# Službeni list L 5/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 5 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.9. siječnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 5

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.9. siječnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/28 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 2, 3 i 8 i međunarodnim računovodstvenim standardima 16, 24 i 38 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/29 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardom 19 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/30 оd 17. prosinca 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Potjesvlees uit de Westhoek (ZOZP)) | 14 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/31 оd 8. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 15 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2015/32 Europske središnje banke od 29. prosinca 2014. o odstupanjima koja se mogu odobriti prema Uredbi (EU) br. 1073/2013 o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (ESB/2014/62) | 17 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/28 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 2, 3 i 8 i međunarodnim računovodstvenim standardima 16, 24 i 38 (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) 2015/29 оd 17. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardom 19 (
  1
  )

1

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/30 оd 17. prosinca 2014. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Potjesvlees uit de Westhoek (ZOZP))

14

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/31 оd 8. siječnja 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

15

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2015/32 Europske središnje banke od 29. prosinca 2014. o odstupanjima koja se mogu odobriti prema Uredbi (EU) br. 1073/2013 o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (ESB/2014/62)

(ESB/2014/62)

17

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada ( SL L 153, 18.6.2010. ) (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 12/Sv. 03 od 20. studenoga 2012.) | 21 |

Ispravci

*

Ispravak Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada ( SL L 153, 18.6.2010. ) (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 12/Sv. 03 od 20. studenoga 2012.)

( SL L 153, 18.6.2010. ) (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 12/Sv. 03 od 20. studenoga 2012.)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/28

оd 17. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 2, 3 i 8 i međunarodnim računovodstvenim standardima 16, 24 i 38

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) doneseni su određeni međunarodni standardi i tumačenja koja su postojala 15. listopada 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) doneseni su određeni međunarodni standardi i tumačenja koja su postojala 15. listopada 2008.

| (2) | Dana 12. prosinca 2013., Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) objavio je Godišnja poboljšanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja, ciklus 2010. – 2012. (godišnja poboljšanja) u okviru svojeg redovitog postupka poboljšanja čiji je cilj pojednostavniti i pojasniti standarde. Cilj je godišnjih poboljšanja riješiti pitanja koja nisu hitna, ali su nužna, a o kojima je IASB raspravljao tijekom projektnog ciklusa započetog 2010. u pogledu neusklađenosti međunarodnih standarda financijskog izvještavanja ili pojašnjavanja formulacija gdje je to potrebno. Izmjene međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 8 i međunarodnih računovodstvenih standarda (MRS) 16, 24 i 38 jesu pojašnjenja ili ispravci predmetnih standarda. Izmjene standarda MSFI 2 i MSFI 3 uključuju promjene postojećih zahtjeva ili dodatne smjernice o provedbi tih zahtjeva. |
| --- | --- |

(2)

Dana 12. prosinca 2013., Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) objavio je Godišnja poboljšanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja, ciklus 2010. – 2012. (godišnja poboljšanja) u okviru svojeg redovitog postupka poboljšanja čiji je cilj pojednostavniti i pojasniti standarde. Cilj je godišnjih poboljšanja riješiti pitanja koja nisu hitna, ali su nužna, a o kojima je IASB raspravljao tijekom projektnog ciklusa započetog 2010. u pogledu neusklađenosti međunarodnih standarda financijskog izvještavanja ili pojašnjavanja formulacija gdje je to potrebno. Izmjene međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 8 i međunarodnih računovodstvenih standarda (MRS) 16, 24 i 38 jesu pojašnjenja ili ispravci predmetnih standarda. Izmjene standarda MSFI 2 i MSFI 3 uključuju promjene postojećih zahtjeva ili dodatne smjernice o provedbi tih zahtjeva.

| (3) | Izmjene standarda MSFI 3 posljedično podrazumijevaju izmjene standarda MRS 37 i MRS 39 kako bi se osigurala usklađenost međunarodnih računovodstvenih standarda. |
| --- | --- |

(3)

Izmjene standarda MSFI 3 posljedično podrazumijevaju izmjene standarda MRS 37 i MRS 39 kako bi se osigurala usklađenost međunarodnih računovodstvenih standarda.

| (4) | Te izmjene postojećih standarda sadržavaju upućivanja na standard MSFI 9 koji se trenutačno ne može primjenjivati jer ga Unija još nije prihvatila. Stoga bi svako upućivanje na MSFI 9 u Prilogu ovoj Uredbi trebalo tumačiti kao upućivanje na MRS 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje. |
| --- | --- |

(4)

Te izmjene postojećih standarda sadržavaju upućivanja na standard MSFI 9 koji se trenutačno ne može primjenjivati jer ga Unija još nije prihvatila. Stoga bi svako upućivanje na MSFI 9 u Prilogu ovoj Uredbi trebalo tumačiti kao upućivanje na MRS 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje.

| (5) | Savjetovanje sa Skupinom tehničkih stručnjaka Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje potvrđuje da poboljšanja ispunjavaju tehničke kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Savjetovanje sa Skupinom tehničkih stručnjaka Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje potvrđuje da poboljšanja ispunjavaju tehničke kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002.

| (6) | Uredbu (EZ) br. 1126/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EZ) br. 1126/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Prilog Uredbi (EZ) br. 1126/2008 mijenja se i glasi:

| (a) | MSFI 2 Plaćanje temeljeno na dionicama izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

MSFI 2 Plaćanje temeljeno na dionicama izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (b) | MSFI 3 Poslovna spajanja izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

MSFI 3 Poslovna spajanja izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (c) | MSFI 8 Poslovni segmenti izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(c)

MSFI 8 Poslovni segmenti izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (d) | MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(d)

MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (e) | MRS 24 Objavljivanje povezanih stranaka izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(e)

MRS 24 Objavljivanje povezanih stranaka izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (f) | MRS 38 Nematerijalna imovina izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(f)

MRS 38 Nematerijalna imovina izmjenjuje se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (g) | MRS 37 Rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina i MRS 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje izmjenjuju se u skladu s izmjenama standarda MSFI 3 kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(g)

MRS 37 Rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina i MRS 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje izmjenjuju se u skladu s izmjenama standarda MSFI 3 kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

2.   Svako upućivanje na MSFI 9 u Prilogu ovoj Uredbi tumači se kao upućivanje na MRS 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje.

Članak 2.

Svako društvo dužno je primjenjivati izmjene iz članka 1. stavka 1. najkasnije od datuma početka svoje prve financijske godine koja počinje 1. veljače 2015. ili nakon tog datuma.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 320, 29.11.2008., str. 1.).

2

---

PRILOG

Godišnja poboljšanja MSFI-jeva Ciklus 2010. – 2012. (1)

Izmjena MSFI-ja 2 Plaćanje temeljeno na dionicama

Izmijenjene su točke 15. i 19. te je dodana točka 63.B.

Transakcije pri kojima se primaju usluge

...

| 15. | Ako se na dane vlasničke instrumente ne ostvaruje pravo dok druga stranka ne ispuni određeno razdoblje službovanja, subjekt pretpostavlja da će usluge, koje druga stranka mora pružiti kao naknadu za te vlasničke instrumente, biti primljene u budućnosti tijekom razdoblja ostvarenja prava. Subjekt je dužan te usluge obračunati s odgovarajućim povećanjem vlasničkog kapitala istodobno kako ih druga stranka bude pružala tijekom razdoblja ostvarenja prava. Na primjer:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

15.

Ako se na dane vlasničke instrumente ne ostvaruje pravo dok druga stranka ne ispuni određeno razdoblje službovanja, subjekt pretpostavlja da će usluge, koje druga stranka mora pružiti kao naknadu za te vlasničke instrumente, biti primljene u budućnosti tijekom razdoblja ostvarenja prava. Subjekt je dužan te usluge obračunati s odgovarajućim povećanjem vlasničkog kapitala istodobno kako ih druga stranka bude pružala tijekom razdoblja ostvarenja prava. Na primjer:

(a)

...

| (b) | ako su zaposleniku dane dioničke opcije pod uvjetom da ispuni uvjet uspješnosti i ostane zaposlen pri subjektu do ispunjenja tog uvjeta uspješnosti te ako trajanje razdoblja ostvarenja prava ovisi o vremenu ispunjenja toga uvjeta uspješnosti, subjekt pretpostavlja da će usluge koje mu zaposlenik mora pružiti kao naknadu za dioničke opcije biti primljene u budućnosti tijekom očekivanog razdoblja ostvarenja prava. ... |
| --- | --- |

(b)

ako su zaposleniku dane dioničke opcije pod uvjetom da ispuni uvjet uspješnosti i ostane zaposlen pri subjektu do ispunjenja tog uvjeta uspješnosti te ako trajanje razdoblja ostvarenja prava ovisi o vremenu ispunjenja toga uvjeta uspješnosti, subjekt pretpostavlja da će usluge koje mu zaposlenik mora pružiti kao naknadu za dioničke opcije biti primljene u budućnosti tijekom očekivanog razdoblja ostvarenja prava. ...

Postupanja s uvjetima za ostvarenje prava

| 19. | Podjela vlasničkih instrumenata može biti uvjetovana ispunjenjem određenih uvjeta za ostvarenje prava. Na primjer, podjela dionica ili dioničkih opcija zaposleniku obično je uvjetovana time da zaposlenik mora ostati u službi subjekta tijekom određenog vremena. Moguće je postaviti uvjet uspješnosti koji mora biti ispunjen, na primjer da subjekt ostvari određeni rast prihoda ili određeno povećanje cijene dionica subjekta. Uvjeti za ostvarenje prava, osim stanja na tržištu, ne uzimaju se u obzir pri procjenjivanju poštene vrijednosti dionica ili dioničkih opcija na datum mjerenja. Umjesto toga, uvjeti za ostvarenje prava uzimaju se u obzir usklađivanjem broja vlasničkih instrumenata uključenih u mjerenje vrijednosti transakcije tako da će se konačni iznos priznat za robu ili usluge primljen kao naknada za dane vlasničke instrumente temeljiti na broju vlasničkih instrumenata na koje će se ostvariti pravo. Stoga se, kumulativno gledajući, ne priznaje ni jedan iznos za primljenu robu ili usluge ako se ne ostvari pravo na vlasničke instrumente uslijed neispunjenja uvjeta za ostvarenje prava, na primjer ako druga stranka ne ispuni određeno razdoblje službovanja ili ako ne ispuni uvjet uspješnosti, kako je predviđeno zahtjevima iz točke 21.
  ... |
| --- | --- |

19.

Podjela vlasničkih instrumenata može biti uvjetovana ispunjenjem određenih uvjeta za ostvarenje prava. Na primjer, podjela dionica ili dioničkih opcija zaposleniku obično je uvjetovana time da zaposlenik mora ostati u službi subjekta tijekom određenog vremena. Moguće je postaviti uvjet uspješnosti koji mora biti ispunjen, na primjer da subjekt ostvari određeni rast prihoda ili određeno povećanje cijene dionica subjekta. Uvjeti za ostvarenje prava, osim stanja na tržištu, ne uzimaju se u obzir pri procjenjivanju poštene vrijednosti dionica ili dioničkih opcija na datum mjerenja. Umjesto toga, uvjeti za ostvarenje prava uzimaju se u obzir usklađivanjem broja vlasničkih instrumenata uključenih u mjerenje vrijednosti transakcije tako da će se konačni iznos priznat za robu ili usluge primljen kao naknada za dane vlasničke instrumente temeljiti na broju vlasničkih instrumenata na koje će se ostvariti pravo. Stoga se, kumulativno gledajući, ne priznaje ni jedan iznos za primljenu robu ili usluge ako se ne ostvari pravo na vlasničke instrumente uslijed neispunjenja uvjeta za ostvarenje prava, na primjer ako druga stranka ne ispuni određeno razdoblje službovanja ili ako ne ispuni uvjet uspješnosti, kako je predviđeno zahtjevima iz točke 21.

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 63.B | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 15. i 19. U Dodatku A izmijenjene su definicije „uvjeti za ostvarenje prava” i „stanje na tržištu” te su dodane definicije „uvjet uspješnosti” i „uvjeti službovanja”. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na transakcije plaćanja temeljenog na dionicama čiji je datum podjele 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. |
| --- | --- |

63.B

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 15. i 19. U Dodatku A izmijenjene su definicije „uvjeti za ostvarenje prava” i „stanje na tržištu” te su dodane definicije „uvjet uspješnosti” i „uvjeti službovanja”. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na transakcije plaćanja temeljenog na dionicama čiji je datum podjele 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti.

U Dodatku A izmijenjene su definicije „stanje na tržištu” i „uvjeti za ostvarenje prava” te su dodane definicije „uvjet uspješnosti” i „uvjet službovanja”.

Dodatak A

Utvrđeni pojmovi

Ovaj je dodatak sastavni dio MSFI-ja.

| ... | |
| --- | --- |
| stanje na tržištu (tržišni uvjet) | Uvjet uspješnosti o kojem ovisi cijena izvršenja, ostvarenje prava ili iskoristivost vlasničkog instrumenta, a koji je povezan s tržišnom cijenom (ili vrijednošću) vlasničkih instrumenata subjekta (ili vlasničkih instrumenata drugog subjekta iz iste skupine), primjerice:






  (a) | postizanje određene cijene dionice ili određenog iznosa unutarnje vrijednosti
  dioničke opcije; ili |

...

stanje na tržištu (tržišni uvjet)

Uvjet uspješnosti o kojem ovisi cijena izvršenja, ostvarenje prava ili iskoristivost vlasničkog instrumenta, a koji je povezan s tržišnom cijenom (ili vrijednošću) vlasničkih instrumenata subjekta (ili vlasničkih instrumenata drugog subjekta iz iste skupine), primjerice:

(a)

postizanje određene cijene dionice ili određenog iznosa unutarnje vrijednosti
  dioničke opcije; ili

| (b) | postizanje određenog cilja koji se temelji na tržišnoj cijeni (ili vrijednosti) vlasničkih instrumenata subjekta (ili vlasničkih instrumenata nekog drugog subjekta iz iste skupine) u odnosu na indeks tržišnih cijena vlasničkih instrumenata drugih subjekata. |
| --- | --- |

(b)

postizanje određenog cilja koji se temelji na tržišnoj cijeni (ili vrijednosti) vlasničkih instrumenata subjekta (ili vlasničkih instrumenata nekog drugog subjekta iz iste skupine) u odnosu na indeks tržišnih cijena vlasničkih instrumenata drugih subjekata.

U skladu s tržišnim uvjetom druga stranka obvezna je ispuniti određeno razdoblje službovanja (tj. uvjet službovanja); zahtjev koji se odnosi na službovanje može biti eksplicitan ili implicitan.

...

uvjet uspješnosti

Uvjet za ostvarenje prava u skladu s kojim:

| (a) | druga stranka mora ispuniti određeno razdoblje službovanja (tj. uvjet službovanja); zahtjev koji se odnosi na službovanje može biti eksplicitan ili implicitan; i |
| --- | --- |

(a)

druga stranka mora ispuniti određeno razdoblje službovanja (tj. uvjet službovanja); zahtjev koji se odnosi na službovanje može biti eksplicitan ili implicitan; i

| (b) | određeni ciljevi u pogledu uspješnosti moraju se ispuniti tijekom službovanja druge stranke iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

određeni ciljevi u pogledu uspješnosti moraju se ispuniti tijekom službovanja druge stranke iz točke (a).

Razdoblje ostvarenja ciljeva uspješnosti:

| (a) | nije duže od razdoblja trajanja službovanja; i |
| --- | --- |

(a)

nije duže od razdoblja trajanja službovanja; i

| (b) | može početi prije razdoblja službovanja pod uvjetom da datum početka ostvarivanja cilja uspješnosti znatno ne prethodi početku razdoblja službovanja. |
| --- | --- |

(b)

može početi prije razdoblja službovanja pod uvjetom da datum početka ostvarivanja cilja uspješnosti znatno ne prethodi početku razdoblja službovanja.

Cilj uspješnosti određuje se upućivanjem na:

| (a) | aktivnosti (ili djelatnosti) samog subjekta ili aktivnosti ili djelatnosti nekog drugog subjekta iz iste skupine (tj. netržišni uvjet); ili |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti (ili djelatnosti) samog subjekta ili aktivnosti ili djelatnosti nekog drugog subjekta iz iste skupine (tj. netržišni uvjet); ili

| (b) | cijenu (ili vrijednost) vlasničkih instrumenata subjekta ili vlasničkih instrumenata nekog drugog subjekta iz iste skupine (uključujući dionice i dioničke opcije) (tj. tržišni uvjet). |
| --- | --- |

(b)

cijenu (ili vrijednost) vlasničkih instrumenata subjekta ili vlasničkih instrumenata nekog drugog subjekta iz iste skupine (uključujući dionice i dioničke opcije) (tj. tržišni uvjet).

Cilj uspješnosti može se odnositi na uspješnost subjekta u cjelini ili na pojedine dijelove subjekta (ili dijelove skupine), poput odjela ili pojedinačnog zaposlenika.

...

uvjet službovanja

Uvjet za ostvarenje prava u skladu s kojim je druga stranka obvezna ispuniti određeno razdoblje službovanja tijekom kojeg se subjektu pružaju usluge. Ako druga stranka, neovisno o razlogu, prekine pružanje usluga tijekom razdoblja ostvarenja prava, taj uvjet nije ispunjen. Uvjetom službovanja ne zahtijeva se ispunjivanje cilja uspješnosti.

...

uvjeti za ostvarenje prava

Uvjet na temelju kojeg se utvrđuje prima li subjekt usluge kojima druga stranka ostvaruje pravo na primitak novca, druge imovine ili vlasničkih instrumenata subjekta u skladu s dogovorom o plaćanju temeljenom na dionicama. Uvjet za ostvarenje prava jest uvjet službovanja ili uvjet uspješnosti.

Izmjena MSFI-ja 3 Poslovna spajanja

Izmjenjuju se točke 40. i 58. te se dodaje točka 64.I i točka 67.A te s njom povezan naslov.

Nepredviđeni iznosi

...

| 40. | Obvezu plaćanja nepredviđenih iznosa koji su u skladu s definicijom financijskog instrumenta kupac razvrstava kao financijsku obvezu ili kao vlasnički kapital na temelju definicija vlasničkog instrumenta i financijske obveze iz točke 11. MRS-a 32 Financijski instrumenti: Prezentiranje. Pravo na povrat prethodno prenesenih iznosa kupac razvrstava kao imovinu ako su ispunjeni određeni uvjeti. Točkom 58. propisane su smjernice za naknadno obračunavanje nepredviđenih iznosa.
  ... |
| --- | --- |

40.

Obvezu plaćanja nepredviđenih iznosa koji su u skladu s definicijom financijskog instrumenta kupac razvrstava kao financijsku obvezu ili kao vlasnički kapital na temelju definicija vlasničkog instrumenta i financijske obveze iz točke 11. MRS-a 32 Financijski instrumenti: Prezentiranje. Pravo na povrat prethodno prenesenih iznosa kupac razvrstava kao imovinu ako su ispunjeni određeni uvjeti. Točkom 58. propisane su smjernice za naknadno obračunavanje nepredviđenih iznosa.

...

Nepredviđeni iznosi

| 58. | Određene promjene u poštenoj vrijednosti nepredviđenih iznosa koje kupac priznaje nakon datuma stjecanja mogu biti posljedica dodatnih informacija o činjenicama i okolnostima koje su postojale na datum stjecanja, a do kojih je kupac došao nakon tog datuma. Riječ je o prilagodbama razdoblja mjerenja u skladu s točkama 45. – 49. Međutim, promjene koje proizlaze iz događaja nakon datuma stjecanja, kao što je ispunjenje ciljeva u pogledu dobiti, postizanje određene cijene dionica ili ostvarivanje prekretnice u projektu istraživanja i razvoja, ne smatraju se prilagodbama razdoblja mjerenja. Promjene poštene vrijednosti nepredviđenog iznosa koje nisu prilagodbe razdoblja mjerenja kupac je dužan obračunati kako slijedi:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

58.

Određene promjene u poštenoj vrijednosti nepredviđenih iznosa koje kupac priznaje nakon datuma stjecanja mogu biti posljedica dodatnih informacija o činjenicama i okolnostima koje su postojale na datum stjecanja, a do kojih je kupac došao nakon tog datuma. Riječ je o prilagodbama razdoblja mjerenja u skladu s točkama 45. – 49. Međutim, promjene koje proizlaze iz događaja nakon datuma stjecanja, kao što je ispunjenje ciljeva u pogledu dobiti, postizanje određene cijene dionica ili ostvarivanje prekretnice u projektu istraživanja i razvoja, ne smatraju se prilagodbama razdoblja mjerenja. Promjene poštene vrijednosti nepredviđenog iznosa koje nisu prilagodbe razdoblja mjerenja kupac je dužan obračunati kako slijedi:

(a)

...

| (b) | Ostali nepredviđeni iznosi:






  (i) | koji su obuhvaćeni područjem primjene MSFI-ja 9 mjere se po poštenoj vrijednosti na svaki datum izvještavanja, a promjene u poštenoj vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitaka u skladu s MSFI-jem 9. |
| --- | --- | --- |

(b)

Ostali nepredviđeni iznosi:

(i)

koji su obuhvaćeni područjem primjene MSFI-ja 9 mjere se po poštenoj vrijednosti na svaki datum izvještavanja, a promjene u poštenoj vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitaka u skladu s MSFI-jem 9.

| (ii) | koji nisu obuhvaćeni područjem primjene MSFI-ja 9 mjere se po poštenoj vrijednosti na svaki datum izvještavanja, a promjene u poštenoj vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitaka. |
| --- | --- |

(ii)

koji nisu obuhvaćeni područjem primjene MSFI-ja 9 mjere se po poštenoj vrijednosti na svaki datum izvještavanja, a promjene u poštenoj vrijednosti priznaju se u računu dobiti i gubitaka.

...

Datum stupanja na snagu

...

| 64.I | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 40. i 58. te je dodana točka 67.A i s njom povezan naslov. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja kod kojih je datum stjecanja 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Subjekt tu izmjenu može početi primjenjivati prije tog datuma uz uvjet da se primjenjuju MSFI 9 i MRS 37 (kako su izmijenjeni dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012.). Ako subjekt ranije započne s primjenom te izmjene, dužan je tu činjenicu objaviti.
  ... |
| --- | --- |

64.I

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 40. i 58. te je dodana točka 67.A i s njom povezan naslov. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja kod kojih je datum stjecanja 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Subjekt tu izmjenu može početi primjenjivati prije tog datuma uz uvjet da se primjenjuju MSFI 9 i MRS 37 (kako su izmijenjeni dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012.). Ako subjekt ranije započne s primjenom te izmjene, dužan je tu činjenicu objaviti.

...

UPUĆIVANJE NA MSFI 9

| 67.A | Ako subjekt primjenjuje ovaj standard, ali još ne primjenjuje MSFI 9, svako upućivanje na MSFI 9 treba tumačiti kao upućivanje na MRS 39. |
| --- | --- |

67.A

Ako subjekt primjenjuje ovaj standard, ali još ne primjenjuje MSFI 9, svako upućivanje na MSFI 9 treba tumačiti kao upućivanje na MRS 39.

Posljedične izmjene ostalih MSFI-jeva koje proizlaze iz izmjene MSFI-ja 3

Izmjena MSFI-ja 9 Financijski instrumenti (objavljeno u studenome 2009.)

Izmjenjuje se točka 5.4.4. te se dodaje točka 8.1.4.

Ulaganja u vlasničke instrumente

| 5.4.4. | Pri početnom priznavanju subjekt može neopozivo odlučiti da u okviru drugog sveobuhvatnog prihoda prikaže naknadne promjene u poštenoj vrijednosti ulaganja u vlasnički instrument koji je obuhvaćen područjem primjene ovog MSFI-ja, a da pritom nije riječ o ulaganju namijenjenom trgovanju ni o nepredviđenom iznosu kupca u okviru poslovnog spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3 Poslovna spajanja.
  ... |
| --- | --- |

5.4.4.

...

8.1.   DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 8.1.4. | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 5.4.4. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3. |
| --- | --- |

8.1.4.

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 5.4.4. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3.

Izmjena MSFI-ja 9 Financijski instrumenti (objavljeno u listopadu 2010.)

Izmjenjuju se točke 4.2.1. i 5.7.5. te se dodaje točka 7.1.4.

4.2.   Razvrstavanje financijskih obveza

| 4.2.1. | Sve financijske obveze kako su naknadno izmjerene po amortiziranom trošku subjekt je obvezan razvrstati primjenom metode efektivne kamate, osim ako je riječ o sljedećem:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

(a)

...

| (e) | nepredviđeni iznosi kupca u okviru poslovnoga spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3 Poslovna spajanja. Takvi se nepredviđeni iznosi naknadno mjere po poštenoj vrijednosti. |
| --- | --- |

(e)

nepredviđeni iznosi kupca u okviru poslovnoga spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3 Poslovna spajanja. Takvi se nepredviđeni iznosi naknadno mjere po poštenoj vrijednosti.

...

Ulaganja u vlasničke instrumente

| 5.7.5. | Pri početnom priznavanju subjekt može neopozivo odlučiti da u okviru drugog sveobuhvatnog prihoda prikaže naknadne promjene u poštenoj vrijednosti ulaganja u vlasnički instrument koji je obuhvaćen područjem primjene ovog MSFI-ja, a da pritom nije riječ o ulaganju namijenjenom trgovanju ni o nepredviđenom iznosu kupca u okviru poslovnog spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3.
  ... |
| --- | --- |

5.7.5.

...

7.1.   DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 7.1.4. | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 4.2.1. i 5.7.5. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3. |
| --- | --- |

7.1.4.

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 4.2.1. i 5.7.5. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3.

Izmjena MRS-a 37 Rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina

Izmjenjuje se točka 5. te se dodaje točka 99.

PODRUČJE PRIMJENE

...

| 5. | Ako se na određenu vrstu rezerviranja, nepredviđene obveze ili nepredviđene imovine primjenjuje neki drugi standard, subjekt taj standard primjenjuje umjesto ovoga. Primjerice, pojedine vrste rezerviranja navode se u standardima o:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.

Ako se na određenu vrstu rezerviranja, nepredviđene obveze ili nepredviđene imovine primjenjuje neki drugi standard, subjekt taj standard primjenjuje umjesto ovoga. Primjerice, pojedine vrste rezerviranja navode se u standardima o:

(a)

...

| (d) | primanjima zaposlenih (vidjeti MRS 19 Primanja zaposlenih); |
| --- | --- |

(d)

primanjima zaposlenih (vidjeti MRS 19 Primanja zaposlenih);

| (e) | ugovorima o osiguranju (vidjeti MSFI 4 Ugovori o osiguranju). Međutim, taj se standard primjenjuje na rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđenu imovinu osiguravatelja, osim onih koji proizlaze iz njegovih ugovornih obveza i prava na temelju ugovora o osiguranju iz područja primjene MSFI-ja 4; i |
| --- | --- |

(e)

ugovorima o osiguranju (vidjeti MSFI 4 Ugovori o osiguranju). Međutim, taj se standard primjenjuje na rezerviranja, nepredviđene obveze i nepredviđenu imovinu osiguravatelja, osim onih koji proizlaze iz njegovih ugovornih obveza i prava na temelju ugovora o osiguranju iz područja primjene MSFI-ja 4; i

| (f) | nepredviđenim iznosima kupca u okviru poslovnog spajanja (vidjeti MSFI 3 Poslovna spajanja). |
| --- | --- |

(f)

nepredviđenim iznosima kupca u okviru poslovnog spajanja (vidjeti MSFI 3 Poslovna spajanja).

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 99. | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 5. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3. |
| --- | --- |

99.

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 5. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3.

Izmjena MRS-a 39 Financijski instrumenti: priznavanje i mjerenje
   (2)

Izmjenjuje se točka 9. te se dodaje točka 108.F.

Definicije

...

| 9. | Sljedeći se pojmovi u ovom standardu koriste u sljedećim značenjima:
  ... |
| --- | --- |

9.

...

Definicije četiriju kategorija financijskih instrumenata

Financijska imovina ili financijska obveza određena po poštenoj vrijednost kroz račun dobiti i gubitaka financijska je imovina ili financijska obveza koja ispunjuje bilo koji od sljedećih uvjeta:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (aa) | riječ je o nepredviđenim iznosima kupca u okviru poslovnoga spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3 Poslovna spajanja; |
| --- | --- |

(aa)

riječ je o nepredviđenim iznosima kupca u okviru poslovnoga spajanja na koje se primjenjuje MSFI 3 Poslovna spajanja;

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU I PRIJELAZNE ODREDBE

...

| 108.F | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 9. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3. |
| --- | --- |

108.F

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 9. kao posljedica izmjene MSFI-ja 3. Navedenu je izmjenu subjekt obvezan primjenjivati prospektivno na poslovna spajanja na koja se primjenjuje izmjena MSFI-ja 3.

Izmjene MSFI-ja 8 Poslovni segmenti

Izmjenjuju se točke 22. i 28. te se dodaje točka 36.C.

Opće informacije

| 22. | Subjekt je obvezan objaviti sljedeće opće podatke:






  (a) | čimbenici upotrijebljeni za određivanje segmenata subjekta o kojima se izvještava, uključujući osnovu organizacije (na primjer je li rukovodstvo odlučilo organizirati subjekt na temelju razlika u proizvodima i uslugama, zemljopisnih područja, regulatornih okruženja ili kombinacije čimbenika te jesu li poslovni segmenti objedinjeni); |
| --- | --- | --- |

22.

Subjekt je obvezan objaviti sljedeće opće podatke:

(a)

čimbenici upotrijebljeni za određivanje segmenata subjekta o kojima se izvještava, uključujući osnovu organizacije (na primjer je li rukovodstvo odlučilo organizirati subjekt na temelju razlika u proizvodima i uslugama, zemljopisnih područja, regulatornih okruženja ili kombinacije čimbenika te jesu li poslovni segmenti objedinjeni);

| (aa) | prosudbe rukovodstva pri primjeni mjerila za objedinjavanje iz točke 12. To uključuje sažet opis na taj način objedinjenih poslovnih segmenata i ekonomskih pokazatelja koji su ocijenjeni pri utvrđivanju činjenice da objedinjeni poslovni segmenti dijele slične ekonomske značajke; i |
| --- | --- |

(aa)

prosudbe rukovodstva pri primjeni mjerila za objedinjavanje iz točke 12. To uključuje sažet opis na taj način objedinjenih poslovnih segmenata i ekonomskih pokazatelja koji su ocijenjeni pri utvrđivanju činjenice da objedinjeni poslovni segmenti dijele slične ekonomske značajke; i

| (b) | vrste proizvoda i usluga od kojih svaki segment o kojemu se izvještava ostvaruje prihod. |
| --- | --- |

(b)

vrste proizvoda i usluga od kojih svaki segment o kojemu se izvještava ostvaruje prihod.

...

Usklađivanja

| 28. | Subjekt provodi usklađivanje svih sljedećih stavki:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

28.

Subjekt provodi usklađivanje svih sljedećih stavki:

(a)

...

| (c) | ukupna imovina segmenata o kojima se izvještava u odnosu na imovinu subjekta ako se imovina segmenta objavljuje u skladu s točkom 23.; |
| --- | --- |

(c)

ukupna imovina segmenata o kojima se izvještava u odnosu na imovinu subjekta ako se imovina segmenta objavljuje u skladu s točkom 23.;

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

PRIJELAZNE ODREDBE I DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 36.C | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 22. i 28. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. |
| --- | --- |

36.C

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjene su točke 22. i 28. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti.

Izmjena MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema

Izmjenjuje se točka 35. te se dodaju točke 80.A i 81.H.

Model revalorizacije

...

| 35. | Pri revalorizaciji nekretnina, postrojenja i opreme knjigovodstvena vrijednost te imovine usklađuje se s revaloriziranim iznosom. Na datum revalorizacije s imovinom se postupa na jedan od sljedećih načina:






  (a) | bruto knjigovodstvena vrijednost usklađuje se tako da bude u skladu s revalorizacijom knjigovodstvene vrijednosti imovine. Primjerice, bruto knjigovodstvena vrijednost može se prepraviti upućivanjem na odgovarajuće tržišne podatke ili se može prepraviti razmjerno promjeni knjigovodstvene vrijednosti. Akumulirana amortizacija na dan revalorizacije usklađuje se tako da bude jednaka razlici između bruto knjigovodstvene vrijednosti i knjigovodstvene vrijednosti imovine nakon što se u obzir uzmu akumulirani gubitci od umanjenja vrijednosti; ili |
| --- | --- | --- |

35.

Pri revalorizaciji nekretnina, postrojenja i opreme knjigovodstvena vrijednost te imovine usklađuje se s revaloriziranim iznosom. Na datum revalorizacije s imovinom se postupa na jedan od sljedećih načina:

(a)

bruto knjigovodstvena vrijednost usklađuje se tako da bude u skladu s revalorizacijom knjigovodstvene vrijednosti imovine. Primjerice, bruto knjigovodstvena vrijednost može se prepraviti upućivanjem na odgovarajuće tržišne podatke ili se može prepraviti razmjerno promjeni knjigovodstvene vrijednosti. Akumulirana amortizacija na dan revalorizacije usklađuje se tako da bude jednaka razlici između bruto knjigovodstvene vrijednosti i knjigovodstvene vrijednosti imovine nakon što se u obzir uzmu akumulirani gubitci od umanjenja vrijednosti; ili

| (b) | akumulirana amortizacija isključuje se na teret bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine. |
| --- | --- |

(b)

akumulirana amortizacija isključuje se na teret bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine.

Iznos usklađivanja akumulirane amortizacije čini dio povećanja ili smanjenja knjigovodstvene vrijednosti koja se obračunava u skladu s točkama 39. i 40.

...

PRIJELAZNE ODREDBE

...

| 80.A | Točka 35. izmijenjena je dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012. Subjekt je obvezan tu izmjenu primjenjivati na sve revalorizacije priznate u godišnjim razdobljima koja počinju na datum prve primjene te izmjene ili nakon tog datuma te u godišnjem razdoblju koje mu neposredno prethodi. Subjekt može, ali nije obvezan, prikazati usklađene usporedne podatke za bilo koja prikazana ranija razdoblja. Ako subjekt prikazuje neusklađene usporedne podatke za bilo koja ranija razdoblja, dužan je jasno utvrditi koji podaci nisu usklađeni, navesti da su prikazani na drukčijoj osnovi te obrazložiti tu osnovu. |
| --- | --- |

80.A

Točka 35. izmijenjena je dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012. Subjekt je obvezan tu izmjenu primjenjivati na sve revalorizacije priznate u godišnjim razdobljima koja počinju na datum prve primjene te izmjene ili nakon tog datuma te u godišnjem razdoblju koje mu neposredno prethodi. Subjekt može, ali nije obvezan, prikazati usklađene usporedne podatke za bilo koja prikazana ranija razdoblja. Ako subjekt prikazuje neusklađene usporedne podatke za bilo koja ranija razdoblja, dužan je jasno utvrditi koji podaci nisu usklađeni, navesti da su prikazani na drukčijoj osnovi te obrazložiti tu osnovu.

DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 81.H | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 35. te je dodana točka 80.A. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. |
| --- | --- |

81.H

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 35. te je dodana točka 80.A. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti.

Izmjena MRS 24 Objavljivanje povezanih stranaka

Izmijenjena je točka 9. te su dodane točke 17.A, 18.A i 28.C.

DEFINICIJE

| 9. | Sljedeći se pojmovi u ovom standardu koriste u sljedećim značenjima:

  Povezana stranka znači osoba ili subjekt koji je povezan sa subjektom koji sastavlja njegove financijske izvještaje (u ovom standardu: „izvještajni subjekt”).








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

9.

Povezana stranka znači osoba ili subjekt koji je povezan sa subjektom koji sastavlja njegove financijske izvještaje (u ovom standardu: „izvještajni subjekt”).

(a)

...

| (b) | Subjekt je povezan s izvještajnim subjektom ako je primjenjiv bilo koji od sljedećih uvjeta:








  (i) | ... |
| --- | --- | --- |

(b)

Subjekt je povezan s izvještajnim subjektom ako je primjenjiv bilo koji od sljedećih uvjeta:

(i)

...

| (viii) | Subjekt ili bilo koji član skupine kojoj on pripada izvještajnom subjektu ili vladajućem društvu izvještajnog subjekta pruža usluge ključnog rukovodećeg osoblja. |
| --- | --- |

(viii)

Subjekt ili bilo koji član skupine kojoj on pripada izvještajnom subjektu ili vladajućem društvu izvještajnog subjekta pruža usluge ključnog rukovodećeg osoblja.

...

Svi subjekti

...

| 17.A | Ako usluge ključnog rukovodećeg osoblja subjektu pruža drugi subjekt („rukovodeći subjekt”), subjekt nije obvezan primjenjivati zahtjeve iz točke 17. na naknade koje je rukovodeći subjekt platio ili je dužan platiti zaposlenicima ili direktorima rukovodećeg subjekta. |
| --- | --- |

17.A

| 18. | ... |
| --- | --- |

18.

| 18.A | Troškovi subjekta u vezi s uslugama ključnog rukovodećeg osoblja koje pruža zaseban rukovodeći subjekt moraju se objaviti.
  ... |
| --- | --- |

18.A

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU I PRIJELAZNE ODREDBE

...

| 28.C | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 9. te su dodane točke 17.A i 18.A. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. |
| --- | --- |

28.C

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 9. te su dodane točke 17.A i 18.A. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti.

Izmjena MRS-a 38 Nematerijalna imovina

Izmjenjuje se točka 80. te se dodaju točke 130.H –130.I.

Model revalorizacije

...

| 80. | Pri revalorizaciji nematerijalne imovine knjigovodstvena vrijednost te imovine usklađuje se s revaloriziranim iznosom. Na datum revalorizacije s imovinom se postupa na jedan od sljedećih načina:






  (a) | bruto knjigovodstvena vrijednost usklađuje se tako da bude u skladu s revalorizacijom knjigovodstvene vrijednosti imovine. Primjerice, bruto knjigovodstvena vrijednost može se prepraviti upućivanjem na odgovarajuće tržišne podatke ili se može prepraviti razmjerno promjeni knjigovodstvene vrijednosti. Akumulirana amortizacija na dan revalorizacije usklađuje se tako da bude jednaka razlici između bruto knjigovodstvene vrijednosti i knjigovodstvene vrijednosti imovine nakon što se u obzir uzmu akumulirani gubitci od umanjenja vrijednosti; ili |
| --- | --- | --- |

80.

Pri revalorizaciji nematerijalne imovine knjigovodstvena vrijednost te imovine usklađuje se s revaloriziranim iznosom. Na datum revalorizacije s imovinom se postupa na jedan od sljedećih načina:

(a)

bruto knjigovodstvena vrijednost usklađuje se tako da bude u skladu s revalorizacijom knjigovodstvene vrijednosti imovine. Primjerice, bruto knjigovodstvena vrijednost može se prepraviti upućivanjem na odgovarajuće tržišne podatke ili se može prepraviti razmjerno promjeni knjigovodstvene vrijednosti. Akumulirana amortizacija na dan revalorizacije usklađuje se tako da bude jednaka razlici između bruto knjigovodstvene vrijednosti i knjigovodstvene vrijednosti imovine nakon što se u obzir uzmu akumulirani gubitci od umanjenja vrijednosti; ili

| (b) | akumulirana amortizacija isključuje se na teret bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine. |
| --- | --- |

(b)

akumulirana amortizacija isključuje se na teret bruto knjigovodstvene vrijednosti imovine.

Iznos usklađivanja akumulirane amortizacije čini dio povećanja ili smanjenja knjigovodstvene vrijednosti koja se obračunava u skladu s točkama 85. i 86.

...

PRIJELAZNE ODREDBE I DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 130.H | Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 80. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. |
| --- | --- |

130.H

Dokumentom Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012., objavljenim u prosincu 2013., izmijenjena je točka 80. Navedenu izmjenu subjekt primjenjuje za godišnja razdoblja koja počinju 1. srpnja 2014. ili nakon tog datuma. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom te izmjene za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti.

| 130.I | Izmjenu iz dokumenta Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012. subjekt je obvezan primjenjivati na sve revalorizacije priznate u godišnjim razdobljima koja počinju na datum prve primjene te izmjene ili nakon tog datuma te u godišnjem razdoblju koje mu neposredno prethodi. Subjekt može, ali nije obvezan, prikazati i usklađene usporedne podatke za bilo koja prikazana ranija razdoblja. Ako subjekt prikazuje neusklađene usporedne podatke za bilo koja ranija razdoblja, dužan je jasno utvrditi koji podaci nisu usklađeni, navesti da su prikazani na drukčijoj osnovi te obrazložiti tu osnovu. |
| --- | --- |

130.I

Izmjenu iz dokumenta Godišnja poboljšanja MSFI-jeva: ciklus 2010. – 2012. subjekt je obvezan primjenjivati na sve revalorizacije priznate u godišnjim razdobljima koja počinju na datum prve primjene te izmjene ili nakon tog datuma te u godišnjem razdoblju koje mu neposredno prethodi. Subjekt može, ali nije obvezan, prikazati i usklađene usporedne podatke za bilo koja prikazana ranija razdoblja. Ako subjekt prikazuje neusklađene usporedne podatke za bilo koja ranija razdoblja, dužan je jasno utvrditi koji podaci nisu usklađeni, navesti da su prikazani na drukčijoj osnovi te obrazložiti tu osnovu.

---

(1)  „Umnožavanje je dopušteno unutar Europskog gospodarskog prostora. Sva su postojeća prava zadržana izvan EGP-a, uz iznimku prava na umnožavanje za osobnu uporabu ili druge poštene namjene. Dodatne informacije dostupne su na web-mjestu IASB-a www.iasb.org.”

(2)  U MSFI-ju 9 Financijski instrumenti (objavljenom u listopadu 2010.) i MSFI-ju 9 Financijski instrumenti (Računovodstvo zaštite od rizika i izmjene MSFI-ja 9, MSFI-ja 7 i MRS-a 39) (objavljenom u studenome 2013.) iz točke 9. MRS-a 39 izbrisano je sljedeće: „Definicije četiriju kategorija financijskih instrumenata”.

---

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/29

оd 17. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardom 19

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) doneseni su određeni međunarodni standardi i tumačenja koja su postojala 15. listopada 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) doneseni su određeni međunarodni standardi i tumačenja koja su postojala 15. listopada 2008.

| (2) | Odbor za međunarodne računovodstvene standarde objavio je 21. studenoga 2013. izmjene međunarodnog računovodstvenog standarda (MRS) 19 Planovi za definirana primanja: Doprinosi zaposlenih. Izmjenama bi trebalo pojednostavniti i pojasniti obračunavanje doprinosa zaposlenih ili doprinosa treće strane povezanih s planovima za definirana primanja. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za međunarodne računovodstvene standarde objavio je 21. studenoga 2013. izmjene međunarodnog računovodstvenog standarda (MRS) 19 Planovi za definirana primanja: Doprinosi zaposlenih. Izmjenama bi trebalo pojednostavniti i pojasniti obračunavanje doprinosa zaposlenih ili doprinosa treće strane povezanih s planovima za definirana primanja.

| (3) | Na savjetovanju sa Skupinom tehničkih stručnjaka Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje potvrđeno je da izmjene MRS-a 19 zadovoljavaju tehničke kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Na savjetovanju sa Skupinom tehničkih stručnjaka Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje potvrđeno je da izmjene MRS-a 19 zadovoljavaju tehničke kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002.

| (4) | Uredbu (EZ) br. 1126/2008 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbu (EZ) br. 1126/2008 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U Prilogu Uredbi (EZ) br. 1126/2008 međunarodni računovodstveni standard (MRS) 19 Primanja zaposlenih mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Svako poduzeće dužno je primjenjivati izmjene iz članka 1. najkasnije od početka svoje prve financijske godine koja počinje 1. veljače 2015. ili poslije.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 320, 29.11.2008., str. 1.).

2

---

PRILOG

Planovi za definirana primanja: doprinosi zaposlenih
   (1)

(Izmjene MRS-a 19)

Mijenjaju se točke 93. – 94. i dodaje se točka 175. Toča 92. uključuje se samo radi upućivanja.

Aktuarske pretpostavke: plaće, ostala primanja i zdravstveni troškovi

...

| 92. | U nekim se planovima za definirana primanja zahtijeva da zaposleni ili treće osobe doprinose troškovima plana. Doprinosi zaposlenih smanjuju troškove primanja koje snosi subjekt. Subjekt utvrđuje smanjuju li doprinosi trećih osoba troškove primanja koje snosi ili daju pravo na prijeboj kako je opisano u točki 116. Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba utvrđeni su u formalnim odredbama plana (ili proizlaze iz implicitne obveze koja nadilazi te odredbe) ili su diskrecijski. Diskrecijski doprinosi zaposlenih ili trećih osoba smanjuju troškove službe po uplati tih doprinosa u plan. |
| --- | --- |

92.

U nekim se planovima za definirana primanja zahtijeva da zaposleni ili treće osobe doprinose troškovima plana. Doprinosi zaposlenih smanjuju troškove primanja koje snosi subjekt. Subjekt utvrđuje smanjuju li doprinosi trećih osoba troškove primanja koje snosi ili daju pravo na prijeboj kako je opisano u točki 116. Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba utvrđeni su u formalnim odredbama plana (ili proizlaze iz implicitne obveze koja nadilazi te odredbe) ili su diskrecijski. Diskrecijski doprinosi zaposlenih ili trećih osoba smanjuju troškove službe po uplati tih doprinosa u plan.

| 93. | Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba utvrđeni u formalnim odredbama plana smanjuju troškove službe (ako su povezani sa službom) ili utječu na ponovna mjerenja neto obveze (imovine) za definirana primanja (ako nisu povezani sa službom). Primjer su doprinosa koji nisu povezani sa službom doprinosi koji su potrebni za smanjenje manjka koji proizlazi iz gubitaka od imovine plana ili aktuarskih gubitaka. Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba povezani sa službom smanjuju troškove službe kako slijedi:






  (a) | ako iznos doprinosa ovisi o broju godina službe, subjekt doprinose pripisuje razdobljima službe koristeći se istom metodom za pripisivanje koja se zahtijeva u točki 70. za bruto primanja (tj. na temelju formule za doprinose predviđene planom ili na linearnoj osnovi); ili |
| --- | --- | --- |

93.

Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba utvrđeni u formalnim odredbama plana smanjuju troškove službe (ako su povezani sa službom) ili utječu na ponovna mjerenja neto obveze (imovine) za definirana primanja (ako nisu povezani sa službom). Primjer su doprinosa koji nisu povezani sa službom doprinosi koji su potrebni za smanjenje manjka koji proizlazi iz gubitaka od imovine plana ili aktuarskih gubitaka. Doprinosi zaposlenih ili trećih osoba povezani sa službom smanjuju troškove službe kako slijedi:

(a)

ako iznos doprinosa ovisi o broju godina službe, subjekt doprinose pripisuje razdobljima službe koristeći se istom metodom za pripisivanje koja se zahtijeva u točki 70. za bruto primanja (tj. na temelju formule za doprinose predviđene planom ili na linearnoj osnovi); ili

| (b) | ako iznos doprinosa ne ovisi o broju godina službe, subjekt te doprinose može knjižiti kao smanjenje troškova službe u razdoblju obavljanja predmetne službe. Primjeri doprinosa koji ne ovise o broju godina službe uključuju doprinose koji mogu biti točno utvrđen postotak plaće zaposlenika, točno utvrđen iznos u cjelokupnom razdoblju službe ili doprinosi koji ovise o starosti zaposlenika. |
| --- | --- |

(b)

ako iznos doprinosa ne ovisi o broju godina službe, subjekt te doprinose može knjižiti kao smanjenje troškova službe u razdoblju obavljanja predmetne službe. Primjeri doprinosa koji ne ovise o broju godina službe uključuju doprinose koji mogu biti točno utvrđen postotak plaće zaposlenika, točno utvrđen iznos u cjelokupnom razdoblju službe ili doprinosi koji ovise o starosti zaposlenika.

Vodič za primjenu sadržan je u točki A1.

| 94. | Kada je riječ o doprinosima zaposlenih ili trećih osoba koji su pripisani razdobljima službe u skladu s točkom 93A., posljedice su izmjena doprinosa sljedeće:






  (a) | trošak tekućeg i minulog rada (ako te izmjene nisu utvrđene u formalnim odredbama plana i ne proizlaze iz implicitne obveze); ili |
| --- | --- | --- |

94.

Kada je riječ o doprinosima zaposlenih ili trećih osoba koji su pripisani razdobljima službe u skladu s točkom 93A., posljedice su izmjena doprinosa sljedeće:

(a)

trošak tekućeg i minulog rada (ako te izmjene nisu utvrđene u formalnim odredbama plana i ne proizlaze iz implicitne obveze); ili

| (b) | aktuarski dobici i gubici (ako su te izmjene utvrđene u formalnim odredbama plana ili proizlaze iz implicitne obveze). |
| --- | --- |

(b)

aktuarski dobici i gubici (ako su te izmjene utvrđene u formalnim odredbama plana ili proizlaze iz implicitne obveze).

...

PRIJELAZ I DATUM STUPANJA NA SNAGU

...

| 175. | Planovi za definirana primanja: doprinosi zaposlenih (Izmjene MRS-a 19), izdano u studenome 2013., izmijenjene točke 93. – 94. Subjekt navedene izmjene primjenjuje retroaktivno u skladu s MRS-om 8 Računovodstvene politike, promjene računovodstvenih procjena i pogreške na godišnja razdoblja s početkom od 1. srpnja 2014. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Subjekti koji te izmjene počnu primjenjivati na ranije razdoblje dužni su to objaviti. |
| --- | --- |

175.

Planovi za definirana primanja: doprinosi zaposlenih (Izmjene MRS-a 19), izdano u studenome 2013., izmijenjene točke 93. – 94. Subjekt navedene izmjene primjenjuje retroaktivno u skladu s MRS-om 8 Računovodstvene politike, promjene računovodstvenih procjena i pogreške na godišnja razdoblja s početkom od 1. srpnja 2014. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Subjekti koji te izmjene počnu primjenjivati na ranije razdoblje dužni su to objaviti.

Izmjene dodataka MRS-u 19 Primanja zaposlenih

Dodaje se Dodatak A

Dodatak A

Vodič za primjenu

Ovaj je dodatak sastavni dio MSFI-ja. U njemu je opisana primjena točaka 92. – 93. i jednako je mjerodavan kao i drugi dijelovi MSFI-ja.

| A1. | Računovodstveni zahtjevi za doprinose zaposlenih i trećih osoba prikazani su s pomoću dijagrama u nastavku. |
| --- | --- |

A1.

Računovodstveni zahtjevi za doprinose zaposlenih i trećih osoba prikazani su s pomoću dijagrama u nastavku.

Image

---

(1)  „Umnožavanje je dopušteno u Europskom gospodarskom prostoru. Sva su postojeća prava zadržana izvan EGP-a, uz iznimku prava na umnožavanje za osobnu uporabu ili druge poštene namjene. Dodatne informacije mogu se zatražiti od IASB-a na www.iasb.org”

---

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/30

оd 17. prosinca 2014.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Potjesvlees uit de Westhoek (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Belgije za upis naziva „Potjesvlees uit de Westhoek” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Belgije za upis naziva „Potjesvlees uit de Westhoek” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Potjesvlees uit de Westhoek” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Potjesvlees uit de Westhoek” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Potjesvlees uit de Westhoek” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 260, 9.8.2014., str. 13.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/31

оd 8. siječnja 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. siječnja 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| EG | 163,7 |
| IL | 104,4 |
| MA | 92,3 |
| TN | 130,5 |
| TR | 111,3 |
| ZZ | 112,0 |
| 0707 00 05 | TR | 165,8 |
| ZZ | 165,8 |
| 0709 93 10 | MA | 115,7 |
| SN | 80,8 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 118,9 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| MA | 59,5 |
| TR | 64,2 |
| ZA | 37,5 |
| ZW | 32,9 |
| ZZ | 47,1 |
| 0805 20 10 | MA | 75,0 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 86,0 |
| JM | 105,8 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 88,7 |
| 0805 50 10 | TR | 63,4 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 164,5 |
| BR | 65,7 |
| CL | 87,3 |
| MK | 39,8 |
| US | 145,0 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 108,2 |
| 0808 30 90 | US | 140,6 |
| ZZ | 140,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

69,6

EG

163,7

IL

104,4

MA

92,3

TN

130,5

TR

111,3

ZZ

112,0

0707 00 05

TR

165,8

ZZ

165,8

0709 93 10

MA

115,7

SN

80,8

TR

160,3

ZZ

118,9

0805 10 20

EG

41,2

MA

59,5

TR

64,2

ZA

37,5

ZW

32,9

ZZ

47,1

0805 20 10

MA

75,0

ZZ

75,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

86,0

JM

105,8

TR

74,3

ZZ

88,7

0805 50 10

TR

63,4

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

164,5

BR

65,7

CL

87,3

MK

39,8

US

145,0

ZA

147,0

ZZ

108,2

0808 30 90

US

140,6

ZZ

140,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/17

---

ODLUKA (EU) 2015/32 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 29. prosinca 2014.

o odstupanjima koja se mogu odobriti prema Uredbi (EU) br. 1073/2013 o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38)

(preinačeno)

(ESB/2014/62)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1073/2013 Europske središnje banke od 18. listopada 2013. o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2013/38) (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,

budući da:

| (1) | budući da se člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) propisuje da se odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva mogu odobriti investicijskim fondovima (IF) na koje se primjenjuju nacionalna računovodstvena pravila koja dopuštaju vrednovanje njihove imovine na rjeđoj osnovi od tromjesečne. Članak 8. stavak 2. nadalje propisuje da Upravno vijeće odlučuje o kategorijama investicijskih fondova kojima nacionalne središnje banke (NSB) imaju diskrecijsko pravo odobriti odstupanja. |
| --- | --- |

(1)

budući da se člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) propisuje da se odstupanja od statističkih izvještajnih zahtjeva mogu odobriti investicijskim fondovima (IF) na koje se primjenjuju nacionalna računovodstvena pravila koja dopuštaju vrednovanje njihove imovine na rjeđoj osnovi od tromjesečne. Članak 8. stavak 2. nadalje propisuje da Upravno vijeće odlučuje o kategorijama investicijskih fondova kojima nacionalne središnje banke (NSB) imaju diskrecijsko pravo odobriti odstupanja.

| (2) | S obzirom da se Odluka ESB/2009/4 (2) mora u bitnome izmijeniti, potrebno ju preoblikovati zbog jasnoće, |
| --- | --- |

(2)

S obzirom da se Odluka ESB/2009/4 (2) mora u bitnome izmijeniti, potrebno ju preoblikovati zbog jasnoće,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupanja

Kategorije investicijskih fondova kojima nacionalne središnje banke mogu na temelju diskrecijskog prava odobriti odstupanja u skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) utvrđene su u Prilogu ovoj Odluci. Upravno vijeće preispituje te kategorije najmanje jednom svake tri godine.

Članak 2.

Ukidanje

1.   Odluka ESB/2009/4 se ukida.

2.   Upućivanja na odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviješteni adresati.

Članak 4.

Adresati

Ova je Odluka upućena nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 29. prosinca 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 297, 7.11.2013., str. 73.

1

(2)  Odluka ESB/2009/4 od 6. ožujka 2009. o odstupanjima koja se mogu odobriti u skladu s Uredbom (EZ) br. 958/2007 o statistici imovine i obveza investicijskih fondova (ESB/2007/8) (SL L 72, 18.3.2009., str. 21.).

2

---

PRILOG

KATEGORIJE INVESTICIJSKIH FONDOVA ZA KOJE SE MOGU ODOBRITI ODSTUPANJA U SKLADU S ČLANKOM 8. STAVKOM 2. UREDBE (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38)

| Država članica | Naziv kategorije investicijskog fonda | Pravni akt koji se odnosi na kategoriju | Pravni akt kojim se određuje učestalost vrednovanja | Učestalost vrednovanja prema nacionalnim propisima |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv pravnog akta | Broj/datum pravnog akta | Relevantne odredbe | Naziv pravnog akta | Broj/datum pravnog akta | Relevantne odredbe |
| Francuska | Fonds commun de placement à risque

  (Uzajamni fondovi rizičnog kapitala) | Code monétaire et financier

  (Monetarni i financijski zakonik) | | Poglavlje IV. odjeljak 2, stavak 2. L 214-28 do L 214-32 | Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

  (Opća uredba Tijela za financijska tržišta) | | Knjiga IV. glava II. članak 422.-120.-13. | Dva puta godišnje |
| Francuska | Sociétés civiles de placement immobilier

  (Investicijska društva za ulaganje u nekretnine) | Code monétaire et financier

  (Monetarni i financijski zakonik) | | Poglavlje IV. odjeljak 2, stavak 4. L 214-86 do L 214-126 | Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

  (Opća uredba Tijela za financijska tržišta) | | Knjiga IV. članak 422.-234. | Godišnje |
| Francuska | Organismes de placement collectif immobilier

  (Subjekti za zajednička ulaganja u nekretnine) | Code monétaire et financier

  (Monetarni i financijski zakonik) | | Poglavlje IV. odjeljak 2. Stavak 3. L 214-33 do L 214-85 | Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

  (Opća uredba Tijela za financijska tržišta) | | Knjiga IV. članak 422.-186. | Dva puta godišnje |
| Italija | Fondi chiusi

  (Zatvoreni fondovi) | Decreto legislativo – Testo unico delle disposizioni in materia di intermediazione finanziaria

  (Uredba sa zakonskom snagom – sve odredbe u području financijskog posredovanja) | Br. 58. od 24. veljače 1998. | Dio I. članak 1.
  Dio II. članci 36., 37. i 39. | Provvedimento della Banca d'Italia – Regolamento sulla gestione collettiva del risparmio

  (Zakon o središnjoj banci Banca d'Italia – Uredba o kolektivnom upravljanju štednjom) | 8. svibnja 2012. | Glava V. poglavlje 1. odjeljak II. stavak 4.6. | Dva puta godišnje |
| Decreto ministeriale – Regolamento attuativo dell'articolo 37 del Decreto legislativo di 24. febbraio 1998., nr. 58

  (Ministarska uredba – Uredba o provedbi članka 37. Uredbe sa zakonskom snagom br. 58 od 24. veljače 1998.) | Br. 228. od 24. svibnja 1999. | Poglavlje II. članak 12. |
| Litva | Informuotiesiems investuotojams skirti kolektyvinio investavimo subjektai

  (Subjekti za zajednička ulaganja, namijenjeni obaviještenim investitorima) | Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymas

  (Zakon o subjektima za zajednička ulaganja, namijenjen obaviještenim investitorima) | Br. XII-376 od 18. lipnja 2013. | Članak 2. stavak 4. | Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymas

  (Zakon o subjektima za zajednička ulaganja, namijenjen obaviještenim investitorima) | Br. XII-376 od 18. lipnja 2013. | Članak 31. stavak 2. | Dva puta godišnje/godišnje |
| Portugal | Fundos de capital de risco

  (Fondovi rizičnog kapitala) | Decreto-Lei

  (Uredba sa zakonskom snagom) | Br. 375/2007 od 8. studenoga 2007. | Članak 18. | Regulamento da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários

  (Uredba Komisije za tržište vrijednosnih papira)

  Instrução da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários

  (Smjernica Komisije za tržište vrijednosnih papira) | Br. 1/2008 od 14. veljače 2008.
  Br. 2/2013 od 30. svibnja 2013. | Članci 4. i 11.
  Pravilo 1. | Dva puta godišnje |

Država članica

Naziv kategorije investicijskog fonda

Pravni akt koji se odnosi na kategoriju

Pravni akt kojim se određuje učestalost vrednovanja

Učestalost vrednovanja prema nacionalnim propisima

Naziv pravnog akta

Broj/datum pravnog akta

Relevantne odredbe

Naziv pravnog akta

Broj/datum pravnog akta

Relevantne odredbe

Francuska

Fonds commun de placement à risque

(Uzajamni fondovi rizičnog kapitala)

Code monétaire et financier

(Monetarni i financijski zakonik)

Poglavlje IV. odjeljak 2, stavak 2. L 214-28 do L 214-32

Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

(Opća uredba Tijela za financijska tržišta)

Knjiga IV. glava II. članak 422.-120.-13.

Dva puta godišnje

Francuska

Sociétés civiles de placement immobilier

(Investicijska društva za ulaganje u nekretnine)

Code monétaire et financier

(Monetarni i financijski zakonik)

Poglavlje IV. odjeljak 2, stavak 4. L 214-86 do L 214-126

Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

(Opća uredba Tijela za financijska tržišta)

Knjiga IV. članak 422.-234.

Godišnje

Francuska

Organismes de placement collectif immobilier

(Subjekti za zajednička ulaganja u nekretnine)

Code monétaire et financier

(Monetarni i financijski zakonik)

Poglavlje IV. odjeljak 2. Stavak 3. L 214-33 do L 214-85

Règlement général de l'Autorité des Marchés Financiers

(Opća uredba Tijela za financijska tržišta)

Knjiga IV. članak 422.-186.

Dva puta godišnje

Italija

Fondi chiusi

(Zatvoreni fondovi)

Decreto legislativo – Testo unico delle disposizioni in materia di intermediazione finanziaria

(Uredba sa zakonskom snagom – sve odredbe u području financijskog posredovanja)

Br. 58. od 24. veljače 1998.

Dio I. članak 1.

Dio II. članci 36., 37. i 39.

Provvedimento della Banca d'Italia – Regolamento sulla gestione collettiva del risparmio

(Zakon o središnjoj banci Banca d'Italia – Uredba o kolektivnom upravljanju štednjom)

8. svibnja 2012.

Glava V. poglavlje 1. odjeljak II. stavak 4.6.

Dva puta godišnje

Decreto ministeriale – Regolamento attuativo dell'articolo 37 del Decreto legislativo di 24. febbraio 1998., nr. 58

(Ministarska uredba – Uredba o provedbi članka 37. Uredbe sa zakonskom snagom br. 58 od 24. veljače 1998.)

Br. 228. od 24. svibnja 1999.

Poglavlje II. članak 12.

Litva

Informuotiesiems investuotojams skirti kolektyvinio investavimo subjektai

(Subjekti za zajednička ulaganja, namijenjeni obaviještenim investitorima)

Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymas

(Zakon o subjektima za zajednička ulaganja, namijenjen obaviještenim investitorima)

Br. XII-376 od 18. lipnja 2013.

Članak 2. stavak 4.

Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymas

(Zakon o subjektima za zajednička ulaganja, namijenjen obaviještenim investitorima)

Br. XII-376 od 18. lipnja 2013.

Članak 31. stavak 2.

Dva puta godišnje/godišnje

Portugal

Fundos de capital de risco

(Fondovi rizičnog kapitala)

Decreto-Lei

(Uredba sa zakonskom snagom)

Br. 375/2007 od 8. studenoga 2007.

Članak 18.

Regulamento da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários

(Uredba Komisije za tržište vrijednosnih papira)

Instrução da Comissão do Mercado de Valores Mobiliários

(Smjernica Komisije za tržište vrijednosnih papira)

Br. 1/2008 od 14. veljače 2008.

Br. 2/2013 od 30. svibnja 2013.

Članci 4. i 11.

Pravilo 1.

Dva puta godišnje

---

Ispravci

| 9.1.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 5/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 5/21

---

Ispravak Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada

(
  Službeni list Europske unije L 153 od 18. lipnja 2010.
  )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 12/Sv. 03 od 20. studenoga 2012.)

Na str. 124., Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća glasi kako slijedi:

DIREKTIVA 2010/31/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 19. svibnja 2010.

o energetskim svojstvima zgrada

(preinaka)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o energetskim svojstvima zgrada (4) izmijenjena je (5). Budući da predstoje nove značajne izmjene, trebalo bi je preinačiti u interesu jasnoće. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o energetskim svojstvima zgrada (4) izmijenjena je (5). Budući da predstoje nove značajne izmjene, trebalo bi je preinačiti u interesu jasnoće.

| (2) | Učinkovito, razborito, racionalno i održivo korištenje energije odnosi se, među ostalim, na naftne derivate, prirodni plin i kruta goriva koji su bitni izvori energije, ali istodobno predstavljaju vodeće izvore emisija ugljikova dioksida. |
| --- | --- |

(2)

Učinkovito, razborito, racionalno i održivo korištenje energije odnosi se, među ostalim, na naftne derivate, prirodni plin i kruta goriva koji su bitni izvori energije, ali istodobno predstavljaju vodeće izvore emisija ugljikova dioksida.

| (3) | Zgrade su odgovorne za 40 % ukupne potrošnje energije u Uniji. Sektor se širi, što će neumitno povećati potrošnju energije. Stoga su smanjenje potrošnje energije i korištenje energije iz obnovljivih izvora u zgradarstvu važne mjere koje su potrebne da bi se smanjila energetska ovisnost Unije i emisije stakleničkih plinova. Mjere za smanjenje potrošnje energije u Uniji, u kombinaciji s povećanim korištenjem energije iz obnovljivih izvora, omogućile bi Uniji da ispuni Kyotski protokol uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) te ispuni svoju dugoročnu obvezu u pogledu održavanja globalnog porasta temperature na razini ispod 2 °C, kao i obvezu da do 2020. godine smanji svoje ukupne emisije stakleničkih plinova za najmanje 20 % u odnosu na razine iz 1990. godine, a ako se postigne međunarodni sporazum i za 30 %. Smanjenje potrošnje energije i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora također ima važnu ulogu u promicanju sigurnosti opskrbe energijom i tehnološkog razvoja te otvaranju radnih mjesta i mogućnosti regionalnog razvoja, posebno u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

(3)

Zgrade su odgovorne za 40 % ukupne potrošnje energije u Uniji. Sektor se širi, što će neumitno povećati potrošnju energije. Stoga su smanjenje potrošnje energije i korištenje energije iz obnovljivih izvora u zgradarstvu važne mjere koje su potrebne da bi se smanjila energetska ovisnost Unije i emisije stakleničkih plinova. Mjere za smanjenje potrošnje energije u Uniji, u kombinaciji s povećanim korištenjem energije iz obnovljivih izvora, omogućile bi Uniji da ispuni Kyotski protokol uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) te ispuni svoju dugoročnu obvezu u pogledu održavanja globalnog porasta temperature na razini ispod 2 °C, kao i obvezu da do 2020. godine smanji svoje ukupne emisije stakleničkih plinova za najmanje 20 % u odnosu na razine iz 1990. godine, a ako se postigne međunarodni sporazum i za 30 %. Smanjenje potrošnje energije i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora također ima važnu ulogu u promicanju sigurnosti opskrbe energijom i tehnološkog razvoja te otvaranju radnih mjesta i mogućnosti regionalnog razvoja, posebno u ruralnim područjima.

| (4) | Upravljanje potražnjom za energijom važan je instrument pomoću kojeg Unija može utjecati na globalno energetsko tržište, a time i na sigurnost opskrbe energijom u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(4)

Upravljanje potražnjom za energijom važan je instrument pomoću kojeg Unija može utjecati na globalno energetsko tržište, a time i na sigurnost opskrbe energijom u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

| (5) | Europsko je vijeće u ožujku 2007. naglasilo potrebu povećanja energetske učinkovitosti u Uniji, kako bi Unija postigla svoj cilj 20 %-tnog smanjenja potrošnje energije do 2020. godine, i pozvalo na temeljitu i brzu provedbu prioriteta utvrđenih u komunikaciji Komisije pod naslovom,Plan djelovanja za energetsku učinkovitost: ostvarivanje potencijala'. U tom je planu djelovanja utvrđen značajan potencijal troškovno učinkovitih ušteda energije u zgradarstvu. Europski je parlament u svojoj rezoluciji od 31. siječnja 2008. pozvao na jačanje odredaba Direktive 2002/91/EZ te je u više navrata pozvao da se cilj od 20 % u vezi s energetskom učinkovitosti za 2020. godinu učini obvezujućim, posljednji put u svojoj rezoluciji od 3. veljače 2009. o drugom strateškom pregledu energetske politike. Povrh toga, Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o mjerama država članica za smanjivanje njihovih emisija stakleničkih plinova s ciljem ispunjavanja obveza Zajednice u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. (6) utvrđeni su obvezujući nacionalni ciljevi za smanjenje CO2 za koje će biti ključna energetska učinkovitost u zgradarstvu, dok se Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora (7) predviđa promicanje energetske učinkovitosti u kontekstu obvezujućeg cilja da se do 2020. godine iz obnovljivih izvora pokriva 20 % ukupne potrošnje energije Unije. |
| --- | --- |

(5)

Europsko je vijeće u ožujku 2007. naglasilo potrebu povećanja energetske učinkovitosti u Uniji, kako bi Unija postigla svoj cilj 20 %-tnog smanjenja potrošnje energije do 2020. godine, i pozvalo na temeljitu i brzu provedbu prioriteta utvrđenih u komunikaciji Komisije pod naslovom,Plan djelovanja za energetsku učinkovitost: ostvarivanje potencijala'. U tom je planu djelovanja utvrđen značajan potencijal troškovno učinkovitih ušteda energije u zgradarstvu. Europski je parlament u svojoj rezoluciji od 31. siječnja 2008. pozvao na jačanje odredaba Direktive 2002/91/EZ te je u više navrata pozvao da se cilj od 20 % u vezi s energetskom učinkovitosti za 2020. godinu učini obvezujućim, posljednji put u svojoj rezoluciji od 3. veljače 2009. o drugom strateškom pregledu energetske politike. Povrh toga, Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o mjerama država članica za smanjivanje njihovih emisija stakleničkih plinova s ciljem ispunjavanja obveza Zajednice u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. (6) utvrđeni su obvezujući nacionalni ciljevi za smanjenje CO2 za koje će biti ključna energetska učinkovitost u zgradarstvu, dok se Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju korištenja energije iz obnovljivih izvora (7) predviđa promicanje energetske učinkovitosti u kontekstu obvezujućeg cilja da se do 2020. godine iz obnovljivih izvora pokriva 20 % ukupne potrošnje energije Unije.

| (6) | Europsko je vijeće u ožujku 2007. ponovno potvrdilo predanost Unije razvoju energije iz obnovljivih izvora na razini čitave Unije, podržavši obvezujući cilj 20 %-tnog udjela energije iz obnovljivih izvora do 2020. godine. Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je zajednički okvir za promicanje energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(6)

Europsko je vijeće u ožujku 2007. ponovno potvrdilo predanost Unije razvoju energije iz obnovljivih izvora na razini čitave Unije, podržavši obvezujući cilj 20 %-tnog udjela energije iz obnovljivih izvora do 2020. godine. Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je zajednički okvir za promicanje energije iz obnovljivih izvora.

| (7) | Nužno je utvrditi konkretnije mjere kako bi se ostvario veliki neiskorišteni potencijal ušteda energije u zgradama i smanjile velike razlike među rezultatima država članica u tom području. |
| --- | --- |

(7)

Nužno je utvrditi konkretnije mjere kako bi se ostvario veliki neiskorišteni potencijal ušteda energije u zgradama i smanjile velike razlike među rezultatima država članica u tom području.

| (8) | Mjerama za daljnje poboljšanje energetskih svojstava zgrada trebalo bi se uzeti u obzir klimatske i lokalne uvjete te unutarnju klimu prostora i troškovnu učinkovitost. Te mjere ne bi smjele utjecati na druge zahtjeve koji se tiču zgrada, kao što su pristupačnost, sigurnost i namjena zgrade. |
| --- | --- |

(8)

Mjerama za daljnje poboljšanje energetskih svojstava zgrada trebalo bi se uzeti u obzir klimatske i lokalne uvjete te unutarnju klimu prostora i troškovnu učinkovitost. Te mjere ne bi smjele utjecati na druge zahtjeve koji se tiču zgrada, kao što su pristupačnost, sigurnost i namjena zgrade.

| (9) | Energetska svojstva zgrada trebalo bi izračunati na temelju metodologije koja se može razlikovati na nacionalnoj i regionalnoj razini. To uz toplinske značajke uključuje i druge čimbenike kojima pripada sve važnija uloga, kao što su sustavi za grijanje i klimatizaciju, primjena energije iz obnovljivih izvora, elementi pasivnoga grijanja i hlađenja, zaštita od sunca, kakvoća unutarnjeg zraka, odgovarajuća prirodna rasvjeta i oblik zgrade. Metodologija za izračunavanje energetskih svojstava ne bi se smjela temeljiti samo na sezoni u kojoj je potrebno grijanje, već bi trebala obuhvatiti godišnja energetska svojstva zgrade. U toj bi metodologiji trebalo uzeti u obzir postojeće europske norme. |
| --- | --- |

(9)

Energetska svojstva zgrada trebalo bi izračunati na temelju metodologije koja se može razlikovati na nacionalnoj i regionalnoj razini. To uz toplinske značajke uključuje i druge čimbenike kojima pripada sve važnija uloga, kao što su sustavi za grijanje i klimatizaciju, primjena energije iz obnovljivih izvora, elementi pasivnoga grijanja i hlađenja, zaštita od sunca, kakvoća unutarnjeg zraka, odgovarajuća prirodna rasvjeta i oblik zgrade. Metodologija za izračunavanje energetskih svojstava ne bi se smjela temeljiti samo na sezoni u kojoj je potrebno grijanje, već bi trebala obuhvatiti godišnja energetska svojstva zgrade. U toj bi metodologiji trebalo uzeti u obzir postojeće europske norme.

| (10) | Određivanje minimalnih zahtjeva energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada isključiva je odgovornost država članica. Te bi zahtjeve trebalo odrediti s ciljem postizanja troškovno optimalne ravnoteže između potrebnih ulaganja i ušteđenih troškova energije tijekom ukupnog vijeka trajanja zgrade, ne dovodeći u pitanje pravo država članica da odrede minimalne zahtjeve koji su energetski učinkovitiji od troškovno optimalnih razina energetske učinkovitosti. Državama članicama trebalo bi pružiti mogućnost redovitog preispitivanja minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za zgrade u svjetlu tehničkog napretka. |
| --- | --- |

(10)

Određivanje minimalnih zahtjeva energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada isključiva je odgovornost država članica. Te bi zahtjeve trebalo odrediti s ciljem postizanja troškovno optimalne ravnoteže između potrebnih ulaganja i ušteđenih troškova energije tijekom ukupnog vijeka trajanja zgrade, ne dovodeći u pitanje pravo država članica da odrede minimalne zahtjeve koji su energetski učinkovitiji od troškovno optimalnih razina energetske učinkovitosti. Državama članicama trebalo bi pružiti mogućnost redovitog preispitivanja minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za zgrade u svjetlu tehničkog napretka.

| (11) | Imajući u vidu cilj troškovno učinkovitih odnosno troškovno optimalnih razina energetske učinkovitosti, u određenim okolnostima može biti opravdano, primjerice u svjetlu klimatskih razlika, da države članice odrede troškovno učinkovite odnosno troškovno optimalne zahtjeve za dijelove zgrada koji u praksi ograničavaju postavljanje građevinskih proizvoda koji udovoljavaju normama utvrđenim u zakonodavstvu Unije, pod uvjetom da ti zahtjevi ne predstavljaju neopravdanu tržišnu prepreku. |
| --- | --- |

(11)

Imajući u vidu cilj troškovno učinkovitih odnosno troškovno optimalnih razina energetske učinkovitosti, u određenim okolnostima može biti opravdano, primjerice u svjetlu klimatskih razlika, da države članice odrede troškovno učinkovite odnosno troškovno optimalne zahtjeve za dijelove zgrada koji u praksi ograničavaju postavljanje građevinskih proizvoda koji udovoljavaju normama utvrđenim u zakonodavstvu Unije, pod uvjetom da ti zahtjevi ne predstavljaju neopravdanu tržišnu prepreku.

| (12) | Države članice bi kod određivanja zahtjeva energetskih svojstava za tehničke sustave zgrade trebale koristiti usklađene instrumente, ako su oni raspoloživi i prikladni, posebno ispitne i računske metode i razrede energetske učinkovitosti izrađene u okviru mjera za provedbu Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju okvira za određivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom (8) i Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o iskazivanju potrošnje energije i drugih resursa proizvoda povezanih s energijom pomoću oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (9), kako bi se osigurala usklađenost s povezanim inicijativama i što je više moguće umanjila potencijalna fragmentacija tržišta. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi kod određivanja zahtjeva energetskih svojstava za tehničke sustave zgrade trebale koristiti usklađene instrumente, ako su oni raspoloživi i prikladni, posebno ispitne i računske metode i razrede energetske učinkovitosti izrađene u okviru mjera za provedbu Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju okvira za određivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom (8) i Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o iskazivanju potrošnje energije i drugih resursa proizvoda povezanih s energijom pomoću oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (9), kako bi se osigurala usklađenost s povezanim inicijativama i što je više moguće umanjila potencijalna fragmentacija tržišta.

| (13) | Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje članci 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Stoga se izraz,poticaj', koji se koristi u ovoj Direktivi, ne bi smjelo tumačiti kao državnu potporu. |
| --- | --- |

(13)

Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje članci 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Stoga se izraz,poticaj', koji se koristi u ovoj Direktivi, ne bi smjelo tumačiti kao državnu potporu.

| (14) | Komisija bi trebala utvrditi usporedni metodološki okvir za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava. Države članice trebale bi taj okvir koristiti za usporedbu rezultata s minimalnim zahtjevima energetskih svojstava koje su donijele. Ako bi između izračunanih troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava i minimalnih zahtjeva energetskih svojstava koji su na snazi postojale značajne razlike, tj. iznad 15 %, države članice trebale bi opravdati tu razliku ili planirati odgovarajuće korake kako bi je smanjile. Države članice trebale bi odrediti procijenjeni gospodarski vijek trajanja zgrade odnosno dijela zgrade, uzimajući u obzir trenutačnu praksu i iskustvo u određivanju uobičajenoga gospodarskog vijeka trajanja. Komisiju bi trebalo redovito izvješćivati o rezultatima te usporedbe i podacima koji su korišteni za dobivanje rezultata. Ta bi izvješća trebala omogućiti Komisiji da ocijeni napredak država članica u postizanju troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava i podnese izvješće o tom napretku. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi trebala utvrditi usporedni metodološki okvir za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava. Države članice trebale bi taj okvir koristiti za usporedbu rezultata s minimalnim zahtjevima energetskih svojstava koje su donijele. Ako bi između izračunanih troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava i minimalnih zahtjeva energetskih svojstava koji su na snazi postojale značajne razlike, tj. iznad 15 %, države članice trebale bi opravdati tu razliku ili planirati odgovarajuće korake kako bi je smanjile. Države članice trebale bi odrediti procijenjeni gospodarski vijek trajanja zgrade odnosno dijela zgrade, uzimajući u obzir trenutačnu praksu i iskustvo u određivanju uobičajenoga gospodarskog vijeka trajanja. Komisiju bi trebalo redovito izvješćivati o rezultatima te usporedbe i podacima koji su korišteni za dobivanje rezultata. Ta bi izvješća trebala omogućiti Komisiji da ocijeni napredak država članica u postizanju troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava i podnese izvješće o tom napretku.

| (15) | Zgrade imaju učinak na dugoročnu potrošnju energije. Stoga bi, s obzirom na dugačak ciklus rekonstrukcije postojećih zgrada, nove zgrade i postojeće zgrade koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji trebale ispuniti minimalne zahtjeve energetskih svojstava prilagođene lokalnoj klimi. Budući da se mogućnosti primjene alternativnih sustava opskrbe energijom općenito ne istražuju do svojeg punog potencijala, kod novih bi zgrada, bez obzira na veličinu, trebalo razmotriti alternativne sustave opskrbe energijom, i to prema načelu da se prvo osigura da su energetske potrebe grijanja i hlađenja svedene na troškovno optimalne razine. |
| --- | --- |

(15)

Zgrade imaju učinak na dugoročnu potrošnju energije. Stoga bi, s obzirom na dugačak ciklus rekonstrukcije postojećih zgrada, nove zgrade i postojeće zgrade koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji trebale ispuniti minimalne zahtjeve energetskih svojstava prilagođene lokalnoj klimi. Budući da se mogućnosti primjene alternativnih sustava opskrbe energijom općenito ne istražuju do svojeg punog potencijala, kod novih bi zgrada, bez obzira na veličinu, trebalo razmotriti alternativne sustave opskrbe energijom, i to prema načelu da se prvo osigura da su energetske potrebe grijanja i hlađenja svedene na troškovno optimalne razine.

| (16) | Veće rekonstrukcije postojećih zgrada, bez obzira na veličinu, prilika su da se poduzmu troškovno učinkovite mjere poboljšanja energetskih svojstava. Iz razloga troškovne učinkovitosti trebalo bi omogućiti da se minimalni zahtjevi energetskih svojstava ograniče na one rekonstruirane dijelove koji su najvažniji za energetska svojstva zgrade. Državama članicama trebalo bi dati mogućnost da same odluče hoće li,veću rekonstrukciju' definirati u postotku površine ovojnice zgrade ili vrijednosti zgrade. Ako država članica odluči veću rekonstrukciju definirati u odnosu na vrijednost zgrade, mogle bi se koristiti vrijednosti kao što su aktuarska vrijednost ili tekuća vrijednost na temelju troškova izgradnje nove zgrade, bez vrijednosti zemljišta na kojemu se zgrada nalazi. |
| --- | --- |

(16)

Veće rekonstrukcije postojećih zgrada, bez obzira na veličinu, prilika su da se poduzmu troškovno učinkovite mjere poboljšanja energetskih svojstava. Iz razloga troškovne učinkovitosti trebalo bi omogućiti da se minimalni zahtjevi energetskih svojstava ograniče na one rekonstruirane dijelove koji su najvažniji za energetska svojstva zgrade. Državama članicama trebalo bi dati mogućnost da same odluče hoće li,veću rekonstrukciju' definirati u postotku površine ovojnice zgrade ili vrijednosti zgrade. Ako država članica odluči veću rekonstrukciju definirati u odnosu na vrijednost zgrade, mogle bi se koristiti vrijednosti kao što su aktuarska vrijednost ili tekuća vrijednost na temelju troškova izgradnje nove zgrade, bez vrijednosti zemljišta na kojemu se zgrada nalazi.

| (17) | Potrebno je poduzeti mjere kako bi se povećao broj zgrada koje ne samo da ispunjavaju trenutačne minimalne zahtjeve energetskih svojstava, već su i energetski učinkovitije, kako bi se smanjila potrošnja energije i emisije ugljikova dioksida. Države članice bi u tu svrhu trebale izraditi nacionalne planove za povećanje broja zgrada gotovo nulte energije i o tim planovima redovito izvješćivati Komisiju. |
| --- | --- |

(17)

Potrebno je poduzeti mjere kako bi se povećao broj zgrada koje ne samo da ispunjavaju trenutačne minimalne zahtjeve energetskih svojstava, već su i energetski učinkovitije, kako bi se smanjila potrošnja energije i emisije ugljikova dioksida. Države članice bi u tu svrhu trebale izraditi nacionalne planove za povećanje broja zgrada gotovo nulte energije i o tim planovima redovito izvješćivati Komisiju.

| (18) | Trenutačno se uspostavljaju odnosno prilagođavaju financijski instrumenti Unije i ostale mjere s ciljem stimuliranja mjera energetske učinkovitosti. Ti financijski instrumenti na razini Unije uključuju, među ostalim: Uredbu (EZ) br. 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj (10), koja je izmijenjena kako bi se omogućila veća ulaganja u energetsku učinkovitost u stanogradnji; javno-privatno partnerstvo u okviru inicijative,Europske energetski učinkovite zgrade' za promicanje zelenih tehnologija i razvoja energetski učinkovitih sustava i materijala u novim i rekonstruiranim zgradama; inicijativu Europske komisije i Europske investicijske banke (EIB),Inicijativa EU-a za financiranje održive energetike', čiji je cilj, među ostalim, omogućiti ulaganja u energetsku učinkovitost te Europski fond 2020. za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu pod vodstvom EIB-a pod nazivom,Fond Marguerite'; Direktivu Vijeća 2009/47/EZ od 5. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu smanjenih stopa poreza na dodanu vrijednost (11); instrument strukturnih fondova i kohezijskog fonda Jeremie (,Zajednička europska sredstva za mikro, mala i srednja poduzeća'); Financijski instrument za energetsku učinkovitost; Okvirni program za konkurentnost i inovacije, uključujući Program inteligentna energija – Europa II, koji je posebno usmjeren na uklanjanje tržišnih prepreka povezanih s energetskom učinkovitosti i energijom iz obnovljivih izvora, primjerice putem instrumenta za tehničku pomoć ELENA (,Europski instrument za pomoć lokalnom energetskom razvitku'); Sporazum gradonačelnika; Program za poduzetništvo i inovacije; Program potpore politici IKT 2010. i Sedmi okvirni program za istraživanje. Europska banka za obnovu i razvoj također osigurava sredstva s ciljem stimuliranja mjera povezanih s energetskom učinkovitosti. |
| --- | --- |

(18)

Trenutačno se uspostavljaju odnosno prilagođavaju financijski instrumenti Unije i ostale mjere s ciljem stimuliranja mjera energetske učinkovitosti. Ti financijski instrumenti na razini Unije uključuju, među ostalim: Uredbu (EZ) br. 1080/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskom fondu za regionalni razvoj (10), koja je izmijenjena kako bi se omogućila veća ulaganja u energetsku učinkovitost u stanogradnji; javno-privatno partnerstvo u okviru inicijative,Europske energetski učinkovite zgrade' za promicanje zelenih tehnologija i razvoja energetski učinkovitih sustava i materijala u novim i rekonstruiranim zgradama; inicijativu Europske komisije i Europske investicijske banke (EIB),Inicijativa EU-a za financiranje održive energetike', čiji je cilj, među ostalim, omogućiti ulaganja u energetsku učinkovitost te Europski fond 2020. za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu pod vodstvom EIB-a pod nazivom,Fond Marguerite'; Direktivu Vijeća 2009/47/EZ od 5. svibnja 2009. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu smanjenih stopa poreza na dodanu vrijednost (11); instrument strukturnih fondova i kohezijskog fonda Jeremie (,Zajednička europska sredstva za mikro, mala i srednja poduzeća'); Financijski instrument za energetsku učinkovitost; Okvirni program za konkurentnost i inovacije, uključujući Program inteligentna energija – Europa II, koji je posebno usmjeren na uklanjanje tržišnih prepreka povezanih s energetskom učinkovitosti i energijom iz obnovljivih izvora, primjerice putem instrumenta za tehničku pomoć ELENA (,Europski instrument za pomoć lokalnom energetskom razvitku'); Sporazum gradonačelnika; Program za poduzetništvo i inovacije; Program potpore politici IKT 2010. i Sedmi okvirni program za istraživanje. Europska banka za obnovu i razvoj također osigurava sredstva s ciljem stimuliranja mjera povezanih s energetskom učinkovitosti.

| (19) | Financijski instrumenti Unije trebali bi dati praktičan učinak ciljevima ove Direktive, ali oni ne bi smjeli zamijeniti nacionalne mjere. Njih bi posebno trebalo upotrijebiti za osiguravanje primjerenih i inovativnih sredstava financiranja koja će ubrzati ulaganja u mjere energetske učinkovitosti. Oni bi mogli imati važnu ulogu u razvoju nacionalnih, regionalnih i lokalnih fondova, instrumenata ili mehanizama za energetsku učinkovitost, koji takve mogućnosti financiranja nude vlasnicima privatnih nekretnina, malim i srednjim poduzećima i pružateljima usluga na području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(19)

Financijski instrumenti Unije trebali bi dati praktičan učinak ciljevima ove Direktive, ali oni ne bi smjeli zamijeniti nacionalne mjere. Njih bi posebno trebalo upotrijebiti za osiguravanje primjerenih i inovativnih sredstava financiranja koja će ubrzati ulaganja u mjere energetske učinkovitosti. Oni bi mogli imati važnu ulogu u razvoju nacionalnih, regionalnih i lokalnih fondova, instrumenata ili mehanizama za energetsku učinkovitost, koji takve mogućnosti financiranja nude vlasnicima privatnih nekretnina, malim i srednjim poduzećima i pružateljima usluga na području energetske učinkovitosti.

| (20) | Države bi članice za potrebe primjerenog obavješćivanja Komisije trebale sastaviti popise postojećih i predloženih mjera koje nisu predviđene ovom Direktivom, ali promiču ciljeve ove Direktive, uključujući one financijske prirode. Države članice mogu u te popise posebno uključiti postojeće i predložene mjere čiji je cilj smanjiti postojeće pravne i tržišne prepreke i potaknuti ulaganja i/ili druge aktivnosti za povećanje energetske učinkovitosti novih i postojećih zgrada i na taj način potencijalno doprinijeti smanjivanju energetskog siromaštva. Te bi mjere mogle sadržavati, među ostalim, besplatnu ili subvencioniranu tehničku pomoć i savjetovanje, izravne subvencije, subvencionirane programe kreditiranja odnosno kredite s niskom kamatom, programe potpora i programe kreditnih jamstava. Tijela javne vlasti i druge institucije koje osiguravaju te mjere financijske prirode mogle bi primjenu tih mjera povezati s navedenim energetskim svojstvima i preporukama iz energetskih certifikata. |
| --- | --- |

(20)

Države bi članice za potrebe primjerenog obavješćivanja Komisije trebale sastaviti popise postojećih i predloženih mjera koje nisu predviđene ovom Direktivom, ali promiču ciljeve ove Direktive, uključujući one financijske prirode. Države članice mogu u te popise posebno uključiti postojeće i predložene mjere čiji je cilj smanjiti postojeće pravne i tržišne prepreke i potaknuti ulaganja i/ili druge aktivnosti za povećanje energetske učinkovitosti novih i postojećih zgrada i na taj način potencijalno doprinijeti smanjivanju energetskog siromaštva. Te bi mjere mogle sadržavati, među ostalim, besplatnu ili subvencioniranu tehničku pomoć i savjetovanje, izravne subvencije, subvencionirane programe kreditiranja odnosno kredite s niskom kamatom, programe potpora i programe kreditnih jamstava. Tijela javne vlasti i druge institucije koje osiguravaju te mjere financijske prirode mogle bi primjenu tih mjera povezati s navedenim energetskim svojstvima i preporukama iz energetskih certifikata.

| (21) | Kako bi se ograničio teret za države članice u pogledu izvješćivanja, trebalo bi omogućiti da se izvješća koja se zahtijevaju u ovoj Direktivi uključe u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. o energetskoj učinkovitosti u krajnjoj potrošnji i energetskim uslugama (12). Javni bi sektor u svakoj državi članici trebao biti predvodnik na području energetskih svojstava zgrada te bi stoga u nacionalnim planovima trebalo odrediti ambicioznije ciljeve za zgrade u kojima su smještena tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se ograničio teret za države članice u pogledu izvješćivanja, trebalo bi omogućiti da se izvješća koja se zahtijevaju u ovoj Direktivi uključe u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. o energetskoj učinkovitosti u krajnjoj potrošnji i energetskim uslugama (12). Javni bi sektor u svakoj državi članici trebao biti predvodnik na području energetskih svojstava zgrada te bi stoga u nacionalnim planovima trebalo odrediti ambicioznije ciljeve za zgrade u kojima su smještena tijela javne vlasti.

| (22) | Potencijalni kupac ili najmoprimac zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade trebao bi u energetskom certifikatu dobiti točne informacije o energetskim svojstvima zgrade i praktične savjete za poboljšanje tih svojstava. Informativne kampanje mogu pomoći da se vlasnici i najmoprimci dodatno potaknu na poboljšavanje energetskih svojstava svoje zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade. Vlasnike i najmoprimce poslovnih zgrada trebalo bi također potaknuti na razmjenu informacija o stvarnoj potrošnji energije, kako bi se osiguralo da su raspoloživi svi podaci koji su potrebni za donošenje informiranih odluka o nužnim poboljšanjima. Energetski bi certifikat također trebao pružati informacije o stvarnom utjecaju grijanja i hlađenja na energetske potrebe zgrade, njezinu potrošnju primarne energije i emisije ugljikova dioksida. |
| --- | --- |

(22)

Potencijalni kupac ili najmoprimac zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade trebao bi u energetskom certifikatu dobiti točne informacije o energetskim svojstvima zgrade i praktične savjete za poboljšanje tih svojstava. Informativne kampanje mogu pomoći da se vlasnici i najmoprimci dodatno potaknu na poboljšavanje energetskih svojstava svoje zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade. Vlasnike i najmoprimce poslovnih zgrada trebalo bi također potaknuti na razmjenu informacija o stvarnoj potrošnji energije, kako bi se osiguralo da su raspoloživi svi podaci koji su potrebni za donošenje informiranih odluka o nužnim poboljšanjima. Energetski bi certifikat također trebao pružati informacije o stvarnom utjecaju grijanja i hlađenja na energetske potrebe zgrade, njezinu potrošnju primarne energije i emisije ugljikova dioksida.

| (23) | Tijela javne vlasti trebala bi predvoditi svojim primjerom i potruditi se da provedu preporuke obuhvaćene energetskim certifikatom. Države bi članice u svoje nacionalne planove trebale uključiti mjere koje podupiru tijela javne vlasti da što prije usvoje poboljšanja energetske učinkovitosti i u najkraćem mogućem roku provedu preporuke iz energetskog certifikata. |
| --- | --- |

(23)

Tijela javne vlasti trebala bi predvoditi svojim primjerom i potruditi se da provedu preporuke obuhvaćene energetskim certifikatom. Države bi članice u svoje nacionalne planove trebale uključiti mjere koje podupiru tijela javne vlasti da što prije usvoje poboljšanja energetske učinkovitosti i u najkraćem mogućem roku provedu preporuke iz energetskog certifikata.

| (24) | Zgrade u kojima su smještena tijela javne vlasti i zgrade u kojima se često zadržava građanstvo trebale bi svojim odnosom prema okolišu i energiji služiti kao primjer ostalima i stoga bi te zgrade trebalo redovito podvrgavati energetskom certificiranju. Radi boljeg informiranja javnosti o energetskim svojstvima, te bi energetske certifikate trebalo izložiti na vidljivom mjestu, posebno u zgradama određene veličine u kojima su smještena tijela javne vlasti odnosno u kojima se često zadržava građanstvo, kao što su trgovine i trgovački centri, supermarketi, restorani, kazališta, banke i hoteli. |
| --- | --- |

(24)

Zgrade u kojima su smještena tijela javne vlasti i zgrade u kojima se često zadržava građanstvo trebale bi svojim odnosom prema okolišu i energiji služiti kao primjer ostalima i stoga bi te zgrade trebalo redovito podvrgavati energetskom certificiranju. Radi boljeg informiranja javnosti o energetskim svojstvima, te bi energetske certifikate trebalo izložiti na vidljivom mjestu, posebno u zgradama određene veličine u kojima su smještena tijela javne vlasti odnosno u kojima se često zadržava građanstvo, kao što su trgovine i trgovački centri, supermarketi, restorani, kazališta, banke i hoteli.

| (25) | Posljednjih je godina uočljiv porast broja sustava klimatizacije u europskim zemljama. To stvara znatne probleme u vremenima vršnog opterećenja i povećava trošak električne energije te narušava energetsku ravnotežu. Prednost bi trebalo dati strategijama koje poboljšavaju toplinska svojstva zgrada u ljetnom razdoblju. U tu bi se svrhu trebalo usredotočiti na mjere za sprečavanje pregrijavanja, kao što je zaštita od sunca i dovoljan toplinski kapacitet konstrukcije zgrade te daljnji razvoj i primjena pasivnih tehnika hlađenja, prvenstveno onih koje poboljšavaju unutarnje klimatske uvjete i mikroklimu oko zgrada. |
| --- | --- |

(25)

Posljednjih je godina uočljiv porast broja sustava klimatizacije u europskim zemljama. To stvara znatne probleme u vremenima vršnog opterećenja i povećava trošak električne energije te narušava energetsku ravnotežu. Prednost bi trebalo dati strategijama koje poboljšavaju toplinska svojstva zgrada u ljetnom razdoblju. U tu bi se svrhu trebalo usredotočiti na mjere za sprečavanje pregrijavanja, kao što je zaštita od sunca i dovoljan toplinski kapacitet konstrukcije zgrade te daljnji razvoj i primjena pasivnih tehnika hlađenja, prvenstveno onih koje poboljšavaju unutarnje klimatske uvjete i mikroklimu oko zgrada.

| (26) | Redovito održavanje i pregled sustava grijanja i klimatizacije putem kvalificiranog osoblja doprinosi održavanju ispravne podešenosti sustava, u skladu sa specifikacijama proizvoda, i na taj način osigurava optimalna svojstva s okolišnog, sigurnosnog i energetskog stajališta. Tijekom vijeka trajanja sustava trebalo bi u redovitim razmacima provoditi neovisne procjene čitavog sustava grijanja i klimatizacije, a posebno prije zamjene ili modernizacije. Da bi se umanjilo administrativno opterećenje vlasnika zgrada i najmoprimaca, države članice bi trebale, u mjeri u kojoj je to moguće, nastojati objediniti preglede i certificiranje. |
| --- | --- |

(26)

Redovito održavanje i pregled sustava grijanja i klimatizacije putem kvalificiranog osoblja doprinosi održavanju ispravne podešenosti sustava, u skladu sa specifikacijama proizvoda, i na taj način osigurava optimalna svojstva s okolišnog, sigurnosnog i energetskog stajališta. Tijekom vijeka trajanja sustava trebalo bi u redovitim razmacima provoditi neovisne procjene čitavog sustava grijanja i klimatizacije, a posebno prije zamjene ili modernizacije. Da bi se umanjilo administrativno opterećenje vlasnika zgrada i najmoprimaca, države članice bi trebale, u mjeri u kojoj je to moguće, nastojati objediniti preglede i certificiranje.

| (27) | Zajednički pristup energetskom certificiranju zgrada i pregledu sustava grijanja i klimatizacije, koje provode kvalificirani i/ili akreditirani stručnjaci čija je neovisnost zajamčena na temelju objektivnih kriterija, stvorit će ravnopravnije uvjete u pogledu napora za uštedu energije u zgradarstvu koji se poduzimaju u državama članicama, a za potencijalne vlasnike i korisnike uvesti transparentnost na tržište nekretnina Unije po pitanju energetskih svojstava. Kako bi se osigurala kvaliteta energetskih certifikata i pregleda sustava grijanja i klimatizacije u čitavoj Uniji, trebalo bi uspostaviti neovisni kontrolni mehanizam u svim državama članicama. |
| --- | --- |

(27)

Zajednički pristup energetskom certificiranju zgrada i pregledu sustava grijanja i klimatizacije, koje provode kvalificirani i/ili akreditirani stručnjaci čija je neovisnost zajamčena na temelju objektivnih kriterija, stvorit će ravnopravnije uvjete u pogledu napora za uštedu energije u zgradarstvu koji se poduzimaju u državama članicama, a za potencijalne vlasnike i korisnike uvesti transparentnost na tržište nekretnina Unije po pitanju energetskih svojstava. Kako bi se osigurala kvaliteta energetskih certifikata i pregleda sustava grijanja i klimatizacije u čitavoj Uniji, trebalo bi uspostaviti neovisni kontrolni mehanizam u svim državama članicama.

| (28) | Budući da su lokalna i regionalna tijela ključna za uspješnu provedbu ove Direktive, njih bi trebalo prema potrebi konzultirati i uključiti u planiranje, izradu programa informiranja, obuke i osvješćivanja te provedbu ove Direktive na nacionalnoj i regionalnoj razini kad god je to primjereno u skladu s važećim nacionalnim zakonodavstvom. Te se konzultacije također mogu iskoristiti za pružanje odgovarajućih smjernica lokalnim planerima i građevinskim inspektorima u vezi s obavljanjem potrebnih zadaća. Nadalje, države bi članice trebale omogućiti i potaknuti arhitekte i planere da kod planiranja, projektiranja, izgradnje i rekonstrukcije industrijskih i stambenih područja na primjeren način razmotre optimalnu kombinaciju poboljšanja energetske učinkovitosti, korištenja energije iz obnovljivih izvora i korištenja daljinskoga grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

(28)

Budući da su lokalna i regionalna tijela ključna za uspješnu provedbu ove Direktive, njih bi trebalo prema potrebi konzultirati i uključiti u planiranje, izradu programa informiranja, obuke i osvješćivanja te provedbu ove Direktive na nacionalnoj i regionalnoj razini kad god je to primjereno u skladu s važećim nacionalnim zakonodavstvom. Te se konzultacije također mogu iskoristiti za pružanje odgovarajućih smjernica lokalnim planerima i građevinskim inspektorima u vezi s obavljanjem potrebnih zadaća. Nadalje, države bi članice trebale omogućiti i potaknuti arhitekte i planere da kod planiranja, projektiranja, izgradnje i rekonstrukcije industrijskih i stambenih područja na primjeren način razmotre optimalnu kombinaciju poboljšanja energetske učinkovitosti, korištenja energije iz obnovljivih izvora i korištenja daljinskoga grijanja i hlađenja.

| (29) | Instalateri i građevinari od ključnog su značaja za uspješnu provedbu ove Direktive. Stoga bi odgovarajući broj instalatera i građevinara trebao putem izobrazbe i drugih mjera steći potreban stupanj stručne osposobljenosti za postavljanje i ugradnju potrebne energetski učinkovite tehnologije odnosno tehnologije koja koristi obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

(29)

Instalateri i građevinari od ključnog su značaja za uspješnu provedbu ove Direktive. Stoga bi odgovarajući broj instalatera i građevinara trebao putem izobrazbe i drugih mjera steći potreban stupanj stručne osposobljenosti za postavljanje i ugradnju potrebne energetski učinkovite tehnologije odnosno tehnologije koja koristi obnovljive izvore energije.

| (30) | Što se tiče uzajamnog priznavanja stručnjaka kojima se bavi ova Direktiva, države članice trebale bi voditi računa o Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (13), a Komisija bi trebala nastaviti rad na smjernicama i preporukama u pogledu standarda izobrazbe za te stručnjake u okviru Programa inteligentna energija – Europa. |
| --- | --- |

(30)

Što se tiče uzajamnog priznavanja stručnjaka kojima se bavi ova Direktiva, države članice trebale bi voditi računa o Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (13), a Komisija bi trebala nastaviti rad na smjernicama i preporukama u pogledu standarda izobrazbe za te stručnjake u okviru Programa inteligentna energija – Europa.

| (31) | Kako bi se povećala transparentnost energetskih svojstava na nestambenom tržištu nekretnina Unije, trebalo bi utvrditi jedinstvene uvjete za dragovoljnu zajedničku shemu certificiranja energetskih svojstava nestambenih zgrada. U skladu s člankom 291. UFEU-a, pravila i opća načela za mehanizme kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji utvrđuju se unaprijed u obliku uredbe koja se donosi u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe i dalje se primjenjuje Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (14), uz izuzetak regulatornog postupka s kontrolom, koji nije primjenjiv. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se povećala transparentnost energetskih svojstava na nestambenom tržištu nekretnina Unije, trebalo bi utvrditi jedinstvene uvjete za dragovoljnu zajedničku shemu certificiranja energetskih svojstava nestambenih zgrada. U skladu s člankom 291. UFEU-a, pravila i opća načela za mehanizme kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji utvrđuju se unaprijed u obliku uredbe koja se donosi u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe i dalje se primjenjuje Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (14), uz izuzetak regulatornog postupka s kontrolom, koji nije primjenjiv.

| (32) | Komisiju bi trebalo ovlastiti da donese delegirane akte u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu prilagodbe određenih dijelova općeg okvira iz Priloga I. tehničkom napretku te u pogledu uspostave metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava. Posebno je važno da Komisija obavi odgovarajuće konzultacije tijekom pripremnog dijela posla, također i na stručnoj razini. |
| --- | --- |

(32)

Komisiju bi trebalo ovlastiti da donese delegirane akte u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu prilagodbe određenih dijelova općeg okvira iz Priloga I. tehničkom napretku te u pogledu uspostave metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava. Posebno je važno da Komisija obavi odgovarajuće konzultacije tijekom pripremnog dijela posla, također i na stručnoj razini.

| (33) | Budući da države članice, zbog složenosti sektora zgradarstva i nemogućnosti nacionalnih stambenih tržišta da na odgovarajući način odgovore na izazove u području energetske učinkovitosti, ne mogu dostatno ostvariti cilj ove Direktive – povećanje energetskih svojstava zgrada, nego se taj cilj zbog opsega i učinaka djelovanja može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje toga cilja. |
| --- | --- |

(33)

Budući da države članice, zbog složenosti sektora zgradarstva i nemogućnosti nacionalnih stambenih tržišta da na odgovarajući način odgovore na izazove u području energetske učinkovitosti, ne mogu dostatno ostvariti cilj ove Direktive – povećanje energetskih svojstava zgrada, nego se taj cilj zbog opsega i učinaka djelovanja može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje toga cilja.

| (34) | Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalna zakonodavstva trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju značajnu promjenu u odnosu na Direktivu 2002/91/EZ. Obveza prenošenja odredaba koje su ostale nepromijenjene proizlazi iz te direktive. |
| --- | --- |

(34)

Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalna zakonodavstva trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju značajnu promjenu u odnosu na Direktivu 2002/91/EZ. Obveza prenošenja odredaba koje su ostale nepromijenjene proizlazi iz te direktive.

| (35) | Ova Direktiva ne bi smjela dovesti u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prenošenje Direktive 2002/91/EZ u nacionalno pravo i njezinu primjenu. |
| --- | --- |

(35)

Ova Direktiva ne bi smjela dovesti u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prenošenje Direktive 2002/91/EZ u nacionalno pravo i njezinu primjenu.

| (36) | Države se članice u skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnoga sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (15) potiču da za vlastite potrebe i u interesu Unije izrade vlastite tablice koje u najvećoj mogućoj mjeri odražavaju odnos između ove Direktive i mjera za prenošenje te da te tablice objave, |
| --- | --- |

(36)

Države se članice u skladu s točkom 34. Međuinstitucionalnoga sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (15) potiču da za vlastite potrebe i u interesu Unije izrade vlastite tablice koje u najvećoj mogućoj mjeri odražavaju odnos između ove Direktive i mjera za prenošenje te da te tablice objave,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Predmet

1.   Ova Direktiva promiče poboljšavanje energetskih svojstava zgrada u Uniji, uzimajući u obzir vanjske klimatske i lokalne uvjete te zahtjeve unutarnje klime i troškovnu učinkovitost.

2.   Ovom se Direktivom utvrđuju zahtjevi u pogledu:

| (a) | zajedničkog općeg okvira metodologije za izračunavanje integriranih energetskih svojstava zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrada; |
| --- | --- |

(a)

zajedničkog općeg okvira metodologije za izračunavanje integriranih energetskih svojstava zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrada;

| (b) | primjene minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za nove zgrade i nove samostalne uporabne cjeline zgrada; |
| --- | --- |

(b)

primjene minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za nove zgrade i nove samostalne uporabne cjeline zgrada;

| (c) | primjene minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za:






  i. | postojeće zgrade, samostalne uporabne cjeline zgrada i dijelove zgrada koji se podvrgavaju većoj rekonstrukciji; |
| --- | --- | --- |

(c)

primjene minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za:

i.

postojeće zgrade, samostalne uporabne cjeline zgrada i dijelove zgrada koji se podvrgavaju većoj rekonstrukciji;

| ii. | dijelove zgrade koji čine dio ovojnice zgrade i koji imaju značajan utjecaj na energetska svojstva ovojnice zgrade ako se naknadno ugrađuju ili zamjenjuju; i |
| --- | --- |

ii.

dijelove zgrade koji čine dio ovojnice zgrade i koji imaju značajan utjecaj na energetska svojstva ovojnice zgrade ako se naknadno ugrađuju ili zamjenjuju; i

| iii. | tehničke sustave zgrade kada se ugrađuju, zamjenjuju ili moderniziraju; |
| --- | --- |

iii.

tehničke sustave zgrade kada se ugrađuju, zamjenjuju ili moderniziraju;

| (d) | nacionalnih planova za povećanje broja zgrada gotovo nulte energije; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnih planova za povećanje broja zgrada gotovo nulte energije;

| (e) | energetskog certificiranja zgrada ili samostalnih uporabnih cjelina zgrada; |
| --- | --- |

(e)

energetskog certificiranja zgrada ili samostalnih uporabnih cjelina zgrada;

| (f) | redovitih pregleda sustava grijanja i klimatizacije u zgradama; i |
| --- | --- |

(f)

redovitih pregleda sustava grijanja i klimatizacije u zgradama; i

| (g) | neovisnih sustava kontrole energetskih certifikata i izvješća o pregledu. |
| --- | --- |

(g)

neovisnih sustava kontrole energetskih certifikata i izvješća o pregledu.

3.   Zahtjevi utvrđeni u ovoj Direktivi su minimalni zahtjevi i ne priječe države članice da zadrže ili uvedu strože mjere. Te su mjere u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije. O tim se mjerama obavješćuje Komisija.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | ,zgrada' znači građevina s krovom i zidovima u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta; |
| --- | --- |

1.

,zgrada' znači građevina s krovom i zidovima u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta;

| 2. | ,zgrada gotovo nulte energije' znači zgrada koja ima vrlo visoka energetska svojstva utvrđena u skladu s Prilogom I. Ta gotovo nulta odnosno vrlo niska količina energije trebala bi se u vrlo značajnoj mjeri pokrivati energijom iz obnovljivih izvora, uključujući energiju iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u krugu zgrade ili u blizini zgrade; |
| --- | --- |

2.

,zgrada gotovo nulte energije' znači zgrada koja ima vrlo visoka energetska svojstva utvrđena u skladu s Prilogom I. Ta gotovo nulta odnosno vrlo niska količina energije trebala bi se u vrlo značajnoj mjeri pokrivati energijom iz obnovljivih izvora, uključujući energiju iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u krugu zgrade ili u blizini zgrade;

| 3. | ,tehnički sustav zgrade' znači tehnička oprema za grijanje, hlađenje, ventilaciju, pripremu tople vode i rasvjetu zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade ili kombinaciju navedenog; |
| --- | --- |

3.

,tehnički sustav zgrade' znači tehnička oprema za grijanje, hlađenje, ventilaciju, pripremu tople vode i rasvjetu zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade ili kombinaciju navedenog;

| 4. | ,energetska svojstva zgrade' znači izračunana ili izmjerena količina energije koja je potrebna da se zadovolje energetske potrebe povezane s uobičajenim korištenjem zgrade, što uključuje, među ostalim, energiju koja se koristi za grijanje, hlađenje, ventilaciju, pripremu tople vode i rasvjetu; |
| --- | --- |

4.

,energetska svojstva zgrade' znači izračunana ili izmjerena količina energije koja je potrebna da se zadovolje energetske potrebe povezane s uobičajenim korištenjem zgrade, što uključuje, među ostalim, energiju koja se koristi za grijanje, hlađenje, ventilaciju, pripremu tople vode i rasvjetu;

| 5. | ,primarna energija' znači energija iz obnovljivih i neobnovljivih izvora koja nije podvrgnuta nijednom postupku pretvorbe; |
| --- | --- |

5.

,primarna energija' znači energija iz obnovljivih i neobnovljivih izvora koja nije podvrgnuta nijednom postupku pretvorbe;

| 6. | ,energija iz obnovljivih izvora' znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, tj. energija vjetra, sunčeva energija, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna energija i energija oceana, hidroenergija, biomasa, deponijski plin, plin iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i bioplinovi; |
| --- | --- |

6.

,energija iz obnovljivih izvora' znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, tj. energija vjetra, sunčeva energija, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna energija i energija oceana, hidroenergija, biomasa, deponijski plin, plin iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i bioplinovi;

| 7. | ,ovojnica zgrade' znači ugrađeni dijelovi zgrade koji odvajaju unutrašnjost zgrade od vanjskog okoliša; |
| --- | --- |

7.

,ovojnica zgrade' znači ugrađeni dijelovi zgrade koji odvajaju unutrašnjost zgrade od vanjskog okoliša;

| 8. | ,samostalna uporabna cjelina zgrade' znači dio zgrade, kat ili stan unutar zgrade koji je predviđen ili preuređen za zasebno korištenje; |
| --- | --- |

8.

,samostalna uporabna cjelina zgrade' znači dio zgrade, kat ili stan unutar zgrade koji je predviđen ili preuređen za zasebno korištenje;

| 9. | ,dio zgrade' znači tehnički sustav zgrade ili dio ovojnice zgrade; |
| --- | --- |

9.

,dio zgrade' znači tehnički sustav zgrade ili dio ovojnice zgrade;

| 10. | ,veća rekonstrukcija' znači rekonstrukcija zgrade kod koje:






  (a) | ukupni trošak rekonstrukcije ovojnice zgrade ili tehničkog sustava zgrade prelazi 25 % vrijednosti zgrade, ne računajući vrijednost zemljišta na kojemu se zgrada nalazi; ili |
| --- | --- | --- |

10.

,veća rekonstrukcija' znači rekonstrukcija zgrade kod koje:

(a)

ukupni trošak rekonstrukcije ovojnice zgrade ili tehničkog sustava zgrade prelazi 25 % vrijednosti zgrade, ne računajući vrijednost zemljišta na kojemu se zgrada nalazi; ili

| (b) | se rekonstrukciji podvrgava više od 25 % površine ovojnice zgrade. |
| --- | --- |

(b)

se rekonstrukciji podvrgava više od 25 % površine ovojnice zgrade.

Države članice mogu odabrati primjenu opcije (a) ili (b);

| 11. | ,europska norma' znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme te koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu; |
| --- | --- |

11.

,europska norma' znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme te koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu;

| 12. | ,energetski certifikat' znači certifikat koji priznaje država članica odnosno pravna osoba koju je odredila država članica i iz kojega su vidljiva energetska svojstva zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade, izračunana u skladu s metodologijom usvojenom u skladu s člankom 3.; |
| --- | --- |

12.

,energetski certifikat' znači certifikat koji priznaje država članica odnosno pravna osoba koju je odredila država članica i iz kojega su vidljiva energetska svojstva zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade, izračunana u skladu s metodologijom usvojenom u skladu s člankom 3.;

| 13. | ,kogeneracija' znači istodobna proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u istom postupku; |
| --- | --- |

13.

,kogeneracija' znači istodobna proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u istom postupku;

| 14. | ,troškovno optimalna razina' znači razina energetskih svojstava koja rezultira najmanjim troškom tijekom procijenjenoga gospodarskog vijeka trajanja, pri čemu:






  (a) | najmanji trošak određuje se uzimajući u obzir troškove ulaganja povezane s energijom, troškove održavanja i operativne troškove (uključujući troškove i uštede energije, kategoriju dotične zgrade, zaradu od proizvedene energije), gdje je primjenjivo, kao i troškove zbrinjavanja, gdje je primjenjivo; i |
| --- | --- | --- |

14.

,troškovno optimalna razina' znači razina energetskih svojstava koja rezultira najmanjim troškom tijekom procijenjenoga gospodarskog vijeka trajanja, pri čemu:

(a)

najmanji trošak određuje se uzimajući u obzir troškove ulaganja povezane s energijom, troškove održavanja i operativne troškove (uključujući troškove i uštede energije, kategoriju dotične zgrade, zaradu od proizvedene energije), gdje je primjenjivo, kao i troškove zbrinjavanja, gdje je primjenjivo; i

| (b) | procijenjeni gospodarski vijek trajanja određuje svaka država članica. On se odnosi na preostali procijenjeni gospodarski vijek trajanja zgrade, ako se zahtjevi energetskih svojstava određuju u odnosu na zgradu u cjelini, odnosno na procijenjeni gospodarski vijek trajanja dijela zgrade, ako se zahtjevi energetskih svojstava određuju u odnosu na dijelove zgrade. |
| --- | --- |

(b)

procijenjeni gospodarski vijek trajanja određuje svaka država članica. On se odnosi na preostali procijenjeni gospodarski vijek trajanja zgrade, ako se zahtjevi energetskih svojstava određuju u odnosu na zgradu u cjelini, odnosno na procijenjeni gospodarski vijek trajanja dijela zgrade, ako se zahtjevi energetskih svojstava određuju u odnosu na dijelove zgrade.

Troškovno optimalna razina nalazi se unutar područja razina energetskih svojstava za koje je analiza troškova i koristi tijekom procijenjenoga gospodarskog vijeka trajanja pozitivna;

| 15. | ,sustav klimatizacije' znači kombinacija komponenti koje su potrebne za određeni oblik obrade zraka u prostoriji pomoću koje se nadzire temperatura odnosno pomoću koje se temperatura može sniziti; |
| --- | --- |

15.

,sustav klimatizacije' znači kombinacija komponenti koje su potrebne za određeni oblik obrade zraka u prostoriji pomoću koje se nadzire temperatura odnosno pomoću koje se temperatura može sniziti;

| 16. | ,kotao' znači kombinirana jedinica koja se sastoji od tijela kotla i plamenika i koja je namijenjena prijenosu topline koja se oslobađa izgaranjem na tekućine; |
| --- | --- |

16.

,kotao' znači kombinirana jedinica koja se sastoji od tijela kotla i plamenika i koja je namijenjena prijenosu topline koja se oslobađa izgaranjem na tekućine;

| 17. | ,efektivna nazivna snaga' znači maksimalna kalorijska snaga, izražena u kW, koju navodi i jamči proizvođač tijekom neprekidnog pogona uz istovremeni korisni učinak koji je naznačio; |
| --- | --- |

17.

,efektivna nazivna snaga' znači maksimalna kalorijska snaga, izražena u kW, koju navodi i jamči proizvođač tijekom neprekidnog pogona uz istovremeni korisni učinak koji je naznačio;

| 18. | ,dizalica topline' znači uređaj, naprava ili postrojenje koje prenosi toplinu iz prirodnog okruženja kao što su zrak, voda ili tlo, u zgrade ili industrijske aplikacije obrtanjem prirodnog tijeka topline tako da ona teče od niže temperaturne razine prema višoj. Kod reverzibilnih dizalica topline toplina se također može prenositi iz zgrade u prirodno okruženje; |
| --- | --- |

18.

,dizalica topline' znači uređaj, naprava ili postrojenje koje prenosi toplinu iz prirodnog okruženja kao što su zrak, voda ili tlo, u zgrade ili industrijske aplikacije obrtanjem prirodnog tijeka topline tako da ona teče od niže temperaturne razine prema višoj. Kod reverzibilnih dizalica topline toplina se također može prenositi iz zgrade u prirodno okruženje;

| 19. | ,daljinsko grijanje' odnosno,daljinsko hlađenje' znači distribuiranje toplinske energije u obliku pare, tople vode ili rashladnih tekućina iz centralnog izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa. |
| --- | --- |

19.

,daljinsko grijanje' odnosno,daljinsko hlađenje' znači distribuiranje toplinske energije u obliku pare, tople vode ili rashladnih tekućina iz centralnog izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa.

Članak 3.

Usvajanje metodologije za izračunavanje energetskih svojstava zgrada

Države članice primjenjuju metodologiju za izračunavanje energetskih svojstava zgrada u skladu sa zajedničkim općim okvirom utvrđenim u Prilogu I.

Ta se metodologija usvaja na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Članak 4.

Određivanje minimalnih zahtjeva energetskih svojstava

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi se osiguralo određivanje minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade, s ciljem postizanja troškovno optimalnih razina. Energetska svojstva izračunavaju se u skladu s metodologijom iz članka 3. Troškovno optimalne razine izračunavaju se u skladu s usporednim metodološkim okvirom iz članka 5. po uspostavi tog okvira.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi se osiguralo određivanje minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za dijelove zgrade koji čine dio ovojnice zgrade i koji, ako se zamijene ili naknadno ugrade, imaju značajan utjecaj na energetska svojstva ovojnice zgrade, s ciljem postizanja troškovno optimalnih razina.

Države članice kod određivanja zahtjeva mogu praviti razliku između novih i postojećih zgrada te između različitih kategorija zgrada.

U okviru tih zahtjeva uzimaju se u obzir opći unutarnji klimatski uvjeti, kako bi se izbjegli mogući negativni učinci, npr. nedostatno prozračivanje, kao i lokalni uvjeti, namjena i starost zgrade.

Država članica nije obvezna odrediti minimalne zahtjeve energetskih svojstava koji nisu troškovno učinkoviti tijekom procijenjenoga gospodarskog vijeka trajanja.

Minimalni zahtjevi energetskih svojstava preispituju se u redovitim razmacima, koji nisu duži od pet godina, te se prema potrebi ažuriraju sukladno tehničkom napretku u graditeljstvu.

2.   Države članice mogu odlučiti da neće odrediti ili primjenjivati zahtjeve iz stavka 1. na sljedeće kategorije zgrada:

| (a) | zgrade koje su službeno zaštićene kao dio zaštićenog okruženja ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenile njihove značajke ili izgled; |
| --- | --- |

(a)

zgrade koje su službeno zaštićene kao dio zaštićenog okruženja ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenile njihove značajke ili izgled;

| (b) | zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe; |
| --- | --- |

(b)

zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe;

| (c) | privremene zgrade s rokom uporabe do dvije godine, industrijska postrojenja, radionice i nestambene poljoprivredne zgrade s niskim energetskim potrebama te nestambene poljoprivredne zgrade koje koristi sektor obuhvaćen nacionalnim sektorskim ugovorom o energetskim svojstvima; |
| --- | --- |

(c)

privremene zgrade s rokom uporabe do dvije godine, industrijska postrojenja, radionice i nestambene poljoprivredne zgrade s niskim energetskim potrebama te nestambene poljoprivredne zgrade koje koristi sektor obuhvaćen nacionalnim sektorskim ugovorom o energetskim svojstvima;

| (d) | stambene zgrade koje se koriste ili su predviđene za korištenje manje od četiri mjeseca u godini odnosno koje se koriste ili su predviđene za korištenje u ograničenom vremenu tijekom godine i čija očekivana potrošnja energije iznosi manje od 25 % očekivane potrošnje kod cjelogodišnjeg korištenja; |
| --- | --- |

(d)

stambene zgrade koje se koriste ili su predviđene za korištenje manje od četiri mjeseca u godini odnosno koje se koriste ili su predviđene za korištenje u ograničenom vremenu tijekom godine i čija očekivana potrošnja energije iznosi manje od 25 % očekivane potrošnje kod cjelogodišnjeg korištenja;

| (e) | samostojeće zgrade s ukupnom korisnom podnom površinom manjom od 50 m2. |
| --- | --- |

(e)

samostojeće zgrade s ukupnom korisnom podnom površinom manjom od 50 m2.

Članak 5.

Izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava

1.   Komisija do 30. lipnja 2011. putem delegiranih akata u skladu s člancima 23., 24. i 25. utvrđuje usporedni metodološki okvir za izračunavanje troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava za zgrade i dijelove zgrada.

Usporedni metodološki okvir utvrđuje se u skladu s Prilogom III. i u njemu se razlikuju nove i postojeće zgrade te različite kategorije zgrada.

2.   Države članice izračunavaju troškovno optimalne razine minimalnih zahtjeva energetskih svojstava primjenom usporednog metodološkog okvira utvrđenog u skladu sa stavkom 1. i relevantnim parametrima, kao što su klimatski uvjeti i stvarna dostupnost energetske infrastrukture, te uspoređuju rezultate tog izračuna s minimalnim zahtjevima energetskih svojstava koji su na snazi.

Države članice Komisiji podnose izvješće o rezultatima tih izračuna sa svim ulaznim podacima i pretpostavkama koje su pritom korištene. To se izvješće može uključiti u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ. Države članice ta izvješća podnose Komisiji u redovitim razmacima, koji ne smiju biti duži od pet godina. Prvo se izvješće dostavlja do 30. lipnja 2012.

3.   Ako usporedba provedena u skladu sa stavkom 2. pokaže da su važeći minimalni zahtjevi energetskih svojstava bitno manje energetski učinkoviti od troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava, dotična država članica Komisiji opravdava tu razliku u pisanom obliku u izvješću iz stavka 2., kojemu, ako se ta razlika ne može opravdati, prilaže plan odgovarajućih koraka za značajno smanjenje te razlike do sljedećeg preispitivanja zahtjeva energetskih svojstava iz članka 4. stavka 1.

4.   Komisija objavljuje izvješće o napretku država članica u postizanju troškovno optimalnih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava.

Članak 6.

Nove zgrade

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da nove zgrade ispune minimalne zahtjeve energetskih svojstava određene u skladu s člankom 4.

Države članice osiguravaju da se kod novih zgrada prije početka gradnje razmotri i uzme u obzir tehnička, okolišna i gospodarska izvedivost visokoučinkovitih alternativnih sustava, poput onih koji su navedeni u nastavku, ako su oni raspoloživi:

| (a) | decentralizirani sustavi opskrbe energijom koji se temelje na energiji iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(a)

decentralizirani sustavi opskrbe energijom koji se temelje na energiji iz obnovljivih izvora;

| (b) | kogeneracija; |
| --- | --- |

(b)

kogeneracija;

| (c) | daljinsko ili blokovsko grijanje ili hlađenje, posebno ako se u cijelosti ili djelomično temelji na energiji iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(c)

daljinsko ili blokovsko grijanje ili hlađenje, posebno ako se u cijelosti ili djelomično temelji na energiji iz obnovljivih izvora;

| (d) | dizalice topline. |
| --- | --- |

(d)

dizalice topline.

2.   Države članice osiguravaju da se analiza alternativnih sustava iz stavka 1. dokumentira i bude raspoloživa u svrhu provjere.

3.   Ta se analiza alternativnih sustava može provesti za pojedinačne zgrade ili skupine sličnih zgrada ili za zgrade zajedničke tipologije na istom području. Što se tiče skupnih sustava grijanja i hlađenja, analiza se može provesti za sve zgrade koje su povezane na sustav na istom području.

Članak 7.

Postojeće zgrade

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se prilikom veće rekonstrukcije zgrada unaprijede energetska svojstva čitave zgrade ili njezina rekonstruiranog dijela kako bi se ispunili minimalni zahtjevi energetskih svojstava u skladu s člankom 4., u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo.

Ti se zahtjevi primjenjuju na čitavu rekonstruiranu zgradu ili samostalnu uporabnu cjelinu zgrade. Zahtjevi se osim toga, ili umjesto toga, mogu primjenjivati i na rekonstruirane dijelove zgrade.

Države članice osim toga poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se kod naknadne ugradnje ili zamjene dijela zgrade koji čini dio ovojnice zgrade i koji ima značajan utjecaj na energetska svojstva ovojnice zgrade ispune minimalni zahtjevi energetskih svojstava za dio zgrade, u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo.

Države članice te minimalne zahtjeve energetskih svojstava utvrđuju u skladu s člankom 4.

Države članice potiču da se u slučaju zgrada koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji razmotre i uzmu u obzir visokoučinkoviti alternativni sustavi, kako je navedeno u članku 6. stavku 1., u mjeri u kojoj je to tehnički, funkcionalno i gospodarski izvedivo.

Članak 8.

Tehnički sustavi zgrade

1.   Države članice s ciljem optimiziranja energije koju koriste tehnički sustavi zgrade određuju zahtjeve za te sustave u pogledu ukupnih energetskih svojstava, ispravne ugradnje i odgovarajućeg dimenzioniranja, podešavanja i nadzora tehničkih sustava zgrade koji se ugrađuju u postojećim zgradama. Države članice mogu te zahtjeve za sustave primjenjivati i na nove zgrade.

Zahtjevi za sustave određuju se za nove tehničke sustave zgrade te za zamjenu i modernizaciju postojećih tehničkih sustava i primjenjuju se u mjeri u kojoj je to tehnički, gospodarski i funkcionalno izvedivo.

Zahtjevi za sustave obuhvaćaju barem:

| (a) | sustave grijanja; |
| --- | --- |

(a)

sustave grijanja;

| (b) | sustave za pripremu tople vode; |
| --- | --- |

(b)

sustave za pripremu tople vode;

| (c) | sustave klimatizacije; |
| --- | --- |

(c)

sustave klimatizacije;

| (d) | velike ventilacijske sustave; |
| --- | --- |

(d)

velike ventilacijske sustave;

ili kombinaciju tih sustava.

2.   Države članice potiču uvođenje inteligentnih mjernih sustava kod svake izgradnje ili veće rekonstrukcije zgrada, istodobno osiguravajući da takvo poticanje bude u skladu s točkom 2. Priloga I. Direktivi 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (16). Države članice mogu nadalje, ako je to primjereno, poticati ugradnju aktivnih upravljačkih sustava, kao što su sustavi automatizacije, upravljanja i nadzora koji štede energiju.

Članak 9.

Zgrade gotovo nulte energije

1.   Države članice osiguravaju da:

| (a) | do 31. prosinca 2020. sve nove zgrade budu zgrade gotovo nulte energije; i |
| --- | --- |

(a)

do 31. prosinca 2020. sve nove zgrade budu zgrade gotovo nulte energije; i

| (b) | nakon 31. prosinca 2018. nove zgrade koje kao vlasnici koriste tijela javne vlasti budu zgrade gotovo nulte energije. |
| --- | --- |

(b)

nakon 31. prosinca 2018. nove zgrade koje kao vlasnici koriste tijela javne vlasti budu zgrade gotovo nulte energije.

Države članice sastavljaju nacionalne planove za povećanje broja zgrada gotovo nulte energije. Ti nacionalni planovi mogu sadržavati ciljeve koji se razlikuju po kategorijama zgrade.

2.   Države članice nadalje, po uzoru na javni sektor, izrađuju politike i poduzimaju mjere kao što je određivanje ciljeva za poticanje pretvorbe zgrada koje se obnavljaju u zgrade gotovo nulte energije i o tome obavješćuju Komisiju u svojim nacionalnim planovima iz stavka 1.

3.   Nacionalni planovi obuhvaćaju, među ostalim, sljedeće elemente:

| (a) | detaljan prikaz primjene definicije zgrade gotovo nulte energije u praksi u državi članici, u skladu s njezinim nacionalnim, regionalnim i lokalnim uvjetima, uključujući brojčani indikator korištenja primarne energije u kWh/m2 godišnje. Faktori primarne energije koji se koriste za određivanje korištenja primarne energije mogu se temeljiti na nacionalnim ili regionalnim godišnjim prosjecima, a mogu uzimati u obzir i relevantne europske norme; |
| --- | --- |

(a)

detaljan prikaz primjene definicije zgrade gotovo nulte energije u praksi u državi članici, u skladu s njezinim nacionalnim, regionalnim i lokalnim uvjetima, uključujući brojčani indikator korištenja primarne energije u kWh/m2 godišnje. Faktori primarne energije koji se koriste za određivanje korištenja primarne energije mogu se temeljiti na nacionalnim ili regionalnim godišnjim prosjecima, a mogu uzimati u obzir i relevantne europske norme;

| (b) | prijelazne ciljeve za poboljšanje energetskih svojstava novih zgrada do 2015. godine, s ciljem pripreme za provedbu stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

prijelazne ciljeve za poboljšanje energetskih svojstava novih zgrada do 2015. godine, s ciljem pripreme za provedbu stavka 1.;

| (c) | informacije o politikama i financijskim ili drugim mjerama donesenima u kontekstu stavaka 1. i 2. za promicanje zgrada gotovo nulte energije, uključujući pojedinosti nacionalnih zahtjeva i mjera u pogledu korištenja energije iz obnovljivih izvora u novim zgradama i u postojećim zgradama koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji u kontekstu članka 13. stavka 4. Direktive 2009/28/EZ i članaka 6. i 7. ove Direktive. |
| --- | --- |

(c)

informacije o politikama i financijskim ili drugim mjerama donesenima u kontekstu stavaka 1. i 2. za promicanje zgrada gotovo nulte energije, uključujući pojedinosti nacionalnih zahtjeva i mjera u pogledu korištenja energije iz obnovljivih izvora u novim zgradama i u postojećim zgradama koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji u kontekstu članka 13. stavka 4. Direktive 2009/28/EZ i članaka 6. i 7. ove Direktive.

4.   Komisija ocjenjuje nacionalne planove iz stavka 1., posebno prikladnost mjera koje su predvidjele države članice u odnosu na ciljeve ove Direktive. Vodeći računa o načelu supsidijarnosti Komisija može prema potrebi zatražiti dodatne konkretne informacije u vezi sa zahtjevima navedenima u stavcima 1., 2. i 3. U tom slučaju dotična država članica dostavlja tražene informacije ili predlaže izmjene u roku od devet mjeseci od zahtjeva Komisije. Komisija može nakon ocjenjivanja izdati preporuku.

5.   Komisija do 31. prosinca 2012. i svake tri godine nakon toga objavljuje izvješće o napretku koje su države članice postigle u povećavanju broja zgrada gotovo nulte energije. Komisija na temelju tog izvješća izrađuje plan djelovanja i prema potrebi predlaže mjere za povećanje broja tih zgrada i potiče primjenu najbolje prakse za troškovno učinkovitu pretvorbu postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije.

6.   Države članice mogu u posebnim i opravdanim slučajevima odlučiti da neće primjenjivati zahtjeve iz stavka 1. točaka (a) i (b), ako je analiza troškova i koristi tijekom gospodarskog vijeka trajanja predmetne zgrade negativna. Države članice obavješćuju Komisiju o načelima odgovarajućih zakonskih režima.

Članak 10.

Financijski poticaji i tržišne prepreke

1.   S obzirom na važnost osiguravanja primjerenih financijskih i drugih instrumenata kojima se pospješuju energetska svojstva zgrada i prelazak na zgrade gotovo nulte energije, države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi se razmotrili najrelevantniji takvi instrumenti u svjetlu nacionalnih okolnosti.

2.   Države članice do 30. lipnja 2011. sastavljaju popis postojećih i, prema potrebi, predloženih mjera i instrumenata uključujući one financijske prirode, koji promiču ciljeve ove Direktive, a koji nisu predviđeni ovom Direktivom.

Države članice taj popis ažuriraju svake tri godine. Države članice te popise dostavljaju Komisiji, što mogu učiniti tako da ih uključe u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ.

3.   Komisija u okviru potpore provedbi ove Direktive ispituje učinkovitost navedenih postojećih i predloženih mjera iz stavka 2., kao i relevantnih instrumenata Unije. Komisija može na temelju tog ispitivanja pružiti savjete i preporuke u pogledu pojedinih nacionalnih programa i koordinacije s Unijom i međunarodnim financijskim institucijama, vodeći računa o načelu supsidijarnosti. Komisija može rezultate tog ispitivanja i moguće savjete ili preporuke uključiti u svoje izvješće o nacionalnim planovima energetske učinkovitosti iz članka 14. stavka 5. Direktive 2006/32/EZ.

4.   Komisija prema potrebi na zahtjev država članica pomaže kod određivanja nacionalnih i regionalnih programa financijske potpore s ciljem povećanja energetske učinkovitosti zgrada, posebno postojećih zgrada, podupirući razmjenu najbolje prakse među odgovornim nacionalnim i regionalnim vlastima ili tijelima.

5.   Komisija po mogućnosti do 2011. godine, u svrhu poboljšanja financijske potpore provedbi ove Direktive i vodeći računa o načelu supsidijarnosti, predstavlja analizu posebno sljedećih aspekata:

| (a) | učinkovitosti, primjerenosti visine i stvarno iskorištenog iznosa strukturnih fondova i okvirnih programa koji su korišteni u svrhu povećavanja energetske učinkovitosti zgrada, posebno u stambenom sektoru; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitosti, primjerenosti visine i stvarno iskorištenog iznosa strukturnih fondova i okvirnih programa koji su korišteni u svrhu povećavanja energetske učinkovitosti zgrada, posebno u stambenom sektoru;

| (b) | učinkovitosti korištenja fondova EIB-a i drugih javnih financijskih ustanova; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitosti korištenja fondova EIB-a i drugih javnih financijskih ustanova;

| (c) | koordinacije sredstava Unije s nacionalnim sredstvima i drugim oblicima potpore koji mogu dodatno potaknuti ulaganja u energetsku učinkovitost i prikladnosti tih sredstava u odnosu na ostvarenje ciljeva Unije. |
| --- | --- |

(c)

koordinacije sredstava Unije s nacionalnim sredstvima i drugim oblicima potpore koji mogu dodatno potaknuti ulaganja u energetsku učinkovitost i prikladnosti tih sredstava u odnosu na ostvarenje ciljeva Unije.

Na temelju te analize i u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom, Komisija može zatim podnijeti prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću u pogledu instrumenata Unije, ako to smatra primjerenim.

6.   Države članice kod osiguravanja poticaja za izgradnju ili veću rekonstrukciju zgrada vode računa o troškovno optimalnim razinama energetskih svojstava.

7.   Odredbe ove Direktive ne priječe države članice da osiguraju poticaje za nove zgrade, rekonstrukcije ili dijelove zgrada koji prelaze troškovno optimalne razine.

Članak 11.

Energetski certifikati

1.   Države članice donose potrebne mjere za uspostavu sustava energetskog certificiranja zgrada. Energetski certifikat obuhvaća energetska svojstva zgrade i referentne vrijednosti, kao što su minimalni zahtjevi energetskih svojstava, kako bi se vlasnicima i najmoprimcima zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade omogućilo da usporede i procijene njezina energetska svojstva.

Energetski certifikat može sadržavati dodatne informacije, kao što je godišnja potrošnja energije za nestambene zgrade i postotak energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije.

2.   Energetski certifikat obuhvaća preporuke za troškovno optimalno ili troškovno učinkovito poboljšanje energetskih svojstava zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade, osim ako nema realnog potencijala za takvo poboljšanje u odnosu na zahtjeve energetskih svojstava koji su na snazi.

Preporuke u energetskom certifikatu uključuju:

| (a) | mjere koje se provode u vezi s većom rekonstrukcijom ovojnice zgrade ili tehničkog/tehničkih sustava zgrade; i |
| --- | --- |

(a)

mjere koje se provode u vezi s većom rekonstrukcijom ovojnice zgrade ili tehničkog/tehničkih sustava zgrade; i

| (b) | mjere za pojedinačne dijelove zgrade neovisne o većoj rekonstrukciji ovojnice zgrade ili tehničkog/tehničkih sustava zgrade. |
| --- | --- |

(b)

mjere za pojedinačne dijelove zgrade neovisne o većoj rekonstrukciji ovojnice zgrade ili tehničkog/tehničkih sustava zgrade.

3.   Preporuke u energetskom certifikatu tehnički su izvedive za konkretnu zgradu i mogu sadržavati procjenu razdoblja povrata ulaganja ili analizu troškova i koristi tijekom gospodarskog vijeka trajanja zgrade.

4.   U energetskom certifikatu navodi se gdje vlasnik odnosno najmoprimac može dobiti detaljnije informacije, uključujući informacije u pogledu troškovne učinkovitosti preporuka navedenih u energetskom certifikatu. Ocjenjivanje troškovne učinkovitosti temelji se na skupu standardnih uvjeta, kao što su procjena ušteda energije i cijene energije na kojima se ta procjena temelji te preliminarna prognoza troškova. Osim toga, on sadrži informacije o koracima za provedbu preporuka. Vlasniku odnosno najmoprimcu mogu se pružiti i druge informacije o povezanim pitanjima, kao što su energetski pregledi i poticaji financijske i druge prirode te mogućnosti financiranja.

5.   Države članice, podložno nacionalnim propisima, potiču tijela javne vlasti da vode računa o vodećoj ulozi koju bi trebala imati u području energetskih svojstava zgrada, među ostalim provedbom preporuka iz energetskog certifikata koji je izdan za zgrade u njihovu vlasništvu u razdoblju njegove valjanosti.

6.   Certificiranje samostalnih uporabnih cjelina zgrada može se temeljiti na:

| (a) | zajedničkom certificiranju čitave zgrade; ili |
| --- | --- |

(a)

zajedničkom certificiranju čitave zgrade; ili

| (b) | procjeni druge reprezentativne samostalne uporabne cjeline zgrade s istim energetskim značajkama u istoj zgradi. |
| --- | --- |

(b)

procjeni druge reprezentativne samostalne uporabne cjeline zgrade s istim energetskim značajkama u istoj zgradi.

7.   Certificiranje jednoobiteljskih kuća može se temeljiti na procjeni druge reprezentativne zgrade sličnog oblika i veličine i sličnih stvarnih energetskih svojstava, ako stručnjak koji izdaje energetski certifikat može zajamčiti takvu podudarnost.

8.   Valjanost energetskog certifikata ne može biti duža od 10 godina.

9.   Uz savjetovanje s relevantnim sektorima Komisija do 2011. godine donosi dragovoljnu zajedničku shemu certificiranja energetskih svojstava nestambenih zgrada u Europskoj uniji. Ta se mjera usvaja u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 26. stavka 2. Države članice potiču se da priznaju odnosno da koriste tu shemu ili da koriste dio te sheme u skladu s nacionalnim okolnostima.

Članak 12.

Izdavanje energetskih certifikata

1.   Države članice osiguravaju da se energetski certifikat izda za:

| (a) | zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade koje se grade, prodaju ili iznajmljuju novom najmoprimcu; i |
| --- | --- |

(a)

zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade koje se grade, prodaju ili iznajmljuju novom najmoprimcu; i

| (b) | zgrade u kojima više od 500 m2 ukupne korisne podne površine zauzima prostor koji koriste tijela javne vlasti i u kojima se često zadržava građanstvo. Od 9. srpnja 2015. taj se prag od 500 m2 spušta na 250 m2. |
| --- | --- |

(b)

zgrade u kojima više od 500 m2 ukupne korisne podne površine zauzima prostor koji koriste tijela javne vlasti i u kojima se često zadržava građanstvo. Od 9. srpnja 2015. taj se prag od 500 m2 spušta na 250 m2.

Zahtjev izdavanja energetskog certifikata ne primjenjuje se na zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade koje posjeduju valjan certifikat izdan u skladu s Direktivom 2002/91/EZ ili ovom Direktivom.

2.   Države članice zahtijevaju da se kod izgradnje, prodaje i iznajmljivanja zgrada ili samostalnih uporabnih cjelina zgrada potencijalnom novom najmoprimcu ili kupcu pokaže, a kupcu odnosno najmoprimcu i preda, energetski certifikat odnosno njegova preslika.

3.   Ako se zgrada prodaje ili iznajmljuje prije nego što je izgrađena, države članice mogu zahtijevati da prodavatelj, odstupajući od stavaka 1. i 2., osigura procjenu njezinih budućih energetskih svojstava; u tom se slučaju energetski certifikat izdaje najkasnije kada zgrada bude izgrađena.

4.   Države članice traže da se prilikom oglašavanja:

| — | zgrada koje imaju energetski certifikat, |
| --- | --- |

—

zgrada koje imaju energetski certifikat,

| — | samostalnih uporabnih cjelina zgrade u zgradi koja ima energetski certifikat, i |
| --- | --- |

—

samostalnih uporabnih cjelina zgrade u zgradi koja ima energetski certifikat, i

| — | samostalnih uporabnih cjelina zgrade koje imaju energetski certifikat, |
| --- | --- |

—

samostalnih uporabnih cjelina zgrade koje imaju energetski certifikat,

u komercijalnim medijima u svrhu njihove prodaje ili iznajmljivanja navede indikator energetskih svojstava iz energetskog certifikata zgrade odnosno samostalne uporabne cjeline zgrade.

5.   Odredbe ovog članka provode se u skladu s primjenjivim nacionalnim propisima o suvlasništvu odnosno zajedničkom vlasništvu.

6.   Države članice mogu kategorije zgrada iz članka 4. stavka 2. izuzeti od primjene stavaka 1., 2., 4. i 5. ovog članka.

7.   O mogućim učincima energetskih certifikata u smislu mogućih sudskih postupaka odlučuje se u skladu s nacionalnim propisima.

Članak 13.

Izlaganje energetskih certifikata

1.   Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da u zgradama u kojima tijela javne vlasti koriste prostor koji zauzima više od 500 m2 ukupne korisne podne površine i u kojima se često zadržava građanstvo, a za koje je izdan certifikat u skladu s člankom 12. stavkom 1., energetski certifikat bude izložen na uočljivom mjestu tako da bude jasno vidljiv građanstvu.

Od 9. srpnja 2015. taj se prag od 500 m2 spušta na 250 m2.

2.   Države članice zahtijevaju da u zgradama u kojima više od 500 m2 ukupne korisne podne površine zauzima prostor u kojemu se često zadržava građanstvo i za koje je izdan certifikat u skladu s člankom 12. stavkom 1., energetski certifikat bude izložen na uočljivom mjestu tako da bude jasno vidljiv građanstvu.

3.   Odredbe ovog članka ne uključuju obvezu izlaganja preporuka iz energetskog certifikata.

Članak 14.

Pregled sustava grijanja

1.   Države članice utvrđuju potrebne mjere za uspostavu redovitih pregleda dostupnih dijelova sustava grijanja zgrada, kao što su generator topline, upravljački sustav i optočna crpka ili crpke, s kotlovima čija efektivna nazivna snaga za potrebe zagrijavanja prostora prelazi 20 kW. Ti pregledi uključuju procjenu učinkovitosti i dimenzioniranja kotla u odnosu na toplinske potrebe zgrade. Procjenu dimenzioniranja kotla nije potrebno ponavljati, osim ako su u međuvremenu izvršene promjene na sustavu grijanja ili ako su se promijenile toplinske potrebe zgrade.

Države članice mogu smanjiti učestalost tih pregleda odnosno ublažiti ih prema potrebi, ako se koristi elektronički sustav za nadzor i upravljanje.

2.   Države članice mogu odrediti drukčiju učestalost pregleda, ovisno o vrsti i efektivnoj nazivnoj snazi sustava grijanja, uzimajući u obzir troškove pregleda sustava grijanja i procijenjene uštede troškova energije koje bi se mogle postići kao rezultat pregleda.

3.   Sustavi grijanja s kotlovima efektivne nazivne snage iznad 100 kW pregledavaju se barem svake dvije godine.

Kod plinskih se kotlova to razdoblje može produljiti na četiri godine.

4.   Države članice mogu umjesto stavaka 1., 2. i 3. poduzeti mjere radi savjetovanja korisnika u pogledu zamjene kotlova, drugih izmjena sustava grijanja i alternativnih rješenja za procjenu učinkovitosti i odgovarajućeg dimenzioniranja kotla. Ukupni učinak ovog pristupa istovjetan je učinku koji proizlazi iz odredaba stavaka 1., 2. i 3.

Ako države članice odluče primjenjivati mjere iz prvog podstavka, one Komisiji podnose izvješće o istovjetnosti tih mjera s mjerama iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka najkasnije do 30. lipnja 2011. Države članice ta izvješća podnose Komisiji svake tri godine. Izvješća se mogu uključiti u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ.

5.   Komisija može po primitku nacionalnog izvješća države članice o primjeni opcije opisane u stavku 4. zatražiti dodatne konkretne informacije u pogledu zahtjeva i istovjetnosti mjera utvrđenih u tom stavku. U tom slučaju dotična država članica dostavlja tražene informacije ili predlaže izmjene u roku od devet mjeseci.

Članak 15.

Pregled sustava klimatizacije

1.   Države članice utvrđuju potrebne mjere za uspostavu redovitih pregleda dostupnih dijelova sustava klimatizacije efektivne nazivne snage iznad 12 kW. Ti pregledi uključuju procjenu učinkovitosti klimatiziranja i dimenzioniranja u odnosu na potrebe hlađenja zgrade. Procjenu dimenzioniranja nije potrebno ponavljati, osim ako su u međuvremenu izvršene promjene na sustavu klimatizacije ili ako su se promijenile potrebe hlađenja zgrade.

Države članice mogu smanjiti učestalost pregleda odnosno ublažiti ih, ako se koristi elektronički sustav za nadzor i upravljanje.

2.   Države članice mogu odrediti drukčiju učestalost pregleda, ovisno o vrsti i efektivnoj nazivnoj snazi sustava klimatizacije, uzimajući u obzir troškove pregleda sustava klimatizacije i procijenjene uštede troškova energije koje bi se mogle postići kao rezultat pregleda.

3.   Države članice kod utvrđivanja mjera iz stavaka 1. i 2. ovog članka osiguravaju, u mjeri u kojoj je to gospodarski i tehnički izvedivo, da se pregledi provode u skladu s pregledima sustava grijanja i drugih tehničkih sustava iz članka 14. ove Direktive i kontrolom propuštanja iz Uredbe (EZ) br. 842/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o određenim fluoriranim stakleničkim plinovima (17).

4.   Države članice mogu umjesto stavaka 1., 2. i 3. poduzeti mjere radi savjetovanja korisnika u pogledu zamjene sustava klimatizacije ili drugih izmjena sustava klimatizacije, što može uključivati preglede za procjenu učinkovitosti i odgovarajućeg dimenzioniranja sustava klimatizacije. Ukupni učinak ovog pristupa istovjetan je učinku koji proizlazi iz odredaba stavaka 1., 2. i 3.

Ako države članice primjenjuju mjere iz prvog podstavka, one Komisiji podnose izvješće o istovjetnosti tih mjera s mjerama iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka najkasnije do 30. lipnja 2011. Države članice ta izvješća podnose Komisiji svake tri godine. Izvješća se mogu uključiti u planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti iz članka 14. stavka 2. Direktive 2006/32/EZ.

5.   Komisija može po primitku nacionalnog izvješća države članice o primjeni opcije opisane u stavku 4. zatražiti dodatne konkretne informacije u pogledu zahtjeva i istovjetnosti mjera utvrđenih u tom stavku. U tom slučaju dotična država članica dostavlja tražene informacije ili predlaže izmjene u roku od devet mjeseci.

Članak 16.

Izvješća o pregledu sustava grijanja i klimatizacije

1.   Izvješće o pregledu izdaje se nakon svakog pregleda sustava grijanja odnosno klimatizacije. Izvješće o pregledu sadrži rezultat pregleda obavljenog u skladu s člankom 14. ili 15. i uključuje preporuke za troškovno učinkovito poboljšanje energetskih svojstava pregledanog sustava.

Preporuke se mogu temeljiti na usporedbi energetskih svojstava pregledanog sustava s energetskim svojstvima najboljeg raspoloživog i izvedivog sustava i sustava sličnoga tipa kod kojeg sve relevantne komponente postižu razinu energetskih svojstava koju predviđa mjerodavno zakonodavstvo.

2.   Izvješće o pregledu predaje se vlasniku odnosno najmoprimcu zgrade.

Članak 17.

Neovisni stručnjaci

Države članice osiguravaju da energetsko certificiranje zgrada i preglede sustava grijanja i klimatizacije provode kvalificirani i/ili akreditirani stručnjaci na neovisan način, bilo da se radi o samostalno zaposlenim osobama ili zaposlenicima javnih tijela ili privatnih poduzeća.

Stručnjaci se akreditiraju na temelju stručnosti.

Države članice javnosti stavljaju na raspolaganje informacije o izobrazbi i akreditacijama. Države članice osiguravaju da se javnosti stave na raspolaganje popisi kvalificiranih i/ili akreditiranih stručnjaka ili popisi akreditiranih poduzeća koja nude usluge tih stručnjaka i da se ti popisi redovito ažuriraju.

Članak 18.

Neovisni sustav kontrole

1.   Države članice osiguravaju uspostavu neovisnih sustava kontrole energetskih certifikata i izvješća o pregledu sustava grijanja i klimatizacije u skladu s Prilogom II. Države članice mogu uspostaviti odvojene sustave za kontrolu energetskih certifikata i kontrolu izvješća o pregledu sustava grijanja i klimatizacije.

2.   Države članice mogu prenijeti odgovornost za provedbu neovisnih sustava kontrole.

Države članice koje se za to odluče osiguravaju da se neovisni sustavi kontrole provode u skladu s Prilogom II.

3.   Države članice zahtijevaju da se energetski certifikati i izvješća o pregledu iz stavka 1. stave na raspolaganje nadležnim vlastima ili tijelima na njihov zahtjev.

Članak 19.

Preispitivanje

Komisija uz pomoć odbora osnovanog člankom 26. ocjenjuje ovu Direktivu najkasnije do 1. siječnja 2017. u svjetlu stečenih iskustava i napretka učinjenog tijekom njezine primjene te prema potrebi daje prijedloge.

Članak 20.

Obavješćivanje

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi vlasnici i najmoprimci zgrada ili samostalnih uporabnih cjelina zgrada bili obaviješteni o različitim metodama i praksi kojima se mogu poboljšati energetska svojstva.

2.   Države članice vlasnicima i najmoprimcima zgrada posebno pružaju informacije o energetskim certifikatima i izvješćima o pregledu, njihovoj svrsi i ciljevima, troškovno učinkovitim načinima poboljšanja energetskih svojstava zgrade i, prema potrebi, o financijskim instrumentima koji su raspoloživi za poboljšanje energetskih svojstava zgrade.

Komisija na zahtjev država članica pomaže državama članicama u provođenju informativnih kampanja za potrebe stavka 1. i prvog podstavka ovog stavka, koje mogu biti predmet programa Unije.

3.   Države članice osiguravaju da se svima koji su odgovorni za provedbu ove Direktive stave na raspolaganje smjernice i izobrazba. Te smjernice i izobrazba bave se važnošću poboljšanja energetskih svojstava i omogućuju da se kod planiranja, projektiranja, građenja i rekonstrukcije industrijskih i stambenih područja razmotri optimalna kombinacija poboljšanja energetske učinkovitosti, korištenja energije iz obnovljivih izvora i korištenja daljinskoga grijanja i hlađenja.

4.   Komisija se poziva da stalno poboljšava svoje usluge obavješćivanja, posebno internetske stranice koje su uređene kao europski portal za energetsku učinkovitost zgrada usmjeren prema građanima, stručnjacima i nadležnim tijelima, kako bi državama članicama pomogla u njihovim naporima obavješćivanja i osvješćivanja. Informacije na tim internetskim stranicama mogu sadržavati poveznice na relevantno zakonodavstvo Europske unije te nacionalno, regionalno i lokalno zakonodavstvo, poveznice na internetske stranice EUROPA koje sadrže nacionalne planove djelovanja u vezi s energetskom učinkovitosti, poveznice na raspoložive financijske instrumente te primjere najbolje prakse na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Komisija u kontekstu Europskog fonda za regionalni razvoj nastavlja i dodatno intenzivira svoje usluge obavješćivanja, s ciljem olakšavanja korištenja raspoloživih sredstava, pružajući pomoć i informacije zainteresiranim dionicima, uključujući nacionalna, regionalna i lokalna tijela, u pogledu mogućnosti financiranja, uzimajući u obzir posljednje izmjene regulatornog okvira.

Članak 21.

Savjetovanje

Kako bi se olakšala učinkovita provedba Direktive, države se članice u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom i prema potrebi savjetuju s relevantnim dionicima, uključujući lokalna i regionalna tijela. To savjetovanje posebno je važno za primjenu članaka 9. i 20.

Članak 22.

Prilagođavanje Priloga I. tehničkom napretku

Komisija prilagođava točke 3. i 4. Priloga I. tehničkom napretku putem delegiranih akata u skladu s člancima 23., 24. i 25.

Članak 23.

Delegiranje ovlasti

1.   Komisiji se dodjeljuju ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 22. na razdoblje od pet godina, počevši od 8. srpnja 2010. Komisija sastavlja izvješće u vezi s prenesenim ovlastima najkasnije šest mjeseci prije završetka petogodišnjeg razdoblja. Prenošenje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednake dužine, osim ako ga Europski parlament ili Vijeće opozove u skladu s člankom 24.

2.   Ne dovodeći u pitanje rok iz članka 5. stavka 1., ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 5. Komisiji se dodjeljuju do 30. lipnja 2012.

3.   Čim Komisija donese delegirani akt, ona ga istodobno prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.

4.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata Komisiji se dodjeljuju podložno uvjetima utvrđenima u člancima 24. i 25.

Članak 24.

Opoziv ovlasti

1.   Delegiranje ovlasti iz članaka 5. i 22. može opozvati Europski parlament ili Vijeće.

2.   Institucija koja je započela unutarnji postupak za donošenje odluke o opozivu delegiranja ovlasti nastoji o tomu obavijestiti drugu instituciju i Komisiju u razumnom roku prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle biti predmetom opoziva te moguće razloge za opoziv.

3.   Odlukom o opozivu prestaju delegirane ovlasti navedene u toj odluci. Ona proizvodi učinke odmah ili na kasniji dan utvrđen u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su na snazi. Ona se objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Članak 25.

Prigovori na delegirane akte

1.   Europski parlament i Vijeće mogu staviti prigovor na delegirani akt u roku od dva mjeseca od dana priopćenja.

Taj se rok na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produljuje za dva mjeseca.

2.   Ako do isteka tog roka ni Europski parlament niti Vijeće ne stave prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na dan koji je u njemu naveden.

Delegirani se akt može objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu i prije isteka toga roka ako su Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da ne namjeravaju staviti prigovor.

3.   Ako Europski parlament ili Vijeće stavi prigovor na delegirani akt, on ne stupa na snagu. Institucija koja stavlja prigovor navodi razloge prigovora na delegirani akt.

Članak 26.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže odbor.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.

Članak 27.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju u slučaju povrede nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice Komisiji dostavljaju te odredbe najkasnije do 9. siječnja 2013. te je bez odlaganja obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Članak 28.

Prenošenje

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s člancima 2. do 18. te člancima 20. i 27. najkasnije do 9. srpnja 2012.

Što se tiče članaka 2., 3., 9., 11., 12., 13., 17., 18., 20. i 27., one primjenjuju te odredbe najkasnije od 9. siječnja 2013.

Što se tiče članaka 4., 5., 6., 7., 8., 14., 15. i 16., one primjenjuju te odredbe na zgrade u kojima su smještena tijela javne vlasti najkasnije od 9. siječnja 2013., a na ostale zgrade najkasnije od 9. srpnja 2013.

One mogu odgoditi primjenu članka 12. stavaka 1. i 2., u odnosu na pojedinačne samostalne uporabne cjeline zgrade koje se iznajmljuju, do 31. prosinca 2015. Ipak, to ne smije dovesti do izdavanja manjeg broja certifikata nego što bi ih bilo izdano na temelju primjene Direktive 2002/91/EZ u dotičnoj državi članici.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. One također sadržavaju izjavu da se upućivanja na Direktivu 2002/91/EZ u postojećim zakonima i drugim propisima smatraju upućivanjima na ovu Direktivu. Države članice određuju načine tog upućivanja te formulaciju te izjave.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 29.

Stavljanje izvan snage

Direktiva 2002/91/EZ, kako je izmijenjena Uredbom navedenom u Priloga IV. dijelu A, ovim se stavlja izvan snage s učinkom od 1. veljače 2012., ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu roka za njezino prenošenje u nacionalno pravo i njezinu primjenu, kako je navedeno u Prilogu IV. dijelu B.

Upućivanja na Direktivu 2002/91/EZ smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga V.

Članak 30.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 31.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 19. svibnja 2010.

Za Europski parlament

Predsjednik

J. BUZEK

Za Vijeće

Predsjednik

D. LÓPEZ GARRIDO

PRILOG I.

Zajednički opći okvir za izračunavanje energetskih svojstava zgrada

(iz članka 3.)

| 1. | Energetska svojstva zgrade određuju se na temelju izračunane ili stvarne godišnje količine energije koja se troši da bi se zadovoljile različite potrebe povezane s uobičajenim korištenjem zgrade i odražavaju potrebe za energijom za grijanje i potrebe za energijom za hlađenje (energija potrebna da bi se izbjeglo pregrijavanje), radi održavanja predviđenih temperaturnih uvjeta, te potrebe za sanitarnom toplom vodom. |
| --- | --- |

1.

Energetska svojstva zgrade određuju se na temelju izračunane ili stvarne godišnje količine energije koja se troši da bi se zadovoljile različite potrebe povezane s uobičajenim korištenjem zgrade i odražavaju potrebe za energijom za grijanje i potrebe za energijom za hlađenje (energija potrebna da bi se izbjeglo pregrijavanje), radi održavanja predviđenih temperaturnih uvjeta, te potrebe za sanitarnom toplom vodom.

| 2. | Energetska svojstva zgrade izražavaju se na transparentan način i uključuju indikator energetskih svojstava i brojčani indikator korištenja primarne energije na temelju faktora primarne energije po nositelju energije, koji se mogu temeljiti na nacionalnim ili regionalnim godišnjim ponderiranim prosjecima ili specifičnoj vrijednosti proizvodnje u krugu zgrade.
  Metodologija za izračunavanje energetskih svojstava zgrada uzima u obzir europske norme i mora biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

2.

Energetska svojstva zgrade izražavaju se na transparentan način i uključuju indikator energetskih svojstava i brojčani indikator korištenja primarne energije na temelju faktora primarne energije po nositelju energije, koji se mogu temeljiti na nacionalnim ili regionalnim godišnjim ponderiranim prosjecima ili specifičnoj vrijednosti proizvodnje u krugu zgrade.

Metodologija za izračunavanje energetskih svojstava zgrada uzima u obzir europske norme i mora biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije, uključujući Direktivu 2009/28/EZ.

| 3. | Kod utvrđivanja metodologije uzimaju se u obzir barem sljedeći aspekti:






  (a) | sljedeće stvarne toplinske značajke zgrade, uključujući unutarnje pregrade:






  i. | toplinski kapacitet; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kod utvrđivanja metodologije uzimaju se u obzir barem sljedeći aspekti:

(a)

sljedeće stvarne toplinske značajke zgrade, uključujući unutarnje pregrade:

i.

toplinski kapacitet;

| ii. | izolacija; |
| --- | --- |

ii.

izolacija;

| iii. | pasivno grijanje; |
| --- | --- |

iii.

pasivno grijanje;

| iv. | rashladni elementi; i |
| --- | --- |

iv.

rashladni elementi; i

| v. | toplinski mostovi; |
| --- | --- |

v.

toplinski mostovi;

| (b) | sustavi za grijanje i opskrbu toplom vodom, uključujući njihova izolacijska svojstva; |
| --- | --- |

(b)

sustavi za grijanje i opskrbu toplom vodom, uključujući njihova izolacijska svojstva;

| (c) | sustavi za klimatizaciju; |
| --- | --- |

(c)

sustavi za klimatizaciju;

| (d) | prirodno i mehaničko provjetravanje, koje može uključivati zrakonepropusnost; |
| --- | --- |

(d)

prirodno i mehaničko provjetravanje, koje može uključivati zrakonepropusnost;

| (e) | ugradbena rasvjeta (uglavnom u nestambenom sektoru); |
| --- | --- |

(e)

ugradbena rasvjeta (uglavnom u nestambenom sektoru);

| (f) | oblik, položaj i orijentacija zgrade, uključujući vanjsku klimu; |
| --- | --- |

(f)

oblik, položaj i orijentacija zgrade, uključujući vanjsku klimu;

| (g) | pasivni solarni sustavi i zaštita od sunca; |
| --- | --- |

(g)

pasivni solarni sustavi i zaštita od sunca;

| (h) | unutarnji klimatski uvjeti, uključujući projektiranu unutarnju klimu; |
| --- | --- |

(h)

unutarnji klimatski uvjeti, uključujući projektiranu unutarnju klimu;

| (i) | unutarnja opterećenja. |
| --- | --- |

(i)

unutarnja opterećenja.

| 4. | Uzima se u obzir pozitivan utjecaj sljedećih čimbenika, ako su oni relevantni za izračun:






  (a) | mjesni uvjeti osunčanja, aktivni solarni sustavi i drugi sustavi grijanja i električni sustavi na temelju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- | --- |

4.

Uzima se u obzir pozitivan utjecaj sljedećih čimbenika, ako su oni relevantni za izračun:

(a)

mjesni uvjeti osunčanja, aktivni solarni sustavi i drugi sustavi grijanja i električni sustavi na temelju energije iz obnovljivih izvora;

| (b) | električna energija proizvedena kogeneracijom; |
| --- | --- |

(b)

električna energija proizvedena kogeneracijom;

| (c) | sustavi daljinskog i blokovskoga grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(c)

sustavi daljinskog i blokovskoga grijanja i hlađenja;

| (d) | prirodna rasvjeta. |
| --- | --- |

(d)

prirodna rasvjeta.

| 5. | Zgrade bi u svrhu izračuna trebalo odgovarajuće razvrstati u jednu od sljedećih kategorija:






  (a) | različiti tipovi jednoobiteljskih kuća; |
| --- | --- | --- |

5.

Zgrade bi u svrhu izračuna trebalo odgovarajuće razvrstati u jednu od sljedećih kategorija:

(a)

različiti tipovi jednoobiteljskih kuća;

| (b) | stambene zgrade; |
| --- | --- |

(b)

stambene zgrade;

| (c) | uredske zgrade; |
| --- | --- |

(c)

uredske zgrade;

| (d) | zgrade za obrazovanje; |
| --- | --- |

(d)

zgrade za obrazovanje;

| (e) | bolnice; |
| --- | --- |

(e)

bolnice;

| (f) | hoteli i restorani; |
| --- | --- |

(f)

hoteli i restorani;

| (g) | sportski objekti; |
| --- | --- |

(g)

sportski objekti;

| (h) | zgrade veleprodaje i maloprodaje; |
| --- | --- |

(h)

zgrade veleprodaje i maloprodaje;

| (i) | ostali tipovi zgrada koje troše energiju. |
| --- | --- |

(i)

ostali tipovi zgrada koje troše energiju.

PRILOG II.

Neovisni sustavi kontrole energetskih certifikata i izvješća o pregledu

| 1. | Nadležne vlasti odnosno tijela kojima su nadležne vlasti prenijele odgovornost za provedbu neovisnog sustava kontrole nasumično odabiru i provjeravaju barem statistički značajan postotak svih energetskih certifikata koji su izdani tijekom godine.
  Provjera se temelji na sljedećim opcijama ili istovjetnim mjerama:






  (a) | provjera valjanosti ulaznih podataka zgrade koji su korišteni kod izdavanja energetskog certifikata i rezultata navedenih u certifikatu; |
| --- | --- | --- |

1.

Nadležne vlasti odnosno tijela kojima su nadležne vlasti prenijele odgovornost za provedbu neovisnog sustava kontrole nasumično odabiru i provjeravaju barem statistički značajan postotak svih energetskih certifikata koji su izdani tijekom godine.

Provjera se temelji na sljedećim opcijama ili istovjetnim mjerama:

(a)

provjera valjanosti ulaznih podataka zgrade koji su korišteni kod izdavanja energetskog certifikata i rezultata navedenih u certifikatu;

| (b) | provjera ulaznih podataka i provjera rezultata energetskog certifikata, uključujući dane preporuke; |
| --- | --- |

(b)

provjera ulaznih podataka i provjera rezultata energetskog certifikata, uključujući dane preporuke;

| (c) | potpuna provjera ulaznih podataka zgrade koji su korišteni kod izdavanja energetskog certifikata, potpuna provjera rezultata navedenih u certifikatu, uključujući dane preporuke, te, po mogućnosti, posjet samoj zgradi radi provjere podudaranja specifikacija navedenih u energetskom certifikatu i certificirane zgrade. |
| --- | --- |

(c)

potpuna provjera ulaznih podataka zgrade koji su korišteni kod izdavanja energetskog certifikata, potpuna provjera rezultata navedenih u certifikatu, uključujući dane preporuke, te, po mogućnosti, posjet samoj zgradi radi provjere podudaranja specifikacija navedenih u energetskom certifikatu i certificirane zgrade.

| 2. | Nadležne vlasti odnosno tijela kojima su nadležne vlasti prenijele odgovornost za provedbu neovisnog sustava kontrole nasumično odabiru i provjeravaju barem statistički značajan postotak svih izvješća o pregledu koja su izdana tijekom godine. |
| --- | --- |

2.

Nadležne vlasti odnosno tijela kojima su nadležne vlasti prenijele odgovornost za provedbu neovisnog sustava kontrole nasumično odabiru i provjeravaju barem statistički značajan postotak svih izvješća o pregledu koja su izdana tijekom godine.

PRILOG III.

Usporedni metodološki okvir za utvrđivanje troškovno optimalnih razina zahtjeva energetskih svojstava za zgrade i dijelove zgrada

Usporedni metodološki okvir omogućuje državama članicama da utvrde energetska svojstva zgrada i dijelova zgrada i da ocijene gospodarske aspekte mjera povezanih s energetskim svojstvima te da ih stave u međuodnos kako bi utvrdile troškovno optimalnu razinu.

Usporedni metodološki okvir popraćen je smjernicama u kojima se opisuje primjena tog okvira u izračunavanju troškovno optimalnih razina svojstava.

Usporedni metodološki okvir omogućuje da se uzmu u obzir sljedeći čimbenici: obrasci korištenja, vanjski klimatski uvjeti, troškovi ulaganja, kategorija zgrade, troškovi održavanja i operativni troškovi (uključujući troškove i uštede energije) te prema potrebi zarada od proizvedene energije i troškovi zbrinjavanja. Trebao bi se temeljiti na europskim normama koje su relevantne za ovu Direktivu.

Osim toga, Komisija osigurava:

| — | smjernice uz usporedni metodološki okvir, koje će omogućiti državama članicama da poduzmu korake navedene u nastavku, |
| --- | --- |

—

smjernice uz usporedni metodološki okvir, koje će omogućiti državama članicama da poduzmu korake navedene u nastavku,

| — | informacije o procijenjenim dugoročnim trendovima cijena energije. |
| --- | --- |

—

informacije o procijenjenim dugoročnim trendovima cijena energije.

Opći uvjeti za primjenu usporednog metodološkog okvira u državama članicama, izraženi u parametrima, utvrđuju se na razini država članica.

Na temelju usporednog metodološkog okvira države članice dužne su:

| — | definirati referentne zgrade za koje je značajna funkcionalnost i geografski položaj, uključujući unutarnje i vanjske klimatske uvjete, i koje su u tom smislu reprezentativne. Referentne zgrade obuhvaćaju stambene i nestambene zgrade, kako nove tako i postojeće, |
| --- | --- |

—

definirati referentne zgrade za koje je značajna funkcionalnost i geografski položaj, uključujući unutarnje i vanjske klimatske uvjete, i koje su u tom smislu reprezentativne. Referentne zgrade obuhvaćaju stambene i nestambene zgrade, kako nove tako i postojeće,

| — | utvrditi mjere energetske učinkovitosti koje se ocjenjuju u odnosu na referentne zgrade. To mogu biti mjere za pojedinačne zgrade u cjelini, pojedinačne dijelove zgrada ili kombinaciju dijelova zgrada, |
| --- | --- |

—

utvrditi mjere energetske učinkovitosti koje se ocjenjuju u odnosu na referentne zgrade. To mogu biti mjere za pojedinačne zgrade u cjelini, pojedinačne dijelove zgrada ili kombinaciju dijelova zgrada,

| — | procijeniti potrebe referentnih zgrada za krajnjom i primarnom energijom prije i nakon primjene utvrđenih mjera energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

procijeniti potrebe referentnih zgrada za krajnjom i primarnom energijom prije i nakon primjene utvrđenih mjera energetske učinkovitosti,

| — | izračunati troškove (tj. neto sadašnju vrijednost) mjera energetske učinkovitosti (kako je navedeno u drugoj alineji) tijekom očekivanoga gospodarskog vijeka trajanja u odnosu na referentne zgrade (kako je navedeno u prvoj alineji) primjenom načela usporednog metodološkog okvira. |
| --- | --- |

—

izračunati troškove (tj. neto sadašnju vrijednost) mjera energetske učinkovitosti (kako je navedeno u drugoj alineji) tijekom očekivanoga gospodarskog vijeka trajanja u odnosu na referentne zgrade (kako je navedeno u prvoj alineji) primjenom načela usporednog metodološkog okvira.

Izračunavanjem troškova mjera energetske učinkovitosti tijekom očekivanoga gospodarskog vijeka trajanja države članice procjenjuju troškovnu učinkovitost različitih razina minimalnih zahtjeva energetskih svojstava. To će omogućiti da se odrede troškovno optimalne razine zahtjeva energetskih svojstava.

PRILOG IV.

DIO A

Direktiva stavljena izvan snage s njezinom naknadnom izmjenom

(iz članka 29.)

| Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 1, 4.1.2003., str. 65.) | |
| --- | --- |
| Uredba (EZ) br. 1137/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 311, 21.11.2008., str. 1.) | samo točka 9.9. Priloga |

Direktiva 2002/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 1, 4.1.2003., str. 65.)

Uredba (EZ) br. 1137/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 311, 21.11.2008., str. 1.)

samo točka 9.9. Priloga

DIO B

Rokovi za prenošenje u nacionalno pravo i primjenu

(iz članka 29.)

| Direktiva | Rok za prenošenje | Datum početka primjene |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/EZ | 4. siječnja 2006. | 4. siječnja 2009., samo u odnosu na članke 7., 8. i 9. |

Direktiva

Rok za prenošenje

Datum početka primjene

2002/91/EZ

4. siječnja 2006.

4. siječnja 2009., samo u odnosu na članke 7., 8. i 9.

PRILOG V.

Korelacijska tablica

| Direktiva 2002/91/EZ | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 2. točka 1. | Članak 2. točka 1. |
| — | Članak 2. točke 2. i 3. |
| Članak 2. točka 2. | Članak 2. točka 4. i Prilog I. |
| — | Članak 2. točke 5., 6., 7., 8., 9., 10. i 11. |
| Članak 2. točka 3. | Članak 2. točka 12. |
| Članak 2. točka 4. | Članak 2. točka 13. |
| — | Članak 2. točka 14. |
| Članak 2. točka 5. | Članak 2. točka 15. |
| Članak 2. točka 6. | Članak 2. točka 16. |
| Članak 2. točka 7. | Članak 2. točka 17. |
| Članak 2. točka 8. | Članak 2. točka 18. |
| — | Članak 2. točka 19. |
| Članak 3. | Članak 3. i Prilog I. |
| Članak 4. stavak 1. | Članak 4. stavak 1. |
| Članak 4. stavak 2. | — |
| Članak 4. stavak 3. | Članak 4. stavak 2. |
| — | Članak 5. |
| Članak 5. | Članak 6. stavak 1. |
| — | Članak 6. stavci 2. i 3. |
| Članak 6. | Članak 7. |
| — | Članci 8., 9. i 10. |
| Članak 7. stavak 1. prvi podstavak | Članak 11. stavak 8. i članak 12. stavak 2. |
| Članak 7. stavak 1. drugi podstavak | Članak 11. stavak 6. |
| Članak 7. stavak 1. treći podstavak | Članak 12. stavak 6. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 11. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 11. stavci 3., 4., 5., 7. i 9. |
| — | Članak 12. stavci 1., 3., 4., 5. i 7. |
| Članak 7. stavak 3. | Članak 13. stavci 1. i 3. |
| — | Članak 13. stavak 2. |
| Članak 8. točka (a) | Članak 14. stavci 1. i 3. |
| — | Članak 14. stavak 2. |
| Članak 8. točka (b) | Članak 14. stavak 4. |
| — | Članak 14. stavak 5. |
| Članak 9. | Članak 15. stavak 1. |
| — | Članak 15. stavci 2., 3., 4. i 5. |
| — | Članak 16. |
| Članak 10. | Članak 17. |
| — | Članak 18. |
| Članak 11. uvodni dio | Članak 19. |
| Članak 11. točke (a) i (b) | — |
| Članak 12. | Članak 20. stavak 1. i članak 20. stavak 2. drugi podstavak |
| — | Članak 20. stavak 2. prvi podstavak i članak 20. stavci 3. i 4. |
| — | Članak 21. |
| Članak 13. | Članak 22. |
| — | Članci 23., 24. i 25. |
| Članak 14. stavak 1. | Članak 26. stavak 1. |
| Članak 14. stavci 2. i 3. | — |
| — | Članak 26. stavak 2. |
| — | Članak 27. |
| Članak 15. stavak 1. | Članak 28. |
| Članak 15. stavak 2. | — |
| — | Članak 29. |
| Članak 16. | Članak 30. |
| Članak 17. | Članak 31. |
| Prilog | Prilog I. |
| — | Prilozi II. do V. |

Direktiva 2002/91/EZ

Ova Direktiva

Članak 1.

Članak 1.

Članak 2. točka 1.

Članak 2. točka 1.

—

Članak 2. točke 2. i 3.

Članak 2. točka 2.

Članak 2. točka 4. i Prilog I.

—

Članak 2. točke 5., 6., 7., 8., 9., 10. i 11.

Članak 2. točka 3.

Članak 2. točka 12.

Članak 2. točka 4.

Članak 2. točka 13.

—

Članak 2. točka 14.

Članak 2. točka 5.

Članak 2. točka 15.

Članak 2. točka 6.

Članak 2. točka 16.

Članak 2. točka 7.

Članak 2. točka 17.

Članak 2. točka 8.

Članak 2. točka 18.

—

Članak 2. točka 19.

Članak 3.

Članak 3. i Prilog I.

Članak 4. stavak 1.

Članak 4. stavak 1.

Članak 4. stavak 2.

—

Članak 4. stavak 3.

Članak 4. stavak 2.

—

Članak 5.

Članak 5.

Članak 6. stavak 1.

—

Članak 6. stavci 2. i 3.

Članak 6.

Članak 7.

—

Članci 8., 9. i 10.

Članak 7. stavak 1. prvi podstavak

Članak 11. stavak 8. i članak 12. stavak 2.

Članak 7. stavak 1. drugi podstavak

Članak 11. stavak 6.

Članak 7. stavak 1. treći podstavak

Članak 12. stavak 6.

Članak 7. stavak 2.

Članak 11. stavci 1. i 2.

—

Članak 11. stavci 3., 4., 5., 7. i 9.

—

Članak 12. stavci 1., 3., 4., 5. i 7.

Članak 7. stavak 3.

Članak 13. stavci 1. i 3.

—

Članak 13. stavak 2.

Članak 8. točka (a)

Članak 14. stavci 1. i 3.

—

Članak 14. stavak 2.

Članak 8. točka (b)

Članak 14. stavak 4.

—

Članak 14. stavak 5.

Članak 9.

Članak 15. stavak 1.

—

Članak 15. stavci 2., 3., 4. i 5.

—

Članak 16.

Članak 10.

Članak 17.

—

Članak 18.

Članak 11. uvodni dio

Članak 19.

Članak 11. točke (a) i (b)

—

Članak 12.

Članak 20. stavak 1. i članak 20. stavak 2. drugi podstavak

—

Članak 20. stavak 2. prvi podstavak i članak 20. stavci 3. i 4.

—

Članak 21.

Članak 13.

Članak 22.

—

Članci 23., 24. i 25.

Članak 14. stavak 1.

Članak 26. stavak 1.

Članak 14. stavci 2. i 3.

—

—

Članak 26. stavak 2.

—

Članak 27.

Članak 15. stavak 1.

Članak 28.

Članak 15. stavak 2.

—

—

Članak 29.

Članak 16.

Članak 30.

Članak 17.

Članak 31.

Prilog

Prilog I.

—

Prilozi II. do V.

---

(1)  SL C 277, 17.11.2009., str. 75.

1

(2)  SL C 200, 25.8.2009., str. 41.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 23. travnja 2009. (još nije objavljeno u Službenom listu), stajalište Vijeća u prvom čitanju od 14. travnja 2010. (još nije objavljeno u Službenom listu), stajalište Europskog parlamenta od 18. svibnja 2010. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  SL L 1, 4.1.2003., str. 65.

4

(5)  Vidjeti Prilog IV. dio A.

5

(6)  SL L 140, 5.6.2009., str. 136.

6

(7)  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.

7

(8)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

8

(9)  SL L 153, 18.6.2010., str. 1.

9

(10)  SL L 210, 31.7.2006., str. 1.

10

(11)  SL L 116, 9.5.2009., str. 18.

11

(12)  SL L 114, 27.4.2006., str. 64.

12

(13)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

13

(14)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

14

(15)  SL C 321, 31.12.2003., str. 1.

15

(16)  SL L 211, 14.8.2009., str. 55.

16

(17)  SL L 161, 14.6.2006., str. 1.

17

---