# Úřední věstník L 354/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 354 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5711. prosince 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 354

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5711. prosince 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 ze dne 8. října 2014 o prozatímním systému splátek příspěvků k pokrytí správních výdajů Jednotného výboru pro řešení krizí během prozatímního období (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1311/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 976/2009, pokud jde o definici INSPIRE prvku metadat | 6 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1312/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1089/2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu služeb prostorových dat | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1313/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 | 17 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1314/2014 ze dne 10. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 38 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1315/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014, a které určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července 2015 do 31. prosince 2015 v rámci celních kvót pro odvětví mléka a mléčných výrobků otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001 | 41 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/892/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2014, kterým se mění příloha II rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o uznání některých oblastí Francie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9218)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/893/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU oplachovým kosmetickým přípravkům
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9302)

   (
  1
  ) | 47 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1310/2014 ze dne 8. října 2014 o prozatímním systému splátek příspěvků k pokrytí správních výdajů Jednotného výboru pro řešení krizí během prozatímního období (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 1311/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 976/2009, pokud jde o definici INSPIRE prvku metadat

6

*

Nařízení Komise (EU) č. 1312/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1089/2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu služeb prostorových dat

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1313/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

17

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1314/2014 ze dne 10. prosince 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

38

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1315/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014, a které určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července 2015 do 31. prosince 2015 v rámci celních kvót pro odvětví mléka a mléčných výrobků otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001

41

ROZHODNUTÍ

2014/892/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2014, kterým se mění příloha II rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o uznání některých oblastí Francie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9218)

   (
  1
  )

B. melitensis

(oznámeno pod číslem C(2014) 9218)

1

45

2014/893/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2014, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU oplachovým kosmetickým přípravkům
  (oznámeno pod číslem C(2014) 9302)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 9302)

1

47

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí kontrolního úřadu ESVO č. 117/14/COL ze dne 12. března 2014, kterým se po devadesáté čtvrté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory přijetím nových Pokynů k podpoře investic v rámci rizikového financování a prodloužením stávajících Pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků | 62 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí kontrolního úřadu ESVO č. 117/14/COL ze dne 12. března 2014, kterým se po devadesáté čtvrté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory přijetím nových Pokynů k podpoře investic v rámci rizikového financování a prodloužením stávajících Pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků

62

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/844/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se Maltě povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH ( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 ) | 89 |
| | * | Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/847/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se mění rozhodnutí 90/176/Euratom, EHS, kterým se Francii povoluje nebrat v úvahu některé kategorie plnění a používat určité přibližné odhady pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH ( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 ) | 89 |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 887/2013 ze dne 11. července 2013, kterým se nahrazují přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 o občanské iniciativě ( Úř. věst. L 247, 18.9.2013 ) | 90 |

Opravy

*

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/844/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se Maltě povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH ( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 )

( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 )

89

*

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/847/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se mění rozhodnutí 90/176/Euratom, EHS, kterým se Francii povoluje nebrat v úvahu některé kategorie plnění a používat určité přibližné odhady pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH ( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 )

( Úř. věst. L 343, 28.11.2014 )

89

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 887/2013 ze dne 11. července 2013, kterým se nahrazují přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 o občanské iniciativě ( Úř. věst. L 247, 18.9.2013 )

( Úř. věst. L 247, 18.9.2013 )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1310/2014

ze dne 8. října 2014

o prozatímním systému splátek příspěvků k pokrytí správních výdajů Jednotného výboru pro řešení krizí během prozatímního období

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 65 odst. 5 písm. a), b) a c) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jednotný výbor pro řešení krizí (dále jen „výbor“) byl zřízen v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 a pověřen uplatňováním jednotných ustanovení stanovených daným nařízením a správou Jednotného fondu pro řešení krizí. Článek 58 uvedeného nařízení stanoví, že výbor má samostatný rozpočet, který není součástí rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(1)

Jednotný výbor pro řešení krizí (dále jen „výbor“) byl zřízen v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 a pověřen uplatňováním jednotných ustanovení stanovených daným nařízením a správou Jednotného fondu pro řešení krizí. Článek 58 uvedeného nařízení stanoví, že výbor má samostatný rozpočet, který není součástí rozpočtu Unie.

| (2) | Podle čl. 65 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor stanoví a získává příspěvky na správní výdaje výboru, které mají uhradit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 uvedeného nařízení. Těmito subjekty jsou úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech ve smyslu článku 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a mateřské podniky, investiční podniky a finanční instituce usazené v zúčastněných členských státech, pokud podléhají dohledu na konsolidovaném základě vykonávanému Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“) podle čl. 4 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 1024/2013. Na pobočky, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, by se toto nařízení vztahovat nemělo. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 65 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 výbor stanoví a získává příspěvky na správní výdaje výboru, které mají uhradit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 uvedeného nařízení. Těmito subjekty jsou úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech ve smyslu článku 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a mateřské podniky, investiční podniky a finanční instituce usazené v zúčastněných členských státech, pokud podléhají dohledu na konsolidovaném základě vykonávanému Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“) podle čl. 4 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 1024/2013. Na pobočky, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, by se toto nařízení vztahovat nemělo.

| (3) | V souladu s článkem 59 nařízení (EU) č. 806/2014 tvoří příspěvky na správní výdaje výboru příjmy části I rozpočtu výboru a pokrývají výdaje části I rozpočtu, které zahrnují alespoň výdaje na odměny zaměstnanců, správu, infrastrukturu, odborné vzdělávání a provoz. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s článkem 59 nařízení (EU) č. 806/2014 tvoří příspěvky na správní výdaje výboru příjmy části I rozpočtu výboru a pokrývají výdaje části I rozpočtu, které zahrnují alespoň výdaje na odměny zaměstnanců, správu, infrastrukturu, odborné vzdělávání a provoz.

| (4) | V roce 2014 výbor nebude mít specifickou infrastrukturu a provozní kapacitu pro výběr příspěvků k pokrytí svých správních výdajů za období let 2014 a 2015 od všech subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014. Výbor bude nicméně muset v roce 2014 získat příjmy nezbytné k financování části I rozpočtu, aby pokryl své správní výdaje v těchto dvou letech. Správní výdaje výboru na oba dva roky 2014 a 2015 prozatímního období se odhadují na 22 milionů EUR. |
| --- | --- |

(4)

V roce 2014 výbor nebude mít specifickou infrastrukturu a provozní kapacitu pro výběr příspěvků k pokrytí svých správních výdajů za období let 2014 a 2015 od všech subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014. Výbor bude nicméně muset v roce 2014 získat příjmy nezbytné k financování části I rozpočtu, aby pokryl své správní výdaje v těchto dvou letech. Správní výdaje výboru na oba dva roky 2014 a 2015 prozatímního období se odhadují na 22 milionů EUR.

| (5) | Je třeba naplánovat dočasné řešení, které výboru umožní vybrat příspěvky k pokrytí jeho správních výdajů v letech 2014 a 2015 a současně zajistit, že výpočet a výběr příspěvků bude možné provést s velmi omezenými zdroji výboru a ve velmi krátkém časovém rámci. To by mělo být možné tak, že se stanoví, že výpočet a získání příspěvků k pokrytí správních výdajů výboru budou provedeny na základě přístupu sestávajícího ze dvou kroků: prozatímního systému během počátečních fází existence výboru a konečného systému. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba naplánovat dočasné řešení, které výboru umožní vybrat příspěvky k pokrytí jeho správních výdajů v letech 2014 a 2015 a současně zajistit, že výpočet a výběr příspěvků bude možné provést s velmi omezenými zdroji výboru a ve velmi krátkém časovém rámci. To by mělo být možné tak, že se stanoví, že výpočet a získání příspěvků k pokrytí správních výdajů výboru budou provedeny na základě přístupu sestávajícího ze dvou kroků: prozatímního systému během počátečních fází existence výboru a konečného systému.

| (6) | Pouze subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly zohledněny (dále jen „významné subjekty“), by měly předem v plné výši poskytnout splátky k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období. Na subjekty, které by byly považovány za významné a které o tom uvědomila ECB mezi dnem 5. září 2014 a koncem prozatímního období, by se povinnost platit splátky příspěvků vztahovat neměla. Za tímto účelem by měl být ustaven prozatímní systém splátek příspěvků (dále jen „splátky“), který výboru umožní vybírat během prozatímního období splátky od významných subjektů k pokrytí jeho výdajů. |
| --- | --- |

(6)

Pouze subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly zohledněny (dále jen „významné subjekty“), by měly předem v plné výši poskytnout splátky k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období. Na subjekty, které by byly považovány za významné a které o tom uvědomila ECB mezi dnem 5. září 2014 a koncem prozatímního období, by se povinnost platit splátky příspěvků vztahovat neměla. Za tímto účelem by měl být ustaven prozatímní systém splátek příspěvků (dále jen „splátky“), který výboru umožní vybírat během prozatímního období splátky od významných subjektů k pokrytí jeho výdajů.

| (7) | Tento prozatímní systém je přiměřený, protože subjekty, které budou platit splátky, představují zhruba 85 % celkových aktiv úvěrových institucí, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 806/2014, a jsou snadno identifikovatelné. V této předběžné fázi by tato metoda výpočtu a výběru splátek měla obnášet nejnižší možnou administrativní zátěž jak pro výbor, tak pro dotčené subjekty. |
| --- | --- |

(7)

Tento prozatímní systém je přiměřený, protože subjekty, které budou platit splátky, představují zhruba 85 % celkových aktiv úvěrových institucí, na něž se vztahuje nařízení (EU) č. 806/2014, a jsou snadno identifikovatelné. V této předběžné fázi by tato metoda výpočtu a výběru splátek měla obnášet nejnižší možnou administrativní zátěž jak pro výbor, tak pro dotčené subjekty.

| (8) | Jakmile výbor bude mít nezbytnou strukturu a provozní kapacitu, přijme Komise konečný systém správních příspěvků, na jehož základě budou příspěvky vypočítávány a vybírány. |
| --- | --- |

(8)

Jakmile výbor bude mít nezbytnou strukturu a provozní kapacitu, přijme Komise konečný systém správních příspěvků, na jehož základě budou příspěvky vypočítávány a vybírány.

| (9) | V rámci konečného systému budou příspěvky subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítávány a vybírány podle konečných pravidel. Příspěvky významných subjektů, na něž se vztahuje prozatímní systém, by měly být znovu posouzeny za účelem zohlednění částek, které tyto subjekty v rámci prozatímního systému uhradily. |
| --- | --- |

(9)

V rámci konečného systému budou příspěvky subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítávány a vybírány podle konečných pravidel. Příspěvky významných subjektů, na něž se vztahuje prozatímní systém, by měly být znovu posouzeny za účelem zohlednění částek, které tyto subjekty v rámci prozatímního systému uhradily.

| (10) | Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky vypočtenými v souladu s konečným systémem by měly být vyrovnány na základě výpočtu příspěvků na správní výdaje výboru pro rok následující po skončení prozatímního období. |
| --- | --- |

(10)

Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky vypočtenými v souladu s konečným systémem by měly být vyrovnány na základě výpočtu příspěvků na správní výdaje výboru pro rok následující po skončení prozatímního období.

| (11) | Aby výbor mohl zahájit svou činnost do 1. ledna 2015, jak požaduje čl. 98 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, a začít plnit úkoly uvedené v čl. 99 odst. 3 uvedeného nařízení, je naléhavě nutné zřídit jednoduchý a účinný mechanismus, který lze rychle a snadno provést během počáteční fáze existence výboru s cílem umožnit mu, aby získal nezbytné finanční zdroje na ustavení své organizační struktury a nábor zaměstnanců potřebných k plnění úkolů v souladu s tímto nařízením, |
| --- | --- |

(11)

Aby výbor mohl zahájit svou činnost do 1. ledna 2015, jak požaduje čl. 98 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, a začít plnit úkoly uvedené v čl. 99 odst. 3 uvedeného nařízení, je naléhavě nutné zřídit jednoduchý a účinný mechanismus, který lze rychle a snadno provést během počáteční fáze existence výboru s cílem umožnit mu, aby získal nezbytné finanční zdroje na ustavení své organizační struktury a nábor zaměstnanců potřebných k plnění úkolů v souladu s tímto nařízením,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla týkající se:

| a) | prozatímního systému splátek příspěvků na správní výdaje výboru během prozatímního období; |
| --- | --- |

a)

prozatímního systému splátek příspěvků na správní výdaje výboru během prozatímního období;

| b) | metodiky pro výpočet splátek, jež se mají vybrat předem od každého významného subjektu k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období; |
| --- | --- |

b)

metodiky pro výpočet splátek, jež se mají vybrat předem od každého významného subjektu k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období;

| c) | postupu a způsobů, jakými výbor vybírá splátky uvedené v písmeni b); |
| --- | --- |

c)

postupu a způsobů, jakými výbor vybírá splátky uvedené v písmeni b);

| d) | postupu pro odklad výpočtu a výběru příspěvků, které mají uhradit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, jež nejsou významnými subjekty, k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období; |
| --- | --- |

d)

postupu pro odklad výpočtu a výběru příspěvků, které mají uhradit subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, jež nejsou významnými subjekty, k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období;

| e) | postupu pro úpravu příspěvků, které mají uhradit významné subjekty, na správní výdaje výboru po uplynutí prozatímního období za účelem zohlednění veškerých rozdílů mezi splátkami uhrazenými předem na základě tohoto prozatímního systému a příspěvky, které mají být uhrazeny za prozatímní období na základě konečného systému. |
| --- | --- |

e)

postupu pro úpravu příspěvků, které mají uhradit významné subjekty, na správní výdaje výboru po uplynutí prozatímního období za účelem zohlednění veškerých rozdílů mezi splátkami uhrazenými předem na základě tohoto prozatímního systému a příspěvky, které mají být uhrazeny za prozatímní období na základě konečného systému.

Článek 2

Oblast působnosti a cíl

Toto nařízení se vztahuje na subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014.

Splátky, které výbor vybírá v souladu s tímto nařízením, se použijí výhradně k pokrytí jeho správních výdajů během prozatímního období.

Výbor vykonává řádné finanční řízení a rozpočtovou kontrolu nad všemi oblastmi svých výdajů.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014. Použijí se rovněž tyto definice:

| a) | „splátkami“ nebo „splátkami příspěvků“ se rozumí splátky příspěvků, které má výbor vybrat v souladu s tímto nařízením k pokrytí svých správních výdajů během prozatímního období; |
| --- | --- |

a)

„splátkami“ nebo „splátkami příspěvků“ se rozumí splátky příspěvků, které má výbor vybrat v souladu s tímto nařízením k pokrytí svých správních výdajů během prozatímního období;

| b) | „správními výdaji výboru“ se rozumí výdaje části I rozpočtu výboru během prozatímního období; |
| --- | --- |

b)

„správními výdaji výboru“ se rozumí výdaje části I rozpočtu výboru během prozatímního období;

| c) | „celkovými aktivy“ se rozumí celková hodnota aktiv odvozená od položky „celková aktiva“ rozvahy, v případě potřeby konsolidované, významného subjektu, jak byla vykázána v souladu s příslušným právem Unie za účelem obezřetnosti k 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci; |
| --- | --- |

c)

„celkovými aktivy“ se rozumí celková hodnota aktiv odvozená od položky „celková aktiva“ rozvahy, v případě potřeby konsolidované, významného subjektu, jak byla vykázána v souladu s příslušným právem Unie za účelem obezřetnosti k 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci;

| d) | „významnými subjekty“ se rozumí subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly v této definici zohledněny, a poboček, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech; |
| --- | --- |

d)

„významnými subjekty“ se rozumí subjekty, kterým ECB na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států oznámila své rozhodnutí považovat je za významné ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 a v souladu s čl. 147 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 a které jsou uvedeny na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB dne 4. září 2014, s výjimkou významných subjektů, jež jsou dceřinými podniky skupin, které již byly v této definici zohledněny, a poboček, které jsou usazeny v zúčastněných členských státech a jež patří úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech;

| e) | „oznámením o splátce“ se rozumí oznámení upřesňující výši splátky příspěvku, který má být vybrán předem, jež bylo vydáno pro každý příslušný významný subjekt v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

e)

„oznámením o splátce“ se rozumí oznámení upřesňující výši splátky příspěvku, který má být vybrán předem, jež bylo vydáno pro každý příslušný významný subjekt v souladu s tímto nařízením;

| f) | „prozatímním obdobím“ se rozumí období začínající dne 19. srpna 2014 a končící dne 31. prosince 2015, nebo končící v den uplatnění konečného systému správních příspěvků přijatého Komisí v souladu s čl. 65 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 806/2014, podle toho, který den nastane později; |
| --- | --- |

f)

„prozatímním obdobím“ se rozumí období začínající dne 19. srpna 2014 a končící dne 31. prosince 2015, nebo končící v den uplatnění konečného systému správních příspěvků přijatého Komisí v souladu s čl. 65 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 806/2014, podle toho, který den nastane později;

| g) | „příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán podle čl. 4 odst. 2 písm. i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (4). |
| --- | --- |

g)

„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán podle čl. 4 odst. 2 písm. i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (4).

Článek 4

Prozatímní systém splátek příspěvků

1.   Všechny subjekty uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014 hradí příspěvky k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.

2.   Výbor vypočítá a předem vybere splátky příspěvků, které mají uhradit významné subjekty k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.

3.   Výpočet a výběr příspěvků na správní výdaje výboru během prozatímního období od subjektů uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 806/2014, jež nejsou významnými subjekty, se odloží do ukončení prozatímního období uvedeného v čl. 3 písm. f).

Článek 5

Výpočet splátek

1.   Správní výdaje výboru během prozatímního období jsou základem pro určení splátek příspěvků, jež mají předem uhradit významné subjekty.

2.   Splátky, jež mají uhradit jednotlivé významné subjekty, se vypočítají vynásobením správních výdajů výboru na období let 2014 a 2015, nebo pokud prozatímní období pokračuje po 31. prosinci 2015, na příslušné období, poměrem celkových aktiv daného významného subjektu vůči souhrnu celkových aktiv všech významných subjektů vykázaných ke dni 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci.

Článek 6

Postup pro vyrovnání

1.   Výše příspěvků, které mají uhradit jednotlivé subjekty uvedené v článku 2 nařízení č. 806/2014 k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období, se (opětovně) vypočítá v souladu s konečným systémem správních příspěvků přijatým Komisí v souladu s čl. 65 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „konečný systém“).

2.   Veškeré rozdíly mezi splátkami uhrazenými na základě prozatímního systému a příspěvky uvedenými v odstavci 1 vypočítanými v souladu s konečným systémem budou vyrovnány na základě výpočtu příspěvků k pokrytí správních výdajů výboru pro rok následující po skončení prozatímního období. Tato úprava se provede snížením nebo zvýšením příspěvků na správní výdaje výboru pro daný rok.

3.   Pokud je rozdíl uvedený v odstavci 2 vyšší než příspěvky, které mají být uhrazeny pro daný rok, platí úprava i v následujícím roce.

Článek 7

Oznámení a platba

1.   Oznámení o splátce výbor vydá pro každý významný subjekt a uvědomí jej doporučeným dopisem s doručenkou.

2.   Oznámení o splátce upřesní výši splátky, kterou má významný subjekt uhradit předem k pokrytí správních výdajů výboru během prozatímního období.

3.   Oznámení o splátce upřesní způsob, jakým má být splátka uhrazena. Významný subjekt dodrží podmínky platby upřesněné v oznámení o splátce.

4.   Významný subjekt uhradí částku uvedenou v oznámení o splátce v jediné splátce do 30 dnů ode dne uvědomění o oznámení o splátce.

5.   Aniž by byly dotčeny ostatní opravné prostředky, jež má výbor k dispozici, veškeré částečné úhrady, neprovedené úhrady nebo nedodržení podmínek platby upřesněných v oznámení o splátce znamenají pro významný subjekt denní penále z neuhrazené částky splátky.

K výpočtu denního penále se k dlužné částce každý den připočítá úrok stanovený na základě úrokové sazby, kterou Evropská centrální banka uplatňuje na své hlavní refinanční operace a jež je zveřejňována v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, platné první kalendářní den měsíce, na který připadá splatnost, navýšené o 8 procentních bodů, a to počínaje dnem splatnosti splátky.

6.   Úhrada denního penále uvedeného v odstavci 5 je vykonatelná. Vykonání se řídí procesními předpisy platnými v zúčastněném členském státě. Doložku vykonatelnosti připojí k rozhodnutí po jeho přezkoumání, omezeném jen na ověření jeho pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda každého zúčastněného členského státu; jeho určení dá na vědomí výboru a Soudnímu dvoru.

Článek 8

Vykazování

Deset dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost příslušné orgány poskytnou výboru kontaktní údaje týkající se významných subjektů a hodnotu jejich celkových aktiv, jak byla vykázána k 31. prosinci 2013 nebo k použitelnému dni vykázání za rozpočtový rok 2013, pokud rozpočtový rok končí po 31. prosinci.

Článek 9

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. října 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (Úř. věst. L 141, 14.5.2014, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

4

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1311/2014

ze dne 10. prosince 2014,

kterým se mění nařízení (ES) č. 976/2009, pokud jde o definici INSPIRE prvku metadat

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 této směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (2) stanoví pravidla pro provádění veškerých síťových služeb s výjimkou služeb umožňujících vyvolání služeb prostorových dat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (2) stanoví pravidla pro provádění veškerých síťových služeb s výjimkou služeb umožňujících vyvolání služeb prostorových dat.

| (2) | Interoperabilita služeb prostorových dat je charakterizována schopností vzájemné komunikace, provádění nebo přenosu dat. Předpokladem pro vyvolání služeb prostorových dat je schopnost přistupovat k příslušným informacím. Členské státy prostřednictvím vyhledávacích služeb, které vyžaduje směrnice 2007/2/ES, přičemž prováděcí pravidla stanoví nařízení Komise (ES) č. 976/2009, zpřístupňují prvky metadat vyžadované nařízením Komise (ES) č. 1205/2008 (3). Prováděcí pravidla pro služby prostorových dat v nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (4) zavádí nové prvky metadat pro služby prostorových dat, a je tedy třeba aktualizovat definici prvku metadat v nařízení Komise (ES) č. 976/2009, aby bylo možné zajistit vyhledatelnost a dostupnost nových prvků metadat v rámci vyhledávacích služeb členských států. |
| --- | --- |

(2)

Interoperabilita služeb prostorových dat je charakterizována schopností vzájemné komunikace, provádění nebo přenosu dat. Předpokladem pro vyvolání služeb prostorových dat je schopnost přistupovat k příslušným informacím. Členské státy prostřednictvím vyhledávacích služeb, které vyžaduje směrnice 2007/2/ES, přičemž prováděcí pravidla stanoví nařízení Komise (ES) č. 976/2009, zpřístupňují prvky metadat vyžadované nařízením Komise (ES) č. 1205/2008 (3). Prováděcí pravidla pro služby prostorových dat v nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (4) zavádí nové prvky metadat pro služby prostorových dat, a je tedy třeba aktualizovat definici prvku metadat v nařízení Komise (ES) č. 976/2009, aby bylo možné zajistit vyhledatelnost a dostupnost nových prvků metadat v rámci vyhledávacích služeb členských států.

| (3) | Nařízení (ES) č. 976/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 976/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V článku 2 nařízení (ES) č. 976/2009 se bod 7 nahrazuje tímto:

| „7. | ‚INSPIRE prvkem metadat‘ (INSPIRE Metadata Element) se rozumí prvek metadat stanovený v části B přílohy nařízení (ES) č. 1205/2008 nebo v části B přílohy V, části B přílohy VI a části B přílohy VII nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (5); |
| --- | --- |

„7.

‚INSPIRE prvkem metadat‘ (INSPIRE Metadata Element) se rozumí prvek metadat stanovený v části B přílohy nařízení (ES) č. 1205/2008 nebo v části B přílohy V, části B přílohy VI a části B přílohy VII nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (5);

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o síťové služby (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 9).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 ze dne 3. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES týkající se metadat (Úř. věst. L 326, 4.12.2008, s. 12).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).“

5

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1312/2014

ze dne 10. prosince 2014,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1089/2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu služeb prostorových dat

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 této směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (2) stanoví technické podmínky pouze pro interoperabilitu sad prostorových dat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 (2) stanoví technické podmínky pouze pro interoperabilitu sad prostorových dat.

| (2) | Interoperabilita služeb prostorových dat je charakterizována schopností vzájemné komunikace, provádění nebo přenosu dat. Je proto třeba podrobněji dokumentovat tyto služby prostorových dat s použitím dalších metadat. V menší míře se rovněž týká harmonizace obsahu služeb, oproti prováděcím pravidlům pro sady prostorových dat. |
| --- | --- |

(2)

Interoperabilita služeb prostorových dat je charakterizována schopností vzájemné komunikace, provádění nebo přenosu dat. Je proto třeba podrobněji dokumentovat tyto služby prostorových dat s použitím dalších metadat. V menší míře se rovněž týká harmonizace obsahu služeb, oproti prováděcím pravidlům pro sady prostorových dat.

| (3) | Při vypracování prováděcích pravidel vyžadovaných směrnicí 2007/2/ES byl důraz nejprve kladen na základní služby, tj. na síťové služby v nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (3) a na interoperabilitu sad prostorových dat v nařízení (EU) č. 1089/2010. Nařízení (EU) č. 1089/2010 by proto nyní mělo být změněno, aby obsahovalo prováděcí pravidla pro služby prostorových dat. |
| --- | --- |

(3)

Při vypracování prováděcích pravidel vyžadovaných směrnicí 2007/2/ES byl důraz nejprve kladen na základní služby, tj. na síťové služby v nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (3) a na interoperabilitu sad prostorových dat v nařízení (EU) č. 1089/2010. Nařízení (EU) č. 1089/2010 by proto nyní mělo být změněno, aby obsahovalo prováděcí pravidla pro služby prostorových dat.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 1089/2010 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Předmět a oblast působnosti
  1.   Toto nařízení stanoví požadavky na technické podmínky pro interoperabilitu a případně pro harmonizaci sad prostorových dat a služeb prostorových dat odpovídajících tématům uvedeným v příloze I, II a III směrnice 2007/2/ES.
  2.   Toto nařízení se nepoužije na síťové služby spadající do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (4). |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví požadavky na technické podmínky pro interoperabilitu a případně pro harmonizaci sad prostorových dat a služeb prostorových dat odpovídajících tématům uvedeným v příloze I, II a III směrnice 2007/2/ES.

2.   Toto nařízení se nepoužije na síťové služby spadající do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 976/2009 (4).

| 2) | V článku 2 se vkládají nové body 31 až 38, které znějí:






  „31. | ‚koncovým bodem‘ (end point) se rozumí internetová adresa, která slouží k přímému volání operace poskytované službou prostorových dat, |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 2 se vkládají nové body 31 až 38, které znějí:

„31.

‚koncovým bodem‘ (end point) se rozumí internetová adresa, která slouží k přímému volání operace poskytované službou prostorových dat,

| 32. | ‚přístupovým bodem‘ (access point) se rozumí internetová adresa obsahující podrobný popis služby prostorových dat, včetně seznamu koncových bodů, které umožňují její spuštění, |
| --- | --- |

32.

‚přístupovým bodem‘ (access point) se rozumí internetová adresa obsahující podrobný popis služby prostorových dat, včetně seznamu koncových bodů, které umožňují její spuštění,

| 33. | ‚vyvolatelnou službou prostorových dat‘ (invocable spatial data service) se rozumí všechny tyto služby:






  a) | služba prostorových dat s metadaty, která splňují požadavky nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 (5), |
| --- | --- | --- |

33.

‚vyvolatelnou službou prostorových dat‘ (invocable spatial data service) se rozumí všechny tyto služby:

a)

služba prostorových dat s metadaty, která splňují požadavky nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 (5),

| b) | služba prostorových dat s nejméně jedním lokátorem zdroje, který je přístupovým bodem, |
| --- | --- |

b)

služba prostorových dat s nejméně jedním lokátorem zdroje, který je přístupovým bodem,

| c) | služba prostorových dat, která splňuje dokumentovanou a veřejně přístupnou sadu technických specifikací, která poskytuje informace potřebné k jejímu spuštění, |
| --- | --- |

c)

služba prostorových dat, která splňuje dokumentovanou a veřejně přístupnou sadu technických specifikací, která poskytuje informace potřebné k jejímu spuštění,

| 34. | ‚interoperabilní službou prostorových dat‘ (interoperable spatial data service) se rozumí vyvolatelná služba prostorových dat, která splňuje požadavky přílohy VI, |
| --- | --- |

34.

‚interoperabilní službou prostorových dat‘ (interoperable spatial data service) se rozumí vyvolatelná služba prostorových dat, která splňuje požadavky přílohy VI,

| 35. | ‚harmonizovanou službou prostorových dat‘ (harmonized spatial data service) se rozumí interoperabilní služba prostorových dat, která splňuje požadavky přílohy VII, |
| --- | --- |

35.

‚harmonizovanou službou prostorových dat‘ (harmonized spatial data service) se rozumí interoperabilní služba prostorových dat, která splňuje požadavky přílohy VII,

| 36. | ‚konformní sadou prostorových dat‘ (conformant spatial data set) se rozumí sada prostorových dat, která splňuje požadavky tohoto nařízení, |
| --- | --- |

36.

‚konformní sadou prostorových dat‘ (conformant spatial data set) se rozumí sada prostorových dat, která splňuje požadavky tohoto nařízení,

| 37. | ‚operací‘ (operation) se rozumí akce podporovaná službou prostorových dat, |
| --- | --- |

37.

‚operací‘ (operation) se rozumí akce podporovaná službou prostorových dat,

| 38. | ‚rozhraním‘ (interface) se rozumí pojmenovaná množina operací, které charakterizují chování entity, jak je definuje norma ISO 19119:2005. |
| --- | --- |

38.

‚rozhraním‘ (interface) se rozumí pojmenovaná množina operací, které charakterizují chování entity, jak je definuje norma ISO 19119:2005.

| 3) | Článek 6 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:
  „Číselníky a výčty pro sady prostorových dat“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 6 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Číselníky a výčty pro sady prostorových dat“

| b) | v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
  „Číselníky jsou jedním z těchto typů specifikovaných v přílohách I až IV:“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„Číselníky jsou jedním z těchto typů specifikovaných v přílohách I až IV:“.

| 4) | V článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
  „3.   Aktualizace dat se zpřístupní všem souvisejícím službám prostorových dat ve lhůtě uvedené v odstavci 2.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.   Aktualizace dat se zpřístupní všem souvisejícím službám prostorových dat ve lhůtě uvedené v odstavci 2.“

| 5) | Za článek 14 se vkládají nové články, které znějí:
  „Článek 14a
  Požadavky na vyvolatelné služby prostorových dat
  Nejpozději do 10. prosince 2015 členské státy poskytnou metadata vyvolatelných služeb prostorových dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
  Článek 14b
  Podmínky interoperability a požadavky na harmonizaci, pokud jde o vyvolatelné služby prostorových dat
  Vyvolatelné služby prostorových dat, které se vztahují k datům obsaženým v alespoň jedné konformní sadě prostorových dat, musí splňovat požadavky na interoperabilitu stanovené v přílohách V a VII a případně požadavky na harmonizaci stanovené v příloze VII.“ |
| --- | --- |

5)

Za článek 14 se vkládají nové články, které znějí:

„Článek 14a

Požadavky na vyvolatelné služby prostorových dat

Nejpozději do 10. prosince 2015 členské státy poskytnou metadata vyvolatelných služeb prostorových dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.

Článek 14b

Podmínky interoperability a požadavky na harmonizaci, pokud jde o vyvolatelné služby prostorových dat

Vyvolatelné služby prostorových dat, které se vztahují k datům obsaženým v alespoň jedné konformní sadě prostorových dat, musí splňovat požadavky na interoperabilitu stanovené v přílohách V a VII a případně požadavky na harmonizaci stanovené v příloze VII.“

| 6) | Doplňuje se příloha V uvedená v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

6)

Doplňuje se příloha V uvedená v příloze I tohoto nařízení.

| 7) | Doplňuje se příloha VI uvedená v příloze II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

7)

Doplňuje se příloha VI uvedená v příloze II tohoto nařízení.

| 8) | Doplňuje se příloha VII uvedená v příloze III tohoto nařízení. |
| --- | --- |

8)

Doplňuje se příloha VII uvedená v příloze III tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o síťové služby (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 9).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o síťové služby (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 9).“

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 ze dne 3. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES týkající se metadat (Úř. věst. L 326, 4.12.2008, s. 12)“

5

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA V

PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO VYVOLATELNÉ SLUŽBY PROSTOROVÝCH DAT

ČÁST A

Konvence zápisů

Podobně jako v nařízení (ES) č. 1205/2008 se pro metadata služeb prostorových dat používají tyto konvence zápisů.

V případech specifikovaných v popisu prvků metadat se používají hodnotové domény s násobností vyjádřenou v příslušných tabulkách. Ve vztahu k určité doméně jsou jednotlivé hodnoty definovány:

| — | číselným identifikátorem, |
| --- | --- |

—

číselným identifikátorem,

| — | textovým názvem pro člověka, který může být přeložen do různých jazyků Společenství, |
| --- | --- |

—

textovým názvem pro člověka, který může být přeložen do různých jazyků Společenství,

| — | jazykově neutrálním názvem pro počítače (hodnota vyjádřená v závorce), |
| --- | --- |

—

jazykově neutrálním názvem pro počítače (hodnota vyjádřená v závorce),

| — | volitelným popisem či definicí. |
| --- | --- |

—

volitelným popisem či definicí.

Tabulka uvádí následující informace:

| — | první sloupec obsahuje odkaz na odstavec přílohy, kde se definuje příslušný prvek metadat či příslušná skupina prvků metadat, |
| --- | --- |

—

první sloupec obsahuje odkaz na odstavec přílohy, kde se definuje příslušný prvek metadat či příslušná skupina prvků metadat,

| — | druhý sloupec obsahuje název prvku metadat či skupiny prvků metadat, |
| --- | --- |

—

druhý sloupec obsahuje název prvku metadat či skupiny prvků metadat,

| — | třetí sloupec vyjadřuje násobnost prvku metadat. Vyjádření násobnosti se řídí pravidly pro uvádění násobnosti dle unifikovaného modelovacího jazyka (UML), kde:






  — | N znamená, že ve výsledném souboru se vyskytuje pouze N instancí tohoto prvku metadat, |
| --- | --- | --- |

—

třetí sloupec vyjadřuje násobnost prvku metadat. Vyjádření násobnosti se řídí pravidly pro uvádění násobnosti dle unifikovaného modelovacího jazyka (UML), kde:

—

N znamená, že ve výsledném souboru se vyskytuje pouze N instancí tohoto prvku metadat,

| — | 1..* znamená, že ve výsledném souboru se vyskytuje nejméně jedna instance tohoto prvku metadat, |
| --- | --- |

—

1..* znamená, že ve výsledném souboru se vyskytuje nejméně jedna instance tohoto prvku metadat,

| — | 0..1 indikuje, že přítomnost prvku metadat ve výsledném souboru je podmíněna, ale že se prvek metadat může objevit pouze jednou, |
| --- | --- |

—

0..1 indikuje, že přítomnost prvku metadat ve výsledném souboru je podmíněna, ale že se prvek metadat může objevit pouze jednou,

| — | 0..* indikuje, že přítomnost prvku metadat ve výsledném souboru je podmíněna, ale že se prvek metadat může objevit jednou nebo vícekrát, |
| --- | --- |

—

0..* indikuje, že přítomnost prvku metadat ve výsledném souboru je podmíněna, ale že se prvek metadat může objevit jednou nebo vícekrát,

| — | pokud je násobnost uvedena jako 0..1 nebo 0..*, určuje podmínka, kdy jsou takové prvky metadat povinné, |
| --- | --- |

—

pokud je násobnost uvedena jako 0..1 nebo 0..*, určuje podmínka, kdy jsou takové prvky metadat povinné,

| — | čtvrtý sloupec obsahuje vyjádření podmínky, pokud se určení násobnosti prvku nevztahuje na všechny typy zdrojů. Za jiných okolností jsou všechny prvky povinné. |
| --- | --- |

—

čtvrtý sloupec obsahuje vyjádření podmínky, pokud se určení násobnosti prvku nevztahuje na všechny typy zdrojů. Za jiných okolností jsou všechny prvky povinné.

ČÁST B

Prvek metadat Kategorie

1.   Kategorie (Category)

Jde o citaci stavu služby prostorových dat, pokud jde o vyvolatelnost.

Hodnotová doména tohoto prvku metadat je tato:

1.1   Vyvolatelná (invocable)

Služba prostorových dat je vyvolatelnou službou prostorových dat.

1.2   Interoperabilní (interoperable)

Vyvolatelná služba prostorových dat je interoperabilní službou prostorových dat.

1.3   Harmonizovaná (harmonised)

Interoperabilní služba prostorových dat je harmonizovanou službou prostorových dat.

ČÁST C

Pokyny pro násobnost a podmínky prvků metadat

Nová metadata popisující službu prostorových dat obsahují prvky metadat či skupiny prvků metadat uvedené v tabulce 1.

Tyto prvky metadat či skupiny prvků metadat vyhovují očekávané násobnosti a souvisejícím podmínkám stanoveným v tabulce 1.

Pokud nejsou ve vztahu ke konkrétnímu prvku metadat vyjádřeny žádné podmínky, uvádí se tento prvek povinně.

Tabulka 1

Metadata pro vyvolatelné služby prostorových dat

| Reference | Nové prvky metadat | Násobnost | Podmínka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kategorie (Category) | 0..1 | Povinný pro vyvolatelnou službu prostorových dat. |

Reference

Nové prvky metadat

Násobnost

Podmínka

1

Kategorie (Category)

0..1

Povinný pro vyvolatelnou službu prostorových dat.

ČÁST D

Další požadavky na metadata stanovená v nařízení (ES) č. 1205/2008

1.   Lokátor zdroje (Resource Locator)

Prvek metadat ‚lokátor zdroje‘ stanovený v nařízení (ES) č. 1205/2008 obsahuje též všechny přístupové body od poskytovatele služby prostorových dat a tyto přístupové body musí být jako takové jednoznačně identifikovány.

2.   Specifikace (Specification)

Prvek metadat ‚specifikace‘ stanovený v nařízení (ES) č. 1205/2008 obsahuje též technické specifikace (mimo jiné například technické pokyny INSPIRE), kterým vyvolatelná služba prostorových dat plně odpovídá a které poskytují všechny potřebné technické prvky (pro člověka, a pokud je to relevantní, ve strojově čitelné podobě) umožňující její vyvolání, nebo na takové technické specifikace odkazuje.“

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA VI

PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO INTEROPERABILITU VYVOLATELNÝCH SLUŽEB PROSTOROVÝCH DAT

ČÁST A

Další požadavky na metadata stanovená v nařízení (ES) č. 1205/2008

1.   Podmínky vztahující se k přístupu a použití (Conditions applying to access and use)

Technická omezení vztahující se k přístupu ke službě prostorových dat a k jejímu použití jsou dokumentována v prvku metadat ‚OMEZENÍ PŘÍSTUPU A POUŽITÍ‘ (CONSTRAINT RELATED TO ACCESS AND USE) stanoveném v nařízení (ES) č. 1205/2008.

2.   Odpovědná osoba nebo organizace (Responsible party)

Odpovědná osoba nebo organizace stanovená v nařízení (ES) č. 1205/2008 popisuje přinejmenším odpovědnou správcovskou organizaci, která odpovídá alespoň odpovědné osobě s úlohou ‚správce‘ (Custodian) stanovenou v nařízení (ES) č. 1205/2008.

ČÁST B

Prvky metadat

3.   Identifikátor souřadnicových referenčních systémů (Coordinate Reference System Identifier)

Toto je případný seznam souřadnicových referenčních systémů, které služba prostorových dat podporuje.

Každý podporovaný souřadnicový referenční systém je vyjádřen pomocí identifikátoru.

4.   Kvalita služby (Quality of Service)

Toto je minimální kvalita služby, kterou odhaduje osoba nebo organizace odpovědná za službu prostorových dat a o které se očekává, že bude platná po určitou dobu.

4.1   Kritéria (Criteria)

Toto jsou kritéria, ke kterým se měření vztahují.

Hodnotová doména tohoto prvku metadat je tato:

4.1.1   Dostupnost (availability)

Popisuje procentuální podíl času, kdy je služba dostupná.

4.1.2   Výkon (performance)

Popisuje, jak rychle lze vyřídit požadavek na službu prostorových dat.

4.1.3   Kapacita (capacity)

Popisuje maximální počet současných požadavků, které lze vyřídit s deklarovaným výkonem.

4.2   Měření (Measurement)

4.2.1   Popis (Description)

Popisuje měření pro jednotlivá kritéria.

Hodnotovou doménou tohoto prvku metadat je volný text.

4.2.2   Hodnota (value)

Popisuje hodnotu měření pro jednotlivá kritéria.

Hodnotovou doménou tohoto prvku metadat je volný text.

4.2.3   Jednotka (unit)

Popisuje jednotku měření pro jednotlivá kritéria.

Hodnotovou doménou tohoto prvku metadat je volný text.

ČÁST C

Pokyny pro násobnost a podmínky prvků metadat

Metadata popisující interoperabilní službu prostorových dat obsahují prvky metadat či skupiny prvků metadat uvedené v tabulce 1.

Tyto prvky metadat či skupiny prvků metadat vyhovují očekávané násobnosti a souvisejícím podmínkám stanoveným v tabulce 1.

Pokud nejsou ve vztahu ke konkrétnímu prvku metadat vyjádřeny žádné podmínky, uvádí se tento prvek povinně.

Tabulka 1

Metadata pro interoperabilní služby prostorových dat

| Reference | Nové prvky metadat | Násobnost | Podmínka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Identifikátor souřadnicových referenčních systémů (Coordinate reference system identifier) | 1..* | Povinný, pokud je relevantní. |
| 2 | Kvalita služby (Quality of service) | 3..*“ | |

Reference

Nové prvky metadat

Násobnost

Podmínka

1

Identifikátor souřadnicových referenčních systémů (Coordinate reference system identifier)

1..*

Povinný, pokud je relevantní.

2

Kvalita služby (Quality of service)

3..*“

---

PŘÍLOHA III

„PŘÍLOHA VII

PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO HARMONIZACI INTEROPERABILNÍCH SLUŽEB PROSTOROVÝCH DAT

ČÁST A

Charakteristiky

1.   Kvalita služby

Pravděpodobnost, že harmonizovaná služba prostorových dat je dostupná, musí činit 98 % času.

2.   Výstupní kódování

Harmonizovaná služba prostorových dat, která vrací geoobjekty v oblasti působnosti směrnice 2007/2/ES, kóduje tyto geoobjekty podle tohoto nařízení.

ČÁST B

Prvky metadat

3.   Metadata pro vyvolání (invocation metadata)

Prvek ‚metadata pro vyvolání‘ dokumentuje rozhraní harmonizované služby prostorových dat a uvádí koncové body, které umožňují komunikaci typu stroj-stroj.

ČÁST C

Pokyny pro násobnost a podmínky prvků metadat

Metadata pro harmonizovanou službu prostorových dat obsahují prvek metadat či skupinu prvků metadat uvedené v tabulce 1.

Tento prvek metadat či skupina prvků metadat vyhovují očekávané násobnosti a souvisejícím podmínkám stanoveným v tabulce 1.

Pokud nejsou ve vztahu ke konkrétnímu prvku metadat vyjádřeny žádné podmínky, uvádí se tento prvek povinně.

Tabulka 1

Metadata pro harmonizované služby prostorových dat

| Reference | Nové prvky metadat | Násobnost | Podmínka |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Metadata pro vyvolání (invocation metadata) | 1..* | |

Reference

Nové prvky metadat

Násobnost

Podmínka

1

Metadata pro vyvolání (invocation metadata)

1..*

ČÁST D

Operace

1.   Seznam operací

Harmonizovaná služba prostorových dat poskytuje operace uvedené v tabulce 2.

Tabulka 2

Operace pro harmonizované služby prostorových dat

| Operace | Úloha |
| --- | --- |
| Získat metadata harmonizované služby prostorových dat (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata) | Poskytuje všechny nezbytné informace o službě a popisuje funkcionalitu služby. |

Operace

Úloha

Získat metadata harmonizované služby prostorových dat (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata)

Poskytuje všechny nezbytné informace o službě a popisuje funkcionalitu služby.

2.   Operace ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata Operation)

2.1   Požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata Request)

2.1.1   Parametry požadavku ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata Request)

Parametr požadavku ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ uvádí přirozený jazyk pro obsah odpovědi na požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘.

2.2   Odpověď na požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ (Get Harmonised Spatial Data Service Metadata Response)

Odpověď na požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘ obsahuje tuto sadu parametrů:

| — | metadata harmonizované služby prostorových dat (Harmonised Spatial Data Service Metadata), |
| --- | --- |

—

metadata harmonizované služby prostorových dat (Harmonised Spatial Data Service Metadata),

| — | metadata operací (Operations Metadata), |
| --- | --- |

—

metadata operací (Operations Metadata),

| — | jazyky (Languages). |
| --- | --- |

—

jazyky (Languages).

2.2.1   Parametry ‚metadata harmonizované služby prostorových dat‘ (Harmonised Spatial Data Service Metadata)

Parametry ‚metadata harmonizované služby prostorových dat‘ obsahují alespoň INSPIRE prvky metadat harmonizované služby prostorových dat stanovené v tomto nařízení a v nařízení (ES) č. 1205/2008.

2.2.2   Parametry ‚metadata operací‘ (Operations Metadata)

Parametr ‚metadata operací‘ poskytuje metadata o operacích harmonizované služby prostorových dat. Přinejmenším popisuje každou operaci a obsahuje alespoň popis vyměňovaných dat a síťovou adresu.

2.2.3   Parametr ‚jazyky‘ (Languages)

Uvádějí se dva parametry:

| — | parametr ‚jazyk odezvy‘ (Response Language), který uvádí přirozený jazyk použitý v parametrech odezvy na požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘, |
| --- | --- |

—

parametr ‚jazyk odezvy‘ (Response Language), který uvádí přirozený jazyk použitý v parametrech odezvy na požadavek ‚získat metadata harmonizované služby prostorových dat‘,

| — | parametr ‚podporované jazyky‘ (Supported Languages), který obsahuje seznam přirozených jazyků podporovaných harmonizovanou službou prostorových dat.“ |
| --- | --- |

—

parametr ‚podporované jazyky‘ (Supported Languages), který obsahuje seznam přirozených jazyků podporovaných harmonizovanou službou prostorových dat.“

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014

ze dne 10. prosince 2014,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.

| (2) | Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii. |
| --- | --- |

(3)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.

| (4) | Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(4)

Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (5) | Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(5)

Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).

1.4.   Šetření

1.4.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (6) | Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(6)

Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4.2.   Strany dotčené šetřením

| (7) | O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(7)

O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (8) | Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.

| (9) | Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.

| (10) | Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.

| (11) | Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(11)

Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.

| (12) | Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(12)

Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.

| (13) | Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.

| (14) | Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:






  a) | výrobci v Unii:






  — | Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

a)

výrobci v Unii:

—

Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,

| — | Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,

| — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko, |
| --- | --- |

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko; |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;

| b) | vyvážející výrobce v Číně:






  — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd; |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobce v Číně:

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;

| c) | dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo, |
| --- | --- | --- |

c)

dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,

| — | I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo; |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;

| d) | výrobce ve srovnatelné zemi:






  — | Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko. |
| --- | --- | --- |

d)

výrobce ve srovnatelné zemi:

—

Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.

1.5.   Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení

| (15) | Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno. |
| --- | --- |

(15)

Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (16) | Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90. |
| --- | --- |

(16)

Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.

| (17) | Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích. |
| --- | --- |

(17)

Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.

| (18) | Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(18)

Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.

2.2.   Obdobný výrobek

| (19) | Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:






  — | oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura, |
| --- | --- | --- |

(19)

Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:

—

oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,

| — | prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou, |
| --- | --- |

—

prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,

| — | oba mají stejné či podobné koncové použití, |
| --- | --- |

—

oba mají stejné či podobné koncové použití,

| — | jsou snadno zaměnitelné, |
| --- | --- |

—

jsou snadno zaměnitelné,

| — | pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury. |
| --- | --- |

—

pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.

| (20) | Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní. |
| --- | --- |

(20)

Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.

| (21) | Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná. |
| --- | --- |

(21)

Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.

| (22) | Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:






  a) | některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou; |
| --- | --- | --- |

(22)

Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:

a)

některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;

| b) | maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie. |
| --- | --- |

b)

maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.

| (23) | Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU

3.1.   Předběžné poznámky

| (24) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.

| (25) | Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(25)

Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.

3.2.   Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření

3.2.1.   Srovnatelná země

| (26) | V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.

| (27) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(27)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (28) | Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(28)

Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.

| (29) | Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách. |
| --- | --- |

(29)

Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.

3.2.2.   Běžná hodnota

| (30) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny. |
| --- | --- |

(30)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.

3.2.3.   Vývozní cena

| (31) | Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(31)

Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.

3.2.4.   Srovnání

| (32) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(32)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (33) | Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti. |
| --- | --- |

(33)

Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.

3.2.5.   Dumpingové rozpětí

| (34) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(34)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

| (35) | U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %. |
| --- | --- |

(35)

U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.

| (36) | Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.

| (37) | Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu. |
| --- | --- |

(37)

Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.

| (38) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali. |
| --- | --- |

(38)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.

| (39) | V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění. |
| --- | --- |

(39)

V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.

| (40) | Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích. |
| --- | --- |

(40)

Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.

3.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

3.3.1.   Předběžná poznámka

| (41) | V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(41)

V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.

| (42) | Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti. |
| --- | --- |

(42)

Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.

3.3.2.   Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců

| (43) | Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.

| (44) | Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000–150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000–100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun. |
| --- | --- |

(44)

Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000–150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000–100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.

| (45) | Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit. |
| --- | --- |

(45)

Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.

3.3.3.   Atraktivita trhu Unie

| (46) | I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny. |
| --- | --- |

(46)

I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.

| (47) | Skutečnost, že Čína v období 2002–2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009–2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření. |
| --- | --- |

(47)

Skutečnost, že Čína v období 2002–2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009–2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.

3.3.4.   Ceny vývozu do třetích zemí

| (48) | Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.

| (49) | Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách. |
| --- | --- |

(49)

Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.

3.3.5.   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

| (50) | Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. |
| --- | --- |

(50)

Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.

4.   ÚJMA

4.1.   Obecné poznámky

| (51) | Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala. |
| --- | --- |

(51)

Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.

4.2.   Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii

| (52) | Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun. |
| --- | --- |

(52)

Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.

| (53) | Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

4.3.   Zjevná spotřeba na trhu Unie

| (54) | Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU. |
| --- | --- |

(54)

Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.

| (55) | Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob. |
| --- | --- |

(55)

Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.

| (56) | Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:

  Tabulka 1 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Unie (v tunách) | 66 487 | 72 618 | 90 207 | 44 523 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 109 | 136 | 67 |

(56)

Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:

Tabulka 1

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Spotřeba Unie (v tunách)

66 487

72 618

90 207

44 523

Index (2009/2010 = 100)

100

109

136

67

| (57) | Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii |
| --- | --- |

(57)

Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii

| (58) | Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora. |
| --- | --- |

(58)

Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.

| (59) | V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto. |
| --- | --- |

(59)

V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.

4.4.   Dovoz z Číny do Unie

| (60) | Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.

4.4.1.   Objem a podíl na trhu

| (61) | Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 2










  Dovoz z Číny | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (v tunách) | 47 235 | 41 915 | 59 613 | 19 294 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 89 | 126 | 41 |
| Podíl na trhu | 71 % | 57,7 % | 66,1 % | 43,3 % |

(61)

Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 2

Dovoz z Číny

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Objem dovozu (v tunách)

47 235

41 915

59 613

19 294

Index (2009/2010 = 100)

100

89

126

41

Podíl na trhu

71 %

57,7 %

66,1 %

43,3 %

| (62) | Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun. |
| --- | --- |

(62)

Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.

| (63) | Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo. |
| --- | --- |

(63)

Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.

| (64) | Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech. |
| --- | --- |

(64)

Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.

4.4.2.   Ceny a cenové podbízení

Tabulka 3

| Dovoz z Číny | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena (EUR/t) | 677 | 744 | 1 068 | 925 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 110 | 158 | 137 |

Dovoz z Číny

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Průměrná dovozní cena (EUR/t)

677

744

1 068

925

Index (2009/2010 = 100)

100

110

158

137

| (65) | Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily. |
| --- | --- |

(65)

Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.

| (66) | Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.

| (67) | Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(67)

Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.

| (68) | Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %. |
| --- | --- |

(68)

Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.

| (69) | Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(69)

Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.

4.5.   Dovoz z jiných třetích zemí do Unie

| (70) | Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.

  Tabulka 4 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách) | 4 033 | 8 078 | 10 090 | 4 717 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 200 | 250 | 117 |
| Podíl na trhu | 6,1 % | 11,1 % | 11,2 % | 10,6 % |

(70)

Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.

Tabulka 4

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)

4 033

8 078

10 090

4 717

Index (2009/2010 = 100)

100

200

250

117

Podíl na trhu

6,1 %

11,1 %

11,2 %

10,6 %

4.6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (71) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(71)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

| (72) | I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku. |
| --- | --- |

(72)

I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.

| (73) | Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.

| (74) | Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě. |
| --- | --- |

(74)

Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.

4.6.1.   Makroekonomické ukazatele

4.6.1.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 5

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 11 815 | 33 318 | 29 672 | 28 763 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 282 | 251 | 243 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 77 380 | 77 380 | 77 380 | 77 380 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 15 % | 43 % | 38 % | 37 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Výroba (v tunách)

11 815

33 318

29 672

28 763

Index (2009/2010 = 100)

100

282

251

243

Výrobní kapacita (v tunách)

77 380

77 380

77 380

77 380

Index (2009/2010 = 100)

100

100

100

100

Využití kapacity

15 %

43 %

38 %

37 %

| (75) | Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(75)

Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.

| (76) | Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %. |
| --- | --- |

(76)

Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.

| (77) | Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty. |
| --- | --- |

(77)

Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.

| (78) | V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(78)

V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.

| (79) | Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.

4.6.1.2.   Objem prodeje a podíl na trhu v Unii

Tabulka 6

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 15 219 | 22 625 | 20 504 | 20 512 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 149 | 135 | 135 |
| Podíl na trhu (v % spotřeby Unie) | 22,9 % | 31,2 % | 22,7 % | 46,1 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Objem prodeje (v tunách)

15 219

22 625

20 504

20 512

Index (2009/2010 = 100)

100

149

135

135

Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)

22,9 %

31,2 %

22,7 %

46,1 %

| (80) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %. |
| --- | --- |

(80)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.

| (81) | Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření. |
| --- | --- |

(81)

Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.

4.6.1.3.   Zaměstnanost a produktivita

Tabulka 7

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 350 | 481 | 484 | 428 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 137 | 138 | 122 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 34 | 69 | 61 | 67 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 205 | 182 | 199 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Zaměstnanost

350

481

484

428

Index (2009/2010 = 100)

100

137

138

122

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

34

69

61

67

Index (2009/2010 = 100)

100

205

182

199

| (82) | Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(82)

Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.

| (83) | Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku. |
| --- | --- |

(83)

Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.

4.6.1.4.   Růst

| (84) | Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace. |
| --- | --- |

(84)

Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.

4.6.1.5.   Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu

| (85) | Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše. |
| --- | --- |

(85)

Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.

| (86) | Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením). |
| --- | --- |

(86)

Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).

4.6.2.   Mikroekonomické ukazatele

4.6.2.1.   Zásoby

Tabulka 8

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 2 020 | 2 942 | 7 257 | 9 729 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 146 | 359 | 482 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Zásoby (v tunách)

2 020

2 942

7 257

9 729

Index (2009/2010 = 100)

100

146

359

482

| (87) | Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej. |
| --- | --- |

(87)

Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.

4.6.2.2.   Prodejní ceny v Unii

Tabulka 9

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t) | 1 260 | 1 322 | 1 577 | 1 397 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 105 | 125 | 111 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)

1 260

1 322

1 577

1 397

Index (2009/2010 = 100)

100

105

125

111

| (88) | V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(88)

V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.

4.6.2.3.   Ziskovost a peněžní tok

Tabulka 10

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | – 29,8 % | 5,9 % | 6,4 % | – 2,9 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Ziskovost

– 29,8 %

5,9 %

6,4 %

– 2,9 %

| (89) | Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011–2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové. |
| --- | --- |

(89)

Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011–2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.

| (90) | Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla. |
| --- | --- |

(90)

Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.

| (91) | V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.

  Tabulka 11 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | 1 211 342 | 3 078 496 | – 1 402 390 | – 2 023 691 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 254 | – 116 | – 167 |

(91)

V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.

Tabulka 11

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Peněžní tok (v EUR)

1 211 342

3 078 496

– 1 402 390

– 2 023 691

Index (2009/2010 = 100)

100

254

– 116

– 167

| (92) | Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření. |
| --- | --- |

(92)

Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.

4.6.2.4.   Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst

Tabulka 12

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v EUR) | 318 695 | 416 714 | 2 387 341 | 238 473 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 131 | 749 | 75 |
| Návratnost investic (čistá aktiva) | – 60 % | 29 % | 19 % | – 1 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Investice (v EUR)

318 695

416 714

2 387 341

238 473

Index (2009/2010 = 100)

100

131

749

75

Návratnost investic (čistá aktiva)

– 60 %

29 %

19 %

– 1 %

| (93) | Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti. |
| --- | --- |

(93)

Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.

| (94) | Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat. |
| --- | --- |

(94)

Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.

4.6.2.5.   Mzdy

Tabulka 13

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 23 578 | 21 864 | 21 371 | 23 025 |
| Index (2009/2010 = 100) | 100 | 93 | 91 | 98 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Období přezkumného šetření

Náklady práce na zaměstnance (v EUR)

23 578

21 864

21 371

23 025

Index (2009/2010 = 100)

100

93

91

98

| (95) | Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily. |
| --- | --- |

(95)

Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.

4.7.   Závěr

| (96) | Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti. |
| --- | --- |

(96)

Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.

| (97) | Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci. |
| --- | --- |

(97)

Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.

| (98) | Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst. |
| --- | --- |

(98)

Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.

| (99) | Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně. |
| --- | --- |

(99)

Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.

| (100) | Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity. |
| --- | --- |

(100)

Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.

5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

5.1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření

| (101) | Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky. |
| --- | --- |

(101)

Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.

| (102) | Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz. |
| --- | --- |

(102)

Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.

| (103) | Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(103)

Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.

| (104) | Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže. |
| --- | --- |

(104)

Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.

| (105) | Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie. |
| --- | --- |

(105)

Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.

| (106) | Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(106)

Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.

| (107) | Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen. |
| --- | --- |

(107)

Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.

| (108) | Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti. |
| --- | --- |

(108)

Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.

| (109) | Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti. |
| --- | --- |

(109)

Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.

| (110) | Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %. |
| --- | --- |

(110)

Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.

| (111) | Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(111)

Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.

| (112) | Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:






  a) | za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena; |
| --- | --- | --- |

(112)

Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:

a)

za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;

| b) | za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba; |
| --- | --- |

b)

za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;

| c) | v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

c)

v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).

| (113) | Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(113)

Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.

| (114) | Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(114)

Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.   Závěr

| (115) | Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(115)

Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.

6.   ZÁJEM UNIE

6.1.   Úvod

| (116) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé. |
| --- | --- |

(116)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.

| (117) | Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít. |
| --- | --- |

(117)

Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.

| (118) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat. |
| --- | --- |

(118)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.

6.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (119) | Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(119)

Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.

6.3.   Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků

| (120) | Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice. |
| --- | --- |

(120)

Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.

| (121) | Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu. |
| --- | --- |

(121)

Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.

| (122) | Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství. |
| --- | --- |

(122)

Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.

| (123) | Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

| (124) | Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření. |
| --- | --- |

(124)

Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.

| (125) | Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné. |
| --- | --- |

(125)

Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.

6.4.   Zájem uživatelů

| (126) | Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering. |
| --- | --- |

(126)

Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.

| (127) | Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala. |
| --- | --- |

(127)

Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.

| (128) | Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. |
| --- | --- |

(128)

Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.

| (129) | Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(129)

Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

| (130) | I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené. |
| --- | --- |

(130)

I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.

6.5.   Zájem dodavatelů

| (131) | Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst. |
| --- | --- |

(131)

Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.

| (132) | Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie. |
| --- | --- |

(132)

Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.

| (133) | Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(133)

Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

6.6.   Závěr

| (134) | Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ. |
| --- | --- |

(134)

Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.

| (135) | Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(135)

Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.

| (136) | S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(136)

S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (137) | Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(137)

Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.

| (138) | Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let. |
| --- | --- |

(138)

Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.

| (139) | Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné. |
| --- | --- |

(139)

Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.

| (140) | Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(140)

Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

| (141) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(141)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:

| Společnost | EUR/t čisté hmotnosti produktu | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze | 499,6 | A889 |
| Všechny ostatní společnosti | 531,2 | A999 |

Společnost

EUR/t čisté hmotnosti produktu

Doplňkový kód TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze

499,6

A889

Všechny ostatní společnosti

531,2

A999

Článek 2

1.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.

2.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 3

Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;

| b) | není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a

| c) | po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, |
| --- | --- |

c)

po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2014.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1355/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 35).

2

(3)  Rozsudek Soudního dvora EU ze dne 22. března 2012 ve věci C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) proti Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

(4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 158/2013 ze dne 18. února 2013 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 49, 22.2.2013, s. 29).

4

(5)  Úř. věst. C 94, 3.4.2013, s. 9.

5

(6)  Úř. věst. C 310, 25.10.2013, s. 9.

6

(7)  United States Department of Agriculture Foreign Agricultural Service Citrus: World Markets and Trade, leden 2013. Dostupné na: http://usda.mannlib.cornell.edu/usda/fas/citruswm//2010s/2013/citruswm-01-24-2013.pdf

7

(8)  „Will plastic cups boost Chinese mandarin consumption“, Foodnews, 26. červenec 2013 https://www.agra-net.net/agra/foodnews/canned/canned-fruit/mandarins/will-plastic-cups-boost-chinese-mandarin-consumption--1.htm

8

(9)  Tamtéž, FSA/USDA Gain Reports on citrus for 2008–2013 (k dispozici na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx); Čínská databáze celních statistik, kterou poskytuje Goodwill China Business Information Limited.

9

(10)  Úř. věst. L 169, 29.6.2012, s. 50.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 9.

11

(12)  Zpráva FSA/USDA Gain Report on citrus ze dne 13.12.2013 (k dispozici na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx

12

Gain Report on citrus

(13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/Belgie.

13

(14)  Úř. věst. C 264, 13.9.2013, s. 20 (změna názvu).

14

(15)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

15

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| | Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo. |
| --- | --- |

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo.

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/38

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1314/2014

ze dne 10. prosince 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 72,7 |
| IL | 107,2 |
| MA | 82,2 |
| TN | 139,2 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 102,7 |
| 0707 00 05 | AL | 63,5 |
| EG | 191,6 |
| JO | 258,6 |
| MA | 164,1 |
| TR | 133,8 |
| ZZ | 162,3 |
| 0709 93 10 | MA | 63,5 |
| TR | 121,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| SZ | 37,7 |
| TR | 61,9 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 46,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 45,2 |
| 0805 20 10 | MA | 57,1 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 106,3 |
| TR | 79,3 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZZ | 72,0 |
| 0808 10 80 | BA | 32,4 |
| BR | 54,7 |
| CA | 135,6 |
| CL | 79,6 |
| NZ | 156,7 |
| US | 124,5 |
| ZA | 144,5 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | CN | 82,9 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 143,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

72,7

IL

107,2

MA

82,2

TN

139,2

TR

112,1

ZZ

102,7

0707 00 05

AL

63,5

EG

191,6

JO

258,6

MA

164,1

TR

133,8

ZZ

162,3

0709 93 10

MA

63,5

TR

121,1

ZZ

92,3

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

SZ

37,7

TR

61,9

UY

32,9

ZA

46,2

ZW

33,9

ZZ

45,2

0805 20 10

MA

57,1

ZZ

57,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

106,3

TR

79,3

ZZ

92,8

0805 50 10

TR

72,0

ZZ

72,0

0808 10 80

BA

32,4

BR

54,7

CA

135,6

CL

79,6

NZ

156,7

US

124,5

ZA

144,5

ZZ

104,0

0808 30 90

CN

82,9

TR

174,9

US

173,2

ZZ

143,7

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/41

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1315/2014

ze dne 10. prosince 2014,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014, a které určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. července 2015 do 31. prosince 2015 v rámci celních kvót pro odvětví mléka a mléčných výrobků otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 188 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 2535/2001 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 2535/2001 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014 na podobdobí od 1. ledna 2015 do 30. června 2015, převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014 na podobdobí od 1. ledna 2015 do 30. června 2015, převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

| (3) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014 na podobdobí od 1. ledna 2015 do 30. června 2015, nedosahují u některých kvót dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(3)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 20. listopadu 2014 do 30. listopadu 2014 na podobdobí od 1. ledna 2015 do 30. června 2015, nedosahují u některých kvót dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

| (4) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(4)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 2535/2001 na podobdobí od 1. ledna 2015 do 30. června 2015, se vztahuje koeficient přidělení uvedený v příloze tohoto nařízení.

2.   Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 2535/2001 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. července 2015 do 31. prosince 2015, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. prosince 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PŘÍLOHA

I.A

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4590 | — | — |
| 09.4599 | — | — |
| 09.4591 | — | — |
| 09.4592 | — | — |
| 09.4593 | — | — |
| 09.4594 | — | — |
| 09.4595 | — | — |
| 09.4596 | — | — |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4590

—

—

09.4599

—

—

09.4591

—

—

09.4592

—

—

09.4593

—

—

09.4594

—

—

09.4595

—

—

09.4596

—

—

I.F

Produkty pocházející ze Švýcarska

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4155 | 8,841342 | — |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4155

8,841342

—

I.H

Produkty pocházející z Norska

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4179 | — | 2 642 100 |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4179

—

2 642 100

I.I

Produkty pocházející z Islandu

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4205 | — | — |
| 09.4206 | 100,000000 | — |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4205

—

—

09.4206

100,000000

—

I. J

Produkty pocházející z Moldavské republiky

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4210 | — | 750 000 |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4210

—

750 000

I.K

Produkty pocházející z Nového Zélandu

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4514 | — | 7 000 000 |
| 09.4515 | — | 4 000 000 |
| 09.4182 | — | 16 806 000 |
| 09.4195 | — | 20 540 500 |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4514

—

7 000 000

09.4515

—

4 000 000

09.4182

—

16 806 000

09.4195

—

20 540 500

I.L

Produkty pocházející z Ukrajiny

| Pořadové číslo | Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (v %) | Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4600 | — | 4 000 000 |
| 09.4601 | — | 750 000 |
| 09.4602 | — | 750 000 |

Pořadové číslo

Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1.1.2015 do 30.6.2015

(v %)

Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4600

—

4 000 000

09.4601

—

750 000

09.4602

—

750 000

---

ROZHODNUTÍ

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/45

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. prosince 2014,

kterým se mění příloha II rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o uznání některých oblastí Francie za úředně prosté brucelózy (B. melitensis)

(oznámeno pod číslem C(2014) 9218)

(Text s významem pro EHP)

(2014/892/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 91/68/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních podmínkách obchodu s ovcemi a kozami uvnitř Společenství (1), a zejména na přílohu A kapitolu 1 oddíl II uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 91/68/EHS stanoví veterinární podmínky obchodu s ovcemi a kozami v Unii. Stanoví podmínky, za kterých mohou být členské státy nebo jejich oblasti uznány za úředně prosté brucelózy. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 91/68/EHS stanoví veterinární podmínky obchodu s ovcemi a kozami v Unii. Stanoví podmínky, za kterých mohou být členské státy nebo jejich oblasti uznány za úředně prosté brucelózy.

| (2) | Příloha II rozhodnutí Komise 93/52/EHS (2) uvádí seznam oblastí členských států, které jsou uznány za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) podle směrnice 91/68/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Příloha II rozhodnutí Komise 93/52/EHS (2) uvádí seznam oblastí členských států, které jsou uznány za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) podle směrnice 91/68/EHS.

| (3) | Francie předložila Komisi dokumentaci prokazující splnění podmínek stanovených směrnicí 91/68/EHS, aby navíc k 64 správním oblastem (departementům) již uznaným za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) a v současné době uvedeným v příloze II rozhodnutí 93/52/EHS mohlo být za úředně prosté této choroby uznáno 31 nových správních oblastí (departementů). |
| --- | --- |

(3)

Francie předložila Komisi dokumentaci prokazující splnění podmínek stanovených směrnicí 91/68/EHS, aby navíc k 64 správním oblastem (departementům) již uznaným za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) a v současné době uvedeným v příloze II rozhodnutí 93/52/EHS mohlo být za úředně prosté této choroby uznáno 31 nových správních oblastí (departementů).

| (4) | Na základě vyhodnocení dokumentace předložené Francií by uvedených 31 správních oblastí (departementů) mělo být uznáno za úředně prosté brucelózy (B. melitensis). |
| --- | --- |

(4)

Na základě vyhodnocení dokumentace předložené Francií by uvedených 31 správních oblastí (departementů) mělo být uznáno za úředně prosté brucelózy (B. melitensis).

| (5) | Údaje týkající se Francie v příloze II rozhodnutí 93/52/EHS by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(5)

Údaje týkající se Francie v příloze II rozhodnutí 93/52/EHS by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 93/52/EHS se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. prosince 2014.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 46, 19.2.1991, s. 19.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 93/52/EHS ze dne 21. prosince 1992, kterým se shledává, že některé členské státy nebo oblasti splňují podmínky týkající se brucelózy (B. melitensis), a přiznává se jim status členského státu nebo oblasti úředně prostých této choroby (Úř. věst. L 13, 21.1.1993, s. 14).

2

B. melitensis

---

PŘÍLOHA

V příloze II rozhodnutí 93/52/EHS se položka pro Francii nahrazuje tímto:

„Ve Francii:

Departementy:

Ain, Aisne, Allier, Alpes de Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Corse-du-Sud, Haute-Corse, Côte-d'Or, Côtes-d'Armor, Creuse, Dordogne, Doubs, Drôme, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Hérault, Ille-et-Vilaine, Indre, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loir-et-Cher, Loire, Haute-Loire, Loire-Atlantique, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Haute-Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Pas-de-Calais, Puy-de-Dôme, Hautes-Pyrénées, Pyrénées-Orientales, Bas-Rhin, Haut-Rhin, Rhône, Haute-Saône, Saône-et-Loire, Sarthe, Savoie, Haute-Savoie, Ville de Paris, Seine-Maritime, Seine-et-Marne, Yvelines, Deux-Sèvres, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Haute-Vienne, Vosges, Yonne, Territoire de Belfort, Essonne, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis, Val-de-Marne, Val-d'Oise.“

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/47

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. prosince 2014,

kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky EU oplachovým kosmetickým přípravkům

(oznámeno pod číslem C(2014) 9302)

(Text s významem pro EHP)

(2014/893/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem pro ekoznačku Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení (ES) č. 66/2010 lze ekoznačku EU udělit produktům, které mají během celého životního cyklu omezený dopad na životní prostředí. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení (ES) č. 66/2010 lze ekoznačku EU udělit produktům, které mají během celého životního cyklu omezený dopad na životní prostředí.

| (2) | Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že konkrétní kritéria pro udělování ekoznačky EU se stanoví podle skupin produktů. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že konkrétní kritéria pro udělování ekoznačky EU se stanoví podle skupin produktů.

| (3) | Jelikož chemické látky používané v oplachových kosmetických přípravcích a obaly těchto přípravků s sebou nesou dopady na životní prostředí, především co se týče ekotoxicity a spotřeby zdrojů, u této skupiny produktů je vhodné stanovit kritéria pro udělování ekoznačky EU. Kritéria by měla zejména prosazovat přípravky, jež mají snížený dopad na vodní ekosystémy, obsahují omezené množství nebezpečných látek a minimalizují produkci odpadu díky menšímu množství obalových materiálů. |
| --- | --- |

(3)

Jelikož chemické látky používané v oplachových kosmetických přípravcích a obaly těchto přípravků s sebou nesou dopady na životní prostředí, především co se týče ekotoxicity a spotřeby zdrojů, u této skupiny produktů je vhodné stanovit kritéria pro udělování ekoznačky EU. Kritéria by měla zejména prosazovat přípravky, jež mají snížený dopad na vodní ekosystémy, obsahují omezené množství nebezpečných látek a minimalizují produkci odpadu díky menšímu množství obalových materiálů.

| (4) | Rozhodnutím Komise 2007/506/ES (2) byla stanovena ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro mýdla, šampony a vlasové kondicionéry. Uvedená kritéria byla přezkoumána ve světle nového technologického vývoje. Z přezkumu vyplývá, že u dané skupiny produktů je nutno pozměnit název a definici tak, aby zahrnovala novou podskupinu produktů, a že je nutno stanovit nová kritéria. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Komise 2007/506/ES (2) byla stanovena ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro mýdla, šampony a vlasové kondicionéry. Uvedená kritéria byla přezkoumána ve světle nového technologického vývoje. Z přezkumu vyplývá, že u dané skupiny produktů je nutno pozměnit název a definici tak, aby zahrnovala novou podskupinu produktů, a že je nutno stanovit nová kritéria.

| (5) | Rozhodnutí 2007/506/ES by mělo být v zájmu jasnosti nahrazeno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2007/506/ES by mělo být v zájmu jasnosti nahrazeno.

| (6) | Pro výrobce, jejichž produktům byla udělena ekoznačka pro mýdla, šampony a vlasové kondicionéry na základě kritérií stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES, by se mělo stanovit přechodné období, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých produktů pozměněným kritériím a požadavkům. Až do uplynutí platnosti uvedeného rozhodnutí by také výrobci měli mít možnost podávat žádosti na základě kritérií stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES nebo na základě kritérií stanovených v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Pro výrobce, jejichž produktům byla udělena ekoznačka pro mýdla, šampony a vlasové kondicionéry na základě kritérií stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES, by se mělo stanovit přechodné období, aby měli dostatek času na přizpůsobení svých produktů pozměněným kritériím a požadavkům. Až do uplynutí platnosti uvedeného rozhodnutí by také výrobci měli mít možnost podávat žádosti na základě kritérií stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES nebo na základě kritérií stanovených v tomto rozhodnutí.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Skupina produktů označovaná jako „oplachové kosmetické přípravky“ zahrnuje jakékoli látky nebo směsi, které se oplachují, spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 (3) a určené pro styk s pokožkou a/nebo vlasovým systémem výhradně nebo převážně za účelem jejich čištění (toaletní mýdla, sprchové přípravky, šampony), za účelem zlepšení kondice vlasů (vlasové kondicionérové přípravky) nebo za účelem ochrany kůže a lubrikace vlasů a chlupů před holením (přípravky pro holení).

Skupina produktů označovaná jako „oplachové kosmetické přípravky“ zahrnuje přípravky určené k soukromému i profesionálnímu použití.

Do této skupiny produktů nepatří přípravky, které jsou uváděny na trh výhradně pro desinfekční či antibakteriální použití. Šampony proti lupům do ní patří.

Článek 2

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| 1) | „obsaženými látkami“ konzervační přísady, vonné přísady a barviva bez ohledu na koncentraci a jiné záměrně přidávané látky, vedlejší produkty a nečistoty ze surovin, jejichž koncentrace činí alespoň 0,010 % hmotnostních konečného složení; |
| --- | --- |

1)

„obsaženými látkami“ konzervační přísady, vonné přísady a barviva bez ohledu na koncentraci a jiné záměrně přidávané látky, vedlejší produkty a nečistoty ze surovin, jejichž koncentrace činí alespoň 0,010 % hmotnostních konečného složení;

| 2) | „aktivním obsahem (AC)“ celkové množství organických obsažených látek v přípravku (vyjádřené v gramech), vypočtené na základě úplného složení přípravku včetně hnacích plynů obsažených v aerosolech. Při výpočtu aktivního obsahu se nezohledňují abrazivní činitele; |
| --- | --- |

2)

„aktivním obsahem (AC)“ celkové množství organických obsažených látek v přípravku (vyjádřené v gramech), vypočtené na základě úplného složení přípravku včetně hnacích plynů obsažených v aerosolech. Při výpočtu aktivního obsahu se nezohledňují abrazivní činitele;

| 3) | „primárním obalem“ obal, který je v přímém kontaktu s obsahem a který má představovat nejmenší prodejní jednotku pro distribuci konečným uživatelům nebo spotřebitelům v místě nákupu; |
| --- | --- |

3)

„primárním obalem“ obal, který je v přímém kontaktu s obsahem a který má představovat nejmenší prodejní jednotku pro distribuci konečným uživatelům nebo spotřebitelům v místě nákupu;

| 4) | „sekundárním obalem“ obal, který lze z přípravku odstranit, aniž by byly dotčeny jeho vlastnosti, a který má v místě nákupu představovat seskupení určitého počtu prodejních jednotek, přičemž nezáleží na tom, zda je toto seskupení takto prodáváno konečnému uživateli či spotřebiteli, nebo zda pouze slouží jako prostředek k doplňování zboží v místě prodeje. |
| --- | --- |

4)

„sekundárním obalem“ obal, který lze z přípravku odstranit, aniž by byly dotčeny jeho vlastnosti, a který má v místě nákupu představovat seskupení určitého počtu prodejních jednotek, přičemž nezáleží na tom, zda je toto seskupení takto prodáváno konečnému uživateli či spotřebiteli, nebo zda pouze slouží jako prostředek k doplňování zboží v místě prodeje.

Článek 3

Kritéria pro udělování ekoznačky EU podle nařízení (ES) č. 66/2010 pro produkty spadající do skupiny produktů označované jako „oplachové kosmetické přípravky“ definované v článku 1 tohoto rozhodnutí, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování jsou uvedeny v příloze.

Článek 4

Kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování stanovené v příloze platí po dobu čtyř let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Pro správní účely se skupině produktů „oplachové kosmetické přípravky“ přiděluje číselný kód „30“.

Článek 6

Rozhodnutí 2007/506/ES se zrušuje.

Článek 7

1.   Žádosti o ekoznačku EU pro produkty spadající do skupiny produktů „mýdla, šampony a vlasové kondicionéry“ podané přede dnem přijetí tohoto rozhodnutí se odchylně od článku 6 posoudí podle podmínek stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES.

2.   Žádosti o ekoznačku EU pro produkty spadající do skupiny produktů „mýdla, šampony a vlasové kondicionéry“ podané do dvou měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí se mohou zakládat buď na kritériích stanovených v rozhodnutí 2007/506/ES, nebo na kritériích stanovených v tomto rozhodnutí.

Tyto žádosti budou posouzeny podle kritérií, na nichž jsou založeny.

3.   Licence na ekoznačku EU udělené v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2007/506/ES se smí používat dvanáct měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 9. prosince 2014.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2007/506/ES ze dne 21. června 2007, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství mýdlům, šamponům a vlasovým kondicionérům (Úř. věst. L 186, 18.7.2007, s. 36).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o kosmetických přípravcích (Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 59).

3

---

PŘÍLOHA

KRITÉRIA PRO UDĚLOVÁNÍ EKOZNAČKY EU A POŽADAVKY NA POSUZOVÁNÍ A OVĚŘOVÁNÍ

RÁMEC

Kritéria

Kritéria pro udělování ekoznačky EU pro „oplachové kosmetické přípravky“:

| 1. | Toxicita pro vodní organismy: kritický objem zředění (CDV) |
| --- | --- |

1.

Toxicita pro vodní organismy: kritický objem zředění (CDV)

| 2. | Biologická rozložitelnost |
| --- | --- |

2.

Biologická rozložitelnost

| 3. | Vyloučené nebo omezené látky a směsi |
| --- | --- |

3.

Vyloučené nebo omezené látky a směsi

| 4. | Balení |
| --- | --- |

4.

Balení

| 5. | Udržitelné získávání palmového oleje, oleje z palmových jader a jejich derivátů |
| --- | --- |

5.

Udržitelné získávání palmového oleje, oleje z palmových jader a jejich derivátů

| 6. | Vhodnost k použití |
| --- | --- |

6.

Vhodnost k použití

| 7. | Informace uváděné na ekoznačce EU |
| --- | --- |

7.

Informace uváděné na ekoznačce EU

POSUZOVÁNÍ A OVĚŘOVÁNÍ

a)   Požadavky

U každého kritéria se uvádí konkrétní požadavky na posuzování a ověřování.

Pokud se požaduje, aby žadatel předložil prohlášení, dokumentaci, rozbory, zprávy o zkoušce nebo jiné doklady dosvědčující splnění kritérií, mohou tyto doklady pocházet od žadatele či jeho dodavatele (dodavatelů) nebo od obou.

Je-li to možné, zkoušení by mělo probíhat v laboratořích, které splňují obecné požadavky evropské normy EN ISO 17025 nebo normy jí rovnocenné.

V náležitých případech lze použít jiné zkušební metody než ty, které se uvádějí u každého kritéria, pakliže je příslušný subjekt posuzující žádost uzná za rovnocenné.

V náležitých případech mohou příslušné subjekty vyžadovat podpůrnou dokumentaci a provádět nezávislá ověřování.

V dodatku se odkazuje na seznam z databáze složek detergentů (seznam DID), který obsahuje nejrozšířenější složky detergentů a kosmetických přípravků. Tento seznam se používá k odvození údajů pro výpočet kritického objemu zředění (CDV) a k posouzení biologické rozložitelnosti obsažených látek. V případě látek, které nefigurují na seznamu DID, se uvádí pokyny pro výpočet nebo extrapolaci příslušných dat. Nejnovější verze seznamu DID je k dispozici na internetových stránkách ekoznačky EU (1) nebo je dostupná prostřednictvím internetových stránek jednotlivých příslušných subjektů.

Příslušnému subjektu se poskytují následující informace.

| i) | úplné složení přípravku, přičemž se uvede obchodní název, chemický název, číslo CAS, označení INCI, číslo DID (2), obsažené množství včetně vody a bez vody a funkce a forma všech přísad bez ohledu na koncentraci; |
| --- | --- |

i)

úplné složení přípravku, přičemž se uvede obchodní název, chemický název, číslo CAS, označení INCI, číslo DID (2), obsažené množství včetně vody a bez vody a funkce a forma všech přísad bez ohledu na koncentraci;

| ii) | bezpečnostní listy pro každou obsaženou látku nebo směs v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

ii)

bezpečnostní listy pro každou obsaženou látku nebo směs v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3).

b)   Prahové hodnoty měření

Splnění ekologických kritérií se požaduje u všech obsažených látek, jak je definováno výše, výjimkou je kritérium 3 b) a 3 c), kde se v případě konzervačních přísad, barviv a vonných přísad vyžaduje splnění, když jejich koncentrace v konečném složení odpovídá 0,010 % hmotnostním nebo když tuto hodnotu převyšuje.

KRITÉRIA PRO UDĚLOVÁNÍ EKOZNAČKY EU

Kritérium 1 – Toxicita pro vodní organismy: kritický objem zředění (CDV)

Celková toxicita CDV přípravku nesmí přesáhnout mezní hodnoty uvedené v tabulce č. 1.

Tabulka č. 1

Mezní hodnoty CDV

| Přípravek | CDV (l/g AC) |
| --- | --- |
| Šampony, sprchové přípravky a tekutá mýdla | 18 000 |
| Pevná mýdla | 3 300 |
| Vlasové kondicionéry | 25 000 |
| Holicí pěny, gely a krémy | 20 000 |
| Pevná mýdla na holení | 3 300 |

Přípravek

CDV (l/g AC)

Šampony, sprchové přípravky a tekutá mýdla

18 000

Pevná mýdla

3 300

Vlasové kondicionéry

25 000

Holicí pěny, gely a krémy

20 000

Pevná mýdla na holení

3 300

CDV se vypočte podle této rovnice:

Formula

kde:

| hmotnost (i) | – | hmotnost obsažené látky (v gramech) na 1 gram aktivního obsahu (AC) (tzn. standardizovaný hmotnostní podíl obsažené látky na AC) |
| --- | --- | --- |
| DF (i) | – | faktor rozkladu obsažené látky |
| TFchronický (i) | – | faktor toxicity obsažené látky (v miligramech/litr) |

hmotnost (i)

–

hmotnost obsažené látky (v gramech) na 1 gram aktivního obsahu (AC) (tzn. standardizovaný hmotnostní podíl obsažené látky na AC)

DF (i)

–

faktor rozkladu obsažené látky

TFchronický (i)

–

faktor toxicity obsažené látky (v miligramech/litr)

Posuzování a ověřování: Žadatel poskytne výpočet CDV přípravku. Tabulka pro výpočet hodnoty CDV je k dispozici na internetových stránkách ekoznačky EU. Hodnoty DF a TFchronický odpovídají hodnotám udaným v části A seznamu DID. Nefiguruje-li obsažená látka v části A seznamu DID, určí žadatel hodnoty podle pokynů uvedených v části B seznamu DID a přiloží související dokumentaci (bližší informace viz dodatek).

Kritérium 2 – Biologická rozložitelnost

a)   Biologická rozložitelnost povrchově aktivních látek

Všechny povrchově aktivní látky musí být snadno biologicky rozložitelné v aerobních podmínkách a biologicky rozložitelné v anaerobních podmínkách.

b)   Biologická rozložitelnost organických obsažených látek

Obsah všech organických obsažených látek v přípravku, které nejsou biologicky rozložitelné (nejsou snadno biologicky rozložitelné) za aerobních podmínek (aNBO) a které nejsou biologicky rozložitelné za anaerobních podmínek (anNBO), nesmí překročit mezní hodnoty uvedené v tabulce č. 2.

Tabulka č. 2

Mezní hodnoty aNBO a anNBO

| Přípravek | aNBO
  (mg/g AC) | anNBO
  (mg/g AC) |
| --- | --- | --- |
| Šampony, sprchové přípravky a tekutá mýdla | 25 | 25 |
| Pevná mýdla | 10 | 10 |
| Vlasové kondicionéry | 45 | 45 |
| Holicí pěny, gely a krémy | 70 | 40 |
| Pevná mýdla na holení | 10 | 10 |

Přípravek

aNBO

(mg/g AC)

anNBO

(mg/g AC)

Šampony, sprchové přípravky a tekutá mýdla

25

25

Pevná mýdla

10

10

Vlasové kondicionéry

45

45

Holicí pěny, gely a krémy

70

40

Pevná mýdla na holení

10

10

Posuzování a ověřování: Žadatel k produktu poskytne dokumentaci o rozložitelnosti povrchově aktivních látek a výpočet aNBO a anNBO. Tabulka pro výpočet hodnot aNBO a anNBO je k dispozici na internetových stránkách ekoznačky EU.

U povrchově aktivních látek a hodnot aNBO a anNBO se vychází ze seznamu DID. U obsažených látek, které nefigurují na seznamu DID, se předkládají příslušné informace z literatury nebo jiných zdrojů nebo výsledky vhodných zkoušek dokládající, že látky jsou za aerobních a anaerobních podmínek biologicky rozložitelné, jak je popsáno v dodatku.

Pokud není dokumentace podle výše uvedených požadavků k dispozici, obsažené látky s výjimkou povrchově aktivních látek nemusí splňovat požadavek na anaerobní rozložitelnost v případě, že je splněna jedna z těchto tří možností:

| 1. | látka je snadno rozložitelná a má nízkou adsorpci (A < 25 %); |
| --- | --- |

1.

látka je snadno rozložitelná a má nízkou adsorpci (A < 25 %);

| 2. | látka je snadno rozložitelná a má vysokou desorpci (D > 75 %); |
| --- | --- |

2.

látka je snadno rozložitelná a má vysokou desorpci (D > 75 %);

| 3. | látka je snadno rozložitelná a není bioakumulativní. |
| --- | --- |

3.

látka je snadno rozložitelná a není bioakumulativní.

Zkoušky adsorpce/desorpce lze provádět podle pokynů OECD 106.

Kritérium 3 – Vyloučené nebo omezené látky a směsi

a)   Obsažené látky a směsi, které jsou výslovně vyloučeny

V přípravku nesmí být obsaženy následující obsažené látky a směsi, a to ani jako součást složení ani jako součást jakékoli směsi obsažené ve složení:

| i) | alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu; |
| --- | --- |

i)

alkylfenolethoxyláty (APEO) a jiné deriváty alkylfenolu;

| ii) | nitrilotriacetát (NTA); |
| --- | --- |

ii)

nitrilotriacetát (NTA);

| iii) | kyselina boritá, boritany a perboritany; |
| --- | --- |

iii)

kyselina boritá, boritany a perboritany;

| iv) | nitromošusy a polycyklické mošusy; |
| --- | --- |

iv)

nitromošusy a polycyklické mošusy;

| v) | oktamethylcyklotetrasiloxan (D4); |
| --- | --- |

v)

oktamethylcyklotetrasiloxan (D4);

| vi) | butylovaný hydroxytoluen (BHT); |
| --- | --- |

vi)

butylovaný hydroxytoluen (BHT);

| vii) | ethylendiamintetraoctová kyselina (EDTA) a její soli a fosfonáty, které nejsou snadno biologicky rozložitelné; |
| --- | --- |

vii)

ethylendiamintetraoctová kyselina (EDTA) a její soli a fosfonáty, které nejsou snadno biologicky rozložitelné;

| viii) | následující konzervační přísady: triklosan, parabeny, formaldehyd a sloučeniny uvolňující formaldehyd; |
| --- | --- |

viii)

následující konzervační přísady: triklosan, parabeny, formaldehyd a sloučeniny uvolňující formaldehyd;

| ix) | následující vonné přísady a složky vonných směsí: hydroxyisohexyl 3-cyklohexen karboxaldehyd (HICC), atranol a chloratranol; |
| --- | --- |

ix)

následující vonné přísady a složky vonných směsí: hydroxyisohexyl 3-cyklohexen karboxaldehyd (HICC), atranol a chloratranol;

| x) | mikroplasty; |
| --- | --- |

x)

mikroplasty;

| xi) | nanostříbro. |
| --- | --- |

xi)

nanostříbro.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění kritéria, v příslušných případech podložené prohlášeními výrobců směsí, kterým potvrdí, že vyjmenované látky a/nebo směsi nejsou v produktu obsaženy.

b)   Nebezpečné látky a směsi

Podle čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 66/2010 nelze ekoznačku EU udělit žádnému produktu, který obsahuje látky, jež splňují kritéria pro klasifikaci pomocí standardních vět o nebezpečnosti nebo R-vět uvedených v tabulce č. 3 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (4) nebo směrnice Rady 67/548/ES (5), nebo který obsahuje látky uvedené v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006. V případě, že je mezní hodnota pro klasifikaci určité látky nebo směsi pomocí standardní věty o nebezpečnosti jiná než hodnota pro klasifikaci pomocí R-věty, má přednost první z nich. R-věty v tabulce č. 3 se obecně vztahují na látky. Nelze-li však získat informace o látkách, použijí se klasifikační pravidla pro směsi.

Látky nebo směsi, které zpracováním mění své vlastnosti tak, že přestanou být biologicky dostupné, nebo které procházejí chemickou přeměnou, jež dříve zjištěné riziko odstraní, jsou z kritéria 3 b) vyňaty.

Tabulka č. 3

Standardní věty o nebezpečnosti a R-věty

| Standardní věta o nebezpečnosti | R-věta |
| --- | --- |
| H300 Při požití může způsobit smrt | R28 |
| H301 Toxický při požití | R25 |
| H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt | R65 |
| H310 Při styku s kůží může způsobit smrt | R27 |
| H311 Toxický při styku s kůží | R24 |
| H330 Při vdechování může způsobit smrt | R23/26 |
| H331 Toxický při vdechování | R23 |
| H340 Může vyvolat genetické poškození | R46 |
| H341 Podezření na vyvolání genetického poškození | R68 |
| H350 Může vyvolat rakovinu | R45 |
| H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování | R49 |
| H351 Podezření na vyvolání rakoviny | R40 |
| H360F Může poškodit reprodukční schopnost | R60 |
| H360D Může poškodit plod v těle matky | R61 |
| H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky | R60/61/60–61 |
| H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky | R60/63 |
| H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti | R61/62 |
| H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti | R62 |
| H361d Podezření na poškození plodu v těle matky | R63 |
| H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky | R62–63 |
| H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka | R64 |
| H370 Způsobuje poškození orgánů | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Může způsobit poškození orgánů | R68/20/21/22 |
| H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici | R48/25/24/23 |
| H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici | R48/20/21/22 |
| H400 Vysoce toxický pro vodní organismy | R50 |
| H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky | R50–53 |
| H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky | R51–53 |
| H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky | R52–53 |
| H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy | R53 |
| EUH059 Nebezpečí pro ozonovou vrstvu | R59 |
| EUH029 Uvolňuje toxický plyn při styku s vodou | R29 |
| EUH031 Uvolňuje toxický plyn při styku s kyselinami | R31 |
| EUH032 Uvolňuje vysoce toxický plyn při styku s kyselinami | R32 |
| EUH070 Toxický při styku s očima | R39–41 |

Standardní věta o nebezpečnosti

R-věta

H300 Při požití může způsobit smrt

R28

H301 Toxický při požití

R25

H304 Při požití a vniknutí do dýchacích cest může způsobit smrt

R65

H310 Při styku s kůží může způsobit smrt

R27

H311 Toxický při styku s kůží

R24

H330 Při vdechování může způsobit smrt

R23/26

H331 Toxický při vdechování

R23

H340 Může vyvolat genetické poškození

R46

H341 Podezření na vyvolání genetického poškození

R68

H350 Může vyvolat rakovinu

R45

H350i Může vyvolat rakovinu při vdechování

R49

H351 Podezření na vyvolání rakoviny

R40

H360F Může poškodit reprodukční schopnost

R60

H360D Může poškodit plod v těle matky

R61

H360FD Může poškodit reprodukční schopnost. Může poškodit plod v těle matky

R60/61/60–61

H360Fd Může poškodit reprodukční schopnost. Podezření na poškození plodu v těle matky

R60/63

H360Df Může poškodit plod v těle matky. Podezření na poškození reprodukční schopnosti

R61/62

H361f Podezření na poškození reprodukční schopnosti

R62

H361d Podezření na poškození plodu v těle matky

R63

H361fd Podezření na poškození reprodukční schopnosti. Podezření na poškození plodu v těle matky

R62–63

H362 Může poškodit kojence prostřednictvím mateřského mléka

R64

H370 Způsobuje poškození orgánů

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Může způsobit poškození orgánů

R68/20/21/22

H372 Způsobuje poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici

R48/25/24/23

H373 Může způsobit poškození orgánů při prodloužené nebo opakované expozici

R48/20/21/22

H400 Vysoce toxický pro vodní organismy

R50

H410 Vysoce toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

R50–53

H411 Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

R51–53

H412 Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

R52–53

H413 Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy

R53

EUH059 Nebezpečí pro ozonovou vrstvu

R59

EUH029 Uvolňuje toxický plyn při styku s vodou

R29

EUH031 Uvolňuje toxický plyn při styku s kyselinami

R31

EUH032 Uvolňuje vysoce toxický plyn při styku s kyselinami

R32

EUH070 Toxický při styku s očima

R39–41

Senzibilizující látky

| H334: Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže | R42 |
| --- | --- |
| H317: Může vyvolat alergickou kožní reakci | R43 |

H334: Při vdechování může vyvolat příznaky alergie nebo astmatu nebo dýchací potíže

R42

H317: Může vyvolat alergickou kožní reakci

R43

Použije-li se čl. 6 odst. 7 nařízení (ES) č. 66/2010, u oplachových kosmetických přípravků neplatí požadavek čl. 6 odst. 6 téhož nařízení pro látky uvedené v tabulce č. 4.

Tabulka č. 4

Látky, pro něž platí výjimka

| Látky | Standardní věty o nebezpečnosti | R-věty |
| --- | --- | --- |
| Povrchově aktivní látky (v celkových koncentracích < 20 % v konečném produktu) | H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky
  H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy | R52–53
  R53 |
| Vonné přísady (6) | H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky
  H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy | R52–53
  R53 |
| Konzervační přísady (7) | H411: Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky
  H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky
  H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy | R51–53
  R52–53
  R53 |
| Pyrithion zinečnatý (ZPT) používaný v šamponech proti lupům | H400: Vysoce toxický pro vodní organismy | R50 |

Látky

Standardní věty o nebezpečnosti

R-věty

Povrchově aktivní látky (v celkových koncentracích < 20 % v konečném produktu)

H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy

R52–53

R53

Vonné přísady (6)

H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy

R52–53

R53

Konzervační přísady (7)

H411: Toxický pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

H412: Škodlivý pro vodní organismy, s dlouhodobými účinky

H413: Může vyvolat dlouhodobé škodlivé účinky pro vodní organismy

R51–53

R52–53

R53

Pyrithion zinečnatý (ZPT) používaný v šamponech proti lupům

H400: Vysoce toxický pro vodní organismy

R50

Posuzování a ověřování: Žadatel prokáže splnění kritéria 3 b) u všech obsažených látek či směsí, které jsou v přípravku přítomny v koncentraci převyšující 0,010 %.

Žadatel předloží prohlášení o splnění kritéria, v příslušných případech podložené prohlášením výrobce či výrobců surovin, že žádná z obsažených látek a/nebo směsí ve formě (formách) a fyzikálním skupenství (skupenstvích) přítomných v přípravku nesplňuje kritéria pro klasifikaci pomocí jedné či více standardních vět o nebezpečnosti či R-vět uvedených v tabulce č. 3.

Prohlášení o tom, že obsažené látky a/nebo směsi, tak jak jsou přítomny v přípravku, nejsou zařazeny do třídy nebezpečnosti, se doloží následujícími technickými informacemi o jejich formě (formách) a fyzikálním skupenství (skupenstvích):

| i) | k látkám, které nejsou registrovány podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a/nebo které ještě nemají harmonizovanou klasifikaci podle CLP, se poskytnou informace podle požadavků vyjmenovaných v příloze VII uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

i)

k látkám, které nejsou registrovány podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a/nebo které ještě nemají harmonizovanou klasifikaci podle CLP, se poskytnou informace podle požadavků vyjmenovaných v příloze VII uvedeného nařízení;

| ii) | k látkám, které jsou registrovány podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a které nesplňují požadavky klasifikace podle CLP, se poskytnou informace založené na registrační dokumentaci podle REACH, která potvrzuje, že látka není zařazena do třídy nebezpečnosti; |
| --- | --- |

ii)

k látkám, které jsou registrovány podle nařízení (ES) č. 1907/2006 a které nesplňují požadavky klasifikace podle CLP, se poskytnou informace založené na registrační dokumentaci podle REACH, která potvrzuje, že látka není zařazena do třídy nebezpečnosti;

| iii) | k látkám, které mají harmonizovanou klasifikaci nebo které dodavatelé sami klasifikovali, se poskytnou bezpečnostní listy, pokud jsou k dispozici. Jestliže bezpečnostní listy k dispozici nejsou nebo je látka klasifikována dodavatelem, musí se poskytnout informace ke klasifikaci látky podle tříd nebezpečnosti v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

iii)

k látkám, které mají harmonizovanou klasifikaci nebo které dodavatelé sami klasifikovali, se poskytnou bezpečnostní listy, pokud jsou k dispozici. Jestliže bezpečnostní listy k dispozici nejsou nebo je látka klasifikována dodavatelem, musí se poskytnout informace ke klasifikaci látky podle tříd nebezpečnosti v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1907/2006;

| iv) | ke směsím se poskytnou bezpečnostní listy, pokud jsou k dispozici. Jestliže bezpečnostní listy k dispozici nejsou, předloží se výpočet klasifikace směsi v souladu s pravidly podle nařízení (ES) č. 1272/2008 spolu s informacemi ke klasifikaci nebezpečnosti směsi v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1907/2006. |
| --- | --- |

iv)

ke směsím se poskytnou bezpečnostní listy, pokud jsou k dispozici. Jestliže bezpečnostní listy k dispozici nejsou, předloží se výpočet klasifikace směsi v souladu s pravidly podle nařízení (ES) č. 1272/2008 spolu s informacemi ke klasifikaci nebezpečnosti směsi v souladu s přílohou II nařízení (ES) č. 1907/2006.

U látek uvedených v přílohách IV a V nařízení (ES) č. 1907/2006, které jsou vyňaty z povinnosti registrace podle čl. 2 odst. 7 písm. a) a b) uvedeného nařízení, postačuje ke splnění kritéria 3 b) prohlášení žadatele.

Žadatel předloží prohlášení o přítomnosti obsažených látek, jež splňují podmínky pro uplatnění výjimky, podložené v příslušných případech prohlášeními výrobce (výrobců) surovin. Je-li to pro uplatnění výjimky zapotřebí, žadatel potvrdí koncentrace těchto obsažených látek v konečném produktu.

c)   Obsažené látky uvedené na seznamu podle čl. 59 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006

Nelze udělit výjimku z vyloučení uvedeného v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 66/2010, pokud jde o obsažené látky, které vzbuzují mimořádné obavy, jsou uvedeny na seznamu podle čl. 59 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006 (8) a jsou přítomny v přípravku v koncentracích vyšších než 0,010 % (hmotnostní podíl).

Posuzování a ověřování: Na seznam látek, které byly identifikovány jako látky vzbuzující mimořádné obavy, se odkazuje k datu podání žádosti. Žadatel příslušnému subjektu poskytne přesné složení přípravku. Žadatel také předloží prohlášení o splnění kritéria 3 c) a související dokumentaci, jako jsou prohlášení o splnění kritéria podepsaná dodavateli materiálů a kopie příslušných bezpečnostních listů pro látky nebo směsi.

d)   Vonné přísady

| i) | Přípravky, které jsou uváděny na trh jako přípravky vytvořené a zamýšlené pro děti, neobsahují vonné přísady. |
| --- | --- |

i)

Přípravky, které jsou uváděny na trh jako přípravky vytvořené a zamýšlené pro děti, neobsahují vonné přísady.

| ii) | Každá obsažená látka nebo směs použitá v přípravku jako vonná přísada musí být vyrobena podle kodexu Mezinárodního sdružení pro vonné látky (IFRA) a musí s ní být podle tohoto kodexu zacházeno. Kodex je uveden na internetových stránkách IFRA: http://www.ifraorg.org. Výrobce se řídí doporučeními norem IFRA, pokud jde o zákaz, omezené použití a zvláštní kritéria čistoty pro materiály. |
| --- | --- |

ii)

Každá obsažená látka nebo směs použitá v přípravku jako vonná přísada musí být vyrobena podle kodexu Mezinárodního sdružení pro vonné látky (IFRA) a musí s ní být podle tohoto kodexu zacházeno. Kodex je uveden na internetových stránkách IFRA: http://www.ifraorg.org. Výrobce se řídí doporučeními norem IFRA, pokud jde o zákaz, omezené použití a zvláštní kritéria čistoty pro materiály.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění kritéria, podložené v příslušných případech prohlášením výrobce vonných přísad.

e)   Konzervační přísady

| i) | Konzervační přísady v přípravku nesmí uvolňovat látky klasifikované v souladu s požadavky kritéria 3 b) nebo se na takové látky rozkládat. |
| --- | --- |

i)

Konzervační přísady v přípravku nesmí uvolňovat látky klasifikované v souladu s požadavky kritéria 3 b) nebo se na takové látky rozkládat.

| ii) | Přípravek může obsahovat konzervační přísady za předpokladu, že nejsou bioakumulativní. Konzervační přísada se nepovažuje za bioakumulativní, je-li BCF < 100 nebo log Kow < 3,0. Jestliže jsou k dispozici obě hodnoty, tj. BCF i log Kow, použije se nejvyšší naměřená hodnota BCF. |
| --- | --- |

ii)

Přípravek může obsahovat konzervační přísady za předpokladu, že nejsou bioakumulativní. Konzervační přísada se nepovažuje za bioakumulativní, je-li BCF < 100 nebo log Kow < 3,0. Jestliže jsou k dispozici obě hodnoty, tj. BCF i log Kow, použije se nejvyšší naměřená hodnota BCF.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění kritéria a spolu s ním kopie bezpečnostních listů veškerých přidaných konzervačních přísad a informace o jejich hodnotách BCF a/nebo log Kow.

f)   Barviva

Barviva v přípravku nesmí být bioakumulativní. Barvivo se nepovažuje za bioakumulativní, je-li BCF < 100 nebo log Kow < 3,0. Jestliže jsou k dispozici obě hodnoty, tj. BCF i log Kow, použije se nejvyšší naměřená hodnota BCF. V případě barviv povolených pro použití v potravinách není nutné předkládat dokumentaci o bioakumulativním potenciálu.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží kopie bezpečnostních listů veškerých přidaných barviv spolu s informacemi o jejich hodnotě BCF a/nebo log Kow nebo dokumenty, kterými zaručí, že barvivo je schváleno pro použití v potravinách.

Kritérium 4 – Obaly

a)   Primární obal

Primární obal je v přímém kontaktu s obsahem.

Žádné další balení přípravku, tak jak je prodáván (např. karton chránící láhev), není povoleno, s výjimkou sekundárního balení, jež seskupuje dva či více produktů (např. přípravek a náhradní náplň).

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění kritéria.

b)   Dopadový kvocient obalů

Dopadový kvocient obalů (packaging impact ratio – PIR) musí být u každého obalu, v němž se přípravek prodává, nižší než 0,28 g obalu na gram přípravku. Na přípravky pro holení balené v kovových aerosolových nádobách se tento požadavek nevztahuje.

PIR se vypočte (u každého z obalů zvlášť) podle následujícího vzorce:

PIR= (W + (Wrefill × F) + N + (Nrefill × F))/(D + (Drefill × F))

kde:

| W | – | hmotnost obalu (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g] |
| --- | --- | --- |
| Wrefill | – | hmotnost obalu náhradní náplně (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g] |
| N | – | hmotnost obalu, který nepochází z obnovitelných zdrojů a není recyklován (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g] |
| Nrefill | – | hmotnost obalu náhradní náplně, který nepochází z obnovitelných zdrojů a není recyklován (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g] |
| D | – | hmotnost přípravku obsaženého v „původním“ balení [g] |
| Drefill | – | hmotnost přípravku dodávaného jako náhradní náplň [g] |
| F | – | počet náhradních náplní, které jsou zapotřebí k dosažení celkového naplnitelného množství; pro výpočet se použije následující vzorec:
  F = V × R/Vrefill
  kde:







  V | – | objemová kapacita původního balení [ml] |
| Vrefill | – | objemová kapacita balení s náhradní náplní [ml] |
| R | – | naplnitelné množství. Jde o počet, kolikrát lze doplnit obsah původního balení. Pokud F není celým číslem, hodnota by se měla zaokrouhlit směrem nahoru na nejbližší celé číslo. |

W

–

hmotnost obalu (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g]

Wrefill

–

hmotnost obalu náhradní náplně (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g]

N

–

hmotnost obalu, který nepochází z obnovitelných zdrojů a není recyklován (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g]

Nrefill

–

hmotnost obalu náhradní náplně, který nepochází z obnovitelných zdrojů a není recyklován (primární obal + poměrná část sekundárního obalu (9) včetně etiket) [g]

D

–

hmotnost přípravku obsaženého v „původním“ balení [g]

Drefill

–

hmotnost přípravku dodávaného jako náhradní náplň [g]

F

–

počet náhradních náplní, které jsou zapotřebí k dosažení celkového naplnitelného množství; pro výpočet se použije následující vzorec:

F = V × R/Vrefill

kde:

V

–

objemová kapacita původního balení [ml]

Vrefill

–

objemová kapacita balení s náhradní náplní [ml]

R

–

naplnitelné množství. Jde o počet, kolikrát lze doplnit obsah původního balení. Pokud F není celým číslem, hodnota by se měla zaokrouhlit směrem nahoru na nejbližší celé číslo.

Jestliže se žádná náhradní náplň nenabízí, vypočte se PIR následovně:

PIR= (W + N)/D

Výrobce uvede počet předpokládaných doplnění, nebo použije standardní hodnoty R = 5 pro plasty a R = 2 pro kartony.

Posuzování a ověřování: Žadatel poskytne výpočet PIR přípravku. Tabulka pro tento výpočet je k dispozici na internetových stránkách ekoznačky EU. Jestliže se přípravek prodává v různých baleních (tj. v baleních o různých objemech), výpočet se poskytne pro každou velikost balení, pro niž bude ekoznačka EU udělena. Žadatel předloží podepsané prohlášení, kolik je v balení obsaženo materiálu recyklovaného po spotřebitelích nebo materiálu pocházejícího z obnovitelných zdrojů, a v příslušných případech popíše nabízený systém doplňování obsahu (druh náplní, objem). Mají-li být schváleny obaly náhradních náplní, žadatel nebo maloobchodník doloží, že náhradní náplně bude možné na trhu koupit.

c)   Řešení primárních obalů

Primární obaly musí být řešeny tak, aby bylo snadné obsah správně dávkovat (toho jde docílit například tím, že otvor v horní části obalu nebude příliš široký) a aby bylo možné nádobu s přípravkem snadno vyprázdnit alespoň z 90 %. Zbytkové množství přípravku v nádobě (R), které musí být menší než 10 %, se vypočte podle následujícího vzorce:

R = ((m2-m3)/(m1-m3)) × 100 [ %]

kde:

| m1 | – | primární obal a přípravek [g] |
| --- | --- | --- |
| m2 | – | primární obal a zbytek přípravku za běžných podmínek užití [g] |
| m3 | – | prázdný a vyčištěný primární obal [g] |

m1

–

primární obal a přípravek [g]

m2

–

primární obal a zbytek přípravku za běžných podmínek užití [g]

m3

–

prázdný a vyčištěný primární obal [g]

Posuzování a ověřování: Žadatel poskytne popis dávkovače a zprávu o zkoušce, v níž uvede výsledky měření zbytkového množství oplachového kosmetického přípravku v balení. Zkušební postup pro měření zbytkového množství je popsán v uživatelské příručce dostupné na internetových stránkách ekoznačky EU.

d)   Řešení plastových obalů pro účely recyklace

Plastové obaly musí být řešeny tak, aby usnadňovaly účinnou recyklaci, a to tím, že nebudou obsahovat potenciální kontaminanty a materiály, o nichž je známo, že brání třídění obalu jako druhotné suroviny nebo opětovnému zpracování nebo že snižují kvalitu recyklátu. Etikety či manžety, uzávěry a v příslušných případech bariérové povlaky nesmí samy ani v kombinaci obsahovat materiály a složky uvedené v tabulce č. 5.

Tabulka č. 5

Materiály a složky vyloučené pro použití v obalových součástech

| Obalová součást | Vyloučené materiály a složky  (10) |
| --- | --- |
| Etiketa nebo manžeta | — | etiketa nebo manžeta z PS v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví, |

Obalová součást

Vyloučené materiály a složky  (10)

Etiketa nebo manžeta

—

etiketa nebo manžeta z PS v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví,

| — | etiketa nebo manžeta z PVC v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví, |
| --- | --- |

—

etiketa nebo manžeta z PVC v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví,

| — | etiketa nebo manžeta z PETG v kombinaci s PET lahví, |
| --- | --- |

—

etiketa nebo manžeta z PETG v kombinaci s PET lahví,

| — | manžety vyrobené z jiného polymeru než láhev, |
| --- | --- |

—

manžety vyrobené z jiného polymeru než láhev,

| — | etikety nebo manžety, které jsou pokovované nebo zatavené v obalu (etiketování pomocí forem neboli „in-mould labelling“) |
| --- | --- |

—

etikety nebo manžety, které jsou pokovované nebo zatavené v obalu (etiketování pomocí forem neboli „in-mould labelling“)

Uzávěr

| — | uzávěr z PS v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví, |
| --- | --- |

—

uzávěr z PS v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví,

| — | uzávěr z PVC v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví, |
| --- | --- |

—

uzávěr z PVC v kombinaci s PET, PP nebo HDPE lahví,

| — | uzávěry a/nebo uzavírací materiály z PETG o hustotě vyšší než 1 g/cm3 v kombinaci s PET lahví, |
| --- | --- |

—

uzávěry a/nebo uzavírací materiály z PETG o hustotě vyšší než 1 g/cm3 v kombinaci s PET lahví,

| — | uzávěry vyrobené z kovu, skla, EVA, |
| --- | --- |

—

uzávěry vyrobené z kovu, skla, EVA,

| — | uzávěry vyrobené ze silikonu. Vyňaty jsou uzávěry ze silikonu o hustotě < 1 g/cm3 v kombinaci s PET lahví a silikonové uzávěry o hustotě > 1 g/cm3 v kombinaci s PP nebo HDPE lahví, |
| --- | --- |

—

uzávěry vyrobené ze silikonu. Vyňaty jsou uzávěry ze silikonu o hustotě < 1 g/cm3 v kombinaci s PET lahví a silikonové uzávěry o hustotě > 1 g/cm3 v kombinaci s PP nebo HDPE lahví,

| — | kovové fólie nebo plomby, které po otevření přípravku zůstanou připevněny k láhvi nebo jejímu uzávěru |
| --- | --- |

—

kovové fólie nebo plomby, které po otevření přípravku zůstanou připevněny k láhvi nebo jejímu uzávěru

Bariérové povlaky

| — | bariéry z polyamidu, EVOH, z funkčních polyolefinů, pokovované bariéry a bariéry blokující světlo |
| --- | --- |

—

bariéry z polyamidu, EVOH, z funkčních polyolefinů, pokovované bariéry a bariéry blokující světlo

Tento požadavek se nevztahuje na pumpičky a aerosolové nádoby.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží podepsané prohlášení o splnění kritéria, v němž uvede materiálové složení obalu (včetně nádoby, etikety či manžety, lepidel, uzávěru a bariérového povlaku), a poskytne vzorek primárního obalu.

Kritérium 5 – Udržitelné získávání palmového oleje, oleje z palmových jader a jejich derivátů

Palmový olej a olej z palmových jader a jejich deriváty používané v přípravku musí pocházet z plantáží, jež splňují kritéria udržitelného hospodářství vypracovaná mnohostrannými organizacemi se širokou členskou základnou zahrnující nevládní organizace, podnikatelský sektor a veřejnou správu.

Posuzování a ověřování: Žadatel předloží osvědčení třetích stran, že palmový olej a olej z palmových jader používaný při výrobě přípravku pochází z udržitelně obhospodařovaných plantáží. Uznána budou osvědčení z programu RSPO (v rámci mechanismů „Identity Preserved“, „Segregation“ nebo „Mass Balance“) nebo jiného rovnocenného programu, který se zakládá na kritériích udržitelného hospodaření vypracovaných více zúčastněnými stranami. V případě chemických derivátů palmového oleje a oleje z palmových jader (11) lze udržitelnost prokázat pomocí systémů „book and claim“, například prostřednictvím programu GreenPalm nebo jemu rovnocenného.

Kritérium 6 – Vhodnost k použití

Schopnost přípravku plnit svou primární funkci (např. čistit, pěstit) a jakékoli udávané sekundární funkce (např. působit proti lupům, chránit barvu) je třeba prokázat laboratorní zkouškou či zkouškami nebo spotřebitelskou zkouškou. Zkoušky se provádějí podle Pokynů k hodnocení účinnosti kosmetických přípravků (Guidelines for the Evaluation of the Efficacy of Cosmetic Products) (12) a podle instrukcí uvedených v uživatelské příručce na internetových stránkách ekoznačky EU.

Posuzování a ověřování: Žadatel zdokumentuje testovací protokol, kterým se zkouška účinnosti přípravku řídila. Předloží výsledky tohoto protokolu prokazující, že přípravek plní své primární a sekundární funkce udávané na etiketě nebo obalu.

Kritérium 7 – Informace uváděné na ekoznačce EU

Nepovinná etiketa s textovým polem bude obsahovat následující text:

| — | Snížený dopad na vodní ekosystémy. |
| --- | --- |

—

Snížený dopad na vodní ekosystémy.

| — | Splňuje přísné požadavky na biologickou rozložitelnost. |
| --- | --- |

—

Splňuje přísné požadavky na biologickou rozložitelnost.

| — | Omezuje odpad z obalů. |
| --- | --- |

—

Omezuje odpad z obalů.

Pokyny k používání nepovinné etikety s textovým polem jsou uvedeny v „Pokynech pro používání loga ekoznačky“ (Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo) na internetové stránce:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Posuzování a ověřování: Žadatel poskytne vzorek etikety přípravku nebo grafickou předlohu obalu, na nichž bude ekoznačka EU umístěna, a podepsané prohlášení o splnění kritéria.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_cs.pdf,

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_cs.pdf

(2)  Číslem DID se rozumí číslo obsažené látky na seznamu DID.

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

(5)  Směrnice Rady ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek (Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1).

(6)  Výjimka platí pouze pro kritérium 3 b). Vonné přísady musí splňovat kritérium 3 d).

(7)  Výjimka platí pouze pro kritérium 3 b). Konzervační přísady musí splňovat kritérium 3 e).

(8)  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

(9)  Poměrná váha skupinového balení (např. 50 % celkové hmotnosti skupinového balení, pokud se spolu prodávají dva produkty).

(10)  EVA – ethylenvinylacetát, EVOH – ethylenvinylalkohol, HDPE – vysokohustotní polyethylen, PET – polyethylentereftalát, PETG – glykolem modifikovaný polyethylentereftalát, PP – polypropylen, PS – polystyren, PVC – polyvinylchlorid.

(11)  Podle definice RSPO v pravidlech RSPO pro deriváty v produktech pro domácnost a osobní hygienu, viz: http://www.greenpalm.org/upload/files/45/RSPO_Guiding_Rules_for_HPC_derivativesV9.pdf.

(12)  Viz https://www.cosmeticseurope.eu/publications-cosmetics-europe-association/guidelines.html?view=item&id=23 a internetové stránky ekoznačky EU.

Dodatek

Seznam z databáze složek detergentů (DID)

Seznam DID (část A) je seznam obsahující informace o toxicitě pro vodní organismy a o biologické rozložitelnosti složek typicky používaných ve složení detergentů. V seznamu jsou uvedeny informace o toxicitě a biologické rozložitelnosti řady látek používaných v mycích, pracích a čisticích prostředcích. Seznam není vyčerpávající, ale v části B seznamu DID se udávají pokyny k určení příslušných výpočetních parametrů u látek, které v seznamu DID nefigurují (např. faktoru toxicity (TF) a faktoru rozkladu (DF), které se používají pro výpočet kritického objemu zředění). Seznam DID je obecným zdrojem informací a látky, které jsou na něm uvedeny, nejsou automaticky schvalovány pro použití v produktech s ekoznačkou EU.

Seznam DID (část A a část B) je k dispozici na internetových stránkách ekoznačky EU:

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_cs.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_cs.pdf

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_cs.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_cs.pdf

U látek bez údajů o toxicitě pro vodní organismy a o rozložitelnosti lze pro posouzení TF a DF využít strukturálních analogií s podobnými látkami. Takovéto strukturální analogie musí schválit příslušný subjekt udělující licenci na ekoznačku EU. Alternativně se použije přístup pro nejméně příznivý scénář, a to s použitím níže uvedených parametrů:

Přístup pro nejméně příznivý scénář:

| | Akutní toxicita | Chronická toxicita | Rozklad |
| --- | --- | --- | --- |
| Obsažená látka | LC50/EC50 | SF(akutní) | TF(akutní) | NOEC (1) | SF(chronická)
   (1) | TF(chronická) | DF | Aerobní | Anaerobní |
| „Název“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutní toxicita

Chronická toxicita

Rozklad

Obsažená látka

LC50/EC50

SF(akutní)

TF(akutní)

NOEC (1)

SF(chronická)
   (1)

TF(chronická)

DF

Aerobní

Anaerobní

„Název“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokládání snadné biologické rozložitelnosti

Pro snadnou biologickou rozložitelnost se použijí tyto zkušební metody:

| 1) | Do 1. prosince 2015:
  Zkušební metody pro snadnou biologickou rozložitelnost stanovené ve směrnici 67/548/EHS, zejména metody popsané v příloze V části C4 uvedené směrnice, nebo jim rovnocenné zkušební metody OECD 301 A–F nebo rovnocenné zkoušky ISO.
  U povrchově aktivních látek neplatí zásada desetidenního časového rámce. Úrovně pro schválení jsou 70 % u zkoušek uvedených v příloze V částech C4-A a C4-B směrnice 67/548/EHS (a jim rovnocenných zkoušek OECD 301 A a E a rovnocenných zkoušek ISO) a 60 % u zkoušek C4-C, D, E a F (a jim rovnocenných zkoušek OECD 301 B, C, D a F a rovnocenných zkoušek ISO).
  Nebo
  Zkušební metody stanovené v nařízení (ES) č. 1272/2008. |
| --- | --- |

1)

Do 1. prosince 2015:

Zkušební metody pro snadnou biologickou rozložitelnost stanovené ve směrnici 67/548/EHS, zejména metody popsané v příloze V části C4 uvedené směrnice, nebo jim rovnocenné zkušební metody OECD 301 A–F nebo rovnocenné zkoušky ISO.

U povrchově aktivních látek neplatí zásada desetidenního časového rámce. Úrovně pro schválení jsou 70 % u zkoušek uvedených v příloze V částech C4-A a C4-B směrnice 67/548/EHS (a jim rovnocenných zkoušek OECD 301 A a E a rovnocenných zkoušek ISO) a 60 % u zkoušek C4-C, D, E a F (a jim rovnocenných zkoušek OECD 301 B, C, D a F a rovnocenných zkoušek ISO).

Nebo

Zkušební metody stanovené v nařízení (ES) č. 1272/2008.

| 2) | Po 1. prosinci 2015:
  Zkušební metody stanovené v nařízení (ES) č. 1272/2008. |
| --- | --- |

2)

Po 1. prosinci 2015:

Zkušební metody stanovené v nařízení (ES) č. 1272/2008.

Dokládání anaerobní biologické rozložitelnosti

Referenční zkouškou pro anaerobní rozložitelnost je zkouška EN ISO 11734, ECETOC č. 28 (červen 1988), OECD 311 nebo rovnocenná zkušební metoda, přičemž konečná rozložitelnost za anaerobních podmínek musí dosahovat 60 %. K prokázání, že se za anaerobních podmínek dosáhlo 60 % konečné rozložitelnosti, lze rovněž použít zkušební metody simulující podmínky v příslušném anaerobním prostředí.

Extrapolace u látek neuvedených na seznamu DID

V případě obsažených látek, které nefigurují na seznamu DID, lze k potřebnému doložení anaerobní biologické rozložitelnosti použít následující postup:

| 1) | Uplatnění přiměřené extrapolace. Výsledky zkoušek u jedné suroviny se použijí k extrapolaci konečné anaerobní rozložitelnosti strukturálně podobných povrchově aktivních látek. Pokud byla potvrzena anaerobní biologická rozložitelnost u určité povrchově aktivní látky (nebo skupiny homologů) podle seznamu DID, lze předpokládat, že anaerobně biologicky rozložitelný je i podobný typ povrchově aktivní látky (např. C12-15 A 1-3 EO sulfát (DID č. 8), a podobnou anaerobní biologickou rozložitelnost lze předpokládat i u C12-15 A 6 EO sulfátu). Pokud byla potvrzena anaerobní biologická rozložitelnost u určité povrchově aktivní látky s použitím odpovídající zkušební metody, lze předpokládat, že anaerobně biologicky rozložitelný je i podobný typ povrchově aktivní látky (např. údaje z literatury potvrzující anaerobní biologickou rozložitelnost povrchově aktivních látek, které patří do skupiny alkylesteramonných solí, lze použít k prokázání podobné anaerobní biologické rozložitelnosti jiných kvartérních amonných solí, které obsahují esterové vazby v alkylovém řetězci (řetězcích)). |
| --- | --- |

1)

Uplatnění přiměřené extrapolace. Výsledky zkoušek u jedné suroviny se použijí k extrapolaci konečné anaerobní rozložitelnosti strukturálně podobných povrchově aktivních látek. Pokud byla potvrzena anaerobní biologická rozložitelnost u určité povrchově aktivní látky (nebo skupiny homologů) podle seznamu DID, lze předpokládat, že anaerobně biologicky rozložitelný je i podobný typ povrchově aktivní látky (např. C12-15 A 1-3 EO sulfát (DID č. 8), a podobnou anaerobní biologickou rozložitelnost lze předpokládat i u C12-15 A 6 EO sulfátu). Pokud byla potvrzena anaerobní biologická rozložitelnost u určité povrchově aktivní látky s použitím odpovídající zkušební metody, lze předpokládat, že anaerobně biologicky rozložitelný je i podobný typ povrchově aktivní látky (např. údaje z literatury potvrzující anaerobní biologickou rozložitelnost povrchově aktivních látek, které patří do skupiny alkylesteramonných solí, lze použít k prokázání podobné anaerobní biologické rozložitelnosti jiných kvartérních amonných solí, které obsahují esterové vazby v alkylovém řetězci (řetězcích)).

| 2) | Provedení screeningové zkoušky na anaerobní rozložitelnost. Je-li potřeba nové zkoušení, provede se screeningová zkouška s použitím EN ISO 11734, ECETOC č. 28 (červen 1988), OECD 311 nebo rovnocenná metoda. |
| --- | --- |

2)

Provedení screeningové zkoušky na anaerobní rozložitelnost. Je-li potřeba nové zkoušení, provede se screeningová zkouška s použitím EN ISO 11734, ECETOC č. 28 (červen 1988), OECD 311 nebo rovnocenná metoda.

| 3) | Provedení zkoušky rozložitelnosti s nízkou dávkou. V případě potřeby nového zkoušení a v případě pokusných problémů při screeningové zkoušce (např. inhibice v důsledku toxicity zkušební látky) se opakuje zkoušení s použitím nízké dávky povrchově aktivní látky a sleduje se rozklad podle měření 14C nebo chemických analýz. Zkoušení s nízkými dávkami lze provádět s použitím OECD 308 (srpen 2000) nebo rovnocenné metody. |
| --- | --- |

3)

Provedení zkoušky rozložitelnosti s nízkou dávkou. V případě potřeby nového zkoušení a v případě pokusných problémů při screeningové zkoušce (např. inhibice v důsledku toxicity zkušební látky) se opakuje zkoušení s použitím nízké dávky povrchově aktivní látky a sleduje se rozklad podle měření 14C nebo chemických analýz. Zkoušení s nízkými dávkami lze provádět s použitím OECD 308 (srpen 2000) nebo rovnocenné metody.

---

(1)  Pokud nebyly zjištěny přijatelné údaje o chronické toxicitě, zůstávají tyto sloupce prázdné. V takovém případě se TF(chronická) rovná TF(akutní).

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/62

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 117/14/COL

ze dne 12. března 2014,

kterým se po devadesáté čtvrté mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory přijetím nových Pokynů k podpoře investic v rámci rizikového financování a prodloužením stávajících Pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“)

S OHLEDEM na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 61 až 63 a na protokol 26 této dohody,

S OHLEDEM na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. b) a na článek 24 této dohody a na článek 1 části I protokolu 3 této dohody,

Vzhledem k těmto důvodům:

Podle článku 24 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uplatňuje Kontrolní úřad ustanovení Dohody o EHP týkající se státní podpory.

Podle čl. 5 odst. 2 písm. b) Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru vydá Kontrolní úřad oznámení nebo pokyny k záležitostem, kterými se Dohoda o EHP zabývá, pokud to tato dohoda nebo Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru výslovně stanoví nebo pokud to Kontrolní úřad považuje za nezbytné.

Evropská komise přijala dne 15. ledna 2014 Pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (1), které vstoupí v platnost dne 1. července 2014. Tato nová pravidla stanoví podmínky, za nichž mohou členské státy EU poskytovat podporu na usnadnění přístupu malých a středních podniků a podniků se střední kapitalizací k financování. Tato nová pravidla nahradí od 1. července 2014 Pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (2).

V Pokynech Evropské komise k státní podpoře investic v rámci rizikového financování je rovněž stanoveno, že se použitelnost Pokynů Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků prodlužuje do 30. června 2014.

Tyto pokyny mají význam rovněž pro Evropský hospodářský prostor.

V celém EHP je v souladu s cílem homogenity stanoveným v článku 1 Dohody o EHP třeba zajistit jednotné uplatňování pravidel EHP pro státní podporu.

Podle bodu II v položce „VŠEOBECNÉ“ přílohy XV Dohody o EHP má Kontrolní úřad po konzultaci s Evropskou komisí přijmout nové pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování odpovídající pokynům přijatým Evropskou komisí.

Nové pokyny nahradí stávající pokyny pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (3). Použitelnost pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků by měla být prodloužena až do vstupu nových pokynů v platnost, tedy do 30. června 2014.

Po konzultaci s Evropskou komisí,

Po konzultaci se státy ESVO dopisem ze dne 12. ledna 2014 na toto téma,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V bodě 80 Pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků se první věta mění takto:

| „(80) | Tyto pokyny přestanou platit dne 30. června 2014.“ |
| --- | --- |

„(80)

Tyto pokyny přestanou platit dne 30. června 2014.“

Článek 2

Pokyny pro státní podporu se mění zavedením nových Pokynů k státní podpoře investic v rámci rizikového financování. Nové pokyny jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí a tvoří jeho nedílnou součást.

Článek 3

Pouze anglické znění je závazné.

V Bruselu dne 12. března 2014.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Frank BÜCHEL

člen kolegia

---

(1)  Úř. věst. C 19, 22.1.2014, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. C 194, 18.8.2006, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. C 126, 7.6.2007, s. 19. Dodatek EHP č. 27, 7.6.2007, s. 1. Změněno dne 15.12.2010 rozhodnutím č. 484/10/COL.

3

---

PŘÍLOHA

ČÁST III: HORIZONTÁLNÍ PRAVIDLA

Státní podpora investic v rámci rizikového financování
   (1)

1.   ÚVOD

| 1) | Na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) může Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) posoudit jako slučitelnou s Dohodou o EHP státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Z důvodů uvedených v těchto pokynech zastává Kontrolní úřad názor, že rozvoj trhu rizikového financování a zlepšení přístupu malých a středních podniků a malých a inovativních podniků se střední tržní kapitalizací k rizikovému financování jsou velmi důležité pro hospodářství států ESVO obecně. |
| --- | --- |

1)

Na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) může Kontrolní úřad ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) posoudit jako slučitelnou s Dohodou o EHP státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Z důvodů uvedených v těchto pokynech zastává Kontrolní úřad názor, že rozvoj trhu rizikového financování a zlepšení přístupu malých a středních podniků a malých a inovativních podniků se střední tržní kapitalizací k rizikovému financování jsou velmi důležité pro hospodářství států ESVO obecně.

| 2) | Podpora rozvoje a rozšiřování nových podniků, zvlášť těch inovativních a s vysokým růstem, může mít velký potenciál z hlediska tvorby pracovních míst. Proto je efektivní trh rizikového financování pro malé a střední podniky zásadní, aby podnikající společnosti měly přístup k nezbytným finančním prostředkům v každé fázi svého rozvoje. |
| --- | --- |

2)

Podpora rozvoje a rozšiřování nových podniků, zvlášť těch inovativních a s vysokým růstem, může mít velký potenciál z hlediska tvorby pracovních míst. Proto je efektivní trh rizikového financování pro malé a střední podniky zásadní, aby podnikající společnosti měly přístup k nezbytným finančním prostředkům v každé fázi svého rozvoje.

| 3) | Navzdory svým vyhlídkám na růst se mohou malé a střední podniky potýkat při získávání přístupu k financím s potížemi, zejména v raných stadiích svého rozvoje. Jádrem těchto potíží je problém asymetrických informací: malé a střední podniky, zvlášť jsou-li nové, nejsou často schopny dokázat investorům svou úvěruschopnost nebo solidnost svých podnikatelských záměrů. Za těchto okolností nemusí typ aktivního mapování, jež investoři provádějí za účelem poskytnutí financí větším společnostem, stát v případě transakcí, které se týkají těchto malých a středních podniků, za investici, protože náklady na mapování jsou v poměru k hodnotě investice příliš vysoké. Bez ohledu na kvalitu svého projektu a na potenciál růstu proto tyto malé a střední podniky pravděpodobně nebudou schopny získat přístup k nezbytným financím, dokud se nebudou moci opřít o prokazatelnou historii a dostatečné zajištění. V důsledku těchto asymetrických informací nemusí trhy pro financování podnikatelské činnosti poskytovat nově vytvořeným malým a středním podnikům s potenciálně vysokým růstem potřebné kapitálové nebo dluhové financování; to vede k přetrvávajícímu selhání kapitálového trhu, jež brání vyrovnávání nabídky a poptávky při ceně přijatelné pro obě strany, což negativně ovlivňuje vyhlídky malých a středních podniků na růst. Se stejným selháním trhu se mohou za určitých okolností potýkat i malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací. |
| --- | --- |

3)

Navzdory svým vyhlídkám na růst se mohou malé a střední podniky potýkat při získávání přístupu k financím s potížemi, zejména v raných stadiích svého rozvoje. Jádrem těchto potíží je problém asymetrických informací: malé a střední podniky, zvlášť jsou-li nové, nejsou často schopny dokázat investorům svou úvěruschopnost nebo solidnost svých podnikatelských záměrů. Za těchto okolností nemusí typ aktivního mapování, jež investoři provádějí za účelem poskytnutí financí větším společnostem, stát v případě transakcí, které se týkají těchto malých a středních podniků, za investici, protože náklady na mapování jsou v poměru k hodnotě investice příliš vysoké. Bez ohledu na kvalitu svého projektu a na potenciál růstu proto tyto malé a střední podniky pravděpodobně nebudou schopny získat přístup k nezbytným financím, dokud se nebudou moci opřít o prokazatelnou historii a dostatečné zajištění. V důsledku těchto asymetrických informací nemusí trhy pro financování podnikatelské činnosti poskytovat nově vytvořeným malým a středním podnikům s potenciálně vysokým růstem potřebné kapitálové nebo dluhové financování; to vede k přetrvávajícímu selhání kapitálového trhu, jež brání vyrovnávání nabídky a poptávky při ceně přijatelné pro obě strany, což negativně ovlivňuje vyhlídky malých a středních podniků na růst. Se stejným selháním trhu se mohou za určitých okolností potýkat i malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací.

| 4) | Důsledky toho, že se určité společnosti nepodaří získat finanční prostředky, mohou dalece přesahovat hranice daného subjektu, a to zejména kvůli růstovým externalitám. V mnoha úspěšných odvětvích dochází k růstu produktivity ne proto, že společnosti přítomné na trhu vykazují zvýšení produktivity, ale protože efektivnější a technologicky vyspělejší společnosti rostou na úkor těch méně efektivních (nebo těch se zastaralými výrobky). Pokud je tento proces narušován tím, že potenciálně úspěšné společnosti nejsou schopny získat finance, budou širší důsledky pro růst produktivity pravděpodobně negativní. Bude-li moci vstoupit na trh širší základna společností, může dojít k podnícení růstu. |
| --- | --- |

4)

Důsledky toho, že se určité společnosti nepodaří získat finanční prostředky, mohou dalece přesahovat hranice daného subjektu, a to zejména kvůli růstovým externalitám. V mnoha úspěšných odvětvích dochází k růstu produktivity ne proto, že společnosti přítomné na trhu vykazují zvýšení produktivity, ale protože efektivnější a technologicky vyspělejší společnosti rostou na úkor těch méně efektivních (nebo těch se zastaralými výrobky). Pokud je tento proces narušován tím, že potenciálně úspěšné společnosti nejsou schopny získat finance, budou širší důsledky pro růst produktivity pravděpodobně negativní. Bude-li moci vstoupit na trh širší základna společností, může dojít k podnícení růstu.

| 5) | Existence mezery ve financování, s níž se potýkají malé a střední podniky a malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací, může tedy odůvodňovat opatření veřejné podpory včetně poskytnutí státní podpory za určitých zvláštních okolností. Pokud je státní podpora na poskytování rizikového financování těmto společnostem správně zacílena, může představovat účinný prostředek ke zmírnění zjištěných selhání trhu a k aktivaci soukromého kapitálu. |
| --- | --- |

5)

Existence mezery ve financování, s níž se potýkají malé a střední podniky a malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací, může tedy odůvodňovat opatření veřejné podpory včetně poskytnutí státní podpory za určitých zvláštních okolností. Pokud je státní podpora na poskytování rizikového financování těmto společnostem správně zacílena, může představovat účinný prostředek ke zmírnění zjištěných selhání trhu a k aktivaci soukromého kapitálu.

| 6) | Přístup malých a středních podniků k finančním prostředkům je pro EHP cílem společného zájmu. Na úrovni EU a EHP bylo přijato několik iniciativ zaměřených na podporu rozvoje malých a středních podniků. Jedním z hlavních cílů je usnadnit malým a středním podnikům přístup k financování. |
| --- | --- |

6)

Přístup malých a středních podniků k finančním prostředkům je pro EHP cílem společného zájmu. Na úrovni EU a EHP bylo přijato několik iniciativ zaměřených na podporu rozvoje malých a středních podniků. Jedním z hlavních cílů je usnadnit malým a středním podnikům přístup k financování.

| 7) | V tomto politickém kontextu Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (2), který přijala Komise v roce 2011, a debata zahájená v roce 2013 zelenou knihou „Dlouhodobé financování evropské ekonomiky“ (3) uznávají, že úspěch Unie sice z velké části závisí na růstu malých a středních podniků, ale že se tyto podniky často potýkají se značnými obtížemi při získávání finančních prostředků. Kontrolní úřad s těmito závěry souhlasí. Cílem proto je zlepšit viditelnost malých a středních podniků a zvýšit přitažlivost a dostupnost finančních trhů pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7)

V tomto politickém kontextu Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (2), který přijala Komise v roce 2011, a debata zahájená v roce 2013 zelenou knihou „Dlouhodobé financování evropské ekonomiky“ (3) uznávají, že úspěch Unie sice z velké části závisí na růstu malých a středních podniků, ale že se tyto podniky často potýkají se značnými obtížemi při získávání finančních prostředků. Kontrolní úřad s těmito závěry souhlasí. Cílem proto je zlepšit viditelnost malých a středních podniků a zvýšit přitažlivost a dostupnost finančních trhů pro malé a střední podniky.

| 8) | V poslední době byly realizovány dvě iniciativy týkající se investičních fondů, a sice (4): nařízení o fondech rizikového kapitálu v Evropě (5), které bylo přijato v roce 2013 a které umožňuje fondům rizikového kapitálu v Unii nabízet své prostředky a získávat kapitál na celém vnitřním trhu, a návrh nařízení o evropských fondech dlouhodobých investic (6), jehož cílem je zavést rámcové podmínky, které by usnadnily provozování soukromých investičních fondů s dlouhodobým závazkem investorů. |
| --- | --- |

8)

V poslední době byly realizovány dvě iniciativy týkající se investičních fondů, a sice (4): nařízení o fondech rizikového kapitálu v Evropě (5), které bylo přijato v roce 2013 a které umožňuje fondům rizikového kapitálu v Unii nabízet své prostředky a získávat kapitál na celém vnitřním trhu, a návrh nařízení o evropských fondech dlouhodobých investic (6), jehož cílem je zavést rámcové podmínky, které by usnadnily provozování soukromých investičních fondů s dlouhodobým závazkem investorů.

| 9) | Kromě těchto zvláštních nařízení zajišťuje regulační rámec pro správu a provozování investičních fondů působících v oblasti rizikového financování, jako např. fondů soukromého kapitálu, směrnice o správcích alternativních investičních fondů (7). |
| --- | --- |

9)

Kromě těchto zvláštních nařízení zajišťuje regulační rámec pro správu a provozování investičních fondů působících v oblasti rizikového financování, jako např. fondů soukromého kapitálu, směrnice o správcích alternativních investičních fondů (7).

| 10) | V roce 2012 Komise zahájila veřejnou konzultaci (8), aby shromáždila informace o rozsahu selhání trhu, které ovlivňuje přístup malých a středních podniků k dluhovému a kapitálovému financování, a o adekvátnosti pokynů ohledně rizikového kapitálu z roku 2006 (9). Z veřejné konzultace vyplynulo, že základní zásady zakotvené v uvedených pokynech představují pevný základ pro poskytování veřejných zdrojů zamýšleným cílovým malým a středním podnikům a zároveň omezují riziko vytěsnění soukromých investic. Veřejná konzultace však také ukázala, že pokyny ohledně rizikového kapitálu jsou často považovány za příliš restriktivní, pokud jde o způsobilé malé a střední podniky, formy financování, nástroje podpory a struktury financování. |
| --- | --- |

10)

V roce 2012 Komise zahájila veřejnou konzultaci (8), aby shromáždila informace o rozsahu selhání trhu, které ovlivňuje přístup malých a středních podniků k dluhovému a kapitálovému financování, a o adekvátnosti pokynů ohledně rizikového kapitálu z roku 2006 (9). Z veřejné konzultace vyplynulo, že základní zásady zakotvené v uvedených pokynech představují pevný základ pro poskytování veřejných zdrojů zamýšleným cílovým malým a středním podnikům a zároveň omezují riziko vytěsnění soukromých investic. Veřejná konzultace však také ukázala, že pokyny ohledně rizikového kapitálu jsou často považovány za příliš restriktivní, pokud jde o způsobilé malé a střední podniky, formy financování, nástroje podpory a struktury financování.

| 11) | Kontrolní úřad sdílí názor na tyto závěry, které lze obdobně použít na Pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (10). |
| --- | --- |

11)

Kontrolní úřad sdílí názor na tyto závěry, které lze obdobně použít na Pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (10).

| 12) | Ve sdělení o modernizaci státní podpory (11) stanovila Komise ambiciózní program modernizace státní podpory založený na třech hlavních cílech:






  a) | podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění; |
| --- | --- | --- |

12)

Ve sdělení o modernizaci státní podpory (11) stanovila Komise ambiciózní program modernizace státní podpory založený na třech hlavních cílech:

a)

podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění;

| b) | zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a současně zintenzivnit spolupráci s členskými státy na prosazování pravidel státní podpory a |
| --- | --- |

b)

zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s největším dopadem na vnitřní trh a současně zintenzivnit spolupráci s členskými státy na prosazování pravidel státní podpory a

| c) | racionalizovat právní úpravu, aby se urychlily rozhodovací postupy. |
| --- | --- |

c)

racionalizovat právní úpravu, aby se urychlily rozhodovací postupy.

| 13) | Kontrolní úřad se řídí touto modernizační iniciativou Komise. Kritéria slučitelnosti stanovená v těchto pokynech proto vycházejí z výše uvedených společných cílů. |
| --- | --- |

13)

Kontrolní úřad se řídí touto modernizační iniciativou Komise. Kritéria slučitelnosti stanovená v těchto pokynech proto vycházejí z výše uvedených společných cílů.

| 14) | Ve světle výše uvedeného se považovalo za vhodné podstatně přezkoumat režim státní podpory použitelný na opatření v oblasti rizikového kapitálu, včetně opatření, na něž se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (12), aby se prosadilo účinnější a účelnější poskytování různých forem rizikového financování širší kategorii způsobilých podniků. Opatření, pro něž platí blokové výjimky, není Kontrolnímu úřadu zapotřebí oznamovat, protože se předpokládá, že tato opatření řeší selhání trhu vhodnými a přiměřenými prostředky a zároveň mají motivační účinek a omezují jakékoliv narušení hospodářské soutěže na minimum. |
| --- | --- |

14)

Ve světle výše uvedeného se považovalo za vhodné podstatně přezkoumat režim státní podpory použitelný na opatření v oblasti rizikového kapitálu, včetně opatření, na něž se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách (12), aby se prosadilo účinnější a účelnější poskytování různých forem rizikového financování širší kategorii způsobilých podniků. Opatření, pro něž platí blokové výjimky, není Kontrolnímu úřadu zapotřebí oznamovat, protože se předpokládá, že tato opatření řeší selhání trhu vhodnými a přiměřenými prostředky a zároveň mají motivační účinek a omezují jakékoliv narušení hospodářské soutěže na minimum.

2.   ROZSAH PŮSOBNOSTI POKYNŮ A DEFINICE

| 15) | Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady uvedené v těchto pokynech na opatření v oblasti rizikového financování, která nevyhovují všem podmínkám stanoveným v obecném nařízení o blokových výjimkách. Dotčený stát ESVO musí taková opatření oznamovat v souladu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a Kontrolní úřad bude provádět posouzení slučitelnosti z hlediska hmotněprávní úpravy v souladu s oddílem 3 těchto pokynů. |
| --- | --- |

15)

Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady uvedené v těchto pokynech na opatření v oblasti rizikového financování, která nevyhovují všem podmínkám stanoveným v obecném nařízení o blokových výjimkách. Dotčený stát ESVO musí taková opatření oznamovat v souladu s čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a Kontrolní úřad bude provádět posouzení slučitelnosti z hlediska hmotněprávní úpravy v souladu s oddílem 3 těchto pokynů.

| 16) | Státy ESVO však mohou také koncipovat opatření v oblasti rizikového financování tak, aby nezahrnovala státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, například proto, že jsou v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, nebo proto, že splňují podmínky platného nařízení de minimis  (13). Tyto případy není třeba Kontrolnímu úřadu oznamovat. |
| --- | --- |

16)

Státy ESVO však mohou také koncipovat opatření v oblasti rizikového financování tak, aby nezahrnovala státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, například proto, že jsou v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, nebo proto, že splňují podmínky platného nařízení de minimis  (13). Tyto případy není třeba Kontrolnímu úřadu oznamovat.

| 17) | Nic v těchto pokynech by nemělo být vykládáno jako zpochybnění slučitelnosti opatření státní podpory, která splňují kritéria kterýchkoliv jiných pokynů, rámců nebo nařízení. Kontrolní úřad bude věnovat zvláštní pozornost skutečnosti, že je třeba předcházet tomu, aby se tyto pokyny využívaly ke sledování politických cílů, které jsou ošetřeny primárně v jiných rámcích, pokynech a nařízeních. |
| --- | --- |

17)

Nic v těchto pokynech by nemělo být vykládáno jako zpochybnění slučitelnosti opatření státní podpory, která splňují kritéria kterýchkoliv jiných pokynů, rámců nebo nařízení. Kontrolní úřad bude věnovat zvláštní pozornost skutečnosti, že je třeba předcházet tomu, aby se tyto pokyny využívaly ke sledování politických cílů, které jsou ošetřeny primárně v jiných rámcích, pokynech a nařízeních.

| 18) | Těmito pokyny nejsou dotčeny jiné typy finančních nástrojů, než jaké jsou zde zahrnuty, např. nástroje pro sekuritizaci stávajících úvěrů, u nichž se posouzení provede podle příslušného právního základu pro státní podporu. |
| --- | --- |

18)

Těmito pokyny nejsou dotčeny jiné typy finančních nástrojů, než jaké jsou zde zahrnuty, např. nástroje pro sekuritizaci stávajících úvěrů, u nichž se posouzení provede podle příslušného právního základu pro státní podporu.

| 19) | Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady uvedené v těchto pokynech pouze na režimy v oblasti rizikového financování. Tyto zásady se nebudou uplatňovat na opatření ad hoc, jejichž předmětem je podpora v rámci rizikového financování jednotlivých podniků, s výjimkou opatření zaměřených na podporu určité zvláštní alternativní obchodní platformy. |
| --- | --- |

19)

Kontrolní úřad bude uplatňovat zásady uvedené v těchto pokynech pouze na režimy v oblasti rizikového financování. Tyto zásady se nebudou uplatňovat na opatření ad hoc, jejichž předmětem je podpora v rámci rizikového financování jednotlivých podniků, s výjimkou opatření zaměřených na podporu určité zvláštní alternativní obchodní platformy.

| 20) | Je nutno připomenout, že opatření podpory v oblasti rizikového financování musí být realizována prostřednictvím finančních zprostředkovatelů nebo alternativních obchodních platforem, s výjimkou daňových pobídek pro přímé investice do způsobilých podniků. Opatření, jímž stát ESVO nebo veřejný subjekt uskuteční přímé investice do podniků bez zapojení zmíněných zprostředkujících subjektů, tudíž nespadá do působnosti pravidel pro státní podporu v rámci rizikového financování obsažených v obecném nařízení o blokových výjimkách a v těchto pokynech. |
| --- | --- |

20)

Je nutno připomenout, že opatření podpory v oblasti rizikového financování musí být realizována prostřednictvím finančních zprostředkovatelů nebo alternativních obchodních platforem, s výjimkou daňových pobídek pro přímé investice do způsobilých podniků. Opatření, jímž stát ESVO nebo veřejný subjekt uskuteční přímé investice do podniků bez zapojení zmíněných zprostředkujících subjektů, tudíž nespadá do působnosti pravidel pro státní podporu v rámci rizikového financování obsažených v obecném nařízení o blokových výjimkách a v těchto pokynech.

| 21) | Vzhledem k prokazatelnější historii a vyššímu zajištění velkých podniků se Kontrolní úřad nedomnívá, že by v souvislosti s jejich přístupem k financím docházelo k obecnému selhání trhu. Opatření v oblasti rizikového financování může být výjimečně zaměřeno v souladu s oddílem 3.3.1 písm. a) na malé podniky se střední tržní kapitalizací nebo v souladu s oddílem 3.3.1 písm. b) na inovativní podniky se střední tržní kapitalizací zabývající se výzkumem, vývojem a inovacemi. |
| --- | --- |

21)

Vzhledem k prokazatelnější historii a vyššímu zajištění velkých podniků se Kontrolní úřad nedomnívá, že by v souvislosti s jejich přístupem k financím docházelo k obecnému selhání trhu. Opatření v oblasti rizikového financování může být výjimečně zaměřeno v souladu s oddílem 3.3.1 písm. a) na malé podniky se střední tržní kapitalizací nebo v souladu s oddílem 3.3.1 písm. b) na inovativní podniky se střední tržní kapitalizací zabývající se výzkumem, vývojem a inovacemi.

| 22) | Společnostem oficiálně kotovaným na burze nebo regulovaném trhu nelze pomoci podporou v oblasti rizikového financování, jelikož jejich kotace je důkazem toho, že jsou schopny přilákat soukromé financování. |
| --- | --- |

22)

Společnostem oficiálně kotovaným na burze nebo regulovaném trhu nelze pomoci podporou v oblasti rizikového financování, jelikož jejich kotace je důkazem toho, že jsou schopny přilákat soukromé financování.

| 23) | Za slučitelná nebudou prohlášena opatření podpory v oblasti rizikového financování, do nichž nejsou zapojeni žádní soukromí investoři. V těchto případech musí stát ESVO zvážit alternativní politické možnosti, které by mohly být pro dosažení týchž cílů a výsledků vhodnější, například regionální investiční podporu nebo podporu na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

23)

Za slučitelná nebudou prohlášena opatření podpory v oblasti rizikového financování, do nichž nejsou zapojeni žádní soukromí investoři. V těchto případech musí stát ESVO zvážit alternativní politické možnosti, které by mohly být pro dosažení týchž cílů a výsledků vhodnější, například regionální investiční podporu nebo podporu na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách.

| 24) | Za slučitelná nebudou prohlášena opatření podpory v oblasti rizikového financování, kdy soukromí investoři nepřebírají žádné citelné riziko nebo kdy výhody plynou v plném rozsahu soukromým investorům. Sdílení rizik a výnosů je nezbytnou podmínkou pro omezení finanční expozice státu a pro zajištění přiměřené návratnosti v jeho prospěch. |
| --- | --- |

24)

Za slučitelná nebudou prohlášena opatření podpory v oblasti rizikového financování, kdy soukromí investoři nepřebírají žádné citelné riziko nebo kdy výhody plynou v plném rozsahu soukromým investorům. Sdílení rizik a výnosů je nezbytnou podmínkou pro omezení finanční expozice státu a pro zajištění přiměřené návratnosti v jeho prospěch.

| 25) | Aniž je dotčena podpora v oblasti rizikového financování v podobě náhradního kapitálu ve smyslu obecného nařízení o blokových výjimkách, podporu v oblasti rizikového financování nelze využít k podpoře odkupů. |
| --- | --- |

25)

Aniž je dotčena podpora v oblasti rizikového financování v podobě náhradního kapitálu ve smyslu obecného nařízení o blokových výjimkách, podporu v oblasti rizikového financování nelze využít k podpoře odkupů.

| 26) | Podpora v oblasti rizikového financování nebude považována za slučitelnou s Dohodou o EHP, bude-li poskytnuta:






  a) | podnikům v obtížích, jak jsou definovány v pokynech Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (14) v platném znění. Malé a střední podniky do sedmi let od jejich prvního komerčního prodeje, které jsou na základě hloubkové kontroly (due diligence) provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilé pro investice v oblasti rizikového financování, se však pro účely těchto pokynů za podniky v obtížích považovat nebudou, pokud nejsou předmětem úpadkového řízení nebo nesplňují podle vnitrostátního práva kritéria pro vyhlášení kolektivního úpadkového řízení na žádost jejich věřitelů; |
| --- | --- | --- |

26)

Podpora v oblasti rizikového financování nebude považována za slučitelnou s Dohodou o EHP, bude-li poskytnuta:

a)

podnikům v obtížích, jak jsou definovány v pokynech Kontrolního úřadu pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (14) v platném znění. Malé a střední podniky do sedmi let od jejich prvního komerčního prodeje, které jsou na základě hloubkové kontroly (due diligence) provedené vybraným finančním zprostředkovatelem způsobilé pro investice v oblasti rizikového financování, se však pro účely těchto pokynů za podniky v obtížích považovat nebudou, pokud nejsou předmětem úpadkového řízení nebo nesplňují podle vnitrostátního práva kritéria pro vyhlášení kolektivního úpadkového řízení na žádost jejich věřitelů;

| b) | podnikům, které obdržely protiprávní státní podporu, jež nebyla v plné výši vrácena. |
| --- | --- |

b)

podnikům, které obdržely protiprávní státní podporu, jež nebyla v plné výši vrácena.

| 27) | Kontrolní úřad nebude tyto pokyny uplatňovat na podporu činností souvisejících s vývozem do třetích zemí nebo států ESVO, konkrétně na podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, na podporu na zakládání a provozování distribučních sítí nebo na jiné běžné výdaje spojené s vývozní činností ani na podporu podmíněnou upřednostňováním domácího zboží oproti zboží dovezenému. |
| --- | --- |

27)

Kontrolní úřad nebude tyto pokyny uplatňovat na podporu činností souvisejících s vývozem do třetích zemí nebo států ESVO, konkrétně na podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, na podporu na zakládání a provozování distribučních sítí nebo na jiné běžné výdaje spojené s vývozní činností ani na podporu podmíněnou upřednostňováním domácího zboží oproti zboží dovezenému.

| 28) | Kontrolní úřad nebude uplatňovat tyto pokyny na opatření, která jako taková podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování vedou k neoddělitelnému porušení práva platného v EHP (15). To se týká zejména:






  a) | opatření, v jejichž případě je podpora podmíněna povinností používat domácí zboží nebo služby; |
| --- | --- | --- |

28)

Kontrolní úřad nebude uplatňovat tyto pokyny na opatření, která jako taková podmínkami, které jsou s nimi spojeny, nebo způsobem svého financování vedou k neoddělitelnému porušení práva platného v EHP (15). To se týká zejména:

a)

opatření, v jejichž případě je podpora podmíněna povinností používat domácí zboží nebo služby;

| b) | opatření, jež porušují článek 31 Dohody o EHP o svobodě usazování a v jejichž případě je podpora podmíněna povinností finančních zprostředkovatelů, jejich správců nebo konečných příjemců mít ústředí na území předmětného státu ESVO nebo je tam přesunout. Tím není dotčen požadavek, aby finanční zprostředkovatelé nebo jejich správci měli potřebnou licenci k provádění investičních a správcovských činností v dotčeném státě ESVO či aby koneční příjemci měli provozovnu a prováděli hospodářské činnosti na území tohoto státu; |
| --- | --- |

b)

opatření, jež porušují článek 31 Dohody o EHP o svobodě usazování a v jejichž případě je podpora podmíněna povinností finančních zprostředkovatelů, jejich správců nebo konečných příjemců mít ústředí na území předmětného státu ESVO nebo je tam přesunout. Tím není dotčen požadavek, aby finanční zprostředkovatelé nebo jejich správci měli potřebnou licenci k provádění investičních a správcovských činností v dotčeném státě ESVO či aby koneční příjemci měli provozovnu a prováděli hospodářské činnosti na území tohoto státu;

| c) | opatření, která porušují článek 40 Dohody o EHP o volném pohybu kapitálu. |
| --- | --- |

c)

opatření, která porušují článek 40 Dohody o EHP o volném pohybu kapitálu.

2.1.   Kritérium subjektu v tržním hospodářství

| 29) | Opatření v oblasti rizikového financování často zahrnují složité systémy, jež vytvářejí pobídky pro určitou skupinu hospodářských subjektů (investorů), aby nabízely rizikové financování jiné skupině subjektů (způsobilým podnikům). V závislosti na koncepci opatření mohou státní podporu přijímat podniky z obou skupin nebo jen jedné z nich, přestože záměrem orgánů veřejné moci může být poskytnutí výhod jen způsobilým podnikům. Na opatřeních v oblasti rizikového financování se navíc vždy podílí jeden nebo více finančních zprostředkovatelů, kteří mohou mít jiné postavení než investoři a koneční příjemci, do nichž se investuje. V takových případech je rovněž nutno posoudit, zda lze finančního zprostředkovatele považovat za subjekt, který přijímá státní podporu. |
| --- | --- |

29)

Opatření v oblasti rizikového financování často zahrnují složité systémy, jež vytvářejí pobídky pro určitou skupinu hospodářských subjektů (investorů), aby nabízely rizikové financování jiné skupině subjektů (způsobilým podnikům). V závislosti na koncepci opatření mohou státní podporu přijímat podniky z obou skupin nebo jen jedné z nich, přestože záměrem orgánů veřejné moci může být poskytnutí výhod jen způsobilým podnikům. Na opatřeních v oblasti rizikového financování se navíc vždy podílí jeden nebo více finančních zprostředkovatelů, kteří mohou mít jiné postavení než investoři a koneční příjemci, do nichž se investuje. V takových případech je rovněž nutno posoudit, zda lze finančního zprostředkovatele považovat za subjekt, který přijímá státní podporu.

| 30) | Obecně lze mít za to, že veřejný zásah nepředstavuje státní podporu, například protože vyhovuje kritériu subjektu v tržním hospodářství. Podle uvedeného kritéria platí, že hospodářské transakce, které jsou prováděny veřejnými orgány nebo podniky v souladu s běžnými tržními podmínkami a které nezvýhodňují jejich protějšek, nepředstavují státní podporu. Aniž je dotčena konečná výsada Soudního dvora ESVO rozhodovat o existenci podpory, tento oddíl stanoví další pokyny k uplatňování kritéria subjektu v tržním hospodářství v oblasti rizikového financování. |
| --- | --- |

30)

Obecně lze mít za to, že veřejný zásah nepředstavuje státní podporu, například protože vyhovuje kritériu subjektu v tržním hospodářství. Podle uvedeného kritéria platí, že hospodářské transakce, které jsou prováděny veřejnými orgány nebo podniky v souladu s běžnými tržními podmínkami a které nezvýhodňují jejich protějšek, nepředstavují státní podporu. Aniž je dotčena konečná výsada Soudního dvora ESVO rozhodovat o existenci podpory, tento oddíl stanoví další pokyny k uplatňování kritéria subjektu v tržním hospodářství v oblasti rizikového financování.

2.1.1.   Podpora investorům

| 31) | Obecně bude mít Kontrolní úřad za to, že investice je v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavuje státní podporu, je-li uskutečněna za symetrických podmínek bez rozdílu mezi veřejnými a soukromými investory (16). Má se za to, že investice proběhla za symetrických podmínek, je-li veřejnými i soukromými investory uskutečněna za týchž podmínek, přičemž obě kategorie subjektů zasahují současně a zásah soukromého investora má reálný ekonomický dopad. |
| --- | --- |

31)

Obecně bude mít Kontrolní úřad za to, že investice je v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavuje státní podporu, je-li uskutečněna za symetrických podmínek bez rozdílu mezi veřejnými a soukromými investory (16). Má se za to, že investice proběhla za symetrických podmínek, je-li veřejnými i soukromými investory uskutečněna za týchž podmínek, přičemž obě kategorie subjektů zasahují současně a zásah soukromého investora má reálný ekonomický dopad.

| 32) | Předpokládá se, že transakce je uskutečňována za stejných podmínek, pokud veřejní a soukromí investoři sdílejí stejná rizika a výnosy a mají v souvislosti se stejnou třídou rizika stejnou míru podřízenosti. Má-li veřejný investor lepší postavení než soukromý investor, například protože v porovnání se soukromými investory dostane dříve prioritní výnos, lze také mít za to, že opatření je v souladu s běžnými tržními podmínkami, pakliže soukromí investoři nezískávají žádné výhody. |
| --- | --- |

32)

Předpokládá se, že transakce je uskutečňována za stejných podmínek, pokud veřejní a soukromí investoři sdílejí stejná rizika a výnosy a mají v souvislosti se stejnou třídou rizika stejnou míru podřízenosti. Má-li veřejný investor lepší postavení než soukromý investor, například protože v porovnání se soukromými investory dostane dříve prioritní výnos, lze také mít za to, že opatření je v souladu s běžnými tržními podmínkami, pakliže soukromí investoři nezískávají žádné výhody.

| 33) | V oblasti rizikového financování se bude mít za to, že transakce veřejných a soukromých investorů jsou uskutečňovány současně, jestliže soukromí a veřejní investoři investují do konečných příjemců společně v rámci jedné investiční transakce. V případě investic prostřednictvím finančních zprostředkovatelů se smíšenou veřejnou a soukromou účastí se bude předpokládat, že investice veřejných a soukromých investorů jsou uskutečňovány současně. |
| --- | --- |

33)

V oblasti rizikového financování se bude mít za to, že transakce veřejných a soukromých investorů jsou uskutečňovány současně, jestliže soukromí a veřejní investoři investují do konečných příjemců společně v rámci jedné investiční transakce. V případě investic prostřednictvím finančních zprostředkovatelů se smíšenou veřejnou a soukromou účastí se bude předpokládat, že investice veřejných a soukromých investorů jsou uskutečňovány současně.

| 34) | Další podmínkou je, že financování poskytované soukromými investory nezávislými na společnostech, do kterých investují, má ve světle celkového objemu investice významný ekonomický dopad (17). Kontrolní úřad se domnívá, že v případě opatření v oblasti rizikového financování lze za ekonomicky významné pokládat 30 % nezávislých soukromých investic. |
| --- | --- |

34)

Další podmínkou je, že financování poskytované soukromými investory nezávislými na společnostech, do kterých investují, má ve světle celkového objemu investice významný ekonomický dopad (17). Kontrolní úřad se domnívá, že v případě opatření v oblasti rizikového financování lze za ekonomicky významné pokládat 30 % nezávislých soukromých investic.

| 35) | Pokud je investice v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, Kontrolní úřad se domnívá, že podniky, do kterých se investuje, nejsou příjemci státní podpory, protože se má za to, že investice, jež získají, se uskutečňují za tržních podmínek. |
| --- | --- |

35)

Pokud je investice v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství, Kontrolní úřad se domnívá, že podniky, do kterých se investuje, nejsou příjemci státní podpory, protože se má za to, že investice, jež získají, se uskutečňují za tržních podmínek.

| 36) | Pokud opatření umožňuje soukromým investorům uskutečňovat v rámci rizikového financování investice do jedné nebo více společností za podmínek, jež jsou pro ně příznivější než pro veřejné investory, kteří investují do týchž společností, může být těmto soukromým investorům poskytována výhoda (nejedná se o investice uskutečněné za symetrických podmínek). Tato výhoda může mít různé podoby, například podobu preferenčních výnosů (výnosová pobídka) nebo podobu menšího vystavení ztrátám v případě nízké výkonnosti uskutečněné operace v porovnání s veřejnými investory (stanovení horního limitu ztráty). |
| --- | --- |

36)

Pokud opatření umožňuje soukromým investorům uskutečňovat v rámci rizikového financování investice do jedné nebo více společností za podmínek, jež jsou pro ně příznivější než pro veřejné investory, kteří investují do týchž společností, může být těmto soukromým investorům poskytována výhoda (nejedná se o investice uskutečněné za symetrických podmínek). Tato výhoda může mít různé podoby, například podobu preferenčních výnosů (výnosová pobídka) nebo podobu menšího vystavení ztrátám v případě nízké výkonnosti uskutečněné operace v porovnání s veřejnými investory (stanovení horního limitu ztráty).

2.1.2.   Podpora finančnímu zprostředkovateli nebo jeho správci

| 37) | Kontrolní úřad obecně zastává názor, že finanční zprostředkovatel je spíše nástrojem pro převod podpory investorům nebo podnikům, do nichž se investuje, než samotným příjemcem podpory, bez ohledu na to, zda je finanční zprostředkovatel právnická osoba, nebo jen soubor aktiv spravovaný nezávislou správcovskou společností. |
| --- | --- |

37)

Kontrolní úřad obecně zastává názor, že finanční zprostředkovatel je spíše nástrojem pro převod podpory investorům nebo podnikům, do nichž se investuje, než samotným příjemcem podpory, bez ohledu na to, zda je finanční zprostředkovatel právnická osoba, nebo jen soubor aktiv spravovaný nezávislou správcovskou společností.

| 38) | Opatření, jež zahrnují přímé převody ve prospěch finančního zprostředkovatele nebo společnou investici finančního zprostředkovatele, však podporu představovat mohou, pakliže se tyto převody či společné investice neuskuteční za podmínek, které by byly přijatelné pro běžný hospodářský subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

38)

Opatření, jež zahrnují přímé převody ve prospěch finančního zprostředkovatele nebo společnou investici finančního zprostředkovatele, však podporu představovat mohou, pakliže se tyto převody či společné investice neuskuteční za podmínek, které by byly přijatelné pro běžný hospodářský subjekt v tržním hospodářství.

| 39) | Spravuje-li opatření v oblasti rizikového financování pověřený subjekt, aniž by tento subjekt investoval společně se státem ESVO, považuje se pověřený subjekt za nástroj pro poskytování finančních prostředků, nikoliv za příjemce podpory, není-li mu poskytnuta nadměrná náhrada. Pokud však pověřený subjekt poskytuje finanční prostředky na opatření nebo investuje společně se státem ESVO podobně, jako činí finanční zprostředkovatelé, bude muset Kontrolní úřad posoudit, zda pověřený subjekt nepobírá státní podporu. |
| --- | --- |

39)

Spravuje-li opatření v oblasti rizikového financování pověřený subjekt, aniž by tento subjekt investoval společně se státem ESVO, považuje se pověřený subjekt za nástroj pro poskytování finančních prostředků, nikoliv za příjemce podpory, není-li mu poskytnuta nadměrná náhrada. Pokud však pověřený subjekt poskytuje finanční prostředky na opatření nebo investuje společně se státem ESVO podobně, jako činí finanční zprostředkovatelé, bude muset Kontrolní úřad posoudit, zda pověřený subjekt nepobírá státní podporu.

| 40) | Pokud jsou správce finančního zprostředkovatele či správcovská společnost (dále jen „správce“) vybráni v otevřeném, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovém řízení nebo pokud jejich odměna plně odpovídá aktuálním úrovním na trhu ve srovnatelných situacích, bude se předpokládat, že uvedení správci nejsou příjemci státní podpory. |
| --- | --- |

40)

Pokud jsou správce finančního zprostředkovatele či správcovská společnost (dále jen „správce“) vybráni v otevřeném, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovém řízení nebo pokud jejich odměna plně odpovídá aktuálním úrovním na trhu ve srovnatelných situacích, bude se předpokládat, že uvedení správci nejsou příjemci státní podpory.

| 41) | Pokud jsou finanční zprostředkovatel a jeho správce veřejnými subjekty a nebyli vybráni otevřeným, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovým řízením, nebudou považováni za příjemce podpory, jestliže je jejich odměna za správu omezena a jejich celková odměna odpovídá běžným tržním podmínkám a je vázána na výkonnost. Veřejní finanční zprostředkovatelé kromě toho musí být řízeni komerčně a jejich správci se musí ve svých investičních rozhodnutích řídit kritériem zisku a musí udržovat tržní odstup od státu. Soukromí investoři musí být vybráni otevřeným, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovým řízením obchod od obchodu. Musí existovat vhodné mechanismy, které vyloučí jakékoliv potenciální vměšování státu do každodenního řízení veřejného fondu. |
| --- | --- |

41)

Pokud jsou finanční zprostředkovatel a jeho správce veřejnými subjekty a nebyli vybráni otevřeným, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovým řízením, nebudou považováni za příjemce podpory, jestliže je jejich odměna za správu omezena a jejich celková odměna odpovídá běžným tržním podmínkám a je vázána na výkonnost. Veřejní finanční zprostředkovatelé kromě toho musí být řízeni komerčně a jejich správci se musí ve svých investičních rozhodnutích řídit kritériem zisku a musí udržovat tržní odstup od státu. Soukromí investoři musí být vybráni otevřeným, transparentním, nediskriminačním a objektivním výběrovým řízením obchod od obchodu. Musí existovat vhodné mechanismy, které vyloučí jakékoliv potenciální vměšování státu do každodenního řízení veřejného fondu.

| 42) | Má-li investice státu prostřednictvím finančního zprostředkovatele podobu úvěrů nebo záruk, včetně protizáruk, a jsou-li splněny podmínky stanovené v pravidlech Kontrolního úřadu o referenčních sazbách (18) nebo o státních podporách poskytovaných ve formě záruk (19), finanční zprostředkovatel nebude považován za příjemce státní podpory. |
| --- | --- |

42)

Má-li investice státu prostřednictvím finančního zprostředkovatele podobu úvěrů nebo záruk, včetně protizáruk, a jsou-li splněny podmínky stanovené v pravidlech Kontrolního úřadu o referenčních sazbách (18) nebo o státních podporách poskytovaných ve formě záruk (19), finanční zprostředkovatel nebude považován za příjemce státní podpory.

| 43) | Skutečnost, že finanční zprostředkovatelé mohou navýšit svá aktiva a jejich správci mohou dosáhnout svými provizemi většího obratu, se považuje pouze za sekundární ekonomický dopad opatření podpory, nikoliv za podporu finančním zprostředkovatelům nebo jejich správcům. Bude-li však opatření v oblasti rizikového financování koncipováno tak, aby směrovalo sekundární dopad na jednotlivé finanční zprostředkovatele označené předem, bude se mít za to, že tito finanční zprostředkovatelé získávají nepřímou podporu. |
| --- | --- |

43)

Skutečnost, že finanční zprostředkovatelé mohou navýšit svá aktiva a jejich správci mohou dosáhnout svými provizemi většího obratu, se považuje pouze za sekundární ekonomický dopad opatření podpory, nikoliv za podporu finančním zprostředkovatelům nebo jejich správcům. Bude-li však opatření v oblasti rizikového financování koncipováno tak, aby směrovalo sekundární dopad na jednotlivé finanční zprostředkovatele označené předem, bude se mít za to, že tito finanční zprostředkovatelé získávají nepřímou podporu.

2.1.3.   Podpora podnikům, do nichž se investuje

| 44) | Je-li na úrovni investorů, finančního zprostředkovatele nebo jeho správců přítomna podpora, bude se Kontrolní úřad obecně domnívat, že je alespoň částečně předávána cílovému podniku. Tak tomu je i tehdy, pokud investiční rozhodnutí přijímají správci finančního zprostředkovatele podle čistě komerční logiky. |
| --- | --- |

44)

Je-li na úrovni investorů, finančního zprostředkovatele nebo jeho správců přítomna podpora, bude se Kontrolní úřad obecně domnívat, že je alespoň částečně předávána cílovému podniku. Tak tomu je i tehdy, pokud investiční rozhodnutí přijímají správci finančního zprostředkovatele podle čistě komerční logiky.

| 45) | Pokud investice do cílových podniků v podobě úvěrů nebo záruk v rámci určitého opatření v oblasti rizikového financování splňují podmínky stanovené v pravidlech Kontrolního úřadu o referenčních sazbách nebo o státních podporách poskytovaných ve formě záruk, uvedené podniky se nebudou považovat za příjemce státní podpory. |
| --- | --- |

45)

Pokud investice do cílových podniků v podobě úvěrů nebo záruk v rámci určitého opatření v oblasti rizikového financování splňují podmínky stanovené v pravidlech Kontrolního úřadu o referenčních sazbách nebo o státních podporách poskytovaných ve formě záruk, uvedené podniky se nebudou považovat za příjemce státní podpory.

2.2.   Podpora v oblasti rizikového financování podléhající oznamovací povinnosti

| 46) | Státy ESVO musí podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru oznamovat opatření v oblasti rizikového financování, která představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (zejména pokud nejsou v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství), nespadají do působnosti nařízení de minimis a nevyhovují všem podmínkám podpory v oblasti rizikového financování stanoveným v obecném nařízení o blokových výjimkách. Kontrolní orgán posuzuje slučitelnost uvedených opatření s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody. Tyto pokyny se zaměřují na ta opatření v oblasti rizikového financování, která budou s největší pravděpodobností shledána slučitelnými s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, s výhradou několika podmínek, jež budou podrobněji vysvětleny v oddíle 3 těchto pokynů. Tato opatření spadají do následujících tří kategorií. |
| --- | --- |

46)

Státy ESVO musí podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru oznamovat opatření v oblasti rizikového financování, která představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (zejména pokud nejsou v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství), nespadají do působnosti nařízení de minimis a nevyhovují všem podmínkám podpory v oblasti rizikového financování stanoveným v obecném nařízení o blokových výjimkách. Kontrolní orgán posuzuje slučitelnost uvedených opatření s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody. Tyto pokyny se zaměřují na ta opatření v oblasti rizikového financování, která budou s největší pravděpodobností shledána slučitelnými s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, s výhradou několika podmínek, jež budou podrobněji vysvětleny v oddíle 3 těchto pokynů. Tato opatření spadají do následujících tří kategorií.

| 47) | Do první kategorie patří opatření v oblasti rizikového financování, která se zaměřují na podniky, jež nesplňují všechny požadavky na způsobilost, které pro podporu v oblasti rizikového financování stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách. U těchto opatření bude Kontrolní úřad požadovat, aby stát ESVO provedl hloubkové posouzení ex ante, neboť selhání trhu postihující způsobilé podniky, na něž se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách, již nelze předpokládat. Tato kategorie zahrnuje zejména opatření zaměřená na následující podniky:






  a) | malé podniky se střední tržní kapitalizací, které přesahují prahové hodnoty stanovené v definici malých a středních podniků v obecném nařízení o blokových výjimkách (20); |
| --- | --- | --- |

47)

Do první kategorie patří opatření v oblasti rizikového financování, která se zaměřují na podniky, jež nesplňují všechny požadavky na způsobilost, které pro podporu v oblasti rizikového financování stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách. U těchto opatření bude Kontrolní úřad požadovat, aby stát ESVO provedl hloubkové posouzení ex ante, neboť selhání trhu postihující způsobilé podniky, na něž se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách, již nelze předpokládat. Tato kategorie zahrnuje zejména opatření zaměřená na následující podniky:

a)

malé podniky se střední tržní kapitalizací, které přesahují prahové hodnoty stanovené v definici malých a středních podniků v obecném nařízení o blokových výjimkách (20);

| b) | inovativní podniky se střední tržní kapitalizací zabývající se výzkumem, vývojem a inovacemi; |
| --- | --- |

b)

inovativní podniky se střední tržní kapitalizací zabývající se výzkumem, vývojem a inovacemi;

| c) | podniky, které získaly počáteční investici v oblasti rizikového financování více než sedm let po prvním komerčním prodeji; |
| --- | --- |

c)

podniky, které získaly počáteční investici v oblasti rizikového financování více než sedm let po prvním komerčním prodeji;

| d) | podniky vyžadující celkovou investici v oblasti rizikového financování, jež převyšuje strop stanovený v obecném nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

d)

podniky vyžadující celkovou investici v oblasti rizikového financování, jež převyšuje strop stanovený v obecném nařízení o blokových výjimkách;

| e) | alternativní obchodní platformy, které nesplňují podmínky obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

e)

alternativní obchodní platformy, které nesplňují podmínky obecného nařízení o blokových výjimkách.

| 48) | Druhá kategorie sestává z opatření, jejichž koncepční parametry se liší od parametrů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, ale která jsou zaměřena na tytéž způsobilé podniky vymezené v uvedeném nařízení. U těchto opatření je třeba existenci selhání trhu prokázat pouze v rozsahu, v jakém je nutno zdůvodnit využití parametrů nad rámec omezení stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách. Do této kategorie patří zejména následující případy:






  a) | finanční nástroje s nižší účastí soukromých investorů, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- | --- |

48)

Druhá kategorie sestává z opatření, jejichž koncepční parametry se liší od parametrů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, ale která jsou zaměřena na tytéž způsobilé podniky vymezené v uvedeném nařízení. U těchto opatření je třeba existenci selhání trhu prokázat pouze v rozsahu, v jakém je nutno zdůvodnit využití parametrů nad rámec omezení stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách. Do této kategorie patří zejména následující případy:

a)

finanční nástroje s nižší účastí soukromých investorů, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách;

| b) | finanční nástroje s vyššími koncepčními parametry, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

b)

finanční nástroje s vyššími koncepčními parametry, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách;

| c) | jiné finanční nástroje než záruky, kde jsou finanční zprostředkovatelé, investoři nebo správci fondů vybíráni tím způsobem, že je upřednostňována ochrana před potenciálními ztrátami (stanovení horního limitu ztráty) před prioritními výnosy v případě ziskovosti investice (výnosové pobídky); |
| --- | --- |

c)

jiné finanční nástroje než záruky, kde jsou finanční zprostředkovatelé, investoři nebo správci fondů vybíráni tím způsobem, že je upřednostňována ochrana před potenciálními ztrátami (stanovení horního limitu ztráty) před prioritními výnosy v případě ziskovosti investice (výnosové pobídky);

| d) | daňové pobídky pro korporátní investory, včetně finančních zprostředkovatelů nebo jejich správců, kteří působí jako spoluinvestoři. |
| --- | --- |

d)

daňové pobídky pro korporátní investory, včetně finančních zprostředkovatelů nebo jejich správců, kteří působí jako spoluinvestoři.

| 49) | Třetí kategorie se týká velkých režimů, které nespadají do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách kvůli svému vysokému rozpočtu. Při práci na posouzení Kontrolní úřad ověří, zda jsou splněny podmínky, které pro podporu v oblasti rizikového financování stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, a pokud by tomu tak bylo, pak zhodnotí, zda je koncepce daného opatření vhodná ve světle hodnocení ex ante, na němž se zakládá oznámení. Pokud určitý velký režim všechny podmínky způsobilosti a slučitelnosti vymezené ve výše uvedených ustanoveních nesplní, Kontrolní úřad náležitě zváží důkazy poskytnuté v rámci hodnocení ex ante, jak co se týče existence selhání trhu, tak co se týče vhodnosti koncepce opatření. Kromě toho vypracuje hloubkové posouzení potenciálních negativních účinků, jež by takové režimy mohly mít na dotčených trzích. |
| --- | --- |

49)

Třetí kategorie se týká velkých režimů, které nespadají do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách kvůli svému vysokému rozpočtu. Při práci na posouzení Kontrolní úřad ověří, zda jsou splněny podmínky, které pro podporu v oblasti rizikového financování stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, a pokud by tomu tak bylo, pak zhodnotí, zda je koncepce daného opatření vhodná ve světle hodnocení ex ante, na němž se zakládá oznámení. Pokud určitý velký režim všechny podmínky způsobilosti a slučitelnosti vymezené ve výše uvedených ustanoveních nesplní, Kontrolní úřad náležitě zváží důkazy poskytnuté v rámci hodnocení ex ante, jak co se týče existence selhání trhu, tak co se týče vhodnosti koncepce opatření. Kromě toho vypracuje hloubkové posouzení potenciálních negativních účinků, jež by takové režimy mohly mít na dotčených trzích.

| 50) | V jednom opatření v oblasti rizikového financování mohou být zkombinovány různé prvky popsané v bodech 47 až 49, s výhradou příslušných odůvodnění podložených úplnou analýzou selhání trhu. |
| --- | --- |

50)

V jednom opatření v oblasti rizikového financování mohou být zkombinovány různé prvky popsané v bodech 47 až 49, s výhradou příslušných odůvodnění podložených úplnou analýzou selhání trhu.

| 51) | Kromě odchylek, jež jsou výslovně povoleny v těchto pokynech, budou výše uvedené kategorie opatření podléhajících oznamovací povinnosti posuzovány podle všech ostatních podmínek slučitelnosti, které jsou pro podporu v oblasti rizikového financování stanoveny v obecném nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

51)

Kromě odchylek, jež jsou výslovně povoleny v těchto pokynech, budou výše uvedené kategorie opatření podléhajících oznamovací povinnosti posuzovány podle všech ostatních podmínek slučitelnosti, které jsou pro podporu v oblasti rizikového financování stanoveny v obecném nařízení o blokových výjimkách.

2.3.   Definice

| 52) | Pro účely těchto pokynů se rozumí:






  i) | „alternativní obchodní platformou“ mnohostranný systém obchodování, jak je definován v čl. 4 odst. 1 bodě 15 směrnice 2004/39/ES (21), v němž většinu finančních nástrojů přijatých k obchodování emitují malé a střední podniky; |
| --- | --- | --- |

52)

Pro účely těchto pokynů se rozumí:

i)

„alternativní obchodní platformou“ mnohostranný systém obchodování, jak je definován v čl. 4 odst. 1 bodě 15 směrnice 2004/39/ES (21), v němž většinu finančních nástrojů přijatých k obchodování emitují malé a střední podniky;

| ii) | „tržním odstupem“, že se podmínky investiční transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek státního vlivu; |
| --- | --- |

ii)

„tržním odstupem“, že se podmínky investiční transakce mezi smluvními stranami neliší od podmínek, jež by byly sjednány mezi nezávislými podniky, a že nezahrnují prvek státního vlivu;

| iii) | „odkupem“ koupě alespoň kontrolního podílu na vlastním kapitálu podniku od současných akcionářů k převzetí jeho aktiv a činností; |
| --- | --- |

iii)

„odkupem“ koupě alespoň kontrolního podílu na vlastním kapitálu podniku od současných akcionářů k převzetí jeho aktiv a činností;

| iv) | „způsobilými podniky“ malé a střední podniky a malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

iv)

„způsobilými podniky“ malé a střední podniky a malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací;

| v) | „pověřeným subjektem“ Evropská investiční banka, Evropský investiční fond, mezinárodní finanční instituce, jejímž podílníkem je stát ESVO, nebo finanční instituce usazená ve státě ESVO zaměřená na dosažení veřejného zájmu pod kontrolou orgánu veřejné moci, veřejnoprávního subjektu či soukromoprávního subjektu pověřeného výkonem veřejné služby. Pověřený subjekt lze vybrat nebo přímo jmenovat v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (22) nebo jakéhokoliv následného právního předpisu, kterým se tato směrnice zcela nebo částečně nahrazuje; |
| --- | --- |

v)

„pověřeným subjektem“ Evropská investiční banka, Evropský investiční fond, mezinárodní finanční instituce, jejímž podílníkem je stát ESVO, nebo finanční instituce usazená ve státě ESVO zaměřená na dosažení veřejného zájmu pod kontrolou orgánu veřejné moci, veřejnoprávního subjektu či soukromoprávního subjektu pověřeného výkonem veřejné služby. Pověřený subjekt lze vybrat nebo přímo jmenovat v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (22) nebo jakéhokoliv následného právního předpisu, kterým se tato směrnice zcela nebo částečně nahrazuje;

| vi) | „kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu určitému podniku investorem přímo či nepřímo výměnou za vlastnictví odpovídajícího podílu v daném podniku; |
| --- | --- |

vi)

„kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu určitému podniku investorem přímo či nepřímo výměnou za vlastnictví odpovídajícího podílu v daném podniku;

| vii) | „výstupem“ likvidace účasti finančního zprostředkovatele nebo investora, včetně obchodního prodeje, odpisů, vyplacení akcií či splacení úvěrů, prodeje jinému finančnímu zprostředkovateli nebo jinému investorovi, prodeje finanční instituci a prodeje cestou veřejné nabídky, včetně primárních veřejných nabídek akcií; |
| --- | --- |

vii)

„výstupem“ likvidace účasti finančního zprostředkovatele nebo investora, včetně obchodního prodeje, odpisů, vyplacení akcií či splacení úvěrů, prodeje jinému finančnímu zprostředkovateli nebo jinému investorovi, prodeje finanční instituci a prodeje cestou veřejné nabídky, včetně primárních veřejných nabídek akcií;

| viii) | „přiměřenou mírou návratnosti“ předpokládaná vnitřní míra návratnosti, která se rovná diskontní sazbě upravené o riziko, do níž se promítá rizikovost investice a povaha a objem kapitálu, který budou soukromí investoři investovat; |
| --- | --- |

viii)

„přiměřenou mírou návratnosti“ předpokládaná vnitřní míra návratnosti, která se rovná diskontní sazbě upravené o riziko, do níž se promítá rizikovost investice a povaha a objem kapitálu, který budou soukromí investoři investovat;

| ix) | „konečným příjemcem“ způsobilý podnik, který získal investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování; |
| --- | --- |

ix)

„konečným příjemcem“ způsobilý podnik, který získal investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování;

| x) | „finančním zprostředkovatelem“ jakákoliv finanční instituce bez ohledu na její formu a vlastnictví, včetně fondu fondů, soukromých investičních fondů, veřejných investičních fondů, bank, mikrofinančních institucí a záručních společností; |
| --- | --- |

x)

„finančním zprostředkovatelem“ jakákoliv finanční instituce bez ohledu na její formu a vlastnictví, včetně fondu fondů, soukromých investičních fondů, veřejných investičních fondů, bank, mikrofinančních institucí a záručních společností;

| xi) | „prvním komerčním prodejem“ první prodej realizovaný podnikem na trhu výrobků nebo služeb, s výjimkou omezeného prodeje za účelem otestování trhu; |
| --- | --- |

xi)

„prvním komerčním prodejem“ první prodej realizovaný podnikem na trhu výrobků nebo služeb, s výjimkou omezeného prodeje za účelem otestování trhu;

| xii) | „tranší nesoucí ztrátu jako první“ nejpodřízenější riziková tranše, která nese nejvyšší riziko ztrát, zahrnující předpokládané ztráty cílového portfolia; |
| --- | --- |

xii)

„tranší nesoucí ztrátu jako první“ nejpodřízenější riziková tranše, která nese nejvyšší riziko ztrát, zahrnující předpokládané ztráty cílového portfolia;

| xiii) | „následnou investicí“ dodatečná investice do společnosti, jež následuje po jednom či více předchozích kolech investic v rámci rizikového financování; |
| --- | --- |

xiii)

„následnou investicí“ dodatečná investice do společnosti, jež následuje po jednom či více předchozích kolech investic v rámci rizikového financování;

| xiv) | „zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za celek nebo část nových úvěrových transakcí třetí osoby v rámci rizikového financování, např. dluhových, leasingových či kvazikapitálových nástrojů; |
| --- | --- |

xiv)

„zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za celek nebo část nových úvěrových transakcí třetí osoby v rámci rizikového financování, např. dluhových, leasingových či kvazikapitálových nástrojů;

| xv) | „záručním limitem“ maximální expozice veřejného investora vyjádřená jako procentuální podíl celkových investic do portfolia krytého zárukou; |
| --- | --- |

xv)

„záručním limitem“ maximální expozice veřejného investora vyjádřená jako procentuální podíl celkových investic do portfolia krytého zárukou;

| xvi) | „mírou zajištění“ procentní sazba pokrytí ztrát veřejným investorem z každé způsobilé transakce v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování; |
| --- | --- |

xvi)

„mírou zajištění“ procentní sazba pokrytí ztrát veřejným investorem z každé způsobilé transakce v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování;

| xvii) | „nezávislým soukromým investorem“ soukromý investor, který není podílníkem způsobilého podniku, do něhož investuje, včetně tzv. podnikatelských andělů a finančních institucí bez ohledu na jejich vlastnictví, pokud nesou plné riziko za své investice; v případě vzniku nové společnosti se má za to, že jsou všichni soukromí investoři, včetně zakladatelů, na této společnosti nezávislí; |
| --- | --- |

xvii)

„nezávislým soukromým investorem“ soukromý investor, který není podílníkem způsobilého podniku, do něhož investuje, včetně tzv. podnikatelských andělů a finančních institucí bez ohledu na jejich vlastnictví, pokud nesou plné riziko za své investice; v případě vzniku nové společnosti se má za to, že jsou všichni soukromí investoři, včetně zakladatelů, na této společnosti nezávislí;

| xviii) | „inovativním podnikem se střední tržní kapitalizací“ podnik se střední tržní kapitalizací, jehož náklady na výzkum, vývoj a inovace, jak jsou definovány v obecném nařízení o blokových výjimkách, představují a) přinejmenším 15 % jeho celkových provozních nákladů alespoň v jednom ze tří let předcházejících první investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování nebo b) přinejmenším 10 % celkových provozních nákladů za rok ve třech letech předcházejících první investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování; |
| --- | --- |

xviii)

„inovativním podnikem se střední tržní kapitalizací“ podnik se střední tržní kapitalizací, jehož náklady na výzkum, vývoj a inovace, jak jsou definovány v obecném nařízení o blokových výjimkách, představují a) přinejmenším 15 % jeho celkových provozních nákladů alespoň v jednom ze tří let předcházejících první investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování nebo b) přinejmenším 10 % celkových provozních nákladů za rok ve třech letech předcházejících první investici v rámci opatření státní podpory v oblasti rizikového financování;

| xix) | „úvěrovým nástrojem“ dohoda, která věřitele zavazuje k tomu, aby dal dlužníkovi k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je dlužník povinen splatit v dohodnuté lhůtě; může mít formu úvěru nebo jiných nástrojů financování, včetně leasingu, jejichž hlavní vlastností je, že věřiteli přinášejí minimální výnos; |
| --- | --- |

xix)

„úvěrovým nástrojem“ dohoda, která věřitele zavazuje k tomu, aby dal dlužníkovi k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je dlužník povinen splatit v dohodnuté lhůtě; může mít formu úvěru nebo jiných nástrojů financování, včetně leasingu, jejichž hlavní vlastností je, že věřiteli přinášejí minimální výnos;

| xx) | „podnikem se střední tržní kapitalizací“ pro účely těchto pokynů podnik s nejvýše 1 500 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3, 4 a 5 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Pro účely uplatňování těchto pokynů se několik subjektů považuje za jeden podnik, je-li splněna jakákoliv podmínka uvedená v čl. 3 odst. 3 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Touto definicí nejsou dotčeny jiné definice používané pro uplatňování finančních nástrojů v programech EU/EHP, které nejsou spojeny se státní podporou; |
| --- | --- |

xx)

„podnikem se střední tržní kapitalizací“ pro účely těchto pokynů podnik s nejvýše 1 500 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3, 4 a 5 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Pro účely uplatňování těchto pokynů se několik subjektů považuje za jeden podnik, je-li splněna jakákoliv podmínka uvedená v čl. 3 odst. 3 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Touto definicí nejsou dotčeny jiné definice používané pro uplatňování finančních nástrojů v programech EU/EHP, které nejsou spojeny se státní podporou;

| xxi) | „fyzickou osobou“ osoba jiná než právnická, která není podnikem ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP; |
| --- | --- |

xxi)

„fyzickou osobou“ osoba jiná než právnická, která není podnikem ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP;

| xxii) | „novým úvěrem“ nově iniciovaný úvěrový nástroj určený k financování nových investic nebo pracovního kapitálu, s výjimkou refinancování stávajících úvěrů; |
| --- | --- |

xxii)

„novým úvěrem“ nově iniciovaný úvěrový nástroj určený k financování nových investic nebo pracovního kapitálu, s výjimkou refinancování stávajících úvěrů;

| xxiii) | „náhradním kapitálem“ koupě stávajících podílů ve společnosti od dřívějšího investora nebo podílníka; |
| --- | --- |

xxiii)

„náhradním kapitálem“ koupě stávajících podílů ve společnosti od dřívějšího investora nebo podílníka;

| xxiv) | „investicí v oblasti rizikového financování“ kapitálové a kvazikapitálové investice, úvěry včetně leasingů, záruky či jejich kombinace poskytnuté způsobilým podnikům; |
| --- | --- |

xxiv)

„investicí v oblasti rizikového financování“ kapitálové a kvazikapitálové investice, úvěry včetně leasingů, záruky či jejich kombinace poskytnuté způsobilým podnikům;

| xxv) | „kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice, není zajištěno pro případ nesplacení a jeho výnos pro držitele je založen především na ziscích nebo ztrátách cílového podniku. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, nezajištěného a podřízeného (včetně mezaninového dluhu), který lze v některých případech převést na kapitál, nebo prioritních akcií; |
| --- | --- |

xxv)

„kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice, není zajištěno pro případ nesplacení a jeho výnos pro držitele je založen především na ziscích nebo ztrátách cílového podniku. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, nezajištěného a podřízeného (včetně mezaninového dluhu), který lze v některých případech převést na kapitál, nebo prioritních akcií;

| xxvi) | „malým nebo středním podnikem“ podnik vymezený v příloze I obecného nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

xxvi)

„malým nebo středním podnikem“ podnik vymezený v příloze I obecného nařízení o blokových výjimkách;

| xxvii) | „malým podnikem se střední tržní kapitalizací“ podnik s nejvýše 499 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3 až 5 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách, jehož roční obrat nepřesahuje 100 milionů EUR nebo jehož bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 86 milionů EUR. Pro účely uplatňování těchto pokynů se několik subjektů považuje za jeden podnik, je-li splněna jakákoliv podmínka uvedená v čl. 3 odst. 3 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Touto definicí nejsou dotčeny jiné definice používané pro uplatňování finančních nástrojů v programech EU/EHP, které nejsou spojeny se státní podporou; |
| --- | --- |

xxvii)

„malým podnikem se střední tržní kapitalizací“ podnik s nejvýše 499 zaměstnanci, spočítanými v souladu s články 3 až 5 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách, jehož roční obrat nepřesahuje 100 milionů EUR nebo jehož bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 86 milionů EUR. Pro účely uplatňování těchto pokynů se několik subjektů považuje za jeden podnik, je-li splněna jakákoliv podmínka uvedená v čl. 3 odst. 3 přílohy I obecného nařízení o blokových výjimkách. Touto definicí nejsou dotčeny jiné definice používané pro uplatňování finančních nástrojů v programech EU/EHP, které nejsou spojeny se státní podporou;

| xxviii) | „celkovým financováním“ maximální celková výše investice do způsobilého podniku prostřednictvím jedné nebo více investic v oblasti rizikového financování, včetně následných investic, v rámci jakéhokoliv opatření státní podpory v oblasti rizikového financování, přičemž jsou vyloučeny zcela soukromé investice poskytnuté za tržních podmínek a mimo rozsah působnosti opatření státní podpory v oblasti rizikového financování; |
| --- | --- |

xxviii)

„celkovým financováním“ maximální celková výše investice do způsobilého podniku prostřednictvím jedné nebo více investic v oblasti rizikového financování, včetně následných investic, v rámci jakéhokoliv opatření státní podpory v oblasti rizikového financování, přičemž jsou vyloučeny zcela soukromé investice poskytnuté za tržních podmínek a mimo rozsah působnosti opatření státní podpory v oblasti rizikového financování;

| xxix) | „nekotovaným podnikem“ podnik, který není uveden na oficiálním seznamu burzy, s výjimkou alternativních obchodních platforem. |
| --- | --- |

xxix)

„nekotovaným podnikem“ podnik, který není uveden na oficiálním seznamu burzy, s výjimkou alternativních obchodních platforem.

3.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY V OBLASTI RIZIKOVÉHO FINANCOVÁNÍ

3.1.   Společné zásady posuzování

| 53) | Při posuzování, zda je oznámené opatření podpory možno považovat za slučitelné s Dohodou o EHP, Kontrolní úřad obecně analyzuje, zda koncepce opatření podpory zajišťuje, aby pozitivní dopad podpory na dosažení cíle společného zájmu převažoval nad jejími potenciálně negativními účinky na obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP (dále jen „smluvní strany“) a na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

53)

Při posuzování, zda je oznámené opatření podpory možno považovat za slučitelné s Dohodou o EHP, Kontrolní úřad obecně analyzuje, zda koncepce opatření podpory zajišťuje, aby pozitivní dopad podpory na dosažení cíle společného zájmu převažoval nad jejími potenciálně negativními účinky na obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP (dále jen „smluvní strany“) a na hospodářskou soutěž.

| 54) | Sdělení o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 požadovalo, aby byly určeny a vymezeny společné zásady, jimiž se bude řídit posuzování slučitelnosti veškerých opatření podpory. Za tímto účelem bude Kontrolní úřad považovat opatření podpory za slučitelné s Dohodou o EHP, pouze pokud bude vyhovovat každému z následujících kritérií:






  a) | podíl na plnění jasně vymezeného cíle společného zájmu: opatření státní podpory musí být zaměřeno na cíl společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (oddíl 3.2); |
| --- | --- | --- |

54)

Sdělení o modernizaci státní podpory ze dne 8. května 2012 požadovalo, aby byly určeny a vymezeny společné zásady, jimiž se bude řídit posuzování slučitelnosti veškerých opatření podpory. Za tímto účelem bude Kontrolní úřad považovat opatření podpory za slučitelné s Dohodou o EHP, pouze pokud bude vyhovovat každému z následujících kritérií:

a)

podíl na plnění jasně vymezeného cíle společného zájmu: opatření státní podpory musí být zaměřeno na cíl společného zájmu v souladu s čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (oddíl 3.2);

| b) | potřeba státního zásahu: opatření státní podpory se musí orientovat na situaci, kdy podpora může napravením selhání trhu přinést výrazné zlepšení, které nemůže zajistit trh sám (oddíl 3.3); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: opatření státní podpory se musí orientovat na situaci, kdy podpora může napravením selhání trhu přinést výrazné zlepšení, které nemůže zajistit trh sám (oddíl 3.3);

| c) | vhodnost opatření státní podpory: opatření státní podpory musí být politickým nástrojem vhodným k řešení cíle společného zájmu (oddíl 3.4); |
| --- | --- |

c)

vhodnost opatření státní podpory: opatření státní podpory musí být politickým nástrojem vhodným k řešení cíle společného zájmu (oddíl 3.4);

| d) | motivační účinek: opatření státní podpory musí změnit chování dotčeného podniku (podniků) tak, že se budou zabývat další činností, kterou by bez podpory neprováděly nebo by ji prováděly omezeně či jinak (oddíl 3.5); |
| --- | --- |

d)

motivační účinek: opatření státní podpory musí změnit chování dotčeného podniku (podniků) tak, že se budou zabývat další činností, kterou by bez podpory neprováděly nebo by ji prováděly omezeně či jinak (oddíl 3.5);

| e) | přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum): opatření státní podpory musí být omezeno na minimum nutné k podnícení dodatečné investice nebo činnosti dotčeného podniku (podniků) (oddíl 3.6); |
| --- | --- |

e)

přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum): opatření státní podpory musí být omezeno na minimum nutné k podnícení dodatečné investice nebo činnosti dotčeného podniku (podniků) (oddíl 3.6);

| f) | zamezení přílišným negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami: negativní účinky opatření státní podpory musí být dostatečně omezené, aby celková bilance opatření byla pozitivní (oddíl 3.7); |
| --- | --- |

f)

zamezení přílišným negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami: negativní účinky opatření státní podpory musí být dostatečně omezené, aby celková bilance opatření byla pozitivní (oddíl 3.7);

| g) | transparentnost podpory: státy ESVO, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem příslušným předpisům a informacím o poskytnuté podpoře (oddíl 3.8). |
| --- | --- |

g)

transparentnost podpory: státy ESVO, Kontrolní úřad, hospodářské subjekty a veřejnost musí mít snadný přístup ke všem příslušným předpisům a informacím o poskytnuté podpoře (oddíl 3.8).

| 55) | Na celkovou bilanci některých kategorií režimů lze dále uplatnit požadavek hodnocení ex post popsaný v níže uvedeném oddíle 4. V takových případech může Kontrolní úřad omezit dobu trvání daných režimů a stanovit možnost oznámit jejich prodloužení. |
| --- | --- |

55)

Na celkovou bilanci některých kategorií režimů lze dále uplatnit požadavek hodnocení ex post popsaný v níže uvedeném oddíle 4. V takových případech může Kontrolní úřad omezit dobu trvání daných režimů a stanovit možnost oznámit jejich prodloužení.

| 56) | Při posuzování slučitelnosti jakékoliv podpory s Dohodou o EHP vezme Kontrolní úřad v úvahu veškerá řízení o porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP, která se mohou týkat příjemce podpory a která mohou mít význam pro posouzení podpory podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (23). |
| --- | --- |

56)

Při posuzování slučitelnosti jakékoliv podpory s Dohodou o EHP vezme Kontrolní úřad v úvahu veškerá řízení o porušení článků 53 nebo 54 Dohody o EHP, která se mohou týkat příjemce podpory a která mohou mít význam pro posouzení podpory podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP (23).

3.2.   Podíl na plnění cíle společného zájmu

| 57) | Státní podpora musí přispívat k dosažení jednoho nebo více cílů společného zájmu ve smyslu čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. U podpory v oblasti rizikového financování je obecným politickým cílem zlepšit poskytování financí životaschopným malým a středním podnikům od jejich raného rozvoje až po fázi růstu a za určitých okolností malým a inovativním podnikům se střední tržní kapitalizací, tak aby se v EHP v dlouhodobějším horizontu vytvořil konkurenceschopný trh podnikového financování, což by mělo přispět k celkovému hospodářskému růstu. |
| --- | --- |

57)

Státní podpora musí přispívat k dosažení jednoho nebo více cílů společného zájmu ve smyslu čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP. U podpory v oblasti rizikového financování je obecným politickým cílem zlepšit poskytování financí životaschopným malým a středním podnikům od jejich raného rozvoje až po fázi růstu a za určitých okolností malým a inovativním podnikům se střední tržní kapitalizací, tak aby se v EHP v dlouhodobějším horizontu vytvořil konkurenceschopný trh podnikového financování, což by mělo přispět k celkovému hospodářskému růstu.

3.2.1.   Konkrétní politické cíle sledované opatřením

| 58) | Opatření musí vymezovat konkrétní politické cíle s ohledem na obecné politické cíle stanovené v bodě 57 výše. Za tímto účelem musí stát ESVO provést posouzení ex ante, v jehož rámci vytyčí politické cíle a definuje příslušné ukazatele výkonnosti. Rozsah a doba trvání opatření by měly být adekvátní politickým cílům. Mezi ukazateli výkonnosti mohou v zásadě figurovat:






  a) | požadovaná nebo předpokládaná investice soukromého sektoru; |
| --- | --- | --- |

58)

Opatření musí vymezovat konkrétní politické cíle s ohledem na obecné politické cíle stanovené v bodě 57 výše. Za tímto účelem musí stát ESVO provést posouzení ex ante, v jehož rámci vytyčí politické cíle a definuje příslušné ukazatele výkonnosti. Rozsah a doba trvání opatření by měly být adekvátní politickým cílům. Mezi ukazateli výkonnosti mohou v zásadě figurovat:

a)

požadovaná nebo předpokládaná investice soukromého sektoru;

| b) | předpokládaný počet konečných příjemců, do kterých se má investovat, včetně počtu začínajících malých a středních podniků; |
| --- | --- |

b)

předpokládaný počet konečných příjemců, do kterých se má investovat, včetně počtu začínajících malých a středních podniků;

| c) | odhadovaný počet nových podniků vytvořených během provádění opatření v oblasti rizikového financování a v důsledku investic v oblasti rizikového financování; |
| --- | --- |

c)

odhadovaný počet nových podniků vytvořených během provádění opatření v oblasti rizikového financování a v důsledku investic v oblasti rizikového financování;

| d) | počet pracovních míst, která jsou v podnicích z řad konečných příjemců vytvořena v období od data první investice v rámci rizikového financování, která je součástí opatření v oblasti rizikového financování, až do výstupu; |
| --- | --- |

d)

počet pracovních míst, která jsou v podnicích z řad konečných příjemců vytvořena v období od data první investice v rámci rizikového financování, která je součástí opatření v oblasti rizikového financování, až do výstupu;

| e) | v příslušných případech podíl investic uskutečněných ve shodě s kritériem subjektu v tržním hospodářství; |
| --- | --- |

e)

v příslušných případech podíl investic uskutečněných ve shodě s kritériem subjektu v tržním hospodářství;

| f) | milníky a lhůty, ve kterých mají být investovány určité předem vymezené částky nebo procento z rozpočtu; |
| --- | --- |

f)

milníky a lhůty, ve kterých mají být investovány určité předem vymezené částky nebo procento z rozpočtu;

| g) | předpokládaná návratnost/výnos investic; |
| --- | --- |

g)

předpokládaná návratnost/výnos investic;

| h) | v příslušných případech patentové přihlášky podané konečnými příjemci během provádění opatření v oblasti rizikového financování. |
| --- | --- |

h)

v příslušných případech patentové přihlášky podané konečnými příjemci během provádění opatření v oblasti rizikového financování.

| 59) | Ukazatele uvedené v bodě 58 mají význam jak pro vyhodnocení účinnosti opatření, tak pro posouzení oprávněnosti investičních strategií vypracovaných finančním zprostředkovatelem v souvislosti s výběrovým řízením. |
| --- | --- |

59)

Ukazatele uvedené v bodě 58 mají význam jak pro vyhodnocení účinnosti opatření, tak pro posouzení oprávněnosti investičních strategií vypracovaných finančním zprostředkovatelem v souvislosti s výběrovým řízením.

3.2.2.   Finanční zprostředkovatelé dosahující politických cílů

| 60) | Mají-li finanční zprostředkovatelé, kteří se podílejí na opatření v oblasti rizikového financování, dosáhnout příslušných politických cílů, musí splňovat podmínky stanovené v bodech 61 a 62. |
| --- | --- |

60)

Mají-li finanční zprostředkovatelé, kteří se podílejí na opatření v oblasti rizikového financování, dosáhnout příslušných politických cílů, musí splňovat podmínky stanovené v bodech 61 a 62.

| 61) | Investiční strategie finančního zprostředkovatele musí být v souladu s politickými cíli opatření. V rámci výběrového řízení musí finanční zprostředkovatelé prokázat, jak jejich navrhovaná investiční strategie může přispět k dosažení politických záměrů a cílů. |
| --- | --- |

61)

Investiční strategie finančního zprostředkovatele musí být v souladu s politickými cíli opatření. V rámci výběrového řízení musí finanční zprostředkovatelé prokázat, jak jejich navrhovaná investiční strategie může přispět k dosažení politických záměrů a cílů.

| 62) | Daný stát ESVO musí zajistit, aby investiční strategie zprostředkovatelů vždy zůstala v souladu s dohodnutými politickými cíli, například prostřednictvím vhodných mechanismů monitorování a předkládání zpráv a účasti zástupců veřejných investorů v zastupitelských orgánech finančních zprostředkovatelů, jako jsou dozorčí rada nebo poradní výbor. Vhodná řídicí struktura musí zajistit, aby byl pro podstatné změny investiční strategie nutný předchozí souhlas státu ESVO. Aby se vyloučily jakékoli pochybnosti, stát ESVO se nesmí přímo podílet na jednotlivých rozhodnutích o investicích a o odprodejích. |
| --- | --- |

62)

Daný stát ESVO musí zajistit, aby investiční strategie zprostředkovatelů vždy zůstala v souladu s dohodnutými politickými cíli, například prostřednictvím vhodných mechanismů monitorování a předkládání zpráv a účasti zástupců veřejných investorů v zastupitelských orgánech finančních zprostředkovatelů, jako jsou dozorčí rada nebo poradní výbor. Vhodná řídicí struktura musí zajistit, aby byl pro podstatné změny investiční strategie nutný předchozí souhlas státu ESVO. Aby se vyloučily jakékoli pochybnosti, stát ESVO se nesmí přímo podílet na jednotlivých rozhodnutích o investicích a o odprodejích.

3.3.   Potřeba státního zásahu

| 63) | Státní podpora může být odůvodněná jen tehdy, je-li zaměřena na konkrétní selhání trhu, které se dotýká plnění společného cíle. Kontrolní úřad se domnívá, že pokud jde o přístup malých a středních podniků k financím, neexistuje žádné obecné selhání trhu, ale pouze selhání týkající se určitých skupin malých a středních podniků v závislosti na konkrétním hospodářském kontextu předmětného státu ESVO. To platí zvláště, nikoli však výhradně u malých a středních podniků v raných stadiích, které navzdory svým vyhlídkám na růst nejsou schopny investorům prokázat svou úvěruschopnost nebo solidnost svých podnikatelských záměrů. Rozsah tohoto selhání trhu jak z hlediska postižených společností, tak z hlediska jejich kapitálových požadavků se může lišit v závislosti na odvětví, ve kterém působí. V důsledku asymetrických informací je pro trh obtížné posoudit poměr rizika a výnosů těchto malých a středních podniků a jejich schopnost dosáhnout rizikově upravené návratnosti. Potíže, které uvedené malé a střední podniky zažívají při sdílení informací o kvalitě svého projektu, jejich vnímaná rizikovost a slabá úvěruschopnost vedou k vysokým transakčním nákladům a nákladům na zprostředkování a mohou zvýšit neochotu investorů nést riziko. S podobnými potížemi se mohou potýkat malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací, které tudíž mohou být postiženy stejným selháním trhu. |
| --- | --- |

63)

Státní podpora může být odůvodněná jen tehdy, je-li zaměřena na konkrétní selhání trhu, které se dotýká plnění společného cíle. Kontrolní úřad se domnívá, že pokud jde o přístup malých a středních podniků k financím, neexistuje žádné obecné selhání trhu, ale pouze selhání týkající se určitých skupin malých a středních podniků v závislosti na konkrétním hospodářském kontextu předmětného státu ESVO. To platí zvláště, nikoli však výhradně u malých a středních podniků v raných stadiích, které navzdory svým vyhlídkám na růst nejsou schopny investorům prokázat svou úvěruschopnost nebo solidnost svých podnikatelských záměrů. Rozsah tohoto selhání trhu jak z hlediska postižených společností, tak z hlediska jejich kapitálových požadavků se může lišit v závislosti na odvětví, ve kterém působí. V důsledku asymetrických informací je pro trh obtížné posoudit poměr rizika a výnosů těchto malých a středních podniků a jejich schopnost dosáhnout rizikově upravené návratnosti. Potíže, které uvedené malé a střední podniky zažívají při sdílení informací o kvalitě svého projektu, jejich vnímaná rizikovost a slabá úvěruschopnost vedou k vysokým transakčním nákladům a nákladům na zprostředkování a mohou zvýšit neochotu investorů nést riziko. S podobnými potížemi se mohou potýkat malé a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací, které tudíž mohou být postiženy stejným selháním trhu.

| 64) | Opatření v oblasti rizikového financování proto musí být stanoveno na základě posouzení ex ante, které prokáže existenci mezery ve financování, jež postihuje způsobilé podniky v cílové fázi rozvoje, v cílové zeměpisné oblasti, případně v cílovém hospodářském odvětví. Opatření v oblasti rizikového financování musí být koncipováno tak, aby řešilo selhání trhu prokázané v posouzení ex ante. |
| --- | --- |

64)

Opatření v oblasti rizikového financování proto musí být stanoveno na základě posouzení ex ante, které prokáže existenci mezery ve financování, jež postihuje způsobilé podniky v cílové fázi rozvoje, v cílové zeměpisné oblasti, případně v cílovém hospodářském odvětví. Opatření v oblasti rizikového financování musí být koncipováno tak, aby řešilo selhání trhu prokázané v posouzení ex ante.

| 65) | Musí být zanalyzovány strukturální i cyklické problémy (tj. problémy související s krizí), které vedou k neoptimálnímu objemu soukromého financování. V posouzení se musí zejména komplexně analyzovat zdroje financování dostupné způsobilým podnikům, přičemž se musí zohlednit počet stávajících finančních zprostředkovatelů v cílové zeměpisné oblasti, jejich veřejná nebo soukromá povaha, objemy investic zaměřených na příslušný segment trhu, počet potenciálně způsobilých podniků a průměrné hodnoty jednotlivých transakcí. Tato analýza by měla vycházet z údajů za pět let předcházejících oznámení daného opatření v oblasti rizikového financování a na základě toho by měla odhadnout povahu a rozsah mezery ve financování, tj. objem neuspokojené poptávky způsobilých podniků po financování. |
| --- | --- |

65)

Musí být zanalyzovány strukturální i cyklické problémy (tj. problémy související s krizí), které vedou k neoptimálnímu objemu soukromého financování. V posouzení se musí zejména komplexně analyzovat zdroje financování dostupné způsobilým podnikům, přičemž se musí zohlednit počet stávajících finančních zprostředkovatelů v cílové zeměpisné oblasti, jejich veřejná nebo soukromá povaha, objemy investic zaměřených na příslušný segment trhu, počet potenciálně způsobilých podniků a průměrné hodnoty jednotlivých transakcí. Tato analýza by měla vycházet z údajů za pět let předcházejících oznámení daného opatření v oblasti rizikového financování a na základě toho by měla odhadnout povahu a rozsah mezery ve financování, tj. objem neuspokojené poptávky způsobilých podniků po financování.

| 66) | Posouzení ex ante by mělo být vypracováno ideálně nezávislým subjektem na základě objektivních a aktuálních důkazů. Státy ESVO mohou předložit již existující posouzení za předpokladu, že bylo uskutečněno nejdéle tři roky předtím, než bylo dané opatření v oblasti rizikového financování oznámeno. Při zkoumání závěrů posouzení ex ante si Kontrolní úřad vyhrazuje právo zpochybnit platnost údajů s ohledem na dostupné důkazy. |
| --- | --- |

66)

Posouzení ex ante by mělo být vypracováno ideálně nezávislým subjektem na základě objektivních a aktuálních důkazů. Státy ESVO mohou předložit již existující posouzení za předpokladu, že bylo uskutečněno nejdéle tři roky předtím, než bylo dané opatření v oblasti rizikového financování oznámeno. Při zkoumání závěrů posouzení ex ante si Kontrolní úřad vyhrazuje právo zpochybnit platnost údajů s ohledem na dostupné důkazy.

| 67) | Aby se zajistilo, že se finanční zprostředkovatelé, kteří se na opatření podílejí, budou zaměřovat na zjištěná selhání trhu, musí probíhat hloubková kontrola – ta bude zárukou komerčně solidní investiční strategie, jež se bude soustřeďovat na vytyčené politické cíle a bude dodržovat definované způsobilostní požadavky a omezení, co se týče financování. Státy ESVO musí zejména vybrat finanční zprostředkovatele, kteří mohou prokázat, že jejich navrhovaná investiční strategie je komerčně solidní a zahrnuje náležitou politiku diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí investic. |
| --- | --- |

67)

Aby se zajistilo, že se finanční zprostředkovatelé, kteří se na opatření podílejí, budou zaměřovat na zjištěná selhání trhu, musí probíhat hloubková kontrola – ta bude zárukou komerčně solidní investiční strategie, jež se bude soustřeďovat na vytyčené politické cíle a bude dodržovat definované způsobilostní požadavky a omezení, co se týče financování. Státy ESVO musí zejména vybrat finanční zprostředkovatele, kteří mohou prokázat, že jejich navrhovaná investiční strategie je komerčně solidní a zahrnuje náležitou politiku diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí investic.

| 68) | Posouzení ex ante navíc musí vzít v úvahu konkrétní selhání trhu, kterým čelí způsobilé cílové podniky, na základě dalších pokynů stanovených v bodech 69 až 88. |
| --- | --- |

68)

Posouzení ex ante navíc musí vzít v úvahu konkrétní selhání trhu, kterým čelí způsobilé cílové podniky, na základě dalších pokynů stanovených v bodech 69 až 88.

3.3.1.   Opatření zaměřená na kategorie podniků mimo působnost obecného nařízení o blokových výjimkách

a)   Malé podniky se střední tržní kapitalizací

| 69) | Působnost obecného nařízení o blokových výjimkách je omezena na způsobilé malé a střední podniky. Určité podniky, které z hlediska počtu zaměstnanců a/nebo finančních prahových hodnot definici malých a středních podniků nevyhovují, však mohou narážet na podobná finanční omezení. |
| --- | --- |

69)

Působnost obecného nařízení o blokových výjimkách je omezena na způsobilé malé a střední podniky. Určité podniky, které z hlediska počtu zaměstnanců a/nebo finančních prahových hodnot definici malých a středních podniků nevyhovují, však mohou narážet na podobná finanční omezení.

| 70) | Rozšíření způsobilých podniků v rámci opatření v oblasti rizikového financování o malé podniky se střední tržní kapitalizací může být odůvodněné, představuje-li pro soukromé investory pobídku k investování do diverzifikovanějšího portfolia s lepšími možnostmi vstupu a výstupu. Zahrnutí malých podniků se střední tržní kapitalizací do portfolia pravděpodobně sníží rizikovost na úrovni portfolia, a tudíž zvýší návratnost investic. Může se tedy jednat o zvláště účinný způsob, jak přilákat institucionální investory do rizikovějších společností v raných stadiích vývoje. |
| --- | --- |

70)

Rozšíření způsobilých podniků v rámci opatření v oblasti rizikového financování o malé podniky se střední tržní kapitalizací může být odůvodněné, představuje-li pro soukromé investory pobídku k investování do diverzifikovanějšího portfolia s lepšími možnostmi vstupu a výstupu. Zahrnutí malých podniků se střední tržní kapitalizací do portfolia pravděpodobně sníží rizikovost na úrovni portfolia, a tudíž zvýší návratnost investic. Může se tedy jednat o zvláště účinný způsob, jak přilákat institucionální investory do rizikovějších společností v raných stadiích vývoje.

| 71) | Ve světle výše uvedeného a za předpokladu, že posouzení ex ante obsahuje v tomto směru náležité ekonomické důkazy, může být podpora malých podniků se střední tržní kapitalizací odůvodněná. Ve svém posouzení bude brát Kontrolní úřad v úvahu náročnost práce a kapitálovou náročnost cílových podniků i další kritéria odrážející zvláštní finanční omezení, která postihují malé podniky se střední tržní kapitalizací (například dostatečné zajištění velkého úvěru). |
| --- | --- |

71)

Ve světle výše uvedeného a za předpokladu, že posouzení ex ante obsahuje v tomto směru náležité ekonomické důkazy, může být podpora malých podniků se střední tržní kapitalizací odůvodněná. Ve svém posouzení bude brát Kontrolní úřad v úvahu náročnost práce a kapitálovou náročnost cílových podniků i další kritéria odrážející zvláštní finanční omezení, která postihují malé podniky se střední tržní kapitalizací (například dostatečné zajištění velkého úvěru).

b)   Inovativní podniky se střední tržní kapitalizací

| 72) | Na finanční omezení srovnatelná s těmi, která postihují malé a střední podniky, by za určitých okolností mohly narážet i podniky se střední tržní kapitalizací. To může být například případ podniků se střední tržní kapitalizací, které se zabývají výzkumem, vývojem a inovacemi, provádějí počáteční investici do výrobních zařízení, včetně tržní replikace, a jejichž historie neumožňuje potenciálním investorům dospět k příslušným předpokladům, pokud jde o budoucí tržní vyhlídky výsledků těchto činností. V takovémto případě mohou inovativní podniky se střední tržní kapitalizací potřebovat státní podporu v oblasti rizikového financování, aby mohly zvýšit své výrobní kapacity na udržitelnou úroveň, kdy budou schopny samy přilákat soukromé financování. Jak je uvedeno v oddíle 3.3.1 písm. a), zahrnutí těchto inovativních podniků se střední tržní kapitalizací do investičního portfolia může být účinným způsobem, jak může finanční zprostředkovatel nabídnout diverzifikovanější soubor investičních příležitostí, který zaujme větší počet potenciálních investorů. |
| --- | --- |

72)

Na finanční omezení srovnatelná s těmi, která postihují malé a střední podniky, by za určitých okolností mohly narážet i podniky se střední tržní kapitalizací. To může být například případ podniků se střední tržní kapitalizací, které se zabývají výzkumem, vývojem a inovacemi, provádějí počáteční investici do výrobních zařízení, včetně tržní replikace, a jejichž historie neumožňuje potenciálním investorům dospět k příslušným předpokladům, pokud jde o budoucí tržní vyhlídky výsledků těchto činností. V takovémto případě mohou inovativní podniky se střední tržní kapitalizací potřebovat státní podporu v oblasti rizikového financování, aby mohly zvýšit své výrobní kapacity na udržitelnou úroveň, kdy budou schopny samy přilákat soukromé financování. Jak je uvedeno v oddíle 3.3.1 písm. a), zahrnutí těchto inovativních podniků se střední tržní kapitalizací do investičního portfolia může být účinným způsobem, jak může finanční zprostředkovatel nabídnout diverzifikovanější soubor investičních příležitostí, který zaujme větší počet potenciálních investorů.

c)   Podniky, které získávají počáteční investici v oblasti rizikového financování více než sedm let od prvního komerčního prodeje

| 73) | Obecné nařízení o blokových výjimkách se vztahuje na malé a střední podniky, které získávají počáteční investici v rámci opatření v oblasti rizikového financování před prvním komerčním prodejem na trhu nebo do sedmi let od prvního komerčního prodeje. Bloková výjimka se po uplynutí tohoto sedmiletého období vztahuje pouze na následné investice. U některých typů podniků lze však mít za to, že jsou stále ve fázi expanze/počátečního růstu, jestliže ani po uplynutí tohoto sedmiletého období dostatečně neprokázaly svůj potenciál přinášet výnosy a/nebo nemají dostatečně přesvědčivou historii a zajištění. To se může týkat vysoce rizikových odvětví, například biotechnologického, kulturního a tvůrčího, a obecněji inovativních malých a středních podniků (24). Podniky, které mají dostatek kapitálu z vnitřních zdrojů na financování svých počátečních činností, mohou navíc potřebovat vnější financování až v pozdější fázi, například aby zvýšily své kapacity při přechodu z malého podnikání na větší. To může vyžadovat vyšší investice, než jaké dokážou uspokojit z vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

73)

Obecné nařízení o blokových výjimkách se vztahuje na malé a střední podniky, které získávají počáteční investici v rámci opatření v oblasti rizikového financování před prvním komerčním prodejem na trhu nebo do sedmi let od prvního komerčního prodeje. Bloková výjimka se po uplynutí tohoto sedmiletého období vztahuje pouze na následné investice. U některých typů podniků lze však mít za to, že jsou stále ve fázi expanze/počátečního růstu, jestliže ani po uplynutí tohoto sedmiletého období dostatečně neprokázaly svůj potenciál přinášet výnosy a/nebo nemají dostatečně přesvědčivou historii a zajištění. To se může týkat vysoce rizikových odvětví, například biotechnologického, kulturního a tvůrčího, a obecněji inovativních malých a středních podniků (24). Podniky, které mají dostatek kapitálu z vnitřních zdrojů na financování svých počátečních činností, mohou navíc potřebovat vnější financování až v pozdější fázi, například aby zvýšily své kapacity při přechodu z malého podnikání na větší. To může vyžadovat vyšší investice, než jaké dokážou uspokojit z vlastních zdrojů.

| 74) | Proto lze povolit opatření, v jejichž rámci dochází k počáteční investici více než sedm let od prvního komerčního prodeje cílového podniku. Za takových okolností může Kontrolní úřad požadovat, aby opatření zřetelně vymezovalo způsobilé podniky ve světle důkazů, jež plynou z posouzení ex ante ohledně existence konkrétního selhání trhu, kterému tyto podniky čelí. |
| --- | --- |

74)

Proto lze povolit opatření, v jejichž rámci dochází k počáteční investici více než sedm let od prvního komerčního prodeje cílového podniku. Za takových okolností může Kontrolní úřad požadovat, aby opatření zřetelně vymezovalo způsobilé podniky ve světle důkazů, jež plynou z posouzení ex ante ohledně existence konkrétního selhání trhu, kterému tyto podniky čelí.

d)   Podniky vyžadující investici v oblasti rizikového financování, která převyšuje strop stanovený v obecném nařízení o blokových výjimkách

| 75) | Obecné nařízení o blokových výjimkách stanoví maximální celkovou výši rizikového financování na jeden způsobilý podnik, včetně následných investic. V některých odvětvích, kde jsou náklady na počáteční výzkum nebo investice poměrně vysoké, například u věd o živé přírodě či u „zelených“ technologií nebo energetiky, však tato částka nemusí postačovat k dosažení všech potřebných kol investic a k nasměrování společnosti k udržitelnému růstu. Proto může být za určitých podmínek odůvodněné povolit vyšší částku celkových investic do způsobilých podniků. |
| --- | --- |

75)

Obecné nařízení o blokových výjimkách stanoví maximální celkovou výši rizikového financování na jeden způsobilý podnik, včetně následných investic. V některých odvětvích, kde jsou náklady na počáteční výzkum nebo investice poměrně vysoké, například u věd o živé přírodě či u „zelených“ technologií nebo energetiky, však tato částka nemusí postačovat k dosažení všech potřebných kol investic a k nasměrování společnosti k udržitelnému růstu. Proto může být za určitých podmínek odůvodněné povolit vyšší částku celkových investic do způsobilých podniků.

| 76) | Opatřením v oblasti rizikového financování tedy lze poskytnout podporu, jež přesahuje předmětnou maximální celkovou částku, za předpokladu, že předpokládaná finanční částka odráží rozsah a povahu mezery ve financování, jež byla zjištěna v posouzení ex ante, pokud jde o cílová odvětví nebo území. Kontrolní úřad bude v těchto případech brát v úvahu kapitálovou náročnost cílových odvětví nebo vyšší investiční náklady v některých zeměpisných oblastech. |
| --- | --- |

76)

Opatřením v oblasti rizikového financování tedy lze poskytnout podporu, jež přesahuje předmětnou maximální celkovou částku, za předpokladu, že předpokládaná finanční částka odráží rozsah a povahu mezery ve financování, jež byla zjištěna v posouzení ex ante, pokud jde o cílová odvětví nebo území. Kontrolní úřad bude v těchto případech brát v úvahu kapitálovou náročnost cílových odvětví nebo vyšší investiční náklady v některých zeměpisných oblastech.

e)   Alternativní obchodní platformy, které nesplňují podmínky obecného nařízení o blokových výjimkách

| 77) | Kontrolní úřad uznává, že alternativní obchodní platformy jsou významnou součástí trhu financování malých a středních podniků, protože přitahují do malých a středních podniků nový kapitál a usnadňují výstup předchozích investorů (25). Obecné nařízení o blokových výjimkách uznává jejich význam tím, že usnadňuje jejich činnost daňovými pobídkami zaměřenými na fyzické osoby, které investují do společností kotovaných na těchto platformách, nebo tím, že umožňuje podporu na zahájení činnosti pro provozovatele platformy, a to pod podmínkou, že provozovatel platformy je způsobilý jako malý podnik a že nejsou překročeny určité prahové hodnoty. |
| --- | --- |

77)

Kontrolní úřad uznává, že alternativní obchodní platformy jsou významnou součástí trhu financování malých a středních podniků, protože přitahují do malých a středních podniků nový kapitál a usnadňují výstup předchozích investorů (25). Obecné nařízení o blokových výjimkách uznává jejich význam tím, že usnadňuje jejich činnost daňovými pobídkami zaměřenými na fyzické osoby, které investují do společností kotovaných na těchto platformách, nebo tím, že umožňuje podporu na zahájení činnosti pro provozovatele platformy, a to pod podmínkou, že provozovatel platformy je způsobilý jako malý podnik a že nejsou překročeny určité prahové hodnoty.

| 78) | Provozovatelé alternativních obchodních platforem však při svém založení nemusí být nutně malými podniky. Stejně tak maximální částka podpory, která je přípustná jako podpora na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách, nemusí postačovat k podpoře založení platformy. Mají-li být pro založení a realizaci nových platforem shromážděny dostatečné prostředky, může být navíc zapotřebí poskytnout daňové pobídky korporátním investorům. A platforma konečně nemusí kotovat pouze malé a střední podniky, nýbrž i podniky, které překračují prahy stanovené v definici malého či středního podniku. |
| --- | --- |

78)

Provozovatelé alternativních obchodních platforem však při svém založení nemusí být nutně malými podniky. Stejně tak maximální částka podpory, která je přípustná jako podpora na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách, nemusí postačovat k podpoře založení platformy. Mají-li být pro založení a realizaci nových platforem shromážděny dostatečné prostředky, může být navíc zapotřebí poskytnout daňové pobídky korporátním investorům. A platforma konečně nemusí kotovat pouze malé a střední podniky, nýbrž i podniky, které překračují prahy stanovené v definici malého či středního podniku.

| 79) | Proto může být za určitých podmínek odůvodněné umožnit daňové pobídky pro korporátní investory, podpořit provozovatele platforem, kteří nejsou malými podniky, umožnit investice do založení alternativních obchodních platforem, jejichž výše překračuje omezení stanovená pro podporu na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách, či povolit podporu alternativních obchodních platforem, jež obchodují z většiny s finančními nástroji emitovanými malými a středními podniky. To je v souladu s politickým cílem podporovat přístup malých a středních podniků k financování pomocí plynulého řetězce financování. Posouzení ex ante tedy musí prokázat existenci konkrétního selhání trhu, kterým tyto platformy na příslušném zeměpisném trhu čelí. |
| --- | --- |

79)

Proto může být za určitých podmínek odůvodněné umožnit daňové pobídky pro korporátní investory, podpořit provozovatele platforem, kteří nejsou malými podniky, umožnit investice do založení alternativních obchodních platforem, jejichž výše překračuje omezení stanovená pro podporu na zahájení činnosti podle obecného nařízení o blokových výjimkách, či povolit podporu alternativních obchodních platforem, jež obchodují z většiny s finančními nástroji emitovanými malými a středními podniky. To je v souladu s politickým cílem podporovat přístup malých a středních podniků k financování pomocí plynulého řetězce financování. Posouzení ex ante tedy musí prokázat existenci konkrétního selhání trhu, kterým tyto platformy na příslušném zeměpisném trhu čelí.

3.3.2.   Opatření, jejichž koncepční parametry nejsou v souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách

a)   Finanční nástroje s nižší účastí soukromých investorů, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách

| 80) | Selhání trhu postihující podniky v určitých regionech nebo státech ESVO může být kvůli tamějšímu relativně nedostatečně rozvinutému trhu financování pro malé a střední podniky výraznější, než tomu je v jiných regionech v tomtéž státě ESVO či v jiných státech ESVO. To může být případ zejména států ESVO bez dobře zavedené přítomnosti formálních investorů do rizikového kapitálu nebo tzv. podnikatelských andělů. Cíl spočívající v podpoře rozvoje efektivního trhu financí pro malé a střední podniky v těchto regionech a v překonání strukturálních překážek, které mohou malým a středním podnikům bránit v účinném přístupu k rizikovému financování, proto může odůvodňovat příznivější postoj Kontrolního úřadu k opatřením, jež umožňují nižší účast soukromých investorů, než jakou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

80)

Selhání trhu postihující podniky v určitých regionech nebo státech ESVO může být kvůli tamějšímu relativně nedostatečně rozvinutému trhu financování pro malé a střední podniky výraznější, než tomu je v jiných regionech v tomtéž státě ESVO či v jiných státech ESVO. To může být případ zejména států ESVO bez dobře zavedené přítomnosti formálních investorů do rizikového kapitálu nebo tzv. podnikatelských andělů. Cíl spočívající v podpoře rozvoje efektivního trhu financí pro malé a střední podniky v těchto regionech a v překonání strukturálních překážek, které mohou malým a středním podnikům bránit v účinném přístupu k rizikovému financování, proto může odůvodňovat příznivější postoj Kontrolního úřadu k opatřením, jež umožňují nižší účast soukromých investorů, než jakou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách.

| 81) | K opatřením v oblasti rizikového financování, která umožňují nižší účast soukromých investorů, než jakou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, může také Kontrolní úřad zaujmout pozitivní stanovisko, zvlášť jsou-li konkrétně zaměřena na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce, tj. na podniky postižené výraznějším selháním trhu, za předpokladu, že část rizik investice ve skutečnosti nesou zúčastnění soukromí investoři. |
| --- | --- |

81)

K opatřením v oblasti rizikového financování, která umožňují nižší účast soukromých investorů, než jakou stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, může také Kontrolní úřad zaujmout pozitivní stanovisko, zvlášť jsou-li konkrétně zaměřena na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce, tj. na podniky postižené výraznějším selháním trhu, za předpokladu, že část rizik investice ve skutečnosti nesou zúčastnění soukromí investoři.

b)   Finanční nástroje s vyššími koncepčními parametry, než stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách

| 82) | Využití obecného nařízení o blokových výjimkách je vyhrazeno pro opatření, kdy je nesymetrické sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory koncipováno tak, aby byla omezena první ztráta převzatá veřejným investorem. V případě záruk bloková výjimka podobným způsobem stanoví meze pro míru zajištění a pro celkové ztráty přebírané veřejným investorem. |
| --- | --- |

82)

Využití obecného nařízení o blokových výjimkách je vyhrazeno pro opatření, kdy je nesymetrické sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory koncipováno tak, aby byla omezena první ztráta převzatá veřejným investorem. V případě záruk bloková výjimka podobným způsobem stanoví meze pro míru zajištění a pro celkové ztráty přebírané veřejným investorem.

| 83) | Za určitých okolností však veřejné financování při zaujetí rizikovějšího finančního postoje může umožňovat soukromým investorům nebo věřitelům poskytnutí dalších finančních prostředků. Při posuzování opatření, jejichž finanční koncepční parametry překračují stropy uvedené v obecném nařízení o blokových výjimkách, bude brát Kontrolní úřad v úvahu řadu faktorů, jak je nastíněno v oddíle 3.4.2 těchto pokynů. |
| --- | --- |

83)

Za určitých okolností však veřejné financování při zaujetí rizikovějšího finančního postoje může umožňovat soukromým investorům nebo věřitelům poskytnutí dalších finančních prostředků. Při posuzování opatření, jejichž finanční koncepční parametry překračují stropy uvedené v obecném nařízení o blokových výjimkách, bude brát Kontrolní úřad v úvahu řadu faktorů, jak je nastíněno v oddíle 3.4.2 těchto pokynů.

c)   Jiné finanční nástroje než záruky, kdy je při výběru investorů, finančních zprostředkovatelů a jejich správců upřednostňováno stanovení horního limitu ztráty spíše než asymetrické sdílení zisku

| 84) | V souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách musí být výběr finančních zprostředkovatelů i investorů nebo správců fondů založen na otevřeném, transparentním a nediskriminačním výběrovém řízení, které jasně stanoví politické cíle sledované opatřením a typ finančních parametrů, jež mají těchto cílů dosáhnout. To znamená, že finanční zprostředkovatelé nebo jejich správci musí být vybráni postupem, který je v souladu se směrnicí 2004/18/ES (26) či jakýmkoli následným právním předpisem, jenž tuto směrnici nahrazuje. Pokud se uvedená směrnice nepoužije, výběrové řízení musí být takové, aby zajišťovalo co nejširší výběr z řady kvalifikovaných finančních zprostředkovatelů nebo správců fondů. Dané řízení má konkrétně dotčenému státu ESVO umožnit srovnat ve světle realistické investiční strategie podmínky sjednané mezi finančními zprostředkovateli či správci fondů a potenciálními soukromými investory, aby se zaručilo, že opatření v oblasti rizikového financování přiláká soukromé investory za co nejnižší státní podpory nebo že dojde k minimální odchylce od symetrických podmínek. |
| --- | --- |

84)

V souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách musí být výběr finančních zprostředkovatelů i investorů nebo správců fondů založen na otevřeném, transparentním a nediskriminačním výběrovém řízení, které jasně stanoví politické cíle sledované opatřením a typ finančních parametrů, jež mají těchto cílů dosáhnout. To znamená, že finanční zprostředkovatelé nebo jejich správci musí být vybráni postupem, který je v souladu se směrnicí 2004/18/ES (26) či jakýmkoli následným právním předpisem, jenž tuto směrnici nahrazuje. Pokud se uvedená směrnice nepoužije, výběrové řízení musí být takové, aby zajišťovalo co nejširší výběr z řady kvalifikovaných finančních zprostředkovatelů nebo správců fondů. Dané řízení má konkrétně dotčenému státu ESVO umožnit srovnat ve světle realistické investiční strategie podmínky sjednané mezi finančními zprostředkovateli či správci fondů a potenciálními soukromými investory, aby se zaručilo, že opatření v oblasti rizikového financování přiláká soukromé investory za co nejnižší státní podpory nebo že dojde k minimální odchylce od symetrických podmínek.

| 85) | Podle obecného nařízení o blokových výjimkách musí mezi použitelnými kritérii pro výběr správců figurovat požadavek, že u jiných nástrojů než záruk má sdílení zisku přednost před stanovením horního limitu ztráty, aby se omezil zájem správců vybírajících podniky, do kterých se investuje, o nadměrné riskování. Tím se má zaručit, aby se bez ohledu na podobu finančního nástroje, jejž opatření předpokládá, jakékoliv preferenční zacházení se soukromými investory nebo věřiteli posuzovalo s ohledem na veřejný zájem, který spočívá v zajištění revolvingu vyčleněného veřejného kapitálu a dlouhodobé finanční udržitelnosti opatření. |
| --- | --- |

85)

Podle obecného nařízení o blokových výjimkách musí mezi použitelnými kritérii pro výběr správců figurovat požadavek, že u jiných nástrojů než záruk má sdílení zisku přednost před stanovením horního limitu ztráty, aby se omezil zájem správců vybírajících podniky, do kterých se investuje, o nadměrné riskování. Tím se má zaručit, aby se bez ohledu na podobu finančního nástroje, jejž opatření předpokládá, jakékoliv preferenční zacházení se soukromými investory nebo věřiteli posuzovalo s ohledem na veřejný zájem, který spočívá v zajištění revolvingu vyčleněného veřejného kapitálu a dlouhodobé finanční udržitelnosti opatření.

| 86) | V některých případech se však může ukázat jako nezbytné dát přednost stanovení horního limitu ztráty, a to tehdy, je-li opatření zaměřeno na určitá odvětví, ve kterých je míra selhání malých a středních podniků vysoká. To může být případ opatření zacílených na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce, na odvětví potýkající se s významnými překážkami technologického charakteru nebo na odvětví, kde společnosti silně závisí na jednotlivých projektech, které vyžadují velké počáteční investice a jsou spojeny se silnou expozicí vůči riziku, například na kulturní a tvůrčí odvětví. Upřednostnění mechanismů pro stanovení horního limitu ztráty může být také odůvodněné u opatření, která fungují prostřednictvím fondu fondů a jsou zaměřena na lákání soukromých investorů na této úrovni. |
| --- | --- |

86)

V některých případech se však může ukázat jako nezbytné dát přednost stanovení horního limitu ztráty, a to tehdy, je-li opatření zaměřeno na určitá odvětví, ve kterých je míra selhání malých a středních podniků vysoká. To může být případ opatření zacílených na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce, na odvětví potýkající se s významnými překážkami technologického charakteru nebo na odvětví, kde společnosti silně závisí na jednotlivých projektech, které vyžadují velké počáteční investice a jsou spojeny se silnou expozicí vůči riziku, například na kulturní a tvůrčí odvětví. Upřednostnění mechanismů pro stanovení horního limitu ztráty může být také odůvodněné u opatření, která fungují prostřednictvím fondu fondů a jsou zaměřena na lákání soukromých investorů na této úrovni.

d)   Daňové pobídky pro korporátní investory, včetně finančních zprostředkovatelů nebo jejich správců, kteří působí jako spoluinvestoři

| 87) | Ačkoli obecné nařízení o blokových výjimkách se vztahuje na daňové pobídky poskytované nezávislým soukromým investorům, kteří jsou fyzickými osobami, jež přímo nebo nepřímo poskytují rizikové financování způsobilým malým a středním podnikům, státy ESVO mohou považovat za vhodné zavést opatření, jimiž budou uplatňovat podobné pobídky na korporátní investory. Rozdíl spočívá ve skutečnosti, že korporátní investoři jsou podniky ve smyslu článku 61 Dohody o EHP. Opatření tedy musí podléhat zvláštním omezením, aby se zajistilo, že podpora na úrovni korporátních investorů zůstane přiměřená a bude mít skutečný motivační účinek. |
| --- | --- |

87)

Ačkoli obecné nařízení o blokových výjimkách se vztahuje na daňové pobídky poskytované nezávislým soukromým investorům, kteří jsou fyzickými osobami, jež přímo nebo nepřímo poskytují rizikové financování způsobilým malým a středním podnikům, státy ESVO mohou považovat za vhodné zavést opatření, jimiž budou uplatňovat podobné pobídky na korporátní investory. Rozdíl spočívá ve skutečnosti, že korporátní investoři jsou podniky ve smyslu článku 61 Dohody o EHP. Opatření tedy musí podléhat zvláštním omezením, aby se zajistilo, že podpora na úrovni korporátních investorů zůstane přiměřená a bude mít skutečný motivační účinek.

| 88) | Finanční zprostředkovatelé a jejich správci mohou daňové pobídky využít, pouze vystupují-li jako spoluinvestoři nebo spoluvěřitelé. Daňovou pobídku nelze udělit v souvislosti se službami poskytovanými finančním zprostředkovatelem nebo jeho správci za účelem provádění opatření. |
| --- | --- |

88)

Finanční zprostředkovatelé a jejich správci mohou daňové pobídky využít, pouze vystupují-li jako spoluinvestoři nebo spoluvěřitelé. Daňovou pobídku nelze udělit v souvislosti se službami poskytovanými finančním zprostředkovatelem nebo jeho správci za účelem provádění opatření.

3.4.   Vhodnost opatření podpory

3.4.1.   Vhodnost v porovnání s jinými politickými nástroji a jinými nástroji podpory

| 89) | Má-li navrhované opatření v oblasti rizikového financování řešit zjištěné selhání trhu a přispívat k plnění svých politických cílů, musí být vhodným nástrojem a zároveň musí co nejméně narušovat hospodářskou soutěž. Volba konkrétní formy opatření v oblasti rizikového financování musí být řádně odůvodněna posouzením ex ante. |
| --- | --- |

89)

Má-li navrhované opatření v oblasti rizikového financování řešit zjištěné selhání trhu a přispívat k plnění svých politických cílů, musí být vhodným nástrojem a zároveň musí co nejméně narušovat hospodářskou soutěž. Volba konkrétní formy opatření v oblasti rizikového financování musí být řádně odůvodněna posouzením ex ante.

| 90) | Jako první krok Kontrolní úřad posoudí, zda a do jaké míry lze opatření v oblasti rizikového financování považovat za vhodný nástroj ve srovnání s jinými politickými nástroji, jejichž účelem je podporovat investice do způsobilých podniků v rámci rizikového financování. Státní podpora totiž není jediný politický nástroj, jejž mají státy ESVO k dispozici, chtějí-li rizikové financování způsobilých podniků zjednodušit. Státy ESVO mohou použít i jiné doplňkové politické nástroje, a to jak na straně nabídky, tak na straně poptávky, například regulační opatření k hladšímu fungování finančních trhů, opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, poradenské služby v oblasti připravenosti k investicím nebo veřejné investice v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

90)

Jako první krok Kontrolní úřad posoudí, zda a do jaké míry lze opatření v oblasti rizikového financování považovat za vhodný nástroj ve srovnání s jinými politickými nástroji, jejichž účelem je podporovat investice do způsobilých podniků v rámci rizikového financování. Státní podpora totiž není jediný politický nástroj, jejž mají státy ESVO k dispozici, chtějí-li rizikové financování způsobilých podniků zjednodušit. Státy ESVO mohou použít i jiné doplňkové politické nástroje, a to jak na straně nabídky, tak na straně poptávky, například regulační opatření k hladšímu fungování finančních trhů, opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, poradenské služby v oblasti připravenosti k investicím nebo veřejné investice v souladu s kritériem subjektu v tržním hospodářství.

| 91) | Posouzení ex ante musí analyzovat stávající a pokud možno i plánovaná vnitrostátní politická opatření a opatření EHP zaměřená na tytéž druhy zjištěného selhání trhu a musí zohledňovat účinnost a účelnost jiných politických nástrojů. Závěry posouzení ex ante musí prokázat, že zjištěná selhání trhu nelze pomocí jiných politických nástrojů, které nepředstavují státní podporu, adekvátně řešit. Navrhované opatření v oblasti rizikového financování musí být navíc v souladu s celkovou politikou dotčeného státu ESVO, pokud jde o přístup malých a středních podniků k financování, a musí být komplementární vůči jiným politickým nástrojům, které řeší tytéž potřeby trhu. |
| --- | --- |

91)

Posouzení ex ante musí analyzovat stávající a pokud možno i plánovaná vnitrostátní politická opatření a opatření EHP zaměřená na tytéž druhy zjištěného selhání trhu a musí zohledňovat účinnost a účelnost jiných politických nástrojů. Závěry posouzení ex ante musí prokázat, že zjištěná selhání trhu nelze pomocí jiných politických nástrojů, které nepředstavují státní podporu, adekvátně řešit. Navrhované opatření v oblasti rizikového financování musí být navíc v souladu s celkovou politikou dotčeného státu ESVO, pokud jde o přístup malých a středních podniků k financování, a musí být komplementární vůči jiným politickým nástrojům, které řeší tytéž potřeby trhu.

| 92) | V druhém kroku Kontrolní úřad posoudí, zda je navrhované opatření vhodnější než alternativní nástroje státní podpory, které se zabývají stejným selháním trhu. V této souvislosti se obecně předpokládá, že finanční nástroje narušují hospodářskou soutěž méně než přímé dotace, a proto představují vhodnější nástroj. Státní podpora, která má usnadnit poskytování rizikového financování, však může být udělována v různých podobách, jako jsou selektivní daňové nástroje nebo subkomerční finanční nástroje, včetně řady kapitálových či dluhových nástrojů nebo záruk s odlišnými rizikovými a výnosovými parametry, jakož i s různými způsoby realizace a strukturami financování, přičemž vhodnost těchto nástrojů závisí na povaze cílových podniků a dané mezery ve financování. Kontrolní úřad tedy posoudí, zda koncepce opatření počítá při zvážení investiční strategie fondu s efektivní strukturou financování, tak aby byly zajištěny udržitelné operace. |
| --- | --- |

92)

V druhém kroku Kontrolní úřad posoudí, zda je navrhované opatření vhodnější než alternativní nástroje státní podpory, které se zabývají stejným selháním trhu. V této souvislosti se obecně předpokládá, že finanční nástroje narušují hospodářskou soutěž méně než přímé dotace, a proto představují vhodnější nástroj. Státní podpora, která má usnadnit poskytování rizikového financování, však může být udělována v různých podobách, jako jsou selektivní daňové nástroje nebo subkomerční finanční nástroje, včetně řady kapitálových či dluhových nástrojů nebo záruk s odlišnými rizikovými a výnosovými parametry, jakož i s různými způsoby realizace a strukturami financování, přičemž vhodnost těchto nástrojů závisí na povaze cílových podniků a dané mezery ve financování. Kontrolní úřad tedy posoudí, zda koncepce opatření počítá při zvážení investiční strategie fondu s efektivní strukturou financování, tak aby byly zajištěny udržitelné operace.

| 93) | V této souvislosti bude Kontrolní úřad příznivě nahlížet na opatření, do nichž jsou zapojeny dostatečně velké fondy z hlediska velikosti portfolia, zeměpisného pokrytí (zejména působí-li v několika státech ESVO) a diverzifikace portfolia, neboť takové fondy mohou být efektivnější, a tudíž zajímavější pro soukromé investory, než je tomu u menších fondů. Některé struktury fondu fondů mohou tyto podmínky splňovat za předpokladu, že celkové náklady na řízení plynoucí z různých úrovní zprostředkování jsou vykompenzovány výrazným nárůstem efektivity. |
| --- | --- |

93)

V této souvislosti bude Kontrolní úřad příznivě nahlížet na opatření, do nichž jsou zapojeny dostatečně velké fondy z hlediska velikosti portfolia, zeměpisného pokrytí (zejména působí-li v několika státech ESVO) a diverzifikace portfolia, neboť takové fondy mohou být efektivnější, a tudíž zajímavější pro soukromé investory, než je tomu u menších fondů. Některé struktury fondu fondů mohou tyto podmínky splňovat za předpokladu, že celkové náklady na řízení plynoucí z různých úrovní zprostředkování jsou vykompenzovány výrazným nárůstem efektivity.

3.4.2.   Podmínky pro finanční nástroje

| 94) | U finančních nástrojů, jež nespadají do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách, Kontrolní úřad posoudí prvky popsané v bodech 95 až 119. |
| --- | --- |

94)

U finančních nástrojů, jež nespadají do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách, Kontrolní úřad posoudí prvky popsané v bodech 95 až 119.

| 95) | Za prvé opatření musí mobilizovat dodatečné finanční prostředky od účastníků trhu. Minimální podíly soukromých investic, které jsou nižší než podíly stanovené v obecném nařízení o blokových výjimkách, mohou být odůvodněny pouze výraznějším selháním trhu prokázaným v posouzení ex ante. Posouzení ex ante v tomto ohledu musí přiměřeně odhadnout žádanou úroveň soukromých investic ve světle selhání trhu postihujícího konkrétní řadu způsobilých podniků, na něž se opatření zaměřuje, tj. odhadovaný potenciál k získání dodatečných soukromých investic pro portfolio nebo jednotlivé obchody. Dále musí být prokázáno, že opatření aktivuje dodatečné soukromé finanční prostředky, které by jinak nebyly poskytnuty nebo by byly poskytnuty v jiné podobě, výši či za jiných podmínek. |
| --- | --- |

95)

Za prvé opatření musí mobilizovat dodatečné finanční prostředky od účastníků trhu. Minimální podíly soukromých investic, které jsou nižší než podíly stanovené v obecném nařízení o blokových výjimkách, mohou být odůvodněny pouze výraznějším selháním trhu prokázaným v posouzení ex ante. Posouzení ex ante v tomto ohledu musí přiměřeně odhadnout žádanou úroveň soukromých investic ve světle selhání trhu postihujícího konkrétní řadu způsobilých podniků, na něž se opatření zaměřuje, tj. odhadovaný potenciál k získání dodatečných soukromých investic pro portfolio nebo jednotlivé obchody. Dále musí být prokázáno, že opatření aktivuje dodatečné soukromé finanční prostředky, které by jinak nebyly poskytnuty nebo by byly poskytnuty v jiné podobě, výši či za jiných podmínek.

| 96) | V případě opatření v oblasti rizikového financování, která se zaměřují konkrétně na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem, může Kontrolní úřad akceptovat, že úroveň soukromé účasti nedosahuje požadovaných podílů. Alternativně může Kontrolní úřad u těchto investičních cílů akceptovat, že soukromá účast není svou povahou nezávislá, tzn. že ji poskytuje například vlastník přijímajícího podniku. V náležitě odůvodněných případech může Kontrolní úřad akceptovat nižší úrovně soukromé účasti, než jaké stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, také u způsobilých podniků, jež působí na trhu méně než sedm let od svého prvního komerčního prodeje, a to ve světle hospodářských důkazů v posouzení ex ante, pokud jde o příslušné selhání trhu. |
| --- | --- |

96)

V případě opatření v oblasti rizikového financování, která se zaměřují konkrétně na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem, může Kontrolní úřad akceptovat, že úroveň soukromé účasti nedosahuje požadovaných podílů. Alternativně může Kontrolní úřad u těchto investičních cílů akceptovat, že soukromá účast není svou povahou nezávislá, tzn. že ji poskytuje například vlastník přijímajícího podniku. V náležitě odůvodněných případech může Kontrolní úřad akceptovat nižší úrovně soukromé účasti, než jaké stanoví obecné nařízení o blokových výjimkách, také u způsobilých podniků, jež působí na trhu méně než sedm let od svého prvního komerčního prodeje, a to ve světle hospodářských důkazů v posouzení ex ante, pokud jde o příslušné selhání trhu.

| 97) | Opatření v oblasti rizikového financování zaměřené na způsobilé podniky, které v okamžiku první investice v rámci rizikového financování působí na trhu více než sedm let od svého prvního komerčního prodeje, musí stanovit adekvátní omezení, ať již v podobě lhůt (například deset let místo sedmi) nebo jiných objektivních kritérií kvalitativní povahy týkajících se fáze vývoje cílových podniků. U těchto investičních cílů by Kontrolní úřad obvykle vyžadoval minimálně 60 % podíl soukromé účasti. |
| --- | --- |

97)

Opatření v oblasti rizikového financování zaměřené na způsobilé podniky, které v okamžiku první investice v rámci rizikového financování působí na trhu více než sedm let od svého prvního komerčního prodeje, musí stanovit adekvátní omezení, ať již v podobě lhůt (například deset let místo sedmi) nebo jiných objektivních kritérií kvalitativní povahy týkajících se fáze vývoje cílových podniků. U těchto investičních cílů by Kontrolní úřad obvykle vyžadoval minimálně 60 % podíl soukromé účasti.

| 98) | Za druhé Kontrolní úřad společně s navrhovanou úrovní soukromé účasti zváží také vyváženost rizik a výnosů mezi veřejnými a soukromými investory. V tomto ohledu bude Kontrolní úřad kladně posuzovat opatření, u kterých budou investoři sdílet ztráty za symetrických podmínek a soukromí investoři obdrží pouze výnosové pobídky. V zásadě čím více se sdílení rizik a výnosů blíží skutečným obchodním praktikám, tím pravděpodobněji Kontrolní úřad akceptuje nižší úroveň soukromé účasti. |
| --- | --- |

98)

Za druhé Kontrolní úřad společně s navrhovanou úrovní soukromé účasti zváží také vyváženost rizik a výnosů mezi veřejnými a soukromými investory. V tomto ohledu bude Kontrolní úřad kladně posuzovat opatření, u kterých budou investoři sdílet ztráty za symetrických podmínek a soukromí investoři obdrží pouze výnosové pobídky. V zásadě čím více se sdílení rizik a výnosů blíží skutečným obchodním praktikám, tím pravděpodobněji Kontrolní úřad akceptuje nižší úroveň soukromé účasti.

| 99) | Za třetí je důležitá úroveň struktury financování, na níž opatření hodlá aktivovat soukromé investice. Na úrovni fondu fondů může schopnost přilákat soukromé financování záviset na rozsáhlejším využívání mechanismů pro stanovení horního limitu ztráty. Naopak nadměrné spoléhání na tyto mechanismy může narušit výběr způsobilých podniků a vést k neúčinným výsledkům, když soukromí investoři intervenují na úrovni investice do podniků a na základě jednotlivých transakcí. |
| --- | --- |

99)

Za třetí je důležitá úroveň struktury financování, na níž opatření hodlá aktivovat soukromé investice. Na úrovni fondu fondů může schopnost přilákat soukromé financování záviset na rozsáhlejším využívání mechanismů pro stanovení horního limitu ztráty. Naopak nadměrné spoléhání na tyto mechanismy může narušit výběr způsobilých podniků a vést k neúčinným výsledkům, když soukromí investoři intervenují na úrovni investice do podniků a na základě jednotlivých transakcí.

| 100) | Při posuzování nutnosti konkrétní koncepce opatření může vzít Kontrolní úřad v úvahu význam zbytkového rizika, které zůstane vybraným soukromým investorům, v poměru k očekávaným a neočekávaným ztrátám převzatým veřejným investorem i vyváženost očekávaných výnosů mezi veřejným investorem a soukromými investory. Lze tedy akceptovat různý poměr rizika a výnosů, pokud to maximalizuje výši soukromých investic, aniž by tak byla podkopávána skutečná orientace investičních rozhodnutí na zisk. |
| --- | --- |

100)

Při posuzování nutnosti konkrétní koncepce opatření může vzít Kontrolní úřad v úvahu význam zbytkového rizika, které zůstane vybraným soukromým investorům, v poměru k očekávaným a neočekávaným ztrátám převzatým veřejným investorem i vyváženost očekávaných výnosů mezi veřejným investorem a soukromými investory. Lze tedy akceptovat různý poměr rizika a výnosů, pokud to maximalizuje výši soukromých investic, aniž by tak byla podkopávána skutečná orientace investičních rozhodnutí na zisk.

| 101) | Za čtvrté přesná povaha pobídek musí být určena v otevřeném a nediskriminačním řízení pro výběr finančních zprostředkovatelů a správců fondů nebo investorů. Stejným způsobem by se od správců fondu fondů mělo požadovat, aby se v rámci svého investičního mandátu právně zavázali určit v soutěžním řízení pro výběr způsobilých finančních zprostředkovatelů, správců fondů nebo investorů preferenční podmínky, které by mohly platit na úrovni dílčích fondů. |
| --- | --- |

101)

Za čtvrté přesná povaha pobídek musí být určena v otevřeném a nediskriminačním řízení pro výběr finančních zprostředkovatelů a správců fondů nebo investorů. Stejným způsobem by se od správců fondu fondů mělo požadovat, aby se v rámci svého investičního mandátu právně zavázali určit v soutěžním řízení pro výběr způsobilých finančních zprostředkovatelů, správců fondů nebo investorů preferenční podmínky, které by mohly platit na úrovni dílčích fondů.

| 102) | Za účelem prokázání nutnosti konkrétních finančních podmínek, o něž se koncepce opatření opírá, mohou být státy ESVO požádány, aby předložily důkazy, že při výběru soukromých investorů všichni účastníci procesu požadovali podmínky, na které by se nevztahovalo obecné nařízení o blokových výjimkách, nebo že výběrové řízení bylo bezvýsledné. |
| --- | --- |

102)

Za účelem prokázání nutnosti konkrétních finančních podmínek, o něž se koncepce opatření opírá, mohou být státy ESVO požádány, aby předložily důkazy, že při výběru soukromých investorů všichni účastníci procesu požadovali podmínky, na které by se nevztahovalo obecné nařízení o blokových výjimkách, nebo že výběrové řízení bylo bezvýsledné.

| 103) | Za páté finanční zprostředkovatel nebo správce fondu mohou investovat společně se státem ESVO, pokud nedojde k potenciálnímu střetu zájmů. Finanční zprostředkovatel musí převzít alespoň 10 % z tranše nesoucí ztrátu jako první. Takováto společná investice by mohla pomoci zajistit soulad investičních rozhodnutí s příslušnými politickými cíli. Schopnost správce realizovat investici z vlastních zdrojů může být jedním z výběrových kritérií. |
| --- | --- |

103)

Za páté finanční zprostředkovatel nebo správce fondu mohou investovat společně se státem ESVO, pokud nedojde k potenciálnímu střetu zájmů. Finanční zprostředkovatel musí převzít alespoň 10 % z tranše nesoucí ztrátu jako první. Takováto společná investice by mohla pomoci zajistit soulad investičních rozhodnutí s příslušnými politickými cíli. Schopnost správce realizovat investici z vlastních zdrojů může být jedním z výběrových kritérií.

| 104) | A konečně opatření v oblasti rizikového financování, která využívají dluhových nástrojů, musí předpokládat mechanismus, jenž zajistí, že finanční zprostředkovatel předá výhodu, kterou získá od státu, konečným přijímajícím podnikům, například v podobě nižších úrokových sazeb, nižších požadavků na zajištění nebo kombinace obojího. Finanční zprostředkovatel může výhodu také předat investováním do podniků, které by, ačkoliv jsou potenciálně životaschopné, byly podle jeho interních ratingových kritérií v třídě rizika, kde by zprostředkovatel neinvestoval, nebýt opatření v oblasti rizikového financování. Mechanismus předávání musí zahrnovat adekvátní opatření pro sledování a také mechanismus zpětného vyžádání. |
| --- | --- |

104)

A konečně opatření v oblasti rizikového financování, která využívají dluhových nástrojů, musí předpokládat mechanismus, jenž zajistí, že finanční zprostředkovatel předá výhodu, kterou získá od státu, konečným přijímajícím podnikům, například v podobě nižších úrokových sazeb, nižších požadavků na zajištění nebo kombinace obojího. Finanční zprostředkovatel může výhodu také předat investováním do podniků, které by, ačkoliv jsou potenciálně životaschopné, byly podle jeho interních ratingových kritérií v třídě rizika, kde by zprostředkovatel neinvestoval, nebýt opatření v oblasti rizikového financování. Mechanismus předávání musí zahrnovat adekvátní opatření pro sledování a také mechanismus zpětného vyžádání.

| 105) | Státy ESVO mohou v rámci opatření v oblasti rizikového financování použít řadu finančních nástrojů, například kapitálové a kvazikapitálové investiční nástroje, úvěrové nástroje či záruky, které nesplňují zásadu symetričnosti podmínek. V bodech 106 až 119 jsou stanoveny prvky, které bude brát Kontrolní úřad při posuzování těchto zvláštních finančních nástrojů v úvahu. |
| --- | --- |

105)

Státy ESVO mohou v rámci opatření v oblasti rizikového financování použít řadu finančních nástrojů, například kapitálové a kvazikapitálové investiční nástroje, úvěrové nástroje či záruky, které nesplňují zásadu symetričnosti podmínek. V bodech 106 až 119 jsou stanoveny prvky, které bude brát Kontrolní úřad při posuzování těchto zvláštních finančních nástrojů v úvahu.

a)   Kapitálové investice

| 106) | Kapitálové investiční nástroje mohou mít podobu investic do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu podniku, kterými si investor kupuje (část) vlastnictví uvedeného podniku. |
| --- | --- |

106)

Kapitálové investiční nástroje mohou mít podobu investic do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu podniku, kterými si investor kupuje (část) vlastnictví uvedeného podniku.

| 107) | Kapitálové nástroje mohou mít různé asymetrické znaky, které zajišťují odlišné zacházení s investory, kdy se někteří mohou na rizicích a výnosech podílet z větší části než jiní. Za účelem zmírnění rizik pro soukromé investory může opatření nabízet ochranu na straně výnosů (veřejný investor se vzdá části výnosu), ochranu před částí ztrát (omezení ztrát soukromého investora) nebo kombinaci obojího. |
| --- | --- |

107)

Kapitálové nástroje mohou mít různé asymetrické znaky, které zajišťují odlišné zacházení s investory, kdy se někteří mohou na rizicích a výnosech podílet z větší části než jiní. Za účelem zmírnění rizik pro soukromé investory může opatření nabízet ochranu na straně výnosů (veřejný investor se vzdá části výnosu), ochranu před částí ztrát (omezení ztrát soukromého investora) nebo kombinaci obojího.

| 108) | Kontrolní úřad se domnívá, že výnosovými pobídkami jsou zájmy veřejných a soukromých investorů lépe sladěny. Naopak stanovení horního limitu ztráty, kdy může být veřejný investor vystaven riziku špatné výkonnosti, může vést k nesouladu zájmů a k nepříznivému výběru ze strany finančních zprostředkovatelů nebo investorů. |
| --- | --- |

108)

Kontrolní úřad se domnívá, že výnosovými pobídkami jsou zájmy veřejných a soukromých investorů lépe sladěny. Naopak stanovení horního limitu ztráty, kdy může být veřejný investor vystaven riziku špatné výkonnosti, může vést k nesouladu zájmů a k nepříznivému výběru ze strany finančních zprostředkovatelů nebo investorů.

| 109) | Kontrolní úřad se domnívá, že dobré pobídky nabízejí kapitálové nástroje s výnosovým limitem (27), kupní opcí (28) a asymetrickým rozdělením peněžitého příjmu (29), zvlášť v případech méně závažného selhání trhu. |
| --- | --- |

109)

Kontrolní úřad se domnívá, že dobré pobídky nabízejí kapitálové nástroje s výnosovým limitem (27), kupní opcí (28) a asymetrickým rozdělením peněžitého příjmu (29), zvlášť v případech méně závažného selhání trhu.

| 110) | Kapitálové nástroje, u nichž ztráty nejsou sdíleny za symetrických podmínek a které jdou nad rámec limitů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, mohou být odůvodněny pouze u opatření, jež řeší závažné selhání trhu zjištěné v posouzení ex ante, například u opatření zaměřených převážně na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce. Má-li se zabránit přílišné ochraně před rizikem ztráty, musí být omezena tranše veřejného investora nesoucí ztrátu jako první. |
| --- | --- |

110)

Kapitálové nástroje, u nichž ztráty nejsou sdíleny za symetrických podmínek a které jdou nad rámec limitů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, mohou být odůvodněny pouze u opatření, jež řeší závažné selhání trhu zjištěné v posouzení ex ante, například u opatření zaměřených převážně na malé a střední podniky před prvním komerčním prodejem nebo ve fázi potvrzování koncepce. Má-li se zabránit přílišné ochraně před rizikem ztráty, musí být omezena tranše veřejného investora nesoucí ztrátu jako první.

b)   Financované dluhové nástroje: úvěry

| 111) | Opatření v oblasti rizikového financování může zahrnovat poskytování úvěrů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců. |
| --- | --- |

111)

Opatření v oblasti rizikového financování může zahrnovat poskytování úvěrů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců.

| 112) | Financované dluhové nástroje mohou mít různou podobu, včetně podřízených úvěrů a úvěrů se sdílením rizik v portfoliu. Podřízené úvěry lze poskytnout finančním zprostředkovatelům k posílení jejich kapitálové struktury, tak aby mohli poskytnout dodatečné financování způsobilým podnikům. U úvěrů se sdílením rizik v portfoliu se jedná o úvěry finančním zprostředkovatelům, kteří se zaváží spolufinancovat až do určitého poměru spolufinancování portfolio nových úvěrů či leasingů pro způsobilé podniky, s tím, že tyto úvěry jsou kombinovány se sdílením úvěrového rizika z portfolia u jednotlivých úvěrů (či jednotlivých leasingů). V obou případech jedná finanční zprostředkovatel jako spoluinvestor do způsobilých podniků, ale v porovnání s veřejným investorem/věřitelem se těší preferenčnímu zacházení, jelikož nástroj zmírňuje jeho expozici vůči úvěrovému riziku vyplývajícímu z podkladového úvěrového portfolia. |
| --- | --- |

112)

Financované dluhové nástroje mohou mít různou podobu, včetně podřízených úvěrů a úvěrů se sdílením rizik v portfoliu. Podřízené úvěry lze poskytnout finančním zprostředkovatelům k posílení jejich kapitálové struktury, tak aby mohli poskytnout dodatečné financování způsobilým podnikům. U úvěrů se sdílením rizik v portfoliu se jedná o úvěry finančním zprostředkovatelům, kteří se zaváží spolufinancovat až do určitého poměru spolufinancování portfolio nových úvěrů či leasingů pro způsobilé podniky, s tím, že tyto úvěry jsou kombinovány se sdílením úvěrového rizika z portfolia u jednotlivých úvěrů (či jednotlivých leasingů). V obou případech jedná finanční zprostředkovatel jako spoluinvestor do způsobilých podniků, ale v porovnání s veřejným investorem/věřitelem se těší preferenčnímu zacházení, jelikož nástroj zmírňuje jeho expozici vůči úvěrovému riziku vyplývajícímu z podkladového úvěrového portfolia.

| 113) | Obecně platí, že pokud charakteristiky nástroje zmírňující riziko přimějí veřejného investora/věřitele k tomu, aby v rámci podkladového úvěrového portfolia převzal pozici první ztráty, která přesahuje limit stanovený obecným nařízením o blokových výjimkách, může být opatření odůvodněné pouze v případě vážného selhání trhu, jež musí být jednoznačně zjištěno v posouzení ex ante. Kontrolní úřad kladně posoudí opatření, která výslovně stanoví limit prvních ztrát převzatých veřejným investorem, zejména pokud tento limit nepřekročí 35 %. |
| --- | --- |

113)

Obecně platí, že pokud charakteristiky nástroje zmírňující riziko přimějí veřejného investora/věřitele k tomu, aby v rámci podkladového úvěrového portfolia převzal pozici první ztráty, která přesahuje limit stanovený obecným nařízením o blokových výjimkách, může být opatření odůvodněné pouze v případě vážného selhání trhu, jež musí být jednoznačně zjištěno v posouzení ex ante. Kontrolní úřad kladně posoudí opatření, která výslovně stanoví limit prvních ztrát převzatých veřejným investorem, zejména pokud tento limit nepřekročí 35 %.

| 114) | Úvěrové nástroje se sdílením rizik v portfoliu by měly zajistit, že se vybraný finanční zprostředkovatel bude na společných investicích podílet podstatnou měrou. To se předpokládá v případě, kdy tato míra není nižší než 30 % hodnoty podkladového úvěrového portfolia. |
| --- | --- |

114)

Úvěrové nástroje se sdílením rizik v portfoliu by měly zajistit, že se vybraný finanční zprostředkovatel bude na společných investicích podílet podstatnou měrou. To se předpokládá v případě, kdy tato míra není nižší než 30 % hodnoty podkladového úvěrového portfolia.

| 115) | Jsou-li financované dluhové nástroje využívány k refinancování stávajících úvěrů, nemá se za to, že mají motivační účinek, a žádný prvek podpory obsažený v těchto nástrojích nelze považovat za slučitelný s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

115)

Jsou-li financované dluhové nástroje využívány k refinancování stávajících úvěrů, nemá se za to, že mají motivační účinek, a žádný prvek podpory obsažený v těchto nástrojích nelze považovat za slučitelný s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

c)   Nefinancované dluhové nástroje: záruky

| 116) | Opatření v oblasti rizikového financování může zahrnovat poskytování záruk či protizáruk finančním zprostředkovatelům nebo záruk konečným příjemcům. Způsobilými transakcemi, na něž se záruka vztahuje, musí být nové způsobilé transakce, jejichž předmětem je úvěr v rámci rizikového financování, včetně leasingových či kvazikapitálových investičních nástrojů, s výjimkou kapitálových nástrojů. |
| --- | --- |

116)

Opatření v oblasti rizikového financování může zahrnovat poskytování záruk či protizáruk finančním zprostředkovatelům nebo záruk konečným příjemcům. Způsobilými transakcemi, na něž se záruka vztahuje, musí být nové způsobilé transakce, jejichž předmětem je úvěr v rámci rizikového financování, včetně leasingových či kvazikapitálových investičních nástrojů, s výjimkou kapitálových nástrojů.

| 117) | Záruky by měly být poskytovány za portfolia. Finanční zprostředkovatelé si mohou vybrat transakce, jež chtějí zahrnout do portfolia krytého zárukou, zahrnované transakce ovšem musí vyhovovat kritériím způsobilosti, která jsou vymezena opatřením v oblasti rizikového financování. Míra zajištění by měla zaručovat vhodnou úroveň sdílení rizik a výnosů s finančními zprostředkovateli. V náležitě odůvodněných případech a s výhradou výsledků posouzení ex ante smí být konkrétně míra zajištění vyšší než maximální míra stanovená v obecném nařízení o blokových výjimkách, ale nesmí překročit 90 %. Mohlo by tomu tak být u záruk za úvěry nebo kvazikapitálové investice do malých a středních podniků před prvním komerčním prodejem. |
| --- | --- |

117)

Záruky by měly být poskytovány za portfolia. Finanční zprostředkovatelé si mohou vybrat transakce, jež chtějí zahrnout do portfolia krytého zárukou, zahrnované transakce ovšem musí vyhovovat kritériím způsobilosti, která jsou vymezena opatřením v oblasti rizikového financování. Míra zajištění by měla zaručovat vhodnou úroveň sdílení rizik a výnosů s finančními zprostředkovateli. V náležitě odůvodněných případech a s výhradou výsledků posouzení ex ante smí být konkrétně míra zajištění vyšší než maximální míra stanovená v obecném nařízení o blokových výjimkách, ale nesmí překročit 90 %. Mohlo by tomu tak být u záruk za úvěry nebo kvazikapitálové investice do malých a středních podniků před prvním komerčním prodejem.

| 118) | V případě limitovaných záruk by maximální sazba měla v zásadě platit pouze pro očekávané ztráty. Pokud by platila i pro ztráty neočekávané, měla by být za neočekávané ztráty stanovena cena na úrovni, která odráží krytí tohoto dodatečného rizika. Maximální sazba by obecně neměla překročit 35 %. Nelimitované záruky (záruky, které stanoví míru zajištění, nikoli však maximální sazbu) smějí být poskytovány v řádně odůvodněných případech a musí za ně být stanovena cena, která odráží krytí tohoto dodatečného rizika zárukou. |
| --- | --- |

118)

V případě limitovaných záruk by maximální sazba měla v zásadě platit pouze pro očekávané ztráty. Pokud by platila i pro ztráty neočekávané, měla by být za neočekávané ztráty stanovena cena na úrovni, která odráží krytí tohoto dodatečného rizika. Maximální sazba by obecně neměla překročit 35 %. Nelimitované záruky (záruky, které stanoví míru zajištění, nikoli však maximální sazbu) smějí být poskytovány v řádně odůvodněných případech a musí za ně být stanovena cena, která odráží krytí tohoto dodatečného rizika zárukou.

| 119) | Doba trvání záruky by měla být omezena, obvykle maximálně na deset let, aniž je dotčena případná delší splatnost jednotlivých dluhových nástrojů, na které se záruka vztahuje. Záruka se sníží, jestliže finanční zprostředkovatel nezahrne do portfolia v určité konkrétní lhůtě minimální objem investic. Za nevyužité částky se vyžadují poplatky za poskytnutí záruky. K motivaci zprostředkovatelů, aby dosahovali dohodnutých objemů, se mohou používat metody, jako např. poplatky za poskytnutí záruky, rozhodné události nebo milníky. |
| --- | --- |

119)

Doba trvání záruky by měla být omezena, obvykle maximálně na deset let, aniž je dotčena případná delší splatnost jednotlivých dluhových nástrojů, na které se záruka vztahuje. Záruka se sníží, jestliže finanční zprostředkovatel nezahrne do portfolia v určité konkrétní lhůtě minimální objem investic. Za nevyužité částky se vyžadují poplatky za poskytnutí záruky. K motivaci zprostředkovatelů, aby dosahovali dohodnutých objemů, se mohou používat metody, jako např. poplatky za poskytnutí záruky, rozhodné události nebo milníky.

3.4.3.   Podmínky pro daňové nástroje

| 120) | Jak je zdůrazněno v oddíle 3.3.2 písm. d), působnost obecného nařízení o blokových výjimkách je omezena na daňové pobídky zaměřené na investory, kteří jsou fyzickými osobami. Opatření využívající daňové pobídky, jež mají motivovat korporátní investory k tomu, aby poskytovali finance způsobilým podnikům přímo nebo nepřímo nabýváním podílů v účelovém fondu či prostřednictvím jiných typů investičních subjektů, které investují do těchto podniků, se proto musí oznamovat Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

120)

Jak je zdůrazněno v oddíle 3.3.2 písm. d), působnost obecného nařízení o blokových výjimkách je omezena na daňové pobídky zaměřené na investory, kteří jsou fyzickými osobami. Opatření využívající daňové pobídky, jež mají motivovat korporátní investory k tomu, aby poskytovali finance způsobilým podnikům přímo nebo nepřímo nabýváním podílů v účelovém fondu či prostřednictvím jiných typů investičních subjektů, které investují do těchto podniků, se proto musí oznamovat Kontrolnímu úřadu.

| 121) | Státy ESVO musí zpravidla zakládat svá daňová opatření na selhání trhu zjištěném v posouzení ex ante, a svůj nástroj tudíž musí zaměřit na jasně vymezenou kategorii způsobilých podniků. |
| --- | --- |

121)

Státy ESVO musí zpravidla zakládat svá daňová opatření na selhání trhu zjištěném v posouzení ex ante, a svůj nástroj tudíž musí zaměřit na jasně vymezenou kategorii způsobilých podniků.

| 122) | Daňové pobídky pro korporátní investory mohou mít podobu úlev na dani z příjmů a/nebo na dani z kapitálových zisků a dividend, včetně slev na dani a odkladu daně. Ve své praxi při prosazování práva považoval obecně Kontrolní úřad za slučitelné úlevy na dani z příjmů, které jsou koncipovány tak, že obsahují zvláštní limity v podobě maximálního procenta investované částky, jež může investor uplatnit pro účely daňové úlevy, i maximální výši slevy na dani, kterou lze z daňové povinnosti investora odečíst. Navíc lze odložit povinnost uhradit daň z kapitálových zisků ze zcizení podílů, jsou-li tyto zisky v určité lhůtě opětovně investovány do způsobilých investic, přičemž ztráty vzniklé zcizením těchto podílů lze odečíst od zisků z jiných podílů, které podléhají téže dani. |
| --- | --- |

122)

Daňové pobídky pro korporátní investory mohou mít podobu úlev na dani z příjmů a/nebo na dani z kapitálových zisků a dividend, včetně slev na dani a odkladu daně. Ve své praxi při prosazování práva považoval obecně Kontrolní úřad za slučitelné úlevy na dani z příjmů, které jsou koncipovány tak, že obsahují zvláštní limity v podobě maximálního procenta investované částky, jež může investor uplatnit pro účely daňové úlevy, i maximální výši slevy na dani, kterou lze z daňové povinnosti investora odečíst. Navíc lze odložit povinnost uhradit daň z kapitálových zisků ze zcizení podílů, jsou-li tyto zisky v určité lhůtě opětovně investovány do způsobilých investic, přičemž ztráty vzniklé zcizením těchto podílů lze odečíst od zisků z jiných podílů, které podléhají téže dani.

| 123) | Obecně se Kontrolní úřad domnívá, že tyto typy daňových opatření jsou vhodné, a mají tedy motivační účinek, může-li stát ESVO předložit důkaz, že výběr způsobilých podniků vychází z dobře strukturovaného souboru investičních požadavků, které jsou zveřejněny s náležitou publicitou a které stanoví charakteristiku způsobilých podniků, jež jsou vystaveny prokázanému selhání trhu. |
| --- | --- |

123)

Obecně se Kontrolní úřad domnívá, že tyto typy daňových opatření jsou vhodné, a mají tedy motivační účinek, může-li stát ESVO předložit důkaz, že výběr způsobilých podniků vychází z dobře strukturovaného souboru investičních požadavků, které jsou zveřejněny s náležitou publicitou a které stanoví charakteristiku způsobilých podniků, jež jsou vystaveny prokázanému selhání trhu.

| 124) | Aniž je dotčena možnost určité opatření prodloužit, doba trvání daňových režimů musí být maximálně deset let. Je-li režim po deseti letech prodloužen, musí stát ESVO provést nové posouzení ex ante společně s vyhodnocením účinnosti daného režimu v průběhu jeho provádění. |
| --- | --- |

124)

Aniž je dotčena možnost určité opatření prodloužit, doba trvání daňových režimů musí být maximálně deset let. Je-li režim po deseti letech prodloužen, musí stát ESVO provést nové posouzení ex ante společně s vyhodnocením účinnosti daného režimu v průběhu jeho provádění.

| 125) | Při své analýze vezme Kontrolní úřad v úvahu zvláštní charakteristiku příslušného vnitrostátního daňového systému a daňové pobídky, které v daném státě ESVO již existují, jakož i souhru uvedených pobídek zaměřených na potírání daňových podvodů a úniků. Mělo by se také zajistit řádné uplatňování pravidel výměny informací mezi daňovými správami, aby se zabránilo daňovým podvodům a únikům. |
| --- | --- |

125)

Při své analýze vezme Kontrolní úřad v úvahu zvláštní charakteristiku příslušného vnitrostátního daňového systému a daňové pobídky, které v daném státě ESVO již existují, jakož i souhru uvedených pobídek zaměřených na potírání daňových podvodů a úniků. Mělo by se také zajistit řádné uplatňování pravidel výměny informací mezi daňovými správami, aby se zabránilo daňovým podvodům a únikům.

| 126) | Daňová výhoda musí být k dispozici všem investorům splňujícím požadovaná kritéria, aniž by byli diskriminováni podle místa svého usazení, za předpokladu, že dotčený stát ESVO dodržuje minimální standardy řádné správy v oblasti daní. Státy ESVO by tedy měly zajistit adekvátní publicitu, pokud jde o rozsah a technické parametry opatření. Ty by měly zahrnovat potřebné stropy a limity vymezující maximální výhodu, kterou může každý jednotlivý investor z opatření čerpat, i maximální výši investice, kterou lze do jednotlivých způsobilých podniků vložit. |
| --- | --- |

126)

Daňová výhoda musí být k dispozici všem investorům splňujícím požadovaná kritéria, aniž by byli diskriminováni podle místa svého usazení, za předpokladu, že dotčený stát ESVO dodržuje minimální standardy řádné správy v oblasti daní. Státy ESVO by tedy měly zajistit adekvátní publicitu, pokud jde o rozsah a technické parametry opatření. Ty by měly zahrnovat potřebné stropy a limity vymezující maximální výhodu, kterou může každý jednotlivý investor z opatření čerpat, i maximální výši investice, kterou lze do jednotlivých způsobilých podniků vložit.

3.4.4.   Podmínky pro opatření na podporu alternativních obchodních platforem

| 127) | Pokud jde o opatření na podporu alternativních obchodních platforem nad rámec limitů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, provozovatel platformy musí předložit podnikatelský záměr, který prokazuje, že se podporovaná platforma může do méně než deseti let stát soběstačnou. V oznámení musí být navíc uvedeny věrohodné hypotetické srovnávací scénáře, které porovnávají situace, s nimiž by obchodovatelné podniky byly konfrontovány, pokud jde o přístup k potřebným financím, kdyby platforma neexistovala. |
| --- | --- |

127)

Pokud jde o opatření na podporu alternativních obchodních platforem nad rámec limitů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, provozovatel platformy musí předložit podnikatelský záměr, který prokazuje, že se podporovaná platforma může do méně než deseti let stát soběstačnou. V oznámení musí být navíc uvedeny věrohodné hypotetické srovnávací scénáře, které porovnávají situace, s nimiž by obchodovatelné podniky byly konfrontovány, pokud jde o přístup k potřebným financím, kdyby platforma neexistovala.

| 128) | Kontrolní úřad bude příznivě nahlížet na alternativní obchodní platformy zřízené několika státy ESVO a působící v několika státech ESVO, protože mohou být zvlášť efektivní a přitažlivé pro soukromé investory, zejména pro investory institucionální. |
| --- | --- |

128)

Kontrolní úřad bude příznivě nahlížet na alternativní obchodní platformy zřízené několika státy ESVO a působící v několika státech ESVO, protože mohou být zvlášť efektivní a přitažlivé pro soukromé investory, zejména pro investory institucionální.

| 129) | U stávajících platforem musí navrhovaná obchodní strategie platformy prokázat, že kvůli přetrvávajícímu nedostatku kotací, a tedy nedostatečné likviditě musí být dotčená platforma navzdory své dlouhodobé životaschopnosti krátkodobě podporována. Kontrolní úřad bude kladně posuzovat podporu na zřízení alternativní obchodní platformy ve státech ESVO, kde žádná taková platforma neexistuje. Je-li alternativní obchodní platforma, která má být podporována, dílčí platformou nebo dceřinou společností stávající burzy, věnuje Kontrolní úřad zvláštní pozornost posouzení nedostatku financí, jemuž by tato dílčí platforma čelila. |
| --- | --- |

129)

U stávajících platforem musí navrhovaná obchodní strategie platformy prokázat, že kvůli přetrvávajícímu nedostatku kotací, a tedy nedostatečné likviditě musí být dotčená platforma navzdory své dlouhodobé životaschopnosti krátkodobě podporována. Kontrolní úřad bude kladně posuzovat podporu na zřízení alternativní obchodní platformy ve státech ESVO, kde žádná taková platforma neexistuje. Je-li alternativní obchodní platforma, která má být podporována, dílčí platformou nebo dceřinou společností stávající burzy, věnuje Kontrolní úřad zvláštní pozornost posouzení nedostatku financí, jemuž by tato dílčí platforma čelila.

3.5.   Motivační účinek podpory

| 130) | Státní podpora může být shledána slučitelnou s Dohodou o EHP pouze v případě, že má motivační účinek, jenž přiměje příjemce podpory změnit chování tak, že se začne zabývat činnostmi, které by bez podpory neprováděl nebo by je kvůli existenci selhání trhu prováděl s omezeními. Na úrovni způsobilých podniků existuje motivační účinek, může-li konečný příjemce získat finanční prostředky, které by jinak nebyly dostupné, pokud jde o formu, výši nebo načasování. |
| --- | --- |

130)

Státní podpora může být shledána slučitelnou s Dohodou o EHP pouze v případě, že má motivační účinek, jenž přiměje příjemce podpory změnit chování tak, že se začne zabývat činnostmi, které by bez podpory neprováděl nebo by je kvůli existenci selhání trhu prováděl s omezeními. Na úrovni způsobilých podniků existuje motivační účinek, může-li konečný příjemce získat finanční prostředky, které by jinak nebyly dostupné, pokud jde o formu, výši nebo načasování.

| 131) | Opatření v oblasti rizikového financování musí motivovat tržní investory k tomu, aby poskytli finanční prostředky potenciálně životaschopným způsobilým podnikům nad současné úrovně a/nebo aby převzali zvláštní riziko. Má se za to, že opatření v oblasti rizikového financování má motivační účinek, jestliže mobilizuje investice z tržních zdrojů, takže celkové financování poskytnuté způsobilým podnikům překročí rozpočet opatření. Klíčovým prvkem při výběru finančních zprostředkovatelů a správců fondů by tedy měla být schopnost mobilizovat dodatečné soukromé investice. |
| --- | --- |

131)

Opatření v oblasti rizikového financování musí motivovat tržní investory k tomu, aby poskytli finanční prostředky potenciálně životaschopným způsobilým podnikům nad současné úrovně a/nebo aby převzali zvláštní riziko. Má se za to, že opatření v oblasti rizikového financování má motivační účinek, jestliže mobilizuje investice z tržních zdrojů, takže celkové financování poskytnuté způsobilým podnikům překročí rozpočet opatření. Klíčovým prvkem při výběru finančních zprostředkovatelů a správců fondů by tedy měla být schopnost mobilizovat dodatečné soukromé investice.

| 132) | Posuzování motivačního účinku úzce souvisí s posuzováním selhání trhu, kterým se zabývá oddíl 3.3. Vhodnost opatření pro dosažení aktivačního efektu navíc v konečném důsledku závisí na koncepci opatření z hlediska vyváženosti rizik a výnosů mezi veřejnými a soukromými poskytovateli financí, což také úzce souvisí s otázkou, zda je koncepce opatření státní podpory v oblasti rizikového financování vhodná (viz oddíl 3.4 výše). Proto jakmile je řádně identifikováno selhání trhu a opatření je vhodně koncipováno, lze se domnívat, že je přítomen motivační účinek. |
| --- | --- |

132)

Posuzování motivačního účinku úzce souvisí s posuzováním selhání trhu, kterým se zabývá oddíl 3.3. Vhodnost opatření pro dosažení aktivačního efektu navíc v konečném důsledku závisí na koncepci opatření z hlediska vyváženosti rizik a výnosů mezi veřejnými a soukromými poskytovateli financí, což také úzce souvisí s otázkou, zda je koncepce opatření státní podpory v oblasti rizikového financování vhodná (viz oddíl 3.4 výše). Proto jakmile je řádně identifikováno selhání trhu a opatření je vhodně koncipováno, lze se domnívat, že je přítomen motivační účinek.

3.6.   Přiměřenost podpory

| 133) | Státní podpora musí být přiměřená selhání trhu, které řeší, aby se dosáhlo příslušných politických cílů. Musí být koncipována nákladově efektivním způsobem v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Má-li být opatření podpory považováno za přiměřené, musí být podpora omezena na striktní minimum potřebné k přilákání finančních prostředků z trhu tak, aby byla pokryta zjištěná mezera ve financování, aniž by vznikly nepatřičné výhody. |
| --- | --- |

133)

Státní podpora musí být přiměřená selhání trhu, které řeší, aby se dosáhlo příslušných politických cílů. Musí být koncipována nákladově efektivním způsobem v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Má-li být opatření podpory považováno za přiměřené, musí být podpora omezena na striktní minimum potřebné k přilákání finančních prostředků z trhu tak, aby byla pokryta zjištěná mezera ve financování, aniž by vznikly nepatřičné výhody.

| 134) | Na úrovni konečných příjemců se podpora v oblasti rizikového financování zpravidla považuje za přiměřenou, je-li celkový objem syndikovaného financování (veřejného i soukromého) poskytnutého v rámci opatření v oblasti rizikového financování omezen na objem mezery ve financování zjištěné při posouzení ex ante. Na úrovni investorů musí být podpora omezena na minimum potřebné k přilákání soukromého kapitálu, tak aby se dosáhlo minimálního aktivačního efektu a aby byla pokryta mezera ve financování. |
| --- | --- |

134)

Na úrovni konečných příjemců se podpora v oblasti rizikového financování zpravidla považuje za přiměřenou, je-li celkový objem syndikovaného financování (veřejného i soukromého) poskytnutého v rámci opatření v oblasti rizikového financování omezen na objem mezery ve financování zjištěné při posouzení ex ante. Na úrovni investorů musí být podpora omezena na minimum potřebné k přilákání soukromého kapitálu, tak aby se dosáhlo minimálního aktivačního efektu a aby byla pokryta mezera ve financování.

3.6.1.   Podmínky pro finanční nástroje

| 135) | Opatření musí zajistit rovnováhu mezi preferenčními podmínkami, jež nabízí finanční nástroj za účelem maximalizace aktivačního efektu a vyřešení zjištěného selhání trhu, a nutností, aby nástroj přinášel dostatečné finanční výnosy, a zůstal tak životaschopný. |
| --- | --- |

135)

Opatření musí zajistit rovnováhu mezi preferenčními podmínkami, jež nabízí finanční nástroj za účelem maximalizace aktivačního efektu a vyřešení zjištěného selhání trhu, a nutností, aby nástroj přinášel dostatečné finanční výnosy, a zůstal tak životaschopný.

| 136) | Přesná povaha a hodnota pobídek musí být určena v otevřeném a nediskriminačním výběrovém řízení, v jehož rámci jsou finanční zprostředkovatelé a správci fondů nebo investoři vyzváni k předložení soutěžních nabídek. Kontrolní úřad se domnívá, že jsou-li případné asymetrické výnosy upravené o riziko nebo asymetrické sdílení ztrát stanoveny v takovémto řízení, má být finanční nástroj považován za přiměřený nástroj, který odráží přiměřenou míru návratnosti. Jsou-li správci fondů vybráni v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení, které vyžaduje, aby v jeho rámci žadatelé prezentovali svoji investorskou základnu, má se za to, že soukromí investoři byli vybráni náležitě. |
| --- | --- |

136)

Přesná povaha a hodnota pobídek musí být určena v otevřeném a nediskriminačním výběrovém řízení, v jehož rámci jsou finanční zprostředkovatelé a správci fondů nebo investoři vyzváni k předložení soutěžních nabídek. Kontrolní úřad se domnívá, že jsou-li případné asymetrické výnosy upravené o riziko nebo asymetrické sdílení ztrát stanoveny v takovémto řízení, má být finanční nástroj považován za přiměřený nástroj, který odráží přiměřenou míru návratnosti. Jsou-li správci fondů vybráni v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení, které vyžaduje, aby v jeho rámci žadatelé prezentovali svoji investorskou základnu, má se za to, že soukromí investoři byli vybráni náležitě.

| 137) | U společných investic veřejného fondu a soukromých investorů, kteří se účastní jednotlivých obchodů, by měli být uvedení soukromí investoři vybíráni pro každou transakci ve zvláštním výběrovém řízení – jedná se o upřednostňovaný způsob stanovení přiměřené míry návratnosti. |
| --- | --- |

137)

U společných investic veřejného fondu a soukromých investorů, kteří se účastní jednotlivých obchodů, by měli být uvedení soukromí investoři vybíráni pro každou transakci ve zvláštním výběrovém řízení – jedná se o upřednostňovaný způsob stanovení přiměřené míry návratnosti.

| 138) | Nejsou-li soukromí investoři vybráni tímto postupem (například proto, že výběrové řízení se ukázalo být neefektivní či bezvýsledné), musí přiměřenou míru návratnosti stanovit nezávislý odborník na základě analýzy tržních referenčních hodnot a tržního rizika za použití metodiky oceňování diskontovaných peněžních toků, tak aby se předešlo nadměrným náhradám pro investory. Na základě uvedené analýzy musí nezávislý odborník vypočítat minimální úroveň přiměřené míry návratnosti a přičíst k ní příslušnou marži odrážející rizika. |
| --- | --- |

138)

Nejsou-li soukromí investoři vybráni tímto postupem (například proto, že výběrové řízení se ukázalo být neefektivní či bezvýsledné), musí přiměřenou míru návratnosti stanovit nezávislý odborník na základě analýzy tržních referenčních hodnot a tržního rizika za použití metodiky oceňování diskontovaných peněžních toků, tak aby se předešlo nadměrným náhradám pro investory. Na základě uvedené analýzy musí nezávislý odborník vypočítat minimální úroveň přiměřené míry návratnosti a přičíst k ní příslušnou marži odrážející rizika.

| 139) | V takovémto případě musí být zavedena vhodná pravidla pro jmenování nezávislého odborníka. Odborník musí mít minimálně licenci na poskytování tohoto poradenství, musí být zaregistrován v příslušném profesním sdružení, dodržovat etická a profesní pravidla vydaná uvedeným sdružením, být nezávislý a odpovědný za správnost svých odborných znalostí. Nezávislí odborníci se v zásadě vybírají otevřeným, transparentním a nediskriminačním výběrovým řízením. Tentýž nezávislý odborník nesmí být využit dvakrát během tří let. |
| --- | --- |

139)

V takovémto případě musí být zavedena vhodná pravidla pro jmenování nezávislého odborníka. Odborník musí mít minimálně licenci na poskytování tohoto poradenství, musí být zaregistrován v příslušném profesním sdružení, dodržovat etická a profesní pravidla vydaná uvedeným sdružením, být nezávislý a odpovědný za správnost svých odborných znalostí. Nezávislí odborníci se v zásadě vybírají otevřeným, transparentním a nediskriminačním výběrovým řízením. Tentýž nezávislý odborník nesmí být využit dvakrát během tří let.

| 140) | Ve světle výše uvedeného může koncepce opatření stanovit různé asymetrické modely sdílení zisku nebo asymetricky načasované veřejné a soukromé investice, je-li předpokládaná návratnost pro soukromé investory upravená o riziko omezena na přiměřenou míru návratnosti. |
| --- | --- |

140)

Ve světle výše uvedeného může koncepce opatření stanovit různé asymetrické modely sdílení zisku nebo asymetricky načasované veřejné a soukromé investice, je-li předpokládaná návratnost pro soukromé investory upravená o riziko omezena na přiměřenou míru návratnosti.

| 141) | Kontrolní úřad se zpravidla domnívá, že podporu může minimalizovat ekonomické sladění zájmů státu ESVO a finančních zprostředkovatelů, nebo popřípadě jejich správců. Dotyčné zájmy musí být v souladu z hlediska dosažení konkrétních politických cílů i z hlediska finanční výkonnosti veřejné investice do daného nástroje. |
| --- | --- |

141)

Kontrolní úřad se zpravidla domnívá, že podporu může minimalizovat ekonomické sladění zájmů státu ESVO a finančních zprostředkovatelů, nebo popřípadě jejich správců. Dotyčné zájmy musí být v souladu z hlediska dosažení konkrétních politických cílů i z hlediska finanční výkonnosti veřejné investice do daného nástroje.

| 142) | Finanční zprostředkovatel nebo správce fondu mohou investovat společně se státem ESVO, pokud podmínky této společné investice vylučují jakýkoliv případný střet zájmů. Tato společná investice by mohla správce motivovat k sladění jeho investičních rozhodnutí se stanovenými politickými cíli. Schopnost správce realizovat investici z vlastních zdrojů může být jedním z výběrových kritérií. |
| --- | --- |

142)

Finanční zprostředkovatel nebo správce fondu mohou investovat společně se státem ESVO, pokud podmínky této společné investice vylučují jakýkoliv případný střet zájmů. Tato společná investice by mohla správce motivovat k sladění jeho investičních rozhodnutí se stanovenými politickými cíli. Schopnost správce realizovat investici z vlastních zdrojů může být jedním z výběrových kritérií.

| 143) | Odměna finančních zprostředkovatelů nebo správců fondů, podle typu opatření v oblasti rizikového financování, musí zahrnovat roční odměnu za správu a pobídky založené na výkonnosti, například odměnu za zhodnocení kapitálu. |
| --- | --- |

143)

Odměna finančních zprostředkovatelů nebo správců fondů, podle typu opatření v oblasti rizikového financování, musí zahrnovat roční odměnu za správu a pobídky založené na výkonnosti, například odměnu za zhodnocení kapitálu.

| 144) | Výkonnostní složka odměny musí být významná a musí být koncipována tak, aby představovala odměnu za finanční výkonnost a za dosažení předem stanovených konkrétních politických cílů. Pobídky vázané na politické cíle musí být v rovnováze s pobídkami vázanými na finanční výkonnost, které jsou zapotřebí k zajištění efektivního výběru způsobilých podniků, do nichž se bude investovat. Kontrolní úřad dále přihlédne k případným penále stanoveným v dohodě o financování mezi státem ESVO a finančním zprostředkovatelem, které se použijí v případě, že vymezené politické cíle nebudou splněny. |
| --- | --- |

144)

Výkonnostní složka odměny musí být významná a musí být koncipována tak, aby představovala odměnu za finanční výkonnost a za dosažení předem stanovených konkrétních politických cílů. Pobídky vázané na politické cíle musí být v rovnováze s pobídkami vázanými na finanční výkonnost, které jsou zapotřebí k zajištění efektivního výběru způsobilých podniků, do nichž se bude investovat. Kontrolní úřad dále přihlédne k případným penále stanoveným v dohodě o financování mezi státem ESVO a finančním zprostředkovatelem, které se použijí v případě, že vymezené politické cíle nebudou splněny.

| 145) | Výše odměny vázané na výkonnost by měla být odůvodněna relevantní tržní praxí. Správci musí být odměňováni nejen za úspěšné vyplacení a za objem získaného soukromého kapitálu, ale také za úspěšné výnosy z investic, například za příjmy a kapitálové výnosy přesahující určitý minimální výnos nebo minimální návratnost. |
| --- | --- |

145)

Výše odměny vázané na výkonnost by měla být odůvodněna relevantní tržní praxí. Správci musí být odměňováni nejen za úspěšné vyplacení a za objem získaného soukromého kapitálu, ale také za úspěšné výnosy z investic, například za příjmy a kapitálové výnosy přesahující určitý minimální výnos nebo minimální návratnost.

| 146) | Celková odměna za správu nesmí překročit provozní náklady a náklady na řízení nezbytné k provádění dotčeného finančního nástroje plus přiměřený zisk v souladu s tržní praxí. Odměna nesmí zahrnovat investiční náklady. |
| --- | --- |

146)

Celková odměna za správu nesmí překročit provozní náklady a náklady na řízení nezbytné k provádění dotčeného finančního nástroje plus přiměřený zisk v souladu s tržní praxí. Odměna nesmí zahrnovat investiční náklady.

| 147) | Vzhledem k tomu, že finanční zprostředkovatelé, nebo popřípadě jejich správci musí být vybíráni v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení, celková struktura odměny může být ohodnocena v rámci bodování v uvedeném výběrovém řízení a na základě tohoto výběru lze stanovit maximální odměnu. |
| --- | --- |

147)

Vzhledem k tomu, že finanční zprostředkovatelé, nebo popřípadě jejich správci musí být vybíráni v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení, celková struktura odměny může být ohodnocena v rámci bodování v uvedeném výběrovém řízení a na základě tohoto výběru lze stanovit maximální odměnu.

| 148) | V případě přímého jmenování pověřeného subjektu se Kontrolní úřad domnívá, že by roční odměna za správu neměla v zásadě překročit 3 % kapitálu, který má být do subjektu vložen, s výjimkou pobídek založených na výkonnosti. |
| --- | --- |

148)

V případě přímého jmenování pověřeného subjektu se Kontrolní úřad domnívá, že by roční odměna za správu neměla v zásadě překročit 3 % kapitálu, který má být do subjektu vložen, s výjimkou pobídek založených na výkonnosti.

3.6.2.   Podmínky pro daňové nástroje

| 149) | Celková investice do jednotlivého přijímajícího podniku nesmí překročit maximální částku stanovenou opatřením v oblasti rizikového financování podle obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

149)

Celková investice do jednotlivého přijímajícího podniku nesmí překročit maximální částku stanovenou opatřením v oblasti rizikového financování podle obecného nařízení o blokových výjimkách.

| 150) | Nezávisle na typu daňové úlevy musí být způsobilými podíly kmenové akcie spojené s plnou mírou rizika, které byly nově emitovány způsobilým podnikem, jak je definován v posouzení ex ante, a musí být drženy alespoň tři roky. Úlevy nemohou využít investoři, kteří nejsou nezávislí na společnosti, do níž investují. |
| --- | --- |

150)

Nezávisle na typu daňové úlevy musí být způsobilými podíly kmenové akcie spojené s plnou mírou rizika, které byly nově emitovány způsobilým podnikem, jak je definován v posouzení ex ante, a musí být drženy alespoň tři roky. Úlevy nemohou využít investoři, kteří nejsou nezávislí na společnosti, do níž investují.

| 151) | V případě úlevy na dani z příjmů mohou investoři poskytující finance způsobilým podnikům získat úlevu až do výše přiměřeného procenta z částky investované do způsobilých podniků za předpokladu, že není překročena maximální daňová povinnost investora u daně z příjmu vzniklá před zahájením daňového režimu. Kontrolní úřad se domnívá, že je přiměřené omezit daňovou úlevu na 30 % investované částky. S daní z příjmu lze vzájemně započítat ztráty vzniklé zcizením podílů. |
| --- | --- |

151)

V případě úlevy na dani z příjmů mohou investoři poskytující finance způsobilým podnikům získat úlevu až do výše přiměřeného procenta z částky investované do způsobilých podniků za předpokladu, že není překročena maximální daňová povinnost investora u daně z příjmu vzniklá před zahájením daňového režimu. Kontrolní úřad se domnívá, že je přiměřené omezit daňovou úlevu na 30 % investované částky. S daní z příjmu lze vzájemně započítat ztráty vzniklé zcizením podílů.

| 152) | V případě úlevy na dani u dividend lze od daně z příjmu v plné výši osvobodit veškeré dividendy získané ze způsobilých podílů. Obdobně v případě úlevy na dani z kapitálových zisků lze od daně z kapitálových zisků v plné výši osvobodit zisk z prodeje způsobilých podílů. Povinnost uhradit daň z kapitálových zisků plynoucích ze zcizení způsobilých podílů lze navíc odložit, jsou-li uvedené zisky do jednoho roku opětovně investovány do nových způsobilých podílů. |
| --- | --- |

152)

V případě úlevy na dani u dividend lze od daně z příjmu v plné výši osvobodit veškeré dividendy získané ze způsobilých podílů. Obdobně v případě úlevy na dani z kapitálových zisků lze od daně z kapitálových zisků v plné výši osvobodit zisk z prodeje způsobilých podílů. Povinnost uhradit daň z kapitálových zisků plynoucích ze zcizení způsobilých podílů lze navíc odložit, jsou-li uvedené zisky do jednoho roku opětovně investovány do nových způsobilých podílů.

3.6.3.   Podmínky pro alternativní obchodní platformy

| 153) | Aby bylo možné provést řádnou analýzu přiměřenosti podpory pro provozovatele alternativní obchodní platformy, lze udělit státní podporu na pokrytí až 50 % investičních nákladů vzniklých vytvořením této platformy. |
| --- | --- |

153)

Aby bylo možné provést řádnou analýzu přiměřenosti podpory pro provozovatele alternativní obchodní platformy, lze udělit státní podporu na pokrytí až 50 % investičních nákladů vzniklých vytvořením této platformy.

| 154) | V případě daňových pobídek pro korporátní investory posoudí Kontrolní úřad opatření podle podmínek, které jsou v těchto pokynech stanoveny pro daňové nástroje. |
| --- | --- |

154)

V případě daňových pobídek pro korporátní investory posoudí Kontrolní úřad opatření podle podmínek, které jsou v těchto pokynech stanoveny pro daňové nástroje.

3.7.   Zamezení přílišným negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| 155) | Opatření státní podpory musí být koncipováno tak, aby bylo omezeno narušení hospodářské soutěže v EHP. Negativní účinky musí být v rovnováze s celkovými pozitivními účinky opatření. U opatření v oblasti rizikového financování se musí potenciální negativní účinky posoudit na každé úrovni, kde může být podpora přítomna: na úrovni investorů, finančních zprostředkovatelů a jejich správců a konečných příjemců. |
| --- | --- |

155)

Opatření státní podpory musí být koncipováno tak, aby bylo omezeno narušení hospodářské soutěže v EHP. Negativní účinky musí být v rovnováze s celkovými pozitivními účinky opatření. U opatření v oblasti rizikového financování se musí potenciální negativní účinky posoudit na každé úrovni, kde může být podpora přítomna: na úrovni investorů, finančních zprostředkovatelů a jejich správců a konečných příjemců.

| 156) | Aby se Kontrolnímu úřadu umožnilo posoudit pravděpodobné negativní účinky, může stát ESVO v rámci posouzení ex ante předložit jakoukoli studii, kterou má k dispozici, a hodnocení ex post provedená u podobných režimů, pokud jde o způsobilé podniky, struktury financování, koncepční parametry a zeměpisnou oblast. |
| --- | --- |

156)

Aby se Kontrolnímu úřadu umožnilo posoudit pravděpodobné negativní účinky, může stát ESVO v rámci posouzení ex ante předložit jakoukoli studii, kterou má k dispozici, a hodnocení ex post provedená u podobných režimů, pokud jde o způsobilé podniky, struktury financování, koncepční parametry a zeměpisnou oblast.

| 157) | Za prvé na úrovni trhu poskytování rizikového financování může vést státní podpora k vytěsnění soukromých investorů. To může snížit pobídky pro soukromé investory, aby poskytovali finanční prostředky způsobilým podnikům, a nabádat je, aby čekali, až stát těmto investicím poskytne podporu. Toto riziko vzrůstá s rostoucí výší celkového financování konečných příjemců, s velikostí uvedených přijímajících podniků a s pokročilostí jejich rozvoje, jelikož dostupnost soukromého financování se za těchto okolností postupně zvyšuje. Státní podpora by navíc neměla eliminovat běžné obchodní riziko investic, které by investoři podstoupili i bez státní podpory. Bylo-li však řádně vymezeno selhání trhu, je méně pravděpodobné, že následkem opatření v oblasti rizikového financování bude takovéto vytěsnění. |
| --- | --- |

157)

Za prvé na úrovni trhu poskytování rizikového financování může vést státní podpora k vytěsnění soukromých investorů. To může snížit pobídky pro soukromé investory, aby poskytovali finanční prostředky způsobilým podnikům, a nabádat je, aby čekali, až stát těmto investicím poskytne podporu. Toto riziko vzrůstá s rostoucí výší celkového financování konečných příjemců, s velikostí uvedených přijímajících podniků a s pokročilostí jejich rozvoje, jelikož dostupnost soukromého financování se za těchto okolností postupně zvyšuje. Státní podpora by navíc neměla eliminovat běžné obchodní riziko investic, které by investoři podstoupili i bez státní podpory. Bylo-li však řádně vymezeno selhání trhu, je méně pravděpodobné, že následkem opatření v oblasti rizikového financování bude takovéto vytěsnění.

| 158) | Za druhé na úrovni finančních zprostředkovatelů může mít podpora rušivé účinky, pokud jde o zvýšení nebo zachování tržní síly zprostředkovatele, například na trhu v konkrétním regionu. I když podpora tržní sílu finančního zprostředkovatele neposiluje přímo, může tak činit nepřímo tím, že odrazuje od expanze stávající soutěžitele, vede k jejich výstupu nebo odrazuje od vstupu nové soutěžitele. |
| --- | --- |

158)

Za druhé na úrovni finančních zprostředkovatelů může mít podpora rušivé účinky, pokud jde o zvýšení nebo zachování tržní síly zprostředkovatele, například na trhu v konkrétním regionu. I když podpora tržní sílu finančního zprostředkovatele neposiluje přímo, může tak činit nepřímo tím, že odrazuje od expanze stávající soutěžitele, vede k jejich výstupu nebo odrazuje od vstupu nové soutěžitele.

| 159) | Opatření v oblasti rizikového financování musí být zaměřena na růstově orientované podniky, které nedokážou přilákat adekvátní objem financování od soukromých investorů, ale se státní podporou v oblasti rizikového financování se mohou stát životaschopnými. Avšak opatření, které stanoví založení veřejného fondu, jehož investiční strategie neprokazuje dostatečnou potenciální životaschopnost způsobilých podniků, ověření vyváženosti zřejmě nevyhoví, jelikož v tomto případě může investice v oblasti rizikového financování představovat grant. |
| --- | --- |

159)

Opatření v oblasti rizikového financování musí být zaměřena na růstově orientované podniky, které nedokážou přilákat adekvátní objem financování od soukromých investorů, ale se státní podporou v oblasti rizikového financování se mohou stát životaschopnými. Avšak opatření, které stanoví založení veřejného fondu, jehož investiční strategie neprokazuje dostatečnou potenciální životaschopnost způsobilých podniků, ověření vyváženosti zřejmě nevyhoví, jelikož v tomto případě může investice v oblasti rizikového financování představovat grant.

| 160) | Protože k zajištění toho, aby výběr konečných přijímajících podniků vycházel z komerční logiky, jsou nezbytné podmínky týkající se komerční správy a rozhodování řízeného kritériem zisku, které jsou vymezeny v ustanoveních o rizikovém financování v obecném nařízení o blokových výjimkách, nelze se od uvedených podmínek podle těchto pokynů odchýlit, včetně případů, kdy se opatření týká veřejných finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

160)

Protože k zajištění toho, aby výběr konečných přijímajících podniků vycházel z komerční logiky, jsou nezbytné podmínky týkající se komerční správy a rozhodování řízeného kritériem zisku, které jsou vymezeny v ustanoveních o rizikovém financování v obecném nařízení o blokových výjimkách, nelze se od uvedených podmínek podle těchto pokynů odchýlit, včetně případů, kdy se opatření týká veřejných finančních zprostředkovatelů.

| 161) | Investiční fondy malého rozsahu s omezeným regionálním zaměřením a bez adekvátních systémů správy a řízení budou analyzovány, aby se předešlo riziku zachování neúčinných tržních struktur. Regionální režimy v oblasti rizikového financování nemusí kvůli nedostatečné diverzifikaci spojené s absencí dostatečného počtu způsobilých podniků jakožto investičních cílů disponovat dostačující velikostí a působností, což by mohlo snížit efektivitu takových fondů a vést k poskytování podpory méně životaschopným společnostem. Takové investice by mohly narušit hospodářskou soutěž a poskytnout některým podnikům nepatřičné výhody. Tyto fondy mohou být navíc méně přitažlivé pro soukromé investory, zejména pro institucionální investory, jelikož mohou být vnímány spíše jako nástroj, který slouží regionálním politickým cílům, než jako životaschopná podnikatelská příležitost, jež nabízí přijatelnou návratnost investic. |
| --- | --- |

161)

Investiční fondy malého rozsahu s omezeným regionálním zaměřením a bez adekvátních systémů správy a řízení budou analyzovány, aby se předešlo riziku zachování neúčinných tržních struktur. Regionální režimy v oblasti rizikového financování nemusí kvůli nedostatečné diverzifikaci spojené s absencí dostatečného počtu způsobilých podniků jakožto investičních cílů disponovat dostačující velikostí a působností, což by mohlo snížit efektivitu takových fondů a vést k poskytování podpory méně životaschopným společnostem. Takové investice by mohly narušit hospodářskou soutěž a poskytnout některým podnikům nepatřičné výhody. Tyto fondy mohou být navíc méně přitažlivé pro soukromé investory, zejména pro institucionální investory, jelikož mohou být vnímány spíše jako nástroj, který slouží regionálním politickým cílům, než jako životaschopná podnikatelská příležitost, jež nabízí přijatelnou návratnost investic.

| 162) | Za třetí na úrovni konečných příjemců bude Kontrolní úřad posuzovat, zda má opatření rušivý účinek na výrobkové trhy, kde uvedené podniky soutěží. Opatření může například narušovat hospodářskou soutěž, je-li zaměřeno na společnosti v neefektivních odvětvích. Hospodářskou soutěž by mohlo zvlášť nepatřičně narušit výrazné rozšíření kapacit vyvolané státní podporou na neefektivním trhu, jelikož vznik nebo udržování nadměrné kapacity by mohly vést k omezení ziskového rozpětí, ke snížení investic soutěžitelů, či dokonce k jejich odchodu z trhu. Taková situace může také bránit společnostem ve vstupu na trh. To vede k neefektivním tržním strukturám, které v dlouhodobém horizontu škodí také spotřebitelům. Pokud trh v cílových odvětvích roste, existuje obvykle méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo bude nepatřičně bránit výstupu či vstupu. Proto bude Kontrolní úřad analyzovat úroveň výrobních kapacit v daném odvětví ve světle potenciální poptávky. Aby Kontrolní úřad mohl toto posouzení provést, stát ESVO musí uvést, zda je opatření v oblasti rizikového financování určeno pro konkrétní odvětví nebo upřednostňuje určitá odvětví před jinými. |
| --- | --- |

162)

Za třetí na úrovni konečných příjemců bude Kontrolní úřad posuzovat, zda má opatření rušivý účinek na výrobkové trhy, kde uvedené podniky soutěží. Opatření může například narušovat hospodářskou soutěž, je-li zaměřeno na společnosti v neefektivních odvětvích. Hospodářskou soutěž by mohlo zvlášť nepatřičně narušit výrazné rozšíření kapacit vyvolané státní podporou na neefektivním trhu, jelikož vznik nebo udržování nadměrné kapacity by mohly vést k omezení ziskového rozpětí, ke snížení investic soutěžitelů, či dokonce k jejich odchodu z trhu. Taková situace může také bránit společnostem ve vstupu na trh. To vede k neefektivním tržním strukturám, které v dlouhodobém horizontu škodí také spotřebitelům. Pokud trh v cílových odvětvích roste, existuje obvykle méně důvodů k obavám, že podpora negativně ovlivní dynamické pobídky nebo bude nepatřičně bránit výstupu či vstupu. Proto bude Kontrolní úřad analyzovat úroveň výrobních kapacit v daném odvětví ve světle potenciální poptávky. Aby Kontrolní úřad mohl toto posouzení provést, stát ESVO musí uvést, zda je opatření v oblasti rizikového financování určeno pro konkrétní odvětví nebo upřednostňuje určitá odvětví před jinými.

| 163) | Státní podpora může bránit tomu, aby tržní mechanismy přinášely efektivní výsledky tím, že odměňují nejefektivnější výrobce a vyvíjí tlak na ty nejméně efektivní, aby se zlepšili, restrukturalizovali nebo opustili trh. Obdrží-li podporu neefektivní podniky, může to jiným podnikům bránit ve vstupu na trh nebo v expanzi a oslabit motivaci soutěžitelů inovovat. |
| --- | --- |

163)

Státní podpora může bránit tomu, aby tržní mechanismy přinášely efektivní výsledky tím, že odměňují nejefektivnější výrobce a vyvíjí tlak na ty nejméně efektivní, aby se zlepšili, restrukturalizovali nebo opustili trh. Obdrží-li podporu neefektivní podniky, může to jiným podnikům bránit ve vstupu na trh nebo v expanzi a oslabit motivaci soutěžitelů inovovat.

| 164) | Kontrolní úřad bude také posuzovat veškeré potenciální negativní účinky v podobě přemísťování. V této souvislosti bude Kontrolní úřad analyzovat, zda mohou regionální fondy motivovat k přemísťování v rámci EHP. Jsou-li činnosti finančního zprostředkovatele zaměřeny na nepodporovaný region hraničící s podporovanými regiony nebo s regionem s vyšší intenzitou regionální podpory, než má cílový region, je riziko tohoto narušení výraznější. Negativní účinky v podobě přemísťování může mít také regionální opatření v oblasti rizikového financování zaměřené pouze na určitá odvětví. |
| --- | --- |

164)

Kontrolní úřad bude také posuzovat veškeré potenciální negativní účinky v podobě přemísťování. V této souvislosti bude Kontrolní úřad analyzovat, zda mohou regionální fondy motivovat k přemísťování v rámci EHP. Jsou-li činnosti finančního zprostředkovatele zaměřeny na nepodporovaný region hraničící s podporovanými regiony nebo s regionem s vyšší intenzitou regionální podpory, než má cílový region, je riziko tohoto narušení výraznější. Negativní účinky v podobě přemísťování může mít také regionální opatření v oblasti rizikového financování zaměřené pouze na určitá odvětví.

| 165) | Má-li opatření negativní účinky, musí stát ESVO určit prostředky minimalizace tohoto narušení. Stát ESVO může kupříkladu prokázat, že negativní účinky budou omezeny na minimum např. s ohledem na výši celkové investice, typ a počet příjemců a charakteristiku cílových odvětví. Při zvažování pozitivních a negativních účinků bude brát Kontrolní úřad v potaz také rozsah takových účinků. |
| --- | --- |

165)

Má-li opatření negativní účinky, musí stát ESVO určit prostředky minimalizace tohoto narušení. Stát ESVO může kupříkladu prokázat, že negativní účinky budou omezeny na minimum např. s ohledem na výši celkové investice, typ a počet příjemců a charakteristiku cílových odvětví. Při zvažování pozitivních a negativních účinků bude brát Kontrolní úřad v potaz také rozsah takových účinků.

3.8.   Transparentnost

| 166) | Státy ESVO musí na vnitrostátní nebo regionální úrovni zveřejnit na ucelených internetových stránkách věnovaných hospodářské soutěži následující:






  i) | znění režimu podpory a jeho prováděcích ustanovení; |
| --- | --- | --- |

166)

Státy ESVO musí na vnitrostátní nebo regionální úrovni zveřejnit na ucelených internetových stránkách věnovaných hospodářské soutěži následující:

i)

znění režimu podpory a jeho prováděcích ustanovení;

| ii) | totožnost orgánu, který podporu poskytuje; |
| --- | --- |

ii)

totožnost orgánu, který podporu poskytuje;

| iii) | celkovou výši účasti státu ESVO na daném opatření; |
| --- | --- |

iii)

celkovou výši účasti státu ESVO na daném opatření;

| iv) | totožnost pověřeného subjektu (v příslušném případě) a názvy vybraných finančních zprostředkovatelů; |
| --- | --- |

iv)

totožnost pověřeného subjektu (v příslušném případě) a názvy vybraných finančních zprostředkovatelů;

| v) | totožnost podniku, který je v rámci opatření podporován, včetně informace o typu podniku (malý či střední podnik, malý podnik se střední tržní kapitalizací, inovativní podnik se střední tržní kapitalizací), regionu, kde se daný podnik nachází (na úrovni statistických regionů 2 (30)), hlavního hospodářského odvětví, ve kterém podnik působí, na úrovni skupiny NACE a formy a výše investice. Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 200 000 EUR; |
| --- | --- |

v)

totožnost podniku, který je v rámci opatření podporován, včetně informace o typu podniku (malý či střední podnik, malý podnik se střední tržní kapitalizací, inovativní podnik se střední tržní kapitalizací), regionu, kde se daný podnik nachází (na úrovni statistických regionů 2 (30)), hlavního hospodářského odvětví, ve kterém podnik působí, na úrovni skupiny NACE a formy a výše investice. Od tohoto požadavku lze upustit u malých a středních podniků, které dosud neuskutečnily žádný komerční prodej na žádném trhu, a u investic do určitého konečného přijímajícího podniku, jež nedosahují 200 000 EUR;

| vi) | v případě daňových režimů podpory v oblasti rizikového financování totožnost přijímajících korporátních investorů (31) a výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 200 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v rozmezí 2 milionů EUR. Tyto informace musí být zveřejněny po přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory, musí se uchovávat po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti (32). |
| --- | --- |

vi)

v případě daňových režimů podpory v oblasti rizikového financování totožnost přijímajících korporátních investorů (31) a výši poskytované daňové výhody, pokud přesahuje 200 000 EUR. Částku výhody lze poskytnout v rozmezí 2 milionů EUR. Tyto informace musí být zveřejněny po přijetí rozhodnutí o poskytnutí podpory, musí se uchovávat po dobu alespoň deseti let a musí být bez omezení dostupné široké veřejnosti (32).

3.9.   Kumulace

| 167) | Podporu v oblasti rizikového financování je možné kumulovat s jakýmkoli jiným opatřením státní podpory, u něhož lze identifikovat způsobilé náklady. |
| --- | --- |

167)

Podporu v oblasti rizikového financování je možné kumulovat s jakýmkoli jiným opatřením státní podpory, u něhož lze identifikovat způsobilé náklady.

| 168) | Podporu v oblasti rizikového financování lze kumulovat s jinými opatřeními státní podpory bez identifikovatelných způsobilých nákladů nebo s podporou de minimis až do výše nejvyššího příslušného stropu celkového financování, který je pro konkrétní okolnosti každého případu stanoven v nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Kontrolního úřadu. |
| --- | --- |

168)

Podporu v oblasti rizikového financování lze kumulovat s jinými opatřeními státní podpory bez identifikovatelných způsobilých nákladů nebo s podporou de minimis až do výše nejvyššího příslušného stropu celkového financování, který je pro konkrétní okolnosti každého případu stanoven v nařízení o blokové výjimce nebo v rozhodnutí Kontrolního úřadu.

| 169) | Státní podporu nepředstavuje financování z prostředků ESVO spravované centrálně orgány, subjekty, společnými podniky nebo jinými institucemi EHP, které není přímo ani nepřímo pod kontrolou států ESVO. Je-li toto financování z prostředků EHP zkombinováno se státní podporou, posuzuje se za účelem určení toho, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální objemy podpory, pouze státní podpora za předpokladu, že celkový objem veřejného financování poskytnutého v souvislosti s týmiž způsobilými náklady nepřekročí nejpříznivější míru financování stanovenou v použitelných právních předpisech EHP. |
| --- | --- |

169)

Státní podporu nepředstavuje financování z prostředků ESVO spravované centrálně orgány, subjekty, společnými podniky nebo jinými institucemi EHP, které není přímo ani nepřímo pod kontrolou států ESVO. Je-li toto financování z prostředků EHP zkombinováno se státní podporou, posuzuje se za účelem určení toho, zda jsou dodrženy prahové hodnoty oznamovací povinnosti a maximální objemy podpory, pouze státní podpora za předpokladu, že celkový objem veřejného financování poskytnutého v souvislosti s týmiž způsobilými náklady nepřekročí nejpříznivější míru financování stanovenou v použitelných právních předpisech EHP.

4.   HODNOCENÍ

| 170) | Aby se lépe zajistilo, že narušení hospodářské soutěže a obchodu bude omezené, může Kontrolní úřad požadovat, aby některé režimy měly omezenou dobu trvání a podléhaly hodnocení, které se musí zabývat následujícími otázkami:






  a) | účinností opatření podpory ve světle jeho předem vymezených obecných i konkrétních cílů a ukazatelů a |
| --- | --- | --- |

170)

Aby se lépe zajistilo, že narušení hospodářské soutěže a obchodu bude omezené, může Kontrolní úřad požadovat, aby některé režimy měly omezenou dobu trvání a podléhaly hodnocení, které se musí zabývat následujícími otázkami:

a)

účinností opatření podpory ve světle jeho předem vymezených obecných i konkrétních cílů a ukazatelů a

| b) | dopadem opatření v oblasti rizikového financování na trhy a hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

b)

dopadem opatření v oblasti rizikového financování na trhy a hospodářskou soutěž.

| 171) | Hodnocení se může vyžadovat u těchto režimů podpory:






  a) | velkých režimů; |
| --- | --- | --- |

171)

Hodnocení se může vyžadovat u těchto režimů podpory:

a)

velkých režimů;

| b) | režimů s regionálním zaměřením; |
| --- | --- |

b)

režimů s regionálním zaměřením;

| c) | režimů s úzkým odvětvovým zaměřením; |
| --- | --- |

c)

režimů s úzkým odvětvovým zaměřením;

| d) | režimů, u nichž došlo ke změnám, pokud se tyto změny promítají do kritérií způsobilosti, objemu investic nebo finančních koncepčních parametrů; hodnocení lze předložit jako součást oznámení; |
| --- | --- |

d)

režimů, u nichž došlo ke změnám, pokud se tyto změny promítají do kritérií způsobilosti, objemu investic nebo finančních koncepčních parametrů; hodnocení lze předložit jako součást oznámení;

| e) | režimů obsahujících nové charakteristiky; |
| --- | --- |

e)

režimů obsahujících nové charakteristiky;

| f) | režimů, kde to Kontrolní úřad požaduje v rámci rozhodnutí o schválení opatření vzhledem k potenciálním negativním účinkům daného opatření. |
| --- | --- |

f)

režimů, kde to Kontrolní úřad požaduje v rámci rozhodnutí o schválení opatření vzhledem k potenciálním negativním účinkům daného opatření.

| 172) | Hodnocení musí provést odborník nezávislý na orgánu, který státní podporu poskytuje, na základě běžné metodiky (33) a musí být zveřejněno. Hodnocení se musí předložit Kontrolnímu úřadu v dostatečném předstihu, aby mohl posoudit případné prodloužení režimu podpory, v každém případě však při skončení režimu. Přesný rozsah a metodika hodnocení, které má být provedeno, budou vymezeny v rozhodnutí o schválení režimu podpory. Každé následné opatření podpory s podobným cílem musí vzít v úvahu výsledky uvedeného hodnocení. |
| --- | --- |

172)

Hodnocení musí provést odborník nezávislý na orgánu, který státní podporu poskytuje, na základě běžné metodiky (33) a musí být zveřejněno. Hodnocení se musí předložit Kontrolnímu úřadu v dostatečném předstihu, aby mohl posoudit případné prodloužení režimu podpory, v každém případě však při skončení režimu. Přesný rozsah a metodika hodnocení, které má být provedeno, budou vymezeny v rozhodnutí o schválení režimu podpory. Každé následné opatření podpory s podobným cílem musí vzít v úvahu výsledky uvedeného hodnocení.

5.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

5.1.   Prodloužení pokynů ohledně rizikového kapitálu

| 173) | Pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků by se měly používat do 30. června 2014. |
| --- | --- |

173)

Pokyny Kontrolního úřadu pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků by se měly používat do 30. června 2014.

5.2.   Použitelnost pravidel

| 174) | Zásady stanovené v těchto pokynech bude Kontrolní úřad uplatňovat při posuzování slučitelnosti veškeré podpory v oblasti rizikového financování, jež by měla být poskytnuta od 1. července 2014 do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

174)

Zásady stanovené v těchto pokynech bude Kontrolní úřad uplatňovat při posuzování slučitelnosti veškeré podpory v oblasti rizikového financování, jež by měla být poskytnuta od 1. července 2014 do 31. prosince 2020.

| 175) | Podpora v oblasti rizikového kapitálu, jež bude neoprávněně poskytnuta nebo jež by podle plánu měla být poskytnuta před 1. červencem 2014, bude posuzována v souladu s pravidly platnými k datu poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

175)

Podpora v oblasti rizikového kapitálu, jež bude neoprávněně poskytnuta nebo jež by podle plánu měla být poskytnuta před 1. červencem 2014, bude posuzována v souladu s pravidly platnými k datu poskytnutí podpory.

| 176) | Aby byla chráněna oprávněná očekávání soukromých investorů v případě režimů v oblasti rizikového financování, které předpokládají veřejné financování soukromých kapitálových investičních fondů, určuje použitelnost pravidel na opatření v oblasti rizikového financování datum, kdy bylo soukromým kapitálovým investičním fondům přislíbeno veřejné financování, kterým je datum podpisu dohody o financování. |
| --- | --- |

176)

Aby byla chráněna oprávněná očekávání soukromých investorů v případě režimů v oblasti rizikového financování, které předpokládají veřejné financování soukromých kapitálových investičních fondů, určuje použitelnost pravidel na opatření v oblasti rizikového financování datum, kdy bylo soukromým kapitálovým investičním fondům přislíbeno veřejné financování, kterým je datum podpisu dohody o financování.

5.3.   Vhodná opatření

| 177) | Kontrolní úřad se domnívá, že provádění těchto pokynů povede ve státech ESVO k podstatným změnám v zásadách hodnocení podpory v oblasti rizikového kapitálu. Ve světle změněných hospodářských a sociálních podmínek se navíc zdá být nezbytné přezkoumat, nakolik jsou nadále odůvodněny veškeré režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu a nakolik jsou tyto režimy účinné. Kontrolní úřad proto státům ESVO navrhuje tato vhodná opatření v souladu s čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru:






  a) | státy ESVO by v případě potřeby měly změnit své stávající režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu tak, aby je uvedly do souladu s těmito pokyny, a to ve lhůtě šesti měsíců ode dne zveřejnění těchto pokynů; |
| --- | --- | --- |

177)

Kontrolní úřad se domnívá, že provádění těchto pokynů povede ve státech ESVO k podstatným změnám v zásadách hodnocení podpory v oblasti rizikového kapitálu. Ve světle změněných hospodářských a sociálních podmínek se navíc zdá být nezbytné přezkoumat, nakolik jsou nadále odůvodněny veškeré režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu a nakolik jsou tyto režimy účinné. Kontrolní úřad proto státům ESVO navrhuje tato vhodná opatření v souladu s čl. 1 odst. 1 části I protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru:

a)

státy ESVO by v případě potřeby měly změnit své stávající režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu tak, aby je uvedly do souladu s těmito pokyny, a to ve lhůtě šesti měsíců ode dne zveřejnění těchto pokynů;

| b) | státy ESVO se vyzývají, aby vyjádřily výslovný bezpodmínečný souhlas s tímto návrhem vhodných opatření ve lhůtě dvou měsíců od data zveřejnění těchto pokynů: pokud se některý stát ESVO nevyjádří, bude mít Kontrolní úřad za to, že s navrženými opatřeními nesouhlasí. |
| --- | --- |

b)

státy ESVO se vyzývají, aby vyjádřily výslovný bezpodmínečný souhlas s tímto návrhem vhodných opatření ve lhůtě dvou měsíců od data zveřejnění těchto pokynů: pokud se některý stát ESVO nevyjádří, bude mít Kontrolní úřad za to, že s navrženými opatřeními nesouhlasí.

| 178) | Aby byla chráněna oprávněná očekávání soukromých investorů, státy ESVO nemusí přijímat vhodná opatření v souvislosti s režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu ve prospěch malých a středních podniků, pokud k přislíbení veřejného financování soukromým kapitálovým investičním fondům, které je dáno datem podpisu dohody o financování, došlo před datem zveřejnění těchto pokynů a všechny podmínky obsažené v dohodě o financování zůstávají nezměněny. Tito finanční zprostředkovatelé mohou poté nadále fungovat a investovat v souladu se svou původní investiční strategií až do konce doby uvedené v dohodě o financování. |
| --- | --- |

178)

Aby byla chráněna oprávněná očekávání soukromých investorů, státy ESVO nemusí přijímat vhodná opatření v souvislosti s režimy podpory v oblasti rizikového kapitálu ve prospěch malých a středních podniků, pokud k přislíbení veřejného financování soukromým kapitálovým investičním fondům, které je dáno datem podpisu dohody o financování, došlo před datem zveřejnění těchto pokynů a všechny podmínky obsažené v dohodě o financování zůstávají nezměněny. Tito finanční zprostředkovatelé mohou poté nadále fungovat a investovat v souladu se svou původní investiční strategií až do konce doby uvedené v dohodě o financování.

5.4.   Předkládání zpráv a sledování

| 179) | V souladu s článkem 21 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve spojení s články 5 a 6 rozhodnutí č. 194/04/COL musí státy ESVO předkládat Kontrolnímu úřadu výroční zprávy. |
| --- | --- |

179)

V souladu s článkem 21 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve spojení s články 5 a 6 rozhodnutí č. 194/04/COL musí státy ESVO předkládat Kontrolnímu úřadu výroční zprávy.

| 180) | Státy ESVO musí vést podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré potřebné informace prokazující, že byly dodrženy podmínky způsobilosti a maximální objemy investic. Tyto záznamy se musí uchovávat po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory a musí být na vyžádání předloženy Kontrolnímu úřadu. |
| --- | --- |

180)

Státy ESVO musí vést podrobné záznamy o všech opatřeních podpory. Tyto záznamy musí obsahovat veškeré potřebné informace prokazující, že byly dodrženy podmínky způsobilosti a maximální objemy investic. Tyto záznamy se musí uchovávat po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory a musí být na vyžádání předloženy Kontrolnímu úřadu.

5.5.   Přezkum

| 181) | Kontrolní úřad se může rozhodnout tyto pokyny kdykoliv přezkoumat nebo pozměnit, jestliže by to vyžadovaly důvody spojené s politikou hospodářské soutěže či jiné politiky EHP a mezinárodní závazky, vývoj na trzích nebo jakýkoliv jiný oprávněný důvod. |
| --- | --- |

181)

Kontrolní úřad se může rozhodnout tyto pokyny kdykoliv přezkoumat nebo pozměnit, jestliže by to vyžadovaly důvody spojené s politikou hospodářské soutěže či jiné politiky EHP a mezinárodní závazky, vývoj na trzích nebo jakýkoliv jiný oprávněný důvod.

---

(1)  Tato pravidla odpovídají Pokynům Komise k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (Úř. věst. C 19, 22.1.2014, s. 4).

(2)  Sdělení Komise – Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (KOM(2011) 870 v konečném znění, 7.12.2011).

(3)  COM(2013) 150 final, 25.3.2013.

(4)  Nařízení s významem pro EHP.

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 345/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech rizikového kapitálu (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 1). Nařízení, které má být začleněno do Dohody o EHP.

(6)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropských fondech dlouhodobých investic, COM(2013) 462 final, 2013/0214 (COD).

(7)  Směrnice 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1). Směrnice, která má být začleněna do Dohody o EHP.

(8)  Dotazník byl zveřejněn na adrese: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2012_risk_capital/questionnaire_en.pdf.

(9)  Pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (Úř. věst. C 194, 18.8.2006, s. 2).

(10)  Státní podpora investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (Úř. věst. C 126, 7.6.2007, s. 19 a Dodatek EHP č. 27, 7.6.2007, s. 1) ve znění rozhodnutí č. 484/10/COL ze dne 15.12.2010.

(11)  Sdělení o modernizaci státní podpory v EU, COM(2012) 209 final, 8.5.2012.

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3), jež je v současné době předmětem přezkumu, ve znění nařízení Komise (EU) č. 1224/2013 ze dne 29. listopadu 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 800/2008, pokud jde o dobu jeho použitelnosti (Úř. věst. L 320, 30.11.2013, s. 22), začleněné jako bod 1j do přílohy XV Dohody o EHP na základě rozhodnutí smíšeného výboru č. 29/2014 ze dne 14.2.2014 (dosud nezveřejněno v Dodatku o EHP Úředního věstníku), vstup v platnost 15.2.2014.

(13)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1). Nařízení, které má být začleněno do Dohody o EHP.

(14)  Úř. věst. L 97, 15.4.2005 a dodatek EHP č. 18, 14.4.2005, s. 1. Použitelnost těchto pokynů byla prodloužena rozhodnutím č. 438/12/COL ze dne 28.11.2012 (Úř. věst. L 190, 11.7.2013, s. 91 a Dodatek EHP č. 40, 11.7.2013, s. 15).

(15)  Viz například věc Německo v. Komise, C-156/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, bod 78, a věc Régie Networks v. Rhone Alpes Bourgogne, C-333/07, Sb. rozh. 2008, s. I-10807, body 94–116.

(16)  Mezi soukromé investory patří obvykle Evropský investiční fond a Evropská investiční banka investující na vlastní riziko a z vlastních zdrojů, banky investující na vlastní riziko a z vlastních zdrojů, soukromé nadace a nadační fondy, rodinné firmy a tzv. podnikatelští andělé, korporátní investoři, pojišťovny, penzijní fondy, soukromé osoby a akademické instituce.

(17)  Například ve věci Citynet Amsterdam měla Komise za to, že dva soukromé investory, kteří vlastní jednu třetinu z celkového podílového kapitálu společnosti (také vzhledem k celkové struktuře akcionářů a ke skutečnosti, že jejich podíly postačují k vytvoření menšiny potřebné k zablokování strategických rozhodnutí v rámci společnosti), lze pokládat za ekonomicky významné (viz rozhodnutí Komise o státní podpoře C 53/2006 ve věci investice města Amsterdamu do přístupové sítě z optických kabelů (Úř. věst. L 247, 16.9.2008, s. 27), body 96–100). Naopak ve věci N 429/2010 Agricultural Bank of Greece (ATE), (Úř. věst. C 317, 29.10.2011, s. 5), dosahovala soukromá účast pouze 10 % investice oproti 90 % ze strany státu, takže Komise dospěla k závěru, že symetričnost podmínek není dána, neboť kapitál poskytnutý státem nedoprovází srovnatelná účast soukromého akcionáře ani není přiměřený počtu podílů v držbě státu.

(18)  Referenční a diskontní sazby (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a Dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

(19)  Státní podpora ve formě záruk (Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32 a Dodatek EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

(20)  Příloha I Nařízení (ES) č. 800/2008, viz poznámka pod čarou 12.

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1). Směrnice začleněna jako bod 31ba do přílohy IX (Finanční služby) Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 65/2005 ze dne 29.4.2005 (Úř. věst. L 239, 15.9.2005, s. 50 a Dodatek EHP č. 46, 15.9.2005, s. 31).

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114), ve znění opravy směrnice (Úř. věst. L 351, 26.11.2004, s. 44). Směrnice začleněna jako bod 2 do přílohy XVI (Veřejné zakázky) Dohody o EHP rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 68/2006 ze dne 2.6.2006 (Úř. věst. L 245, 7.9.2006, s. 22 a Dodatek EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18).

(23)  Viz věc Matra v. Komise, C-225/91, Sb. rozh. 1993, s. I-3203, bod 42.

(24)  Inovativní charakter malého či středního podniku se posuzuje podle definice stanovené v obecném nařízení o blokových výjimkách.

(25)  Kontrolní úřad uznává rostoucí význam platforem skupinového financování (crowdfunding platforms) při shromažďování finančních prostředků pro začínající společnosti. Je-li proto prokázáno selhání trhu a je-li provozovatelem platformy skupinového financování samostatná právnická osoba, může Kontrolní úřad analogicky uplatnit pravidla použitelná na alternativní obchodní platformy. To platí rovněž pro daňové pobídky motivující k investicím do těchto platforem skupinového financování. Vzhledem k tomu, že se skupinové financování objevilo v Unii/EHP teprve nedávno, budou opatření v oblasti rizikového financování, která zahrnují skupinové financování, pravděpodobně podléhat hodnocení uvedenému v oddíle 4 těchto pokynů.

(26)  Viz poznámka pod čarou 22.

(27)  Výnosový limit pro veřejného investora: s určitou předem vymezenou minimální mírou návratnosti: dojde-li k překročení předem vymezené míry návratnosti, jsou všechny výnosy nad uvedený rámec rozděleny pouze soukromým investorům.

(28)  Kupní opce na veřejné podíly: soukromí investoři jsou oprávněni uplatnit kupní opci na odkup veřejného investičního podílu za předem dohodnutou realizační cenu.

(29)  Asymetrické rozdělení peněžitého příjmu: hotovost je čerpána od veřejných i soukromých investorů za symetrických podmínek, ale vznikající výnosy jsou sdíleny asymetricky. Soukromí investoři obdrží větší podíl z rozdělených výnosů, než by měli obdržet v poměru ke své příslušné účasti, až do výše předem vymezené minimální míry návratnosti.

(30)  Termín „statistický region“ je použit místo zkratky „NUTS“ v odpovídajících pokynech Komise. Zkratkou NUTS se označuje termín klasifikace územních statistických jednotek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26.5.2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1). Toto nařízení dosud nebylo začleněno do Dohody o EHP. Avšak pro zajištění společných definic nezbytných kvůli rostoucí poptávce po statistických informacích na regionální úrovni se Statistický úřad Evropské unie, Eurostat, a vnitrostátní statistické úřady kandidátských zemí a států ESVO dohodly, že budou zřízeny statistické regiony odpovídající klasifikaci NUTS.

(31)  Nevztahuje se na soukromé investory, kteří jsou fyzickými osobami.

(32)  Tyto informace by měly být pravidelně aktualizovány (například každých šest měsíců) a měly by být k dispozici v neproprietárních formátech.

(33)  Tuto běžnou metodiku může stanovit Kontrolní úřad.

---

Opravy

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/89

---

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/844/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se Maltě povoluje používání určitých přibližných odhadů pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH

(
  Úřední věstník Evropské unie L 343 ze dne 28. listopadu 2014
  )

Strana 33, preambule:

místo:

„s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 druhou odrážku uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:“

má být:

„s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 druhou odrážku uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem pro vlastní zdroje,

vzhledem k těmto důvodům:“

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/89

---

Oprava prováděcího rozhodnutí Komise 2014/847/EU, Euratom ze dne 26. listopadu 2014, kterým se mění rozhodnutí 90/176/Euratom, EHS, kterým se Francii povoluje nebrat v úvahu některé kategorie plnění a používat určité přibližné odhady pro výpočet základu vlastních zdrojů z DPH

(
  Úřední věstník Evropské unie L 343 ze dne 28. listopadu 2014
  )

Strana 39, preambule:

místo:

„s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 druhou odrážku uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:“

má být:

„s ohledem na nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 6 odst. 3 druhou odrážku uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem pro vlastní zdroje,

vzhledem k těmto důvodům:“

---

| 11.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 354/90

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 887/2013 ze dne 11. července 2013, kterým se nahrazují přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 o občanské iniciativě

(
  Úřední věstník Evropské unie L 247 ze dne 18. září 2013
  )

Strana 13, příloha II: v příloze III pozměňovaného nařízení (EU) č. 211/2011, bodě 8 „Formuláře prohlášení o podpoře – části A“:

místo:

„Jméno, příjmení a elektronické adresy kontaktních osob:“

má být:

„Jméno, příjmení a elektronické adresy registrovaných kontaktních osob:“

Strana 15, příloha II: v příloze III pozměňovaného nařízení (EU) č. 211/2011, bodě 8 „Formuláře prohlášení o podpoře – části B“:

místo:

„Jméno, příjmení a elektronické adresy kontaktních osob:“

má být:

„Jméno, příjmení a elektronické adresy registrovaných kontaktních osob:“

---