuroopalise transpordivõrgu rakendusaruanne ning kaks üle 100-leheküljelist brošüüri üleeuroopalise transpordivõrgustiku programmikomitee valitud aasta ja mitmeaastaste konkursside projektide kohta. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajate jaoks avaldati 15 elektroonilist uudiskirja/uuendust, koostati ja väljastati 140 pressiteadet 20 keeles 2012. aasta konkursside, saavutuste ja uute projektide kohta, 53 pressiteadet 2011. aasta projektikonkursi kohta. Veel avaldati kaks väljaannet rakendusameti pikendatud volitustes sisalduva visiooni kohta, finantskorralduse brošüür, üleeuroopalise transpordivõrgu rakendusaruanne ning kaks üle 100-leheküljelist brošüüri üleeuroopalise transpordivõrgustiku programmikomitee valitud aasta ja mitmeaastaste konkursside projektide kohta.

| — | Üritused hõlmasid ühist üleeuroopalise transpordivõrgu päeva/teabepäeva ja näitust koos liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiga, 2013. aasta konkursside teabepäeva, osalemist üleeuroopalise transpordivõrgu projektijuhtimise seminaril ja avaliku ja erasektori partnerluse/finantskorralduse seminaril, osalemist liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi osalusel korraldatud rahvusvahelise transpordi foorumil ja institutsioonilist avatud uste päeva. |
| --- | --- |

—

Üritused hõlmasid ühist üleeuroopalise transpordivõrgu päeva/teabepäeva ja näitust koos liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiga, 2013. aasta konkursside teabepäeva, osalemist üleeuroopalise transpordivõrgu projektijuhtimise seminaril ja avaliku ja erasektori partnerluse/finantskorralduse seminaril, osalemist liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi osalusel korraldatud rahvusvahelise transpordi foorumil ja institutsioonilist avatud uste päeva.

| — | Valmistuti INEA (Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti õigusjärglane) visuaalse identiteedi muutmiseks kõigis tutvustusmaterjalides, veebisaidil, intranetis, dokumendiblankettidel ja märkidel. |
| --- | --- |

—

Valmistuti INEA (Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti õigusjärglane) visuaalse identiteedi muutmiseks kõigis tutvustusmaterjalides, veebisaidil, intranetis, dokumendiblankettidel ja märkidel.

Koostöö vastutava peadirektoraadiga

| — | Tehti ühiseid ettevalmistusi järgmiseks finantsperspektiiviks, sh: aidati luua Euroopa ühendamise rahastut ja uusi üleeuroopalise transpordivõrgu suuniseid; tehti ettepanekuid rahastamise jaotamise ja rakendusviiside stsenaariumide kohta; osaleti üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgukoridori konsultantide valikuga seotud uuringute hindamiskomisjonides. |
| --- | --- |

—

Tehti ühiseid ettevalmistusi järgmiseks finantsperspektiiviks, sh: aidati luua Euroopa ühendamise rahastut ja uusi üleeuroopalise transpordivõrgu suuniseid; tehti ettepanekuid rahastamise jaotamise ja rakendusviiside stsenaariumide kohta; osaleti üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgukoridori konsultantide valikuga seotud uuringute hindamiskomisjonides.

| — | Tehti ühiseid ettevalmistusi perioodi 2007–2013 üleeuroopalise transpordivõrgu programmi viimaseks projektikonkursiks ja ühisteks esitlusteks teabepäeval. |
| --- | --- |

—

Tehti ühiseid ettevalmistusi perioodi 2007–2013 üleeuroopalise transpordivõrgu programmi viimaseks projektikonkursiks ja ühisteks esitlusteks teabepäeval.

| — | Anti ühine panus aasta tegevuskava konverentsil (üleeuroopalise transpordivõrgu päevad). Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutas näituse korraldamise eest. |
| --- | --- |

—

Anti ühine panus aasta tegevuskava konverentsil (üleeuroopalise transpordivõrgu päevad). Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutas näituse korraldamise eest.

| — | Tehti ühiseid ettevalmistusi rakendusameti volituste pikendamisega seotud institutsioonidevaheliseks menetluseks ja organisatsiooni uue struktuuri loomiseks. |
| --- | --- |

—

Tehti ühiseid ettevalmistusi rakendusameti volituste pikendamisega seotud institutsioonidevaheliseks menetluseks ja organisatsiooni uue struktuuri loomiseks.

| — | Osaleti komisjoni teostatud finantsinstrumentide järelhindamises. |
| --- | --- |

—

Osaleti komisjoni teostatud finantsinstrumentide järelhindamises.

| — | Korraldati finantskorralduse seminar, mille käigus toimusid ühised esitlused. |
| --- | --- |

—

Korraldati finantskorralduse seminar, mille käigus toimusid ühised esitlused.

| — | Arendati üleeuroopalise transpordivõrgu programmi käsitleva aruandluse ja kartograafiaga seotud statistiliste ja geograafiliste andmete alaseid ekspertteadmisi, nt „Aruanne üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rakendamise kohta Tallinnas”, 43 liikmesriikide ja prioriteetsete projektide aruannet. |
| --- | --- |

—

Arendati üleeuroopalise transpordivõrgu programmi käsitleva aruandluse ja kartograafiaga seotud statistiliste ja geograafiliste andmete alaseid ekspertteadmisi, nt „Aruanne üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rakendamise kohta Tallinnas”, 43 liikmesriikide ja prioriteetsete projektide aruannet.

| — | Kord kuus korraldati ühise halduse teemaline koosolek, kus osalesid direktorid, üksuste juhatajad, teabevahetuse osakonna juhataja ning rakendusameti ja peadirektoraadi kontaktametnikud. |
| --- | --- |

—

Kord kuus korraldati ühise halduse teemaline koosolek, kus osalesid direktorid, üksuste juhatajad, teabevahetuse osakonna juhataja ning rakendusameti ja peadirektoraadi kontaktametnikud.

| — | Direktor osales vastutava peadirektoraadi juhtkonna koosolekutel. Vastutava direktoraadi üksuse juhataja osales rakendusameti juhtkonna koosolekutel. |
| --- | --- |

—

Direktor osales vastutava peadirektoraadi juhtkonna koosolekutel. Vastutava direktoraadi üksuse juhataja osales rakendusameti juhtkonna koosolekutel.

| — | Korraldati juhtkomitee koosolekuid. |
| --- | --- |

—

Korraldati juhtkomitee koosolekuid.

Auditid

| — | 2012. aastal vastu võetud mitmeaastase auditistrateegia esimene rakendusaasta. |
| --- | --- |

—

2012. aastal vastu võetud mitmeaastase auditistrateegia esimene rakendusaasta.

| — | Tehti 17 auditit, mis hõlmab 28 % 2012. aasta vahe- ja lõppmaksete rahalisest väärtusest. |
| --- | --- |

—

Tehti 17 auditit, mis hõlmab 28 % 2012. aasta vahe- ja lõppmaksete rahalisest väärtusest.

Allikas: rakendusameti edastatud lisa.

---

AMETI VASTUSED

| 11. | Amet teeb iga kulukalkulatsiooni eelkontrolli, milles kontrollitakse, kas teenused on osutatud, kas arveldatud summad on võrreldavad eelmiste aruandeperioodidega, kas arvete perioodid on õiged ja kas kulude jaotamine vastab lepingus sätestatule. Ebakõlade korral nõutakse arvete koopiaid ja osutamata teenuste eest esitatud arved hüvitatakse. Et puudub ametisisene tehniline suutlikkus hallata ja kontrollida aluslepinguid, siis teeb seda ameti nimel lõivu eest hoone haldaja. Teenuse raames kontrollitakse kulude aluseks olevaid lepinguid, arveid ja tõendeid. Et parandada kulukalkulatsioonide kontrolli, nõuab amet valikuliselt süstemaatiliselt kõikide kalkulatsioonide kohta arvete koopiaid. |
| --- | --- |

11.

Amet teeb iga kulukalkulatsiooni eelkontrolli, milles kontrollitakse, kas teenused on osutatud, kas arveldatud summad on võrreldavad eelmiste aruandeperioodidega, kas arvete perioodid on õiged ja kas kulude jaotamine vastab lepingus sätestatule. Ebakõlade korral nõutakse arvete koopiaid ja osutamata teenuste eest esitatud arved hüvitatakse. Et puudub ametisisene tehniline suutlikkus hallata ja kontrollida aluslepinguid, siis teeb seda ameti nimel lõivu eest hoone haldaja. Teenuse raames kontrollitakse kulude aluseks olevaid lepinguid, arveid ja tõendeid. Et parandada kulukalkulatsioonide kontrolli, nõuab amet valikuliselt süstemaatiliselt kõikide kalkulatsioonide kohta arvete koopiaid.

| 12. | Hoonelepingu läbirääkimiste ajal lisati lepingusse käibemaks kõikide kommunaalteenuste eest, sest ei olnud võimalik eristada kogu ülejäänud hoonet ja ameti rendipinda.
  Märtsis 2014 nõudis amet 2011.–2013. aastal makstud käibemaksu tagasi hoone haldajalt, kes oli esitanud arved ja kogunud käibemaksu. 1 13  513 euro suurune kogusumma makstakse ametile tagasi juuniks 2014. Nõue oli kantud ameti 2013. aasta raamatupidamisaruandesse.
  Amet nõudis hoone haldajalt ka kõikide tulevaste arvete esitamist automaatselt ilma käibemaksuta alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

12.

Hoonelepingu läbirääkimiste ajal lisati lepingusse käibemaks kõikide kommunaalteenuste eest, sest ei olnud võimalik eristada kogu ülejäänud hoonet ja ameti rendipinda.

Märtsis 2014 nõudis amet 2011.–2013. aastal makstud käibemaksu tagasi hoone haldajalt, kes oli esitanud arved ja kogunud käibemaksu. 1 13  513 euro suurune kogusumma makstakse ametile tagasi juuniks 2014. Nõue oli kantud ameti 2013. aasta raamatupidamisaruandesse.

Amet nõudis hoone haldajalt ka kõikide tulevaste arvete esitamist automaatselt ilma käibemaksuta alates 1. jaanuarist 2014.

| 13. | Amet teeb jätkuvalt pingutusi, et vähendada ülekandmiste määra. 2012.–2013. aastal vähenesid II jaotise ülekandmised 38 %-lt 27 %-le, kogueelarve ülekandmised vähenesid 14 %-lt 9 %-le. Ülekandmisi 2014. aastasse õigustas vajadus teha teatud kulutused varem seoses ameti uute volituste ettevalmistamisega ja leevendada äärmiselt kulutusterohke 2014. aasta eelarve olukorda. Ülekandmiste põhimõte oli põhjalik ja tõhus finantshaldus. |
| --- | --- |

13.

Amet teeb jätkuvalt pingutusi, et vähendada ülekandmiste määra. 2012.–2013. aastal vähenesid II jaotise ülekandmised 38 %-lt 27 %-le, kogueelarve ülekandmised vähenesid 14 %-lt 9 %-le. Ülekandmisi 2014. aastasse õigustas vajadus teha teatud kulutused varem seoses ameti uute volituste ettevalmistamisega ja leevendada äärmiselt kulutusterohke 2014. aasta eelarve olukorda. Ülekandmiste põhimõte oli põhjalik ja tõhus finantshaldus.

---