# Jurnalul Oficial L 360/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 360 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5717 decembrie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 360

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5717 decembrie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1334/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de aprobare a substanței active gama-cihalotrin, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și de acordare a permisiunii statelor membre să extindă autorizațiile provizorii pentru substanța activă respectivă (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1335/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare | 6 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 1336/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de stabilire a unor măsuri excepționale cu caracter temporar pentru sectorul laptelui și al produselor lactate, sub forma devansării perioadei de intervenție publică pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015 | 13 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 și (UE) nr. 948/2014 în ceea ce privește ultima zi de depunere a cererilor de ajutor pentru depozitarea privată a untului și a laptelui praf degresat | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1338/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 în ceea ce privește prelungirea unei derogări de la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare folosit în cadrul sistemului de preferințe tarifare generalizate, pentru a ține seama de situația specială din Capul Verde în ceea ce privește exporturile anumitor produse pescărești către Uniunea Europeană | 17 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1332/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 20 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva delegată 2014/109/UE a Comisiei din 10 octombrie 2014 de modificare a anexei II la Directiva 2014/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului prin stabilirea galeriei de avertismente ilustrate care trebuie utilizate pe produsele din tutun (
  1
  ) | 22 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/911/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 4 decembrie 2014 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Letonia | 28 |
| | * | Decizia 2104/912/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2014 de sprijinire a activităților de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM) pentru reducerea riscului de comerț ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor (SALW) și muniția aferentă în regiunea Sahel | 30 |
| | * | Decizie 2014/913/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2014 în sprijinul Codului de conduită de la Haga și al neproliferării rachetelor balistice în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă | 44 |
| | | 2014/914/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 15 decembrie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/170/UE de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat cu privire la Belize | 53 |
| | * | Decizia 2014/915/PESC a Consiliului din 16 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia | 56 |
| | | 2014/916/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 15 decembrie 2014 de rectificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE de autorizare a introducerii pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2014) 9452] | 58 |
| | | 2014/917/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 15 decembrie 2014 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 2000/29/CE a Consiliului în ceea ce privește notificarea prezenței organismelor dăunătoare și măsurile luate sau care urmează să fie luate de statele membre
  [notificată cu numărul C(2014) 9460] | 59 |
| | | 2014/918/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 decembrie 2014 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam | 65 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1334/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de aprobare a substanței active gama-cihalotrin, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și de acordare a permisiunii statelor membre să extindă autorizațiile provizorii pentru substanța activă respectivă (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1335/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare

6

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 1336/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de stabilire a unor măsuri excepționale cu caracter temporar pentru sectorul laptelui și al produselor lactate, sub forma devansării perioadei de intervenție publică pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015

13

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 și (UE) nr. 948/2014 în ceea ce privește ultima zi de depunere a cererilor de ajutor pentru depozitarea privată a untului și a laptelui praf degresat

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1338/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 în ceea ce privește prelungirea unei derogări de la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare folosit în cadrul sistemului de preferințe tarifare generalizate, pentru a ține seama de situația specială din Capul Verde în ceea ce privește exporturile anumitor produse pescărești către Uniunea Europeană

17

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1332/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

20

DIRECTIVE

*

Directiva delegată 2014/109/UE a Comisiei din 10 octombrie 2014 de modificare a anexei II la Directiva 2014/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului prin stabilirea galeriei de avertismente ilustrate care trebuie utilizate pe produsele din tutun (
  1
  )

1

22

DECIZII

2014/911/UE

*

Decizia Consiliului din 4 decembrie 2014 privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Letonia

28

*

Decizia 2104/912/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2014 de sprijinire a activităților de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM) pentru reducerea riscului de comerț ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor (SALW) și muniția aferentă în regiunea Sahel

30

*

Decizie 2014/913/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2014 în sprijinul Codului de conduită de la Haga și al neproliferării rachetelor balistice în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă

44

2014/914/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 15 decembrie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/170/UE de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat cu privire la Belize

53

*

Decizia 2014/915/PESC a Consiliului din 16 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia

56

2014/916/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 15 decembrie 2014 de rectificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE de autorizare a introducerii pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2014) 9452]

[notificată cu numărul C(2014) 9452]

58

2014/917/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 15 decembrie 2014 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 2000/29/CE a Consiliului în ceea ce privește notificarea prezenței organismelor dăunătoare și măsurile luate sau care urmează să fie luate de statele membre
  [notificată cu numărul C(2014) 9460]

[notificată cu numărul C(2014) 9460]

59

2014/918/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 decembrie 2014 de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1334/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de aprobare a substanței active gama-cihalotrin, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și de acordare a permisiunii statelor membre să extindă autorizațiile provizorii pentru substanța activă respectivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) trebuie să se aplice, în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru gama-cihalotrin, condițiile specificate la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2004/686/CE a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) trebuie să se aplice, în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare, substanțelor active pentru care s-a adoptat o decizie în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directiva respectivă înainte de 14 iunie 2011. Pentru gama-cihalotrin, condițiile specificate la articolul 80 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 sunt îndeplinite prin Decizia 2004/686/CE a Comisiei (3).

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, Regatul Unit a primit, la 4 noiembrie 2003, o cerere din partea Cheminova A/S de înscriere a substanței active gama-cihalotrin în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2004/686/CE a confirmat faptul că dosarul era „complet”, în sensul că se putea considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, Regatul Unit a primit, la 4 noiembrie 2003, o cerere din partea Cheminova A/S de înscriere a substanței active gama-cihalotrin în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Decizia 2004/686/CE a confirmat faptul că dosarul era „complet”, în sensul că se putea considera că îndeplinește, în principiu, cerințele privind datele și informațiile prevăzute în anexele II și III la Directiva 91/414/CEE.

| (3) | Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La data de 25 ianuarie 2008, statul membru raportor desemnat, Regatul Unit, a transmis un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare. Evaluarea datelor suplimentare, realizată de Regatul Unit, a fost prezentată sub forma unor documente adiționale la proiectul de raport de evaluare la 13 septembrie 2012. |
| --- | --- |

(3)

Au fost evaluate efectele acestei substanțe active asupra sănătății umane și animale și asupra mediului, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2) și (4) din Directiva 91/414/CEE, pentru utilizările propuse de solicitant. La data de 25 ianuarie 2008, statul membru raportor desemnat, Regatul Unit, a transmis un proiect de raport de evaluare. În conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei (4), solicitantului i s-au cerut informații suplimentare. Evaluarea datelor suplimentare, realizată de Regatul Unit, a fost prezentată sub forma unor documente adiționale la proiectul de raport de evaluare la 13 septembrie 2012.

| (4) | Proiectul de raport de evaluare a fost reexaminat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La data de 4 februarie 2014, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active gama-cihalotrin (5). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, ceea ce s-a finalizat, la 10 octombrie 2014, cu emiterea raportului de reexaminare al Comisiei privind substanța gama-cihalotrin. |
| --- | --- |

(4)

Proiectul de raport de evaluare a fost reexaminat de statele membre și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). La data de 4 februarie 2014, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la evaluarea riscului utilizării ca pesticid a substanței active gama-cihalotrin (5). Proiectul de raport de evaluare și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, ceea ce s-a finalizat, la 10 octombrie 2014, cu emiterea raportului de reexaminare al Comisiei privind substanța gama-cihalotrin.

| (5) | Din diversele examinări efectuate reiese că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este oportun să se aprobe substanța gama-cihalotrin. |
| --- | --- |

(5)

Din diversele examinări efectuate reiese că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) și la articolul 5 alineatul (3) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și detaliate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este oportun să se aprobe substanța gama-cihalotrin.

| (6) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este însă necesar să se includă anumite condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) coroborat cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și având în vedere cunoștințele științifice și tehnice actuale, este însă necesar să se includă anumite condiții și restricții. În special, este necesar să fie solicitate informații de confirmare suplimentare.

| (7) | Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a se permite statelor membre și părților interesate să se pregătească să îndeplinească noile cerințe care decurg din aprobarea menționată. |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a se permite statelor membre și părților interesate să se pregătească să îndeplinească noile cerințe care decurg din aprobarea menționată.

| (8) | Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a aprobării, ținând seama de situația specifică creată de trecerea de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice dispozițiile de mai jos. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni după aprobare pentru a reexamina autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizații. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme. |
| --- | --- |

(8)

Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a aprobării, ținând seama de situația specifică creată de trecerea de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ar trebui, cu toate acestea, să se aplice dispozițiile de mai jos. Statelor membre ar trebui să li se acorde o perioadă de șase luni după aprobare pentru a reexamina autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizații. Prin derogare de la termenul respectiv, ar trebui acordată o perioadă mai lungă pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet menționat în anexa III la Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme.

| (9) | Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (6) a arătat că pot apărea dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor autorizațiilor existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a controla că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Această clarificare nu impune însă nicio altă nouă obligație statelor membre sau titularilor de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active. |
| --- | --- |

(9)

Experiența dobândită ca urmare a includerii în anexa I la Directiva 91/414/CEE a substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei (6) a arătat că pot apărea dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor autorizațiilor existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se clarifice obligațiile statelor membre, în special aceea de a controla că titularul unei autorizații poate dovedi că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva respectivă. Această clarificare nu impune însă nicio altă nouă obligație statelor membre sau titularilor de autorizații în raport cu directivele adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată anterior sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active.

| (10) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (7) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (7) ar trebui modificată în consecință.

| (11) | Este, de asemenea, oportun să se permită statelor membre să prelungească autorizațiile provizorii acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin în scopul de a le oferi timpul necesar pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește respectivele autorizații provizorii. |
| --- | --- |

(11)

Este, de asemenea, oportun să se permită statelor membre să prelungească autorizațiile provizorii acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin în scopul de a le oferi timpul necesar pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește respectivele autorizații provizorii.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Se aprobă substanța activă gama-cihalotrin, cu specificațiile din anexa I, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Reevaluarea produselor de protecție a plantelor

(1)   Atunci când este necesar, statele membre modifică sau retrag, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, până la 30 septembrie 2015, autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin ca substanță activă.

Până la data menționată, statele membre verifică în special dacă sunt respectate condițiile din anexa I la prezentul regulament, cu excepția celor menționate în coloana privind dispozițiile specifice din anexa respectivă, precum și dacă titularul autorizației deține sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la Directiva 91/414/CEE în conformitate cu condițiile de la articolul 13 alineatele (1)-(4) din directiva menționată și de la articolul 62 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor autorizat care conține gama-cihalotrin fie ca substanță activă unică, fie ca una dintre mai multe substanțe active, toate enumerate în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 până la 31 martie 2015 cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme menționate la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la Directiva 91/414/CEE și ținând seama de coloana privind dispozițiile specifice din anexa I la prezentul regulament. Pe baza respectivei evaluări, statele membre stabilesc dacă produsul îndeplinește condițiile menționate la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

După stabilirea acestui fapt, statele membre:

| (a) | în cazul unui produs care conține gama-cihalotrin ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până cel târziu la 30 septembrie 2016; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui produs care conține gama-cihalotrin ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până cel târziu la 30 septembrie 2016; sau

| (b) | în cazul unui produs care conține gama-cihalotrin ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 30 septembrie 2016 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele care au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau care au aprobat substanța sau substanțele respective, dacă această din urmă dată este ulterioară celei dintâi. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui produs care conține gama-cihalotrin ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 30 septembrie 2016 sau până la data stabilită pentru o astfel de modificare sau retragere în actul sau actele care au adăugat substanța sau substanțele relevante în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau care au aprobat substanța sau substanțele respective, dacă această din urmă dată este ulterioară celei dintâi.

Articolul 3

Modificări ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 4

Prelungirea autorizațiilor provizorii existente

Statele membre pot prelungi autorizațiile provizorii existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin gama-cihalotrin pentru o perioadă care se încheie cel târziu la 30 septembrie 2016.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 1 aprilie 2015.

Cu toate acestea, articolul 4 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1).

2

(3)  Decizia 2004/686/CE a Comisiei din 29 septembrie 2004 de recunoaștere în principiu a conformității dosarelor transmise pentru examinare detaliată în vederea înscrierii eventuale a substanțelor proquinazid, IKI-220 (flonicamid) și gama-cihalotrin în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului (JO L 313, 12.10.2004, p. 21).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 188/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește procedura de evaluare a substanțelor active care nu existau pe piață la doi ani de la data notificării directivei menționate (JO L 53, 26.2.2011, p. 51).

4

(5)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active gama-cihalotrin). EFSA Journal 2014;12(2):3560, 93 pp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin

EFSA Journal

(6)  Regulamentul (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO L 366, 15.12.1992, p. 10).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

7

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gama-cihalotrin
  Nr. CAS 76703-62-3
  Nr. CIPAC 768 | (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat sau
  (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat | ≥ 980 g/kg | 1 aprilie 2015 | 31 martie 2025 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind substanța gama-cihalotrin, în special de apendicele I și II, astfel cum au fost definitivate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 10 octombrie 2014.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  (a) | siguranței operatorilor și a lucrătorilor; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Gama-cihalotrin

Nr. CAS 76703-62-3

Nr. CIPAC 768

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat sau

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat

≥ 980 g/kg

1 aprilie 2015

31 martie 2025

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind substanța gama-cihalotrin, în special de apendicele I și II, astfel cum au fost definitivate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 10 octombrie 2014.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

(a)

siguranței operatorilor și a lucrătorilor;

| (b) | riscului pentru organismele acvatice. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru organismele acvatice.

Condițiile de utilizare includ, atunci când este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.

Solicitantul transmite informații de confirmare privind:

| 1. | metodele analitice pentru monitorizarea reziduurilor în lichidele corporale, în țesuturi și în componentele de bază ale mediului; |
| --- | --- |

1.

metodele analitice pentru monitorizarea reziduurilor în lichidele corporale, în țesuturi și în componentele de bază ale mediului;

| 2. | profilul de toxicitate al metaboliților CPCA, PBA și PBA(OH); |
| --- | --- |

2.

profilul de toxicitate al metaboliților CPCA, PBA și PBA(OH);

| 3. | riscul pe termen lung pentru mamiferele sălbatice; |
| --- | --- |

3.

riscul pe termen lung pentru mamiferele sălbatice;

| 4. | potențialul de bioamplificare în lanțurile alimentare terestre și acvatice. |
| --- | --- |

4.

potențialul de bioamplificare în lanțurile alimentare terestre și acvatice.

Solicitantul transmite informațiile relevante Comisiei, statelor membre și autorității până la 31 martie 2017.

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se adaugă următoarea rubrică:

| Număr | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „82 | Gama-cihalotrin
  Nr. CAS 76703-62-3
  Nr. CIPAC 768 | (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat sau
  (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat | ≥ 980 g/kg | 1 aprilie 2015 | 31 martie 2025 | Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de reexaminare privind substanța gama-cihalotrin, în special de apendicele I și II, astfel cum au fost definitivate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 10 octombrie 2014.
  În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:






  (a) | siguranței operatorilor și a lucrătorilor; |

Număr

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„82

Gama-cihalotrin

Nr. CAS 76703-62-3

Nr. CIPAC 768

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat sau

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-cloro-3,3,3-trifluoropropenil]-2,2-dimetilciclopropanecarboxilat

≥ 980 g/kg

1 aprilie 2015

31 martie 2025

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de reexaminare privind substanța gama-cihalotrin, în special de apendicele I și II, astfel cum au fost definitivate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 10 octombrie 2014.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

(a)

siguranței operatorilor și a lucrătorilor;

| (b) | riscului pentru organismele acvatice. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru organismele acvatice.

Condițiile de utilizare includ, atunci când este cazul, măsuri de atenuare a riscurilor.

Solicitantul transmite informații de confirmare privind:

| 1. | metodele analitice pentru monitorizarea reziduurilor în lichidele corporale, în țesuturi și în componentele de bază ale mediului; |
| --- | --- |

1.

metodele analitice pentru monitorizarea reziduurilor în lichidele corporale, în țesuturi și în componentele de bază ale mediului;

| 2. | profilul de toxicitate al metaboliților CPCA, PBA și PBA(OH); |
| --- | --- |

2.

profilul de toxicitate al metaboliților CPCA, PBA și PBA(OH);

| 3. | riscul pe termen lung pentru mamiferele sălbatice; |
| --- | --- |

3.

riscul pe termen lung pentru mamiferele sălbatice;

| 4. | potențialul de bioamplificare în lanțurile alimentare terestre și acvatice. |
| --- | --- |

4.

potențialul de bioamplificare în lanțurile alimentare terestre și acvatice.

Solicitantul transmite aceste informații Comisiei, statelor membre și autorității până la 31 martie 2017.”

---

(1)  Detalii suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

1

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1335/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2535/2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 187,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1101/2014 al Comisiei (2) prevede modificări ale codurilor NC pentru anumite produse lactate de la capitolul 4, cu efect de la 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1101/2014 al Comisiei (2) prevede modificări ale codurilor NC pentru anumite produse lactate de la capitolul 4, cu efect de la 1 ianuarie 2015.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare. Pentru a reflecta modificările codurilor NC pentru anumite produse lactate, este necesar să se actualizeze anexele I, II și VIIa la respectivul regulament. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare. Pentru a reflecta modificările codurilor NC pentru anumite produse lactate, este necesar să se actualizeze anexele I, II și VIIa la respectivul regulament.

| (3) | Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 face referire la unele coduri NC care se elimină începând cu 1 ianuarie 2015. În plus, anexa 3 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole (4), aprobat prin Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (5), referitoare la concesiile privind brânzeturile, prevede liberalizarea completă a comerțului bilateral cu brânzeturi începând cu 2007. Dispoziția respectivă este, prin urmare, caducă și ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 face referire la unele coduri NC care se elimină începând cu 1 ianuarie 2015. În plus, anexa 3 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole (4), aprobat prin Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei (5), referitoare la concesiile privind brânzeturile, prevede liberalizarea completă a comerțului bilateral cu brânzeturi începând cu 2007. Dispoziția respectivă este, prin urmare, caducă și ar trebui eliminată.

| (4) | Articolul 19a alineatul (1) litera (c) și alineatul (4) litera (c) privind partea 3 din anexa VIIa la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 și articolul 20 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) referitor la partea C din anexa II la respectivul regulament vizează un contingent tarifar pentru brânzeturi și importurile preferențiale în aplicarea Acordului pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte (6), aprobat prin Decizia 2004/441/CE a Consiliului (7). Aceste dispoziții fac trimitere la unele coduri NC care se elimină începând cu 1 ianuarie 2015. Deoarece perioada de aplicare a contingentului și perioada de eliminare a taxei la import au expirat, este adecvat să se elimine acele dispoziții. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 19a alineatul (1) litera (c) și alineatul (4) litera (c) privind partea 3 din anexa VIIa la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 și articolul 20 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) referitor la partea C din anexa II la respectivul regulament vizează un contingent tarifar pentru brânzeturi și importurile preferențiale în aplicarea Acordului pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte (6), aprobat prin Decizia 2004/441/CE a Consiliului (7). Aceste dispoziții fac trimitere la unele coduri NC care se elimină începând cu 1 ianuarie 2015. Deoarece perioada de aplicare a contingentului și perioada de eliminare a taxei la import au expirat, este adecvat să se elimine acele dispoziții.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 4, alineatul (2) se elimină; |
| --- | --- |

1.

la articolul 4, alineatul (2) se elimină;

| 2. | la articolul 19a, alineatul (1) litera (c) și alineatul (4) litera (c) se elimină; |
| --- | --- |

2.

la articolul 19a, alineatul (1) litera (c) și alineatul (4) litera (c) se elimină;

| 3. | la articolul 20, alineatul (1) litera (a) punctul (ii) se elimină; |
| --- | --- |

3.

la articolul 20, alineatul (1) litera (a) punctul (ii) se elimină;

| 4. | anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

4.

anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament;

| 5. | anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | partea B se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

5.

anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

partea B se înlocuiește cu textul din anexa II la prezentul regulament;

| (b) | partea C se elimină; |
| --- | --- |

(b)

partea C se elimină;

| 6. | anexa VIIa se modifică după cum urmează:






  (a) | partea 3 se elimină; |
| --- | --- | --- |

6.

anexa VIIa se modifică după cum urmează:

(a)

partea 3 se elimină;

| (b) | partea 4 se înlocuiește cu textul din anexa III la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

partea 4 se înlocuiește cu textul din anexa III la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1101/2014 al Comisiei din 16 octombrie 2014 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 312, 31.10.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 al Comisiei din 14 decembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999 al Consiliului privind regimul importurilor de lapte și produse lactate și deschiderea unor contingente tarifare (JO L 341, 22.12.2001, p. 29).

3

(4)  JO L 114, 30.4.2002, p. 132.

4

(5)  Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei privind Acordul de cooperare științifică și tehnologică din 4 aprilie 2002 privind încheierea a șapte acorduri cu Confederația Elvețiană (JO L 114, 30.4.2002, p. 1).

5

(6)  JO L 311, 4.12.1999, p. 3.

6

(7)  Decizia 2004/441/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 privind încheierea Acordului pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte (JO L 127, 29.4.2004, p. 109).

7

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2535/2001 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea I.A se înlocuiește cu următorul text:

  „I.A

  CONTINGENTE TARIFARE NESPECIFICATE DUPĂ ȚARA DE ORIGINE











  Număr contingent | Cod NC | Denumire (2) | Taxa la import
  (în EUR/100 kg greutate netă) | Țara de origine | Contingent anual
  (în tone) | Contingent semestrial
  (în tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Lapte praf degresat | 47,50 | Toate țările terțe | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Unt și alte grăsimi care provin din lapte | 94,80 | Toate țările terțe | 11 360 | 5 680 |
| în echivalent unt (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Brânză pentru pizza, congelată, tăiată în bucăți cu o greutate unitară mai mică sau egală cu un gram, în recipiente cu un conținut net de cel puțin 5 kg, cu un conținut de apă de cel puțin 52 % din greutate și cu un conținut de grăsimi în substanța uscată de cel puțin 38 % din greutate | 13,00 | Toate țările terțe | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Brânză topită Emmental | 71,90 | Toate țările terțe | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Emmental | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Brânză topită Gruyère | 71,90 | Toate țările terțe | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyère, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Brânzeturi destinate prelucrării | 83,50 | Toate țările terțe | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Cheddar | 21,00 | Toate țările terțe | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Brânză proaspătă (nefermentată), inclusiv brânza din zer, și caș, alta decât brânza pentru pizza de la numărul de contingent 09.4591 | 92,60
  92,60
  106,40 | Toate țările terțe | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Brânză rasă sau pudră | 94,10 |
| 0406 30 31 | Brânzeturi topite,
  altele decât rase sau pudră: | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Brânză cu mucegai și alte brânzeturi care conțin mucegai produs de Penicillium roqueforti | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse și Appenzell | 85,80 |
| 0406 90 18 | Brânză Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or și Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Edam | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsit | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Cașcaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalo-Tyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură, sau în burduf din piele de oaie sau de capră | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Altele | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 47 %, dar de maximum 52 % din greutate | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 52 %, dar de maximum 62 % din greutate | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 62 %, dar de maximum 72 % din greutate | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 72 % din greutate | 92.60 | |
| 0406 90 99 | Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de peste 40 % din greutate | 106,40 | |

1.

Partea I.A se înlocuiește cu următorul text:

„I.A

CONTINGENTE TARIFARE NESPECIFICATE DUPĂ ȚARA DE ORIGINE

Număr contingent

Cod NC

Denumire (2)

Taxa la import

(în EUR/100 kg greutate netă)

Țara de origine

Contingent anual

(în tone)

Contingent semestrial

(în tone)

09.4590

0402 10 19

Lapte praf degresat

47,50

Toate țările terțe

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Unt și alte grăsimi care provin din lapte

94,80

Toate țările terțe

11 360

5 680

în echivalent unt (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Brânză pentru pizza, congelată, tăiată în bucăți cu o greutate unitară mai mică sau egală cu un gram, în recipiente cu un conținut net de cel puțin 5 kg, cu un conținut de apă de cel puțin 52 % din greutate și cu un conținut de grăsimi în substanța uscată de cel puțin 38 % din greutate

13,00

Toate țările terțe

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Brânză topită Emmental

71,90

Toate țările terțe

18 438

9 219

0406 90 13

Emmental

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Brânză topită Gruyère

71,90

Toate țările terțe

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyère, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Brânzeturi destinate prelucrării

83,50

Toate țările terțe

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Cheddar

21,00

Toate țările terțe

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Brânză proaspătă (nefermentată), inclusiv brânza din zer, și caș, alta decât brânza pentru pizza de la numărul de contingent 09.4591

92,60

92,60

106,40

Toate țările terțe

19 525

9 762,5

0406 20 00

Brânză rasă sau pudră

94,10

0406 30 31

Brânzeturi topite,

altele decât rase sau pudră:

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Brânză cu mucegai și alte brânzeturi care conțin mucegai produs de Penicillium roqueforti

70,40

0406 90 17

Bergkäse și Appenzell

85,80

0406 90 18

Brânză Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or și Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Edam

75,50

0406 90 25

Tilsit

75,50

0406 90 29

Cașcaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalo-Tyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură, sau în burduf din piele de oaie sau de capră

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Altele

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 47 %, dar de maximum 52 % din greutate

75,50

0406 90 89

Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 52 %, dar de maximum 62 % din greutate

75,50

0406 90 92

Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 62 %, dar de maximum 72 % din greutate

75,50

0406 90 93

Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de maximum 40 % din greutate și cu un conținut de apă în substanța fără grăsimi de peste 72 % din greutate

92.60

0406 90 99

Alte brânzeturi, cu un conținut de grăsimi de peste 40 % din greutate

106,40

| 2. | Partea I.I se înlocuiește cu următorul text:

  „I.I


  Contingente tarifare în temeiul anexei II la Acordul cu Islanda aprobat prin Decizia 2007/138/CE


  Contingent anual de la 1 iulie la 30 iunie

  Cantitate (tone)










  Număr contingent | Cod NC | Denumire (4) | Taxă aplicabilă | Cantitate anuală | Cantitate semestrială începând cu 1.1.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Unt natural | Scutire | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | «Skyr» | Scutire | 380 | 190 |

2.

Partea I.I se înlocuiește cu următorul text:

„I.I

Contingente tarifare în temeiul anexei II la Acordul cu Islanda aprobat prin Decizia 2007/138/CE

Contingent anual de la 1 iulie la 30 iunie

Cantitate (tone)

Număr contingent

Cod NC

Denumire (4)

Taxă aplicabilă

Cantitate anuală

Cantitate semestrială începând cu 1.1.2008

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Unt natural

Scutire

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

«Skyr»

Scutire

380

190

---

(1)  Un kilogram de produs = 1,22 kilograme de unt.

(2)  Fără a aduce atingere regulilor de interpretare a Nomenclaturii combinate, formularea denumirii produselor nu are decât valoare indicativă; aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește, în contextul prezentei anexe, în funcție de domeniul de aplicare a codurilor NC. În cazurile în care se menționează coduri ex NC, aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește pe baza codului NC și a denumirii corespunzătoare, luate în considerare împreună.

(3)  Se consideră că brânzeturile în cauză sunt prelucrate atunci când au fost prelucrate în produse care se încadrează la subpoziția 0406 30 din Nomenclatura combinată. Se aplică dispozițiile articolelor 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.”

(4)  Fără a aduce atingere regulilor de interpretare a Nomenclaturii combinate, formularea denumirii produselor nu are decât valoare indicativă, regimurile preferențiale fiind stabilite, în contextul prezentei anexe, de domeniul de aplicare a codurilor NC. În cazurile în care se menționează coduri ex NC, aplicabilitatea regimurilor preferențiale se stabilește pe baza codului NC și a denumirii corespunzătoare, luate în considerare împreună.

(5)  Cod NC supus modificării, în așteptarea confirmării privind clasificarea produsului.”

---

ANEXA II

„II.B

REGIMURI PREFERENȚIALE LA IMPORT — TURCIA

| Număr de ordine | Cod NC | Denumire (1) | Țara de origine | Taxa la import
  (în EUR/100 kg greutate netă fără indicații suplimentare) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0406 90 29 | Cașcaval | Turcia | 67,19 |
| 2 | 0406 90 50 | Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură sau în burduf din piele de oaie sau de capră | Turcia | 67,19 |
| 3 | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri, fabricat din lapte de oaie sau de bivoliță, în ambalaje de plastic sau altfel de ambalaje mai mici de 10 kg | Turcia | 67,19 |

Număr de ordine

Cod NC

Denumire (1)

Țara de origine

Taxa la import

(în EUR/100 kg greutate netă fără indicații suplimentare)

1

0406 90 29

Cașcaval

Turcia

67,19

2

0406 90 50

Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură sau în burduf din piele de oaie sau de capră

Turcia

67,19

3

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri, fabricat din lapte de oaie sau de bivoliță, în ambalaje de plastic sau altfel de ambalaje mai mici de 10 kg

Turcia

67,19

---

(1)  Fără a aduce atingere regulilor de interpretare a Nomenclaturii combinate, formularea denumirii produselor nu are decât valoare indicativă; aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește, în contextul prezentei anexe, în funcție de domeniul de aplicare a codurilor NC. În cazurile în care se menționează coduri ex NC, aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește pe baza codului NC și a denumirii corespunzătoare, luate în considerare împreună.”

1

---

ANEXA III

„4.

CONTINGENTE TARIFARE ÎN CONFORMITATE CU PROTOCOLUL NR. 1 LA DECIZIA NR. 1/98 A CONSILIULUI DE ASOCIERE CE-TURCIA

| Număr contingent | Cod NC | Denumire (1) | Țara de origine | Contingent anual de la 1 ianuarie la 31 decembrie
  (în tone) | Taxa la import
  (în EUR/100 kg greutate netă) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Cașcaval | Turcia | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură sau în burduf din piele de oaie sau de capră |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum Peyniri, fabricat din lapte de oaie sau de bivoliță, în ambalaje de plastic sau altfel de ambalaje mai mici de 10 kg |

Număr contingent

Cod NC

Denumire (1)

Țara de origine

Contingent anual de la 1 ianuarie la 31 decembrie

(în tone)

Taxa la import

(în EUR/100 kg greutate netă)

09.0243

0406 90 29

Cașcaval

Turcia

2 300

0

0406 90 50

Brânză din lapte de oaie sau de bivoliță, în recipiente conținând saramură sau în burduf din piele de oaie sau de capră

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum Peyniri, fabricat din lapte de oaie sau de bivoliță, în ambalaje de plastic sau altfel de ambalaje mai mici de 10 kg

---

(1)  Fără a aduce atingere regulilor de interpretare a Nomenclaturii combinate, formularea denumirii produselor nu are decât valoare indicativă; aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește, în contextul prezentei anexe, în funcție de domeniul de aplicare a codurilor NC. În cazurile în care se menționează coduri ex NC, aplicabilitatea regimului preferențial se stabilește pe baza codului NC și a denumirii corespunzătoare, luate în considerare împreună.”

1

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/13

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 1336/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de stabilire a unor măsuri excepționale cu caracter temporar pentru sectorul laptelui și al produselor lactate, sub forma devansării perioadei de intervenție publică pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 219 alineatul (1) coroborat cu articolul 228,

întrucât:

| (1) | La 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție la importul de anumite produse din Uniune către Rusia, printre care laptele și produsele lactate. Această interdicție a creat perturbări ale pieței însoțite de o scădere semnificativă a prețurilor ca urmare a faptului că o importantă piață de export a devenit, brusc, indisponibilă. |
| --- | --- |

(1)

La 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție la importul de anumite produse din Uniune către Rusia, printre care laptele și produsele lactate. Această interdicție a creat perturbări ale pieței însoțite de o scădere semnificativă a prețurilor ca urmare a faptului că o importantă piață de export a devenit, brusc, indisponibilă.

| (2) | Articolul 12 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede disponibilitatea unei intervenții publice pentru unt și pentru lapte praf degresat în perioada 1 martie-30 septembrie. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 12 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede disponibilitatea unei intervenții publice pentru unt și pentru lapte praf degresat în perioada 1 martie-30 septembrie.

| (3) | Prin urmare, a apărut o situație în care măsurile normale disponibile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 par a fi insuficiente pentru a combate perturbarea pieței. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, a apărut o situație în care măsurile normale disponibile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 par a fi insuficiente pentru a combate perturbarea pieței.

| (4) | Perioada de intervenție publică pentru unt și pentru lapte praf degresat a fost prelungită până la 31 decembrie 2014 prin Regulamentul delegat (UE) nr. 949/2014 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(4)

Perioada de intervenție publică pentru unt și pentru lapte praf degresat a fost prelungită până la 31 decembrie 2014 prin Regulamentul delegat (UE) nr. 949/2014 al Comisiei (2).

| (5) | Prețurile la unt și lapte praf degresat din Uniune au continuat să scadă, așteptându-se ca presiunea exercitată asupra lor să continue. |
| --- | --- |

(5)

Prețurile la unt și lapte praf degresat din Uniune au continuat să scadă, așteptându-se ca presiunea exercitată asupra lor să continue.

| (6) | Pentru a anticipa situația în care prețurile ar continua să scadă, iar perturbările pieței s-ar agrava, este esențial ca intervenția publică să fie disponibilă și după data de 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a anticipa situația în care prețurile ar continua să scadă, iar perturbările pieței s-ar agrava, este esențial ca intervenția publică să fie disponibilă și după data de 31 decembrie 2014.

| (7) | Prin urmare, este oportun să se fixeze începutul perioadei de achiziție prin intervenție pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015 la data de 1 ianuarie. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este oportun să se fixeze începutul perioadei de achiziție prin intervenție pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015 la data de 1 ianuarie.

| (8) | Pentru a avea un impact imediat asupra pieței și pentru a contribui la stabilizarea prețurilor, măsura temporară prevăzută în prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării acestuia, |
| --- | --- |

(8)

Pentru a avea un impact imediat asupra pieței și pentru a contribui la stabilizarea prețurilor, măsura temporară prevăzută în prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 12 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, intervenția publică pentru unt și pentru lapte praf degresat din 2015 este disponibilă de la 1 ianuarie până la 30 septembrie.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 949/2014 al Comisiei din 4 septembrie 2014 de stabilire a unor măsuri excepționale cu caracter temporar pentru sectorul laptelui și al produselor lactate, sub forma prelungirii perioadei de intervenție publică pentru unt și lapte praf degresat din 2014 (JO L 265, 5.9.2014, p. 21).

2

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1337/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de modificare a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 și (UE) nr. 948/2014 în ceea ce privește ultima zi de depunere a cererilor de ajutor pentru depozitarea privată a untului și a laptelui praf degresat

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 18 alineatul (2), articolul 20 literele (c), (f), (l), (m) și (n) și articolul 223 alineatul (3) litera (c),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole (2), în special articolul 4,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (3), în special articolul 62 alineatul (2) litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 (4) și (UE) nr. 948/2014 (5) ale Comisiei au deschis depozitarea privată pentru unt și, respectiv, pentru laptele praf degresat având în vedere în special situația dificilă de pe piață, care rezultă în principal din interdicția introdusă de guvernul rus asupra importurilor de produse lactate din Uniune către Rusia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 (4) și (UE) nr. 948/2014 (5) ale Comisiei au deschis depozitarea privată pentru unt și, respectiv, pentru laptele praf degresat având în vedere în special situația dificilă de pe piață, care rezultă în principal din interdicția introdusă de guvernul rus asupra importurilor de produse lactate din Uniune către Rusia.

| (2) | Aceste regulamente prevăd că pot fi depuse cereri de ajutor până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(2)

Aceste regulamente prevăd că pot fi depuse cereri de ajutor până la 31 decembrie 2014.

| (3) | Prețurile la unt și lapte praf degresat în Uniune s-au deteriorat în continuare, existând posibilitatea ca presiunea descendentă să se mențină. |
| --- | --- |

(3)

Prețurile la unt și lapte praf degresat în Uniune s-au deteriorat în continuare, existând posibilitatea ca presiunea descendentă să se mențină.

| (4) | Având în vedere actuala situație a pieței, este oportun să se extindă schemele de ajutor pentru depozitarea privată a untului și a laptelui praf degresat. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere actuala situație a pieței, este oportun să se extindă schemele de ajutor pentru depozitarea privată a untului și a laptelui praf degresat.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 947/2014

La articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 947/2014, data de „31 decembrie 2014” se înlocuiește cu data de „28 februarie 2015”.

Articolul 2

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 948/2014

La articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 948/2014, data de „31 decembrie 2014” se înlocuiește cu data de „28 februarie 2015”.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 346, 20.12.2013, p. 12.

2

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 947/2014 al Comisiei din 4 septembrie 2014 de deschidere a depozitării private pentru unt și de stabilire în avans a cuantumului ajutorului (JO L 265, 5.9.2014, p. 15).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 948/2014 al Comisiei din 4 septembrie 2014 de deschidere a depozitării private pentru laptele praf degresat și de stabilire în avans a cuantumului ajutorului (JO L 265, 5.9.2014, p. 18).

5

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1338/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 în ceea ce privește prelungirea unei derogări de la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 în ceea ce privește definiția conceptului de „produse originare” folosit în cadrul sistemului de preferințe tarifare generalizate, pentru a ține seama de situația specială din Capul Verde în ceea ce privește exporturile anumitor produse pescărești către Uniunea Europeană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (1), în special articolul 247,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (2), în special articolul 89 alineatul (1) litera (b),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 815/2008 al Comisiei (3), Capului Verde i-a fost acordată o derogare de la regulile de origine prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 (4), Comisia a acordat Capului Verde o nouă derogare de la respectivele reguli de origine. Această derogare expiră la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 815/2008 al Comisiei (3), Capului Verde i-a fost acordată o derogare de la regulile de origine prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2454/93. Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 (4), Comisia a acordat Capului Verde o nouă derogare de la respectivele reguli de origine. Această derogare expiră la 31 decembrie 2014.

| (2) | Prin scrisoarea din data de 4 iunie 2014, Capul Verde a prezentat o cerere de prelungire a derogării respective pentru o perioadă nedeterminată începând cu 1 ianuarie 2015 și până la expirarea protocolului (care urmează a fi publicat) dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului aflat în prezent în vigoare între cele două părți sau până la data aplicării normelor de origine în temeiul unui viitor acord de parteneriat economic între Uniune și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest, în funcție de evenimentul care are loc ultimul. Cererea se referă la un volum anual de 2 500 de tone pentru preparatele sau conservele de fileuri de macrou și de 875 de tone pentru preparatele sau conservele de melvă sau ton negru fileuri. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din data de 4 iunie 2014, Capul Verde a prezentat o cerere de prelungire a derogării respective pentru o perioadă nedeterminată începând cu 1 ianuarie 2015 și până la expirarea protocolului (care urmează a fi publicat) dintre Uniunea Europeană și Republica Capului Verde de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului aflat în prezent în vigoare între cele două părți sau până la data aplicării normelor de origine în temeiul unui viitor acord de parteneriat economic între Uniune și Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest, în funcție de evenimentul care are loc ultimul. Cererea se referă la un volum anual de 2 500 de tone pentru preparatele sau conservele de fileuri de macrou și de 875 de tone pentru preparatele sau conservele de melvă sau ton negru fileuri.

| (3) | Începând din 2008, cantitățile totale anuale acordate Capului Verde în temeiul derogării au contribuit semnificativ la îmbunătățirea situației sectorului de prelucrare a peștelui din Capul Verde. Cantitățile respective au condus, de asemenea, într-o anumită măsură, la revitalizarea flotei artizanale a Capului Verde, care are o importanță vitală pentru această țară. Totuși, pentru revitalizarea completă a flotei Capului Verde, așa cum s-a preconizat, este nevoie ca industria de prelucrare a peștelui din Capul Verde să primească în continuare suficiente materii prime originare. |
| --- | --- |

(3)

Începând din 2008, cantitățile totale anuale acordate Capului Verde în temeiul derogării au contribuit semnificativ la îmbunătățirea situației sectorului de prelucrare a peștelui din Capul Verde. Cantitățile respective au condus, de asemenea, într-o anumită măsură, la revitalizarea flotei artizanale a Capului Verde, care are o importanță vitală pentru această țară. Totuși, pentru revitalizarea completă a flotei Capului Verde, așa cum s-a preconizat, este nevoie ca industria de prelucrare a peștelui din Capul Verde să primească în continuare suficiente materii prime originare.

| (4) | Cererea demonstrează că, în absența derogării, capacitatea industriei de prelucrare a peștelui din Capul Verde de a exporta în continuare către Uniune ar fi afectată semnificativ, ceea ce ar putea împiedica dezvoltarea viitoare a flotei Capului Verde în ceea ce privește ambarcațiunile mici de pescuit pești pelagici. |
| --- | --- |

(4)

Cererea demonstrează că, în absența derogării, capacitatea industriei de prelucrare a peștelui din Capul Verde de a exporta în continuare către Uniune ar fi afectată semnificativ, ceea ce ar putea împiedica dezvoltarea viitoare a flotei Capului Verde în ceea ce privește ambarcațiunile mici de pescuit pești pelagici.

| (5) | Este necesară o perioadă suplimentară pentru a consolida rezultatele obținute deja de Capul Verde în eforturile sale de a-și revitaliza flota locală de pescuit. Derogarea ar trebui să îi acorde Capului Verde suficient timp pentru a se pregăti în vederea respectării normelor privind obținerea originii preferențiale. |
| --- | --- |

(5)

Este necesară o perioadă suplimentară pentru a consolida rezultatele obținute deja de Capul Verde în eforturile sale de a-și revitaliza flota locală de pescuit. Derogarea ar trebui să îi acorde Capului Verde suficient timp pentru a se pregăti în vederea respectării normelor privind obținerea originii preferențiale.

| (6) | Având în vedere caracterul temporar al derogărilor acordate în ceea ce privește definiția conceptului de „produse originare”, nu este posibilă acordarea unei derogări pe o perioadă nedeterminată, conform cererii Capului Verde. Derogarea ar trebui acordată totuși pentru o perioadă de doi ani în ceea ce privește cantitățile anuale de 2 500 de tone pentru preparatele sau conservele de fileuri de macrou și de 875 de tone pentru preparatele sau conservele de melvă sau ton negru fileuri, pentru a permite Capului Verde să se conformeze normelor. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere caracterul temporar al derogărilor acordate în ceea ce privește definiția conceptului de „produse originare”, nu este posibilă acordarea unei derogări pe o perioadă nedeterminată, conform cererii Capului Verde. Derogarea ar trebui acordată totuși pentru o perioadă de doi ani în ceea ce privește cantitățile anuale de 2 500 de tone pentru preparatele sau conservele de fileuri de macrou și de 875 de tone pentru preparatele sau conservele de melvă sau ton negru fileuri, pentru a permite Capului Verde să se conformeze normelor.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 2
  Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor exportate din Capul Verde și declarate pentru a fi puse în liberă circulație în Uniune în cursul perioadelor 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011, 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012, 1 ianuarie 2013-31 decembrie 2013, 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2014, 1 ianuarie 2015-31 decembrie 2015 și 1 ianuarie 2016-31 decembrie 2016, în limita cantităților enumerate în anexă, în cazul în care condițiile specificate la articolul 74 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 sunt respectate.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor exportate din Capul Verde și declarate pentru a fi puse în liberă circulație în Uniune în cursul perioadelor 1 ianuarie 2011-31 decembrie 2011, 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012, 1 ianuarie 2013-31 decembrie 2013, 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2014, 1 ianuarie 2015-31 decembrie 2015 și 1 ianuarie 2016-31 decembrie 2016, în limita cantităților enumerate în anexă, în cazul în care condițiile specificate la articolul 74 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 sunt respectate.”

| 2. | Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

1

(2)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 815/2008 al Comisiei din 14 august 2008 privind acordarea unei derogări de la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 în ceea ce privește definiția conceptului de produse originare folosit în cadrul sistemului de preferințe tarifare generalizate, pentru a ține seama de situația specială din Capul Verde în ceea ce privește exporturile anumitor produse pescărești către Comunitate (JO L 220, 15.8.2008, p. 11).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 439/2011 al Comisiei din 6 mai 2011 privind acordarea unei derogări de la Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 în ceea ce privește definiția conceptului de „produse originare” folosit în cadrul sistemului de preferințe tarifare generalizate, pentru a ține seama de situația specială din Capul Verde în ceea ce privește exporturile anumitor produse pescărești către Uniunea Europeană (JO L 119, 7.5.2011, p. 1).

4

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Cod NC | | Descrierea mărfurilor | Perioade | Cantitate (greutate netă în tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Preparate sau conserve de fileuri de macrou (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) | 1.1.2011-31.12.2011
  1.1.2012-31.12.2012
  1.1.2013-31.12.2013
  1.1.2014-31.12.2014
  1.1.2015-31.12.2015
  1.1.2016-31.12.2016 | 2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500 |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | Preparate sau conserve de fileuri de melvă sau ton negru (Auxis thazard, Auxis rochei) | 1.1.2011-31.12.2011
  1.1.2012-31.12.2012
  1.1.2013-31.12.2013
  1.1.2014-31.12.2014
  1.1.2015-31.12.2015
  1.1.2016-31.12.2016 | 875
  875
  875
  875
  875
  875 |

Nr. de ordine

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Perioade

Cantitate (greutate netă în tone)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Preparate sau conserve de fileuri de macrou (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)

1.1.2011-31.12.2011

1.1.2012-31.12.2012

1.1.2013-31.12.2013

1.1.2014-31.12.2014

1.1.2015-31.12.2015

1.1.2016-31.12.2016

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

09.1648

ex 1604 19 97

Preparate sau conserve de fileuri de melvă sau ton negru (Auxis thazard, Auxis rochei)

1.1.2011-31.12.2011

1.1.2012-31.12.2012

1.1.2013-31.12.2013

1.1.2014-31.12.2014

1.1.2015-31.12.2015

1.1.2016-31.12.2016

875

875

875

875

875

875

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/20

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1332/2014 AL COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/22

---

DIRECTIVA DELEGATĂ 2014/109/UE A COMISIEI

din 10 octombrie 2014

de modificare a anexei II la Directiva 2014/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului prin stabilirea galeriei de avertismente ilustrate care trebuie utilizate pe produsele din tutun

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea produselor din tutun și a produselor conexe și de abrogare a Directivei 2001/37/CE (1), în special articolul 10 alineatul (3) litera (b),

întrucât:

| (1) | Articolul 10 din Directiva 2014/40/UE prevede că fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun pentru fumat trebuie să poarte avertismente de sănătate combinate, cu excepția cazului în care beneficiază de scutire în conformitate cu articolul 11. Avertismentele de sănătate combinate ar trebui să conțină, printre altele, unul dintre avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I și o fotografie color corespunzătoare specificată în galeria de imagini din anexa II. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 10 din Directiva 2014/40/UE prevede că fiecare pachet unitar și orice ambalaj exterior al produselor din tutun pentru fumat trebuie să poarte avertismente de sănătate combinate, cu excepția cazului în care beneficiază de scutire în conformitate cu articolul 11. Avertismentele de sănătate combinate ar trebui să conțină, printre altele, unul dintre avertismentele scrise cuprinse în lista din anexa I și o fotografie color corespunzătoare specificată în galeria de imagini din anexa II.

| (2) | De asemenea, Directiva 2014/40/UE împuternicește Comisia să adopte acte delegate pentru a stabili și a adapta galeria de imagini de la anexa II, ținându-se seama de progresele științifice și de evoluțiile pieței. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, Directiva 2014/40/UE împuternicește Comisia să adopte acte delegate pentru a stabili și a adapta galeria de imagini de la anexa II, ținându-se seama de progresele științifice și de evoluțiile pieței.

| (3) | Prin urmare, anexa II la Directiva 2014/40/UE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa II la Directiva 2014/40/UE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa II la Directiva 2014/40/UE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la 20 mai 2016. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică aceste acte de la 20 mai 2016.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 127, 29.4.2014, p. 1.

1

---

ANEXĂ

„ANEXA II

Galerie de imagini (de avertismente de sănătate combinate)

[menționate la articolul 10 alineatul (1)]

Setul 1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Setul 2

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Setul 3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | ” |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

DECIZII

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/28

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 4 decembrie 2014

privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Letonia

(2014/911/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 25,

având în vedere Decizia 2008/616/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI (2), în special articolul 20 și capitolul 4 din anexă,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organelor, ale oficiilor și ale agențiilor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea lor ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Protocolul privind dispozițiile tranzitorii anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, actele instituțiilor, ale organelor, ale oficiilor și ale agențiilor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona continuă să producă efecte juridice până la abrogarea, anularea sau modificarea lor ca urmare a punerii în aplicare a tratatelor.

| (2) | În consecință, se aplică articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie. |
| --- | --- |

(2)

În consecință, se aplică articolul 25 din Decizia 2008/615/JAI, iar Consiliul trebuie să decidă în unanimitate dacă statele membre au pus în aplicare dispozițiile capitolului 6 din respectiva decizie.

| (3) | Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI dispune că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 20 din Decizia 2008/616/JAI dispune că deciziile menționate la articolul 25 alineatul (2) din Decizia 2008/615/JAI se adoptă în temeiul unui raport de evaluare bazat pe un chestionar. În ceea ce privește schimbul automatizat de date în conformitate cu capitolul 2 din Decizia 2008/615/JAI, raportul de evaluare se bazează pe o vizită de evaluare și pe un test-pilot.

| (4) | În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și trebuie să fie completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu capitolul 4 punctul 1.1 din anexa la Decizia 2008/616/JAI, chestionarul elaborat de grupul de lucru competent al Consiliului se aplică fiecăruia dintre schimburile automatizate de date și trebuie să fie completat de un stat membru de îndată ce acesta consideră că îndeplinește condițiile pentru schimbul de date din categoria de date relevantă.

| (5) | Letonia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date dactiloscopice. |
| --- | --- |

(5)

Letonia a completat chestionarul privind protecția datelor și chestionarul referitor la schimbul de date dactiloscopice.

| (6) | Letonia a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Austria. |
| --- | --- |

(6)

Letonia a derulat cu succes un test-pilot împreună cu Austria.

| (7) | A fost efectuată o vizită de evaluare în Letonia și echipa de evaluare austriacă a elaborat un raport privind vizita de evaluare respectivă, care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului. |
| --- | --- |

(7)

A fost efectuată o vizită de evaluare în Letonia și echipa de evaluare austriacă a elaborat un raport privind vizita de evaluare respectivă, care a fost transmis grupului de lucru competent al Consiliului.

| (8) | A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitor la schimbul de date dactiloscopice, |
| --- | --- |

(8)

A fost prezentat Consiliului un raport de evaluare global, care sintetizează rezultatele chestionarului, ale vizitei de evaluare și ale testului-pilot referitor la schimbul de date dactiloscopice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În scopul căutării automatizate a datelor dactiloscopice, Letonia a pus în aplicare pe deplin dispozițiile generale privind protecția datelor din capitolul 6 din Decizia 2008/615/JAI și poate primi și furniza date cu caracter personal în temeiul articolului 9 din respectiva decizie începând cu data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

A. ORLANDO

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.

2

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/30

---

DECIZIA 2104/912/PESC A CONSILIULUI

din 15 decembrie 2014

de sprijinire a activităților de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM) pentru reducerea riscului de comerț ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor (SALW) și muniția aferentă în regiunea Sahel

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 15 și 16 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor (SALW), precum și de muniție aferentă. În strategia respectivă, Consiliul European recunoaște că abundența stocurilor de SALW și muniție aferentă facilitează accesul civililor, al infractorilor, al teroriștilor și al luptătorilor la aceste arme în egală măsură și subliniază necesitatea urmăririi unor acțiuni preventive de combatere a furnizării ilegale și a cererii de arme convenționale. De asemenea, strategia evidențiază Africa drept continentul cel mai afectat de impactul conflictelor interne agravat de afluxul destabilizator de SALW. |
| --- | --- |

(1)

La 15 și 16 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor (SALW), precum și de muniție aferentă. În strategia respectivă, Consiliul European recunoaște că abundența stocurilor de SALW și muniție aferentă facilitează accesul civililor, al infractorilor, al teroriștilor și al luptătorilor la aceste arme în egală măsură și subliniază necesitatea urmăririi unor acțiuni preventive de combatere a furnizării ilegale și a cererii de arme convenționale. De asemenea, strategia evidențiază Africa drept continentul cel mai afectat de impactul conflictelor interne agravat de afluxul destabilizator de SALW.

| (2) | La 21 martie 2011, Consiliul a aprobat Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel, care oferă un cadru integrat pentru angajamentul Uniunii în regiunea Sahel. Una dintre cele patru linii de acțiune ale strategiei urmărește consolidarea capacităților în sectoarele securității, aplicării legii și statului de drept în această regiune pentru a lupta împotriva amenințărilor și pentru a gestiona terorismul și criminalitatea organizată într-un mod mai eficient și specializat și coroborarea acestora cu măsuri de bună guvernanță. |
| --- | --- |

(2)

La 21 martie 2011, Consiliul a aprobat Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel, care oferă un cadru integrat pentru angajamentul Uniunii în regiunea Sahel. Una dintre cele patru linii de acțiune ale strategiei urmărește consolidarea capacităților în sectoarele securității, aplicării legii și statului de drept în această regiune pentru a lupta împotriva amenințărilor și pentru a gestiona terorismul și criminalitatea organizată într-un mod mai eficient și specializat și coroborarea acestora cu măsuri de bună guvernanță.

| (3) | La 14 iunie 2006, la Abuja, Nigeria, statele membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) au adoptat Convenția ECOWAS privind armele de calibru mic și armamentul ușor, munițiile aferente și alte materiale conexe, care a intrat în vigoare la 29 septembrie 2009. La 30 aprilie 2010, la Kinshasa, Republica Democratică Congo, statele membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa Centrală (ECCAS) și Republica Rwanda au adoptat o convenție a Africii Centrale pentru controlul armelor de calibru mic și a armamentului ușor, al munițiilor aferente, al pieselor și componentelor care pot fi utilizate pentru fabricarea, repararea sau asamblarea lor. În ambele convenții, statele semnatare s-au angajat, printre altele, să ia măsurile necesare pentru a asigura gestionarea, depozitarea și securitatea, în condiții de siguranță și eficacitate, ale stocurilor lor naționale de SALW, în conformitate cu standardele și procedurile corespunzătoare. |
| --- | --- |

(3)

La 14 iunie 2006, la Abuja, Nigeria, statele membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) au adoptat Convenția ECOWAS privind armele de calibru mic și armamentul ușor, munițiile aferente și alte materiale conexe, care a intrat în vigoare la 29 septembrie 2009. La 30 aprilie 2010, la Kinshasa, Republica Democratică Congo, statele membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa Centrală (ECCAS) și Republica Rwanda au adoptat o convenție a Africii Centrale pentru controlul armelor de calibru mic și a armamentului ușor, al munițiilor aferente, al pieselor și componentelor care pot fi utilizate pentru fabricarea, repararea sau asamblarea lor. În ambele convenții, statele semnatare s-au angajat, printre altele, să ia măsurile necesare pentru a asigura gestionarea, depozitarea și securitatea, în condiții de siguranță și eficacitate, ale stocurilor lor naționale de SALW, în conformitate cu standardele și procedurile corespunzătoare.

| (4) | Burkina Faso, Mali și Nigeria au ratificat Tratatul privind comerțul cu arme, la fel ca și 23 de state membre, iar Ciad, Mauritania, și Niger au semnat tratatul. Articolul 16 alineatul (1) din Tratatul privind comerțul cu arme prevede că la punerea în aplicare a tratatului, fiecare stat parte poate solicita asistență, inclusiv asistență juridică sau legislativă, consolidarea capacității instituționale și asistență tehnică, materială sau financiară. Respectiva asistență poate include programe de gestionare a stocurilor, de dezarmare, demobilizare și reintegrare, legislație model și practici eficace de punere în aplicare. Fiecare stat parte în măsură să facă acest lucru oferă asistență, la cerere. |
| --- | --- |

(4)

Burkina Faso, Mali și Nigeria au ratificat Tratatul privind comerțul cu arme, la fel ca și 23 de state membre, iar Ciad, Mauritania, și Niger au semnat tratatul. Articolul 16 alineatul (1) din Tratatul privind comerțul cu arme prevede că la punerea în aplicare a tratatului, fiecare stat parte poate solicita asistență, inclusiv asistență juridică sau legislativă, consolidarea capacității instituționale și asistență tehnică, materială sau financiară. Respectiva asistență poate include programe de gestionare a stocurilor, de dezarmare, demobilizare și reintegrare, legislație model și practici eficace de punere în aplicare. Fiecare stat parte în măsură să facă acest lucru oferă asistență, la cerere.

| (5) | Burkina Faso, Mali, Mauritania și Nigeria sunt state părți la Protocolul împotriva fabricării și traficului ilegale de arme de foc, piese și componente ale acestora, precum și de muniții, care completează Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (denumit în continuare „Protocolul privind armele de foc”). |
| --- | --- |

(5)

Burkina Faso, Mali, Mauritania și Nigeria sunt state părți la Protocolul împotriva fabricării și traficului ilegale de arme de foc, piese și componente ale acestora, precum și de muniții, care completează Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (denumit în continuare „Protocolul privind armele de foc”).

| (6) | Toate statele membre ale ONU s-au angajat la punerea efectivă în aplicare a Programului de acțiune al ONU pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor sub toate aspectele sale (denumit în continuare „Programul de acțiune al ONU”), precum și a Instrumentului internațional care permite statelor să identifice și să urmărească, în mod rapid și fiabil, armamentul ușor și armele de calibru mic ilicite. |
| --- | --- |

(6)

Toate statele membre ale ONU s-au angajat la punerea efectivă în aplicare a Programului de acțiune al ONU pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor sub toate aspectele sale (denumit în continuare „Programul de acțiune al ONU”), precum și a Instrumentului internațional care permite statelor să identifice și să urmărească, în mod rapid și fiabil, armamentul ușor și armele de calibru mic ilicite.

| (7) | La cea de-a cincea reuniune bienală a statelor pentru a examina punerea în aplicare a programului de acțiune al ONU (New York, 16-20 iunie 2014), toate statele membre ale ONU au reiterat faptul că buna gestionare a stocurilor de SALW, în special în situații de conflict și post-conflict, este esențială pentru prevenirea accidentelor și reducerea riscului de deturnare către comerțul ilicit, grupări armate ilegale, teroriști și alți beneficiari neautorizați. Statele membre ale ONU au făcut apel la consolidarea cooperării și asistenței internaționale și regionale privind aspectele legate de securitatea fizică și gestionarea stocurilor și s-au angajat să profite, dacă este fezabil, de evoluțiile tehnologice pentru a consolida gestionarea stocurilor, inclusiv măsurile de securitate fizică. |
| --- | --- |

(7)

La cea de-a cincea reuniune bienală a statelor pentru a examina punerea în aplicare a programului de acțiune al ONU (New York, 16-20 iunie 2014), toate statele membre ale ONU au reiterat faptul că buna gestionare a stocurilor de SALW, în special în situații de conflict și post-conflict, este esențială pentru prevenirea accidentelor și reducerea riscului de deturnare către comerțul ilicit, grupări armate ilegale, teroriști și alți beneficiari neautorizați. Statele membre ale ONU au făcut apel la consolidarea cooperării și asistenței internaționale și regionale privind aspectele legate de securitatea fizică și gestionarea stocurilor și s-au angajat să profite, dacă este fezabil, de evoluțiile tehnologice pentru a consolida gestionarea stocurilor, inclusiv măsurile de securitate fizică.

| (8) | Revolta populară din Libia din februarie 2011 și conflictul armat care a urmat, precum și crizele politice și de securitate din Mali din 2012 au ilustrat modul în care actorii nestatali, inclusiv teroriștii, pot profita de stocurile aflate în proprietatea statului, securizate și gestionate în mod necorespunzător, pentru deturnarea SALW și a muniției aferente, în detrimentul păcii și securității. În contextul sporirii activității actorilor nestatali în regiunea Sahel, inclusiv în nordul Nigeriei, îmbunătățirea securității armelor și munițiilor în statele din Sahel a devenit o prioritate. |
| --- | --- |

(8)

Revolta populară din Libia din februarie 2011 și conflictul armat care a urmat, precum și crizele politice și de securitate din Mali din 2012 au ilustrat modul în care actorii nestatali, inclusiv teroriștii, pot profita de stocurile aflate în proprietatea statului, securizate și gestionate în mod necorespunzător, pentru deturnarea SALW și a muniției aferente, în detrimentul păcii și securității. În contextul sporirii activității actorilor nestatali în regiunea Sahel, inclusiv în nordul Nigeriei, îmbunătățirea securității armelor și munițiilor în statele din Sahel a devenit o prioritate.

| (9) | Centrul regional al Organizației Națiunilor Unite pentru pace și dezarmare în Africa (UNREC), care face parte din Biroul pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA), are o îndelungată experiență în sprijinirea statelor din Sahel și a societății civile în punerea în aplicare a instrumentelor internaționale și regionale privind controlul SALW, conform mandatului primit din partea Adunării Generale a ONU (Rezoluția 40/151 G, 16 decembrie 1985). |
| --- | --- |

(9)

Centrul regional al Organizației Națiunilor Unite pentru pace și dezarmare în Africa (UNREC), care face parte din Biroul pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA), are o îndelungată experiență în sprijinirea statelor din Sahel și a societății civile în punerea în aplicare a instrumentelor internaționale și regionale privind controlul SALW, conform mandatului primit din partea Adunării Generale a ONU (Rezoluția 40/151 G, 16 decembrie 1985).

| (10) | Începând din 2013, Misiunea multidimensională integrată a ONU pentru stabilizarea situației din Mali (MINUSMA), prin intermediul Serviciului acțiunii de luptă împotriva minelor din cadrul Națiunilor Unite (UNMAS), a oferit asistență autorităților maliene în acțiuni împotriva minelor și în gestionarea armelor și munițiilor, în conformitate cu Rezoluțiile 2100(2013) și 2164(2014) ale Consiliului de Securitate al ONU. |
| --- | --- |

(10)

Începând din 2013, Misiunea multidimensională integrată a ONU pentru stabilizarea situației din Mali (MINUSMA), prin intermediul Serviciului acțiunii de luptă împotriva minelor din cadrul Națiunilor Unite (UNMAS), a oferit asistență autorităților maliene în acțiuni împotriva minelor și în gestionarea armelor și munițiilor, în conformitate cu Rezoluțiile 2100(2013) și 2164(2014) ale Consiliului de Securitate al ONU.

| (11) | Organizația neguvernamentală Grupul consultativ în materie de mine (MAG) a început recent un proiect regional care abordează chestiuni urgente privind securitatea și gestionarea armelor și munițiilor convenționale în țările vizate din regiunea Sahel-Maghreb. |
| --- | --- |

(11)

Organizația neguvernamentală Grupul consultativ în materie de mine (MAG) a început recent un proiect regional care abordează chestiuni urgente privind securitatea și gestionarea armelor și munițiilor convenționale în țările vizate din regiunea Sahel-Maghreb.

| (12) | În temeiul Deciziei 2011/428/PESC a Consiliului (1), Uniunea a finanțat, printre altele, furnizarea de echipament de marcare agențiilor de aplicare a legii în mai multe state din Africa de Vest, precum și formarea cu privire la Instrumentul internațional de urmărire și la Orientările tehnice internaționale privind muniția. |
| --- | --- |

(12)

În temeiul Deciziei 2011/428/PESC a Consiliului (1), Uniunea a finanțat, printre altele, furnizarea de echipament de marcare agențiilor de aplicare a legii în mai multe state din Africa de Vest, precum și formarea cu privire la Instrumentul internațional de urmărire și la Orientările tehnice internaționale privind muniția.

| (13) | În temeiul Deciziei 2013/320/PESC a Consiliului (2), Uniunea sprijină măsurile vizând garantarea eficienței securității fizice și a gestionării stocurilor (PSSM) pentru arsenalele de arme libiene, în vederea reducerii riscurilor reprezentate de răspândirea ilicită de SALW și muniție aferentă pentru securitatea Libiei și a țărilor sale vecine, inclusiv din Sahel. |
| --- | --- |

(13)

În temeiul Deciziei 2013/320/PESC a Consiliului (2), Uniunea sprijină măsurile vizând garantarea eficienței securității fizice și a gestionării stocurilor (PSSM) pentru arsenalele de arme libiene, în vederea reducerii riscurilor reprezentate de răspândirea ilicită de SALW și muniție aferentă pentru securitatea Libiei și a țărilor sale vecine, inclusiv din Sahel.

| (14) | În temeiul Deciziei 2013/698/PESC a Consiliului (3), Uniunea sprijină instituirea unui mecanism global de raportare privind SALW ilicite și alte arme și muniții convenționale („iTrace”), în special pe baza unor activități de cercetare pe teren privind SALW și muniția care circulă în zonele afectate de conflict, inclusiv în Africa. |
| --- | --- |

(14)

În temeiul Deciziei 2013/698/PESC a Consiliului (3), Uniunea sprijină instituirea unui mecanism global de raportare privind SALW ilicite și alte arme și muniții convenționale („iTrace”), în special pe baza unor activități de cercetare pe teren privind SALW și muniția care circulă în zonele afectate de conflict, inclusiv în Africa.

| (15) | În cadrul politicii sale de securitate și apărare comune, Uniunea a lansat trei acțiuni în regiunea Sahel și anume, în primul rând EUCAP Sahel Niger, care a început la 8 august 2012, pentru a sprijini lupta împotriva criminalității organizate și a terorismului în Niger; în al doilea rând, Misiunea Uniunii Europene de instruire în Mali, care a început la 18 februarie 2013, pentru a contribui la restructurarea și reorganizarea forțelor armate maliene prin instruire și consiliere; și, în al treilea rând, EUCAP Sahel Mali, care a fost lansată la 15 aprilie 2014, pentru a oferi consiliere strategică și instruire pentru forțele de securitate internă din Mali. |
| --- | --- |

(15)

În cadrul politicii sale de securitate și apărare comune, Uniunea a lansat trei acțiuni în regiunea Sahel și anume, în primul rând EUCAP Sahel Niger, care a început la 8 august 2012, pentru a sprijini lupta împotriva criminalității organizate și a terorismului în Niger; în al doilea rând, Misiunea Uniunii Europene de instruire în Mali, care a început la 18 februarie 2013, pentru a contribui la restructurarea și reorganizarea forțelor armate maliene prin instruire și consiliere; și, în al treilea rând, EUCAP Sahel Mali, care a fost lansată la 15 aprilie 2014, pentru a oferi consiliere strategică și instruire pentru forțele de securitate internă din Mali.

| (16) | În temeiul Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace, începând din 2011, Uniunea sprijină Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate în eforturile sale de promovare a ratificării și punerii în aplicare a Protocolului privind armele de foc, în special în Africa de Vest. În temeiul aceluiași instrument, începând din 2010, Uniunea oferă sprijin financiar Centrului regional pentru armele de calibru mic (RECSA) din regiunea Marilor Lacuri, Cornul Africii și statele învecinate, cu sediul la Nairobi, |
| --- | --- |

(16)

În temeiul Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace, începând din 2011, Uniunea sprijină Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate în eforturile sale de promovare a ratificării și punerii în aplicare a Protocolului privind armele de foc, în special în Africa de Vest. În temeiul aceluiași instrument, începând din 2010, Uniunea oferă sprijin financiar Centrului regional pentru armele de calibru mic (RECSA) din regiunea Marilor Lacuri, Cornul Africii și statele învecinate, cu sediul la Nairobi,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Uniunea contribuie la securitatea și stabilitatea din regiunea Sahel oferind asistență statelor din această regiune pentru a preveni deturnarea și traficul ilicit de SALW și muniție aferentă aflate în proprietatea statului prin îmbunătățirea securității fizice a acestora și a gestionării stocurilor (PSSM).

(2)   Activitățile care urmează a fi sprijinite de Uniune au următoarele obiective specifice:

| (a) | să genereze angajamentul politic necesar pentru consolidarea procedurilor PSSM și să promoveze cooperarea regională și schimbul de cunoștințe; |
| --- | --- |

(a)

să genereze angajamentul politic necesar pentru consolidarea procedurilor PSSM și să promoveze cooperarea regională și schimbul de cunoștințe;

| (b) | să sprijine țările vizate în dezvoltarea unei legislații, a unor proceduri administrative și a unor proceduri standard de operare (PSO) practice actualizate drept bază a unei PSSM consolidate, în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine țările vizate în dezvoltarea unei legislații, a unor proceduri administrative și a unor proceduri standard de operare (PSO) practice actualizate drept bază a unei PSSM consolidate, în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici;

| (c) | să sprijine în mod direct punerea în aplicare a activităților de gestionare și securitate a stocurilor, inclusiv prin reabilitarea spațiilor de depozitare, distrugerea SALW excedentare, învechite sau ilicite și testarea noilor tehnologii. |
| --- | --- |

(c)

să sprijine în mod direct punerea în aplicare a activităților de gestionare și securitate a stocurilor, inclusiv prin reabilitarea spațiilor de depozitare, distrugerea SALW excedentare, învechite sau ilicite și testarea noilor tehnologii.

În anexă figurează o descriere detaliată a acestor activități.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Punerea în aplicare la nivel tehnic a activităților menționate la articolul 1 alineatul (2) este realizată de UNODA prin intermediul UNREC. UNODA îndeplinește aceste sarcini sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant. În acest scop, Înaltul Reprezentant va încheia acordurile necesare cu UNODA.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a activităților menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 3 561 257,06 EUR. Bugetul total estimativ pentru proiect în ansamblul său este de 4 129 393,06 EUR și se asigură prin cofinanțare.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele Uniunii aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează punerea în aplicare corespunzătoare a contribuției Uniunii menționate la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu UNODA. Acordul stipulează faptul că UNODA trebuie să asigure o vizibilitate adecvată a contribuției Uniunii în raport cu dimensiunea acestei contribuții.

(4)   Comisia depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alinatul (3) cât mai curând posibil după 15 decembrie 2014. Aceasta informează Consiliul și Înaltul Reprezentant cu privire la orice dificultăți care intervin în cursul procesului și cu privire la data încheierii acordului de finanțare, în termen de două săptămâni de la semnare.

Articolul 4

(1)   Înaltul Reprezentant raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte periodice care urmează a fi pregătite de UNODA. Aceste rapoarte stau la baza evaluării efectuate de Consiliu.

(2)   Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a activităților menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   Prezenta decizie expiră după 42 de luni de la data încheierii acordului de finanțare relevant menționat la articolul 3 alineatul (3) sau după șase luni de la data adoptării dacă în termenul menționat nu a fost încheiat niciun acord de finanțare.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia 2011/428/PESC a Consiliului din 18 iulie 2011 de sprijinire a activităților Biroului pentru probleme de dezarmare al Organizației Națiunilor Unite în vederea punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor sub toate aspectele sale (JO L 188, 19.7.2011, p. 37).

1

(2)  Decizia 2013/320/PESC a Consiliului din 24 iunie 2013 de sprijinire a activităților de securitate fizică și gestionare a stocurilor pentru reducerea riscului de comerț ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor (SALW) și muniția aferentă în Libia și în regiunea acesteia (JO L 173, 26.6.2013, p. 54).

2

(3)  Decizia 2013/698/PESC a Consiliului din 25 noiembrie 2013 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea (JO L 320, 30.11.2013, p. 34).

3

---

ANEXĂ

Activități de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM) pentru reducerea riscului de comerț ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor (SALW) și muniția aferentă în regiunea Sahel

1.   Context și justificare pentru sprijinul PESC

1.1.   Context

Lipsa PSSM în condiții de eficiență, în conformitate cu standardele internaționale, în depozitele de arme și muniții convenționale existente în Sahel a fost recunoscută drept reprezentând o provocare majoră pentru pacea și securitatea din regiune și nu numai. În ultimii ani, o serie de stocuri aflate în proprietatea statului din Libia și Mali au fost jefuite de către actori nestatali înarmați, inclusiv grupări teroriste. Există un risc concret ca o situație similară să apară în anumite părți din Burkina Faso, Ciad, Mauritania, Niger și Nigeria, întrucât o serie de grupări înarmate și grupări teroriste își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier și sunt implicate în comerțul ilicit cu SALW. PSSM necorespunzătoare ale armelor și munițiilor sporesc riscul de deturnare — inclusiv prin furt și atac — către piața ilicită, precum și exploziile neplanificate la depozitele de muniții. Aceasta ar putea duce la o acumulare cu caracter destabilizator și trafic de SALW care ar afecta pacea și securitatea la nivel național, regional și internațional.

Această amenințare este, de asemenea, recunoscută în cadrul Strategiei integrate a Organizației Națiunilor Unite pentru Sahel, care consideră că este necesar să se minimizeze riscul deturnării de SALW către actori nestatali, sporind securitatea stocurilor existente și, dacă este necesar, relocându-le, precum și distrugând SALW și munițiile excedentare sau ilicite. Acest lucru poate fi realizat prin punerea în aplicare eficientă a Programului de acțiune al ONU privind comerțul ilicit cu SALW și a Instrumentului internațional de urmărire care utilizează standardele internaționale pentru controlul armelor de calibru mic (ISACS), precum și a Orientărilor tehnice internaționale privind muniția (IATG) elaborate în cadrul Organizației Națiunilor Unite.

1.2.   Justificare

În limitele mandatului său în temeiul Rezoluției 40/151 G a Adunării Generale a ONU, Centrul regional al Organizației Națiunilor Unite pentru pace și dezarmare în Africa (UNREC), reprezentând prezența regională africană a Biroului ONU pentru probleme de dezarmare (UNODA), se află în poziția unică de a sprijini și a consolida capacitatea și capabilitatea statelor din Sahel de a utiliza eficient aceste standarde și bune practici, controlând astfel stocurile proprii de SALW și muniție aferentă pentru a preveni efectul destabilizator al acumulării de SALW și al comerțului ilicit cu acestea în subregiune și dincolo de aceasta.

UNREC propune punerea în aplicare a proiectului în cooperare cu Serviciul acțiunii de luptă împotriva minelor din cadrul Organizației Națiunilor Unite (UNMAS) și cu organizația neguvernamentală Grupul consultativ în materie de mine (MAG) și în coordonare cu organizațiile regionale și subregionale relevante, cum ar fi ECOWAS și ECCAS, precum și cu organizații neguvernamentale. UNMAS desfășoară activități în sprijinul Misiunii multidimensionale integrate a ONU pentru stabilizarea situației din Mali (MINUSMA), drept una dintre componentele sale integrate în temeiul Rezoluției 2100(2013) a Consiliului de Securitate al ONU și cu echipa de țară a ONU în Mali. MAG realizează în prezent un proiect regional care abordează securitatea și gestionarea armelor și munițiilor convenționale în țările vizate din regiunea Sahel-Maghreb. Rezultatele acestor activități vor fi utilizate pentru a contribui la planificarea și punerea în aplicare a proiectului. Sinergiile vor oferi posibilitatea unui impact global mai mare. Proiectul va beneficia în continuare de expertiza internă a UNODA la sediul ONU și în regiune, precum și de expertiza suplimentară disponibilă în cadrul sistemului ONU.

Aceste activități vor consolida, completa și valorifica sinergiile cu proiecte pe care UNREC și alți parteneri bilaterali, agenții ale ONU, organizații subregionale și organizații neguvernamentale le pun deja în aplicare în regiune, inclusiv: un proiect de sprijinire a reoperaționalizării Comisiei naționale din Mali privind SALW și de dezvoltare a unui plan național de acțiune privind SALW; Decizia 2011/428/PESC, în temeiul căreia s-au furnizat, printre altele, mașini de marcat statelor Burkina Faso și Niger; proiectul în curs „Lupta împotriva acumulării ilicite și a traficului de arme de foc în Africa”, finanțat de Comisia Europeană în cadrul Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace și în cursul căruia, în prima sa etapă (2010-2013), s-au desfășurat, printre altele, activități de marcare și s-au furnizat mașini de marcare concomitent cu instalarea unui software personalizat pentru ținerea evidențelor în țările din Africa de Est, în timp ce în etapa în curs (2013-2016) se prevăd activități similare în alte țări (orientativ: Burundi, Camerun, Ciad, Côte d'Ivoire, Guineea Ecuatorială, Gabon, Ghana, Liberia, Mali, Rwanda, Somalia, Sudanul de Sud, Togo, Uganda); un proiect transregional pus în aplicare de Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate, printre altele, în Africa de Vest (și anume Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghana, Mali, Mauritania, Senegal, Togo), finanțat de asemenea prin Instrumentul Uniunii care contribuie la stabilitate și pace, care urmărește să promoveze ratificarea și punerea în aplicare a Convenției ONU împotriva criminalității transnaționale organizate și a Protocolului la aceasta privind armele de foc, în special prin sprijinul acordat revizuirii și reformei legislative; activități de formare legate de gestionarea armelor, întreprinse de misiunea EUCAP Sahel Niger în cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE, precum și un proiect NATO în Mauritania, pus în aplicare de Agenția pentru sprijin a NATO (NSPA).

De asemenea, activitățile PSSM din cadrul acestui proiect ar trebui să ia în considerare și să sprijine, atunci când acest lucru este relevant, programe de securitate mai ample puse în aplicare în țările beneficiare, cum ar fi procesul de dezarmare, demobilizare și reintegrare (DDR), precum și procesul de reformă a sectorului de securitate (RSS). Revizuirea legislației și a cadrelor administrative ale PSSM și recomandările suplimentare ca acestea să îndeplinească standardele internaționale privind controlul armelor, precum și dezvoltarea unor proceduri standard de operare la nivel național privind PSSM vor contribui la eforturile în materie de RSS în fiecare țară și în subregiune. Activitățile din cadrul proiectului pot de asemenea sprijini, după caz, eforturile DDR — în special cele legate de măsurile practice de dezarmare — întrucât dezvoltarea de PSO naționale privind controlul armelor poate fi integrată în procesele DDR, de exemplu prin stabilirea de norme pentru marcarea și înregistrarea sau distrugerea armelor recuperate. Practicile existente, promovate și prin alte proiecte relevante finanțate de UE, ar trebui să fie utilizate pentru a asigura armonizarea proceselor.

Cu punerea în aplicare a standardelor internaționale în materie de bune practici privind controlul armelor, acest proiect va sprijini statele în dezvoltarea controlului civil independent al activităților PSSM la nivel național. Necesitatea controlului civil va fi eficientizată în diferitele activități ale proiectului, în special în cadrul consultărilor și al atelierelor de lucru.

2.   Obiective generale

Acțiunea descrisă în continuare va contribui la securitatea și stabilitatea în Sahel și la sprijinirea a șase state din regiunea Sahel (Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria) pentru a preveni deturnarea și traficul ilicit de SALW și muniție aferentă aflate în proprietatea statului prin îmbunătățirea PSSM.

În mod specific, acțiunea va urmări:

| (a) | să genereze angajamentul politic necesar pentru consolidarea procedurilor PSSM și să promoveze cooperarea regională și schimbul de cunoștințe; |
| --- | --- |

(a)

să genereze angajamentul politic necesar pentru consolidarea procedurilor PSSM și să promoveze cooperarea regională și schimbul de cunoștințe;

| (b) | să sprijine țările vizate în dezvoltarea unei legislații, a unor proceduri administrative și a unor PSO practice actualizate drept bază a unei PSSM consolidate, în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine țările vizate în dezvoltarea unei legislații, a unor proceduri administrative și a unor PSO practice actualizate drept bază a unei PSSM consolidate, în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici;

| (c) | să sprijine în mod direct punerea în aplicare a activităților de gestionare a depozitelor, inclusiv prin reabilitarea spațiilor de depozitare, distrugerea SALW excedentare, învechite sau ilicite și testarea noilor tehnologii. |
| --- | --- |

(c)

să sprijine în mod direct punerea în aplicare a activităților de gestionare a depozitelor, inclusiv prin reabilitarea spațiilor de depozitare, distrugerea SALW excedentare, învechite sau ilicite și testarea noilor tehnologii.

3.   Rezultate

Acțiunea va avea următoarele rezultate:

| (a) | norme legislative și administrative adecvate privind PSSM; |
| --- | --- |

(a)

norme legislative și administrative adecvate privind PSSM;

| (b) | îmbunătățirea securității fizice și a gestionării stocurilor de SALW prin consolidarea depozitelor; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea securității fizice și a gestionării stocurilor de SALW prin consolidarea depozitelor;

| (c) | reducerea riscului de deturnare și explozii accidentale de SALW și muniții aferente excedentare, învechite și ilicite, prin distrugere; |
| --- | --- |

(c)

reducerea riscului de deturnare și explozii accidentale de SALW și muniții aferente excedentare, învechite și ilicite, prin distrugere;

| (d) | îmbunătățirea marcării, urmăririi și ținerii evidenței SALW; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea marcării, urmăririi și ținerii evidenței SALW;

| (e) | consolidarea cooperării regionale și a schimbului de informații; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea cooperării regionale și a schimbului de informații;

| (f) | identificarea posibilei utilizări de noi tehnologii în cadrul PSSM; |
| --- | --- |

(f)

identificarea posibilei utilizări de noi tehnologii în cadrul PSSM;

| (g) | consolidarea capacității naționale și a responsabilității legate de PSSM în țările beneficiare; |
| --- | --- |

(g)

consolidarea capacității naționale și a responsabilității legate de PSSM în țările beneficiare;

| (h) | o mai bună înțelegere a contribuției PSSM la securitatea regională; |
| --- | --- |

(h)

o mai bună înțelegere a contribuției PSSM la securitatea regională;

| (i) | contribuția la reducerea riscului de destabilizare regională, care poate fi cauzată de acumularea excesivă de SALW și muniție aferentă sau de deturnarea SALW către actori nestatali, inclusiv grupări teroriste. |
| --- | --- |

(i)

contribuția la reducerea riscului de destabilizare regională, care poate fi cauzată de acumularea excesivă de SALW și muniție aferentă sau de deturnarea SALW către actori nestatali, inclusiv grupări teroriste.

4.   Descrierea acțiunii

4.1.   Conferința Wilton Park privind PSSM în Sahel

Obiective

Să ofere o oportunitate pentru schimbul de experiență și să genereze angajamentul politic necesar pentru activitățile care urmează să fie desfășurate în cadrul proiectului.

Descriere

Organizarea unei conferințe de către Wilton Park și UNREC pentru a discuta despre impactul stocurilor libiene nesecurizate asupra securității armelor în Sahel, a elabora strategii pentru a preveni deturnarea și traficul ilicit de SALW și muniție aferentă aflate în proprietatea statului prin îmbunătățirea PSSM. Conferința va oferi, de asemenea, oportunitatea de a face un bilanț al progreselor realizate în domeniul PSSM în regiunea Sahel, în special în contextul asistenței internaționale, de a discuta despre nevoile efective ale țărilor, de a contura acțiunile în curs relevante și de a identifica lacunele care ar trebui abordate. În plus, aceasta va fi utilizată pentru a explora sinergiile cu alte instrumente de control al SALW sprijinite de UE, inclusiv mecanismul global de raportare „iTrace” (finanțat în temeiul Deciziei 2013/698/PESC), în consultare cu țările beneficiare. Participarea va fi numai pe bază de invitație și se va urmări participarea de rang înalt din cele șase state din regiunea Sahel (Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria), precum și Libia, alte țări învecinate relevante, ECOWAS, ECCAS și Uniunea Africană (UA).

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

Conferința Wilton Park are loc conform planificării, cu participarea părților interesate relevante, inclusiv a reprezentanților din cele șase țări vizate (până la 40 de participanți).

4.2.   Revizuirea legislației și a procedurilor administrative și consultări privind PSSM

4.2.1.   Consultări la nivel național privind procedurile PSSM și pentru identificarea unor depozite-pilot

Obiective

| (a) | Dobândirea unei înțelegeri clare a cadrului legislativ și administrativ privind PSSM pentru fiecare țară și în regiune. |
| --- | --- |

(a)

Dobândirea unei înțelegeri clare a cadrului legislativ și administrativ privind PSSM pentru fiecare țară și în regiune.

| (b) | În țările care nu dispun de un cadru de reglementare actualizat, emiterea unor recomandări în materie de legislație și proceduri pentru ca acestea să îndeplinească cerințele internaționale, astfel cum se specifică în instrumentele internaționale cu forță juridică obligatorie [de exemplu Protocolul ONU privind armele de foc, Convenția ECOWAS privind SALW (1) și Convenția de la Kinshasa privind SALW (2)], Programul de acțiune al ONU privind comerțul ilicit cu SALW, Instrumentul internațional de urmărire, IATG și ISACS, precum și alte standarde și instrumente relevante. |
| --- | --- |

(b)

În țările care nu dispun de un cadru de reglementare actualizat, emiterea unor recomandări în materie de legislație și proceduri pentru ca acestea să îndeplinească cerințele internaționale, astfel cum se specifică în instrumentele internaționale cu forță juridică obligatorie [de exemplu Protocolul ONU privind armele de foc, Convenția ECOWAS privind SALW (1) și Convenția de la Kinshasa privind SALW (2)], Programul de acțiune al ONU privind comerțul ilicit cu SALW, Instrumentul internațional de urmărire, IATG și ISACS, precum și alte standarde și instrumente relevante.

| (c) | Identificarea unor spații de depozitare prioritare care ar urma să servească drept depozite-pilot, în conformitate cu prioritățile lor naționale și, după caz, ținând seama de informațiile disponibile cu privire la tendințele de deturnare și trafic. |
| --- | --- |

(c)

Identificarea unor spații de depozitare prioritare care ar urma să servească drept depozite-pilot, în conformitate cu prioritățile lor naționale și, după caz, ținând seama de informațiile disponibile cu privire la tendințele de deturnare și trafic.

Descriere

Colaborând cu autoritățile naționale în șase state din regiunea Sahel, Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria, UNREC va realiza o evaluare a tuturor actelor legislative existente legate de PSSM, precum și a procedurilor administrative și a procedurilor standard de operare, valorificând pe deplin evaluările disponibile deja și asigurând legătura cu proiectele regionale și bilaterale în curs care sprijină reformele legislative în domeniul SALW, pentru a evita duplicările și suprapunerile.

Experții juriști ai UNREC vor oferi sprijin ministerelor de resort relevante, legiuitorilor și funcționarilor de rang înalt responsabili de aplicarea legii și apărare în revizuirea legislației și a procedurilor administrative la nivel național, pentru a se asigura că obligațiile juridice internaționale și standardele tehnice internaționale, în special ISACS și IATG, sunt încorporate în cadrul național de reglementare.

Sprijinul în acest domeniu ar trebui să fie furnizat la cererea țărilor și să se concentreze în principal pe apropierea de standardele internaționale privind PSSM, ținând seama de alte inițiative în curs care oferă asistență sau consiliere cu privire la chestiuni mai ample referitoare la controlul armelor sau sectorul de securitate.

UNREC va organiza ateliere de lucru naționale cu înalți reprezentanți ai apărării naționale, autoritățile de aplicare a legii și alte autorități civile care se ocupă de securitatea SALW. Participanții vor dezbate împreună constatările și recomandările evaluării, vor conveni asupra diferitelor măsuri care trebuie adoptate și vor identifica recomandări care pot fi îndeplinite prin schimbări legislative sau decrete administrative.

În cursul consultărilor naționale, vor fi identificate spații de depozitare prioritare care să servească drept depozite-pilot. Acestea ar putea include câte unul în fiecare dintre capitale, unul într-un centru regional major, unul într-o zonă rurală și/sau unul într-o zonă de frontieră (frontieră terestră, port sau aeroport), precum și rute de transport majore pentru SALW și muniția aferentă aflate în proprietatea statului. Atunci când este posibil și oportun, alegerea spațiilor de depozitare prioritare ar trebui să țină seama de informațiile disponibile cu privire la tendințele de deturnare și trafic, astfel încât să se acorde prioritate stocurilor care au fost identificate ca având o contribuție la instabilitatea regiunii.

UNREC va întocmi un raport de evaluare final pentru fiecare țară care să conțină o prezentare detaliată a recomandărilor privind legislația și procedurile necesare pentru îndeplinirea cerințelor internaționale. Aceste rapoarte vor include feedbackul din partea autorităților naționale și a altor părți interesate din cele șase țări vizate.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Rapoarte pentru fiecare țară (șase în total) privind cadrul legislativ și administrativ existent privind PSSM, inclusiv recomandări pentru a completa lacunele cu instrumentele internaționale de dezarmare. |
| --- | --- |

(a)

Rapoarte pentru fiecare țară (șase în total) privind cadrul legislativ și administrativ existent privind PSSM, inclusiv recomandări pentru a completa lacunele cu instrumentele internaționale de dezarmare.

| (b) | Au loc șase ateliere de lucru naționale, câte unul în fiecare țară vizată. |
| --- | --- |

(b)

Au loc șase ateliere de lucru naționale, câte unul în fiecare țară vizată.

| (c) | Sunt identificate până la 18 spații de depozitare (trei pentru fiecare țară) care să servească drept depozite-pilot. |
| --- | --- |

(c)

Sunt identificate până la 18 spații de depozitare (trei pentru fiecare țară) care să servească drept depozite-pilot.

4.2.2.   Consultări regionale privind procedurile PSSM

Obiective

| (a) | Facilitarea schimbului de informații și experiență la nivel regional cu privire la procedurile PSSM, pe baza evaluărilor naționale desfășurate în temeiul punctului 4.2.1. |
| --- | --- |

(a)

Facilitarea schimbului de informații și experiență la nivel regional cu privire la procedurile PSSM, pe baza evaluărilor naționale desfășurate în temeiul punctului 4.2.1.

| (b) | Promovarea utilizării ISACS și IATG în rândul părților interesate de la nivel național și regional. |
| --- | --- |

(b)

Promovarea utilizării ISACS și IATG în rândul părților interesate de la nivel național și regional.

Descriere

Vor fi efectuate consultări regionale cu participarea unor înalți reprezentanți din partea celor șase guverne, cu scopul de a face schimb de informații privind constatările naționale, precum și schimb de experiență și de bune practici, pe baza evaluării la nivel național (punctul 4.2.1). Reprezentanți din partea organizațiilor regionale și subregionale relevante (UA, ECOWAS, ECCAS, RECSA), agențiile ONU care participă la mecanismul Acțiunii de coordonare privind armele de calibru mic (CASA), experți relevanți din Uniune și din statele sale membre (inclusiv care fac parte din misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune), precum și experți de rang înalt din afara regiunii vor fi, de asemenea, invitați să își împărtășească experiența.

UNREC va întocmi un raport privind constatările atelierului de lucru consultativ regional.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Are loc o consultare regională privind procedurile PSSM. |
| --- | --- |

(a)

Are loc o consultare regională privind procedurile PSSM.

| (b) | Raport privind atelierul de lucru consultativ regional. |
| --- | --- |

(b)

Raport privind atelierul de lucru consultativ regional.

4.3.   Securitatea fizică și gestionarea stocurilor (PSSM)

4.3.1.   Evaluarea PSSM la depozitele naționale de arme convenționale și la transportul de SALW și muniție aferentă

Obiective

| (a) | Realizarea unor evaluări detaliate și practice ale depozitelor-eșantion selectate cu scopul de a identifica practicile actuale, securitatea fizică, precum și armele și munițiile excedentare, învechite sau ilicite. |
| --- | --- |

(a)

Realizarea unor evaluări detaliate și practice ale depozitelor-eșantion selectate cu scopul de a identifica practicile actuale, securitatea fizică, precum și armele și munițiile excedentare, învechite sau ilicite.

| (b) | Transferul competențelor practice de cunoaștere privind procedurile PSSM conform standardelor internaționale în materie de bune practici. |
| --- | --- |

(b)

Transferul competențelor practice de cunoaștere privind procedurile PSSM conform standardelor internaționale în materie de bune practici.

Descriere

Pe baza constatărilor în urma atelierelor de lucru consultative la nivel național și sub coordonarea UNREC, experții UNMAS și ai MAG vor efectua evaluări detaliate și practice ale depozitelor-eșantion selectate pentru a identifica practicile și chestiunile actuale, utilizând ISACS și IATG drept bază. În aceste depozite-pilot, experții vor verifica, de asemenea, practicile naționale actuale din perspectiva legislației și a procedurilor naționale existente și vor propune revizuirea acestora, după caz.

Experții UNMAS și MAG vor lucra în țări în care au operațiuni în curs. UNMAS va lucra în Mali în cadrul operațiunii și mandatului său actual în țară, iar MAG va lucra în Burkina Faso, Ciad, Mauritania, Niger și Nigeria. Operațiunile vor avea loc în cooperare cu comisiile naționale privind SALW. Activitatea va include o evaluare a caracterului adecvat al infrastructurii și a securității fizice, a condițiilor stocurilor de SALW și muniție aferentă, a practicilor actuale privind transportul acestora și, cu sprijinul autorităților naționale și în acord cu acestea, identificarea armelor și munițiilor convenționale excedentare, învechite sau ilicite care se găsesc în depozite. În plus, va fi efectuată o evaluare a calificării și a capacității personalului din depozite, pentru a identifica eventualele nevoi de formare. În efectuarea acestor evaluări, se vor folosi instrumentul de evaluare al ISACS și instrumentul de evaluare a riscurilor din cadrul arsenalului MAG. La cererea statului beneficiar vizat, la depozitele-eșantion selectate pot fi desfășurate cursuri de formare ad-hoc privind PSSM, pentru a răspunde nevoilor urgente.

Situația în materie de securitate este diferită în țările vizate. Nivelul activităților în curs privind PSSM variază în fiecare țară, în funcție de resursele naționale pe care le au la dispoziție și de sprijinul pe care îl primesc din partea donatorilor și partenerilor internaționali. Pentru a beneficia de eforturile în curs și a identifica cele mai bune practici, componenta PSSM a proiectului va începe în două țări, iar apoi va fi extinsă, în etape, la cele rămase.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Sunt vizitate și evaluate până la 18 depozite în cele șase țări vizate (câte trei pentru fiecare țară). |
| --- | --- |

(a)

Sunt vizitate și evaluate până la 18 depozite în cele șase țări vizate (câte trei pentru fiecare țară).

| (b) | La depozitele-eșantion, sunt organizate până la 18 sesiuni de formare (câte trei pentru fiecare țară) privind cele mai bune standarde PSSM, pentru țările care solicită consolidarea capacităților activităților de PSSM. |
| --- | --- |

(b)

La depozitele-eșantion, sunt organizate până la 18 sesiuni de formare (câte trei pentru fiecare țară) privind cele mai bune standarde PSSM, pentru țările care solicită consolidarea capacităților activităților de PSSM.

4.3.2.   Reabilitarea depozitelor-eșantion și marcarea SALW

Obiective

| (a) | Reabilitarea spațiilor-pilot de depozitare pentru a le alinia standardelor și orientărilor ISACS și IATG și reducerea riscul de deturnare a armelor și munițiilor. |
| --- | --- |

(a)

Reabilitarea spațiilor-pilot de depozitare pentru a le alinia standardelor și orientărilor ISACS și IATG și reducerea riscul de deturnare a armelor și munițiilor.

| (b) | Asigurarea, dacă este necesar, a unei intervenții imediate cu impact puternic și costuri reduse pentru a securiza spațiile-pilot de depozitare (de exemplu instalarea de uși, încuietori etc.). |
| --- | --- |

(b)

Asigurarea, dacă este necesar, a unei intervenții imediate cu impact puternic și costuri reduse pentru a securiza spațiile-pilot de depozitare (de exemplu instalarea de uși, încuietori etc.).

| (c) | Promovarea marcării și înregistrării armelor pe baza bunelor practici, precum și pe baza capacităților consolidate prin programe de asistență încheiate și în curs, pentru a evita suprapunerile. |
| --- | --- |

(c)

Promovarea marcării și înregistrării armelor pe baza bunelor practici, precum și pe baza capacităților consolidate prin programe de asistență încheiate și în curs, pentru a evita suprapunerile.

| (d) | Furnizarea de asistență în dezvoltarea sau îmbunătățirea bazelor de date centrale privind armele de la nivel național utilizând software existent dezvoltat de UNREC și în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici, astfel cum este prevăzut în instrumentele internaționale relevante privind dezarmarea, și în consultare cu actorii relevanți care sprijină țările din regiune în acest sens, de exemplu Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) și RECSA. |
| --- | --- |

(d)

Furnizarea de asistență în dezvoltarea sau îmbunătățirea bazelor de date centrale privind armele de la nivel național utilizând software existent dezvoltat de UNREC și în conformitate cu standardele internaționale în materie de bune practici, astfel cum este prevăzut în instrumentele internaționale relevante privind dezarmarea, și în consultare cu actorii relevanți care sprijină țările din regiune în acest sens, de exemplu Biroul ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) și RECSA.

Descriere

În coordonare cu UNREC, experții UNMAS și ai MAG vor efectua intervenții imediate atunci când acest lucru este necesar. După această acțiune inițială, depozitele evaluate (arsenale și depozite de muniții) vor fi reabilitate în conformitate cu ISACS și IATG, pentru a securiza stocurile aflate în proprietatea statului împotriva deturnării, furtului și atacurilor. Planurile și documentele pregătite pentru reabilitare vor fi dezvoltate ca model de documentație pentru reabilitarea și construirea altor arsenale și depozite de muniții. Amploarea intervenției și considerațiile pentru reabilitare sau construire în fiecare depozit-pilot se vor baza pe rezultatele evaluării.

UNREC va colabora cu autoritățile naționale astfel încât SALW care sunt stocate în depozite să fie marcate și înregistrate în conformitate cu ISACS, utilizând capacitățile existente în subregiune. UNREC va dezvolta, de asemenea, un sistem precis și cuprinzător pentru gestionarea depozitelor de stocare a armelor și munițiilor, care să răspundă nevoilor țărilor vizate, să ia în considerare sistemele existente și să evite suprapunerea eforturilor în curs. Această activitate va permite o evaluare fiabilă a tipurilor de arme și muniții convenționale, înregistrarea și transparența acestora, luând în considerare infrastructura existentă pentru tehnologia informației, asigurând compatibilitatea cu iARMS al Interpol și permițând interoperabilitatea dintre țări. Acest lucru va facilita cooperarea transfrontalieră în urmărirea armelor și prevenirea comerțului ilicit cu SALW.

Marcarea, înregistrarea și gestionarea stocurilor de SALW se vor baza pe activitățile recente și actuale privind marcarea SALW în subregiune finanțate în temeiul Deciziei 2011/428/PESC și prin Instrumentul UE care contribuie la stabilitate și pace. Acestea vor beneficia de experiența UNREC în urma desfășurării unor activități similare în țările din subregiune aflate în situații postconflict.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Până la 18 depozite-pilot sunt conforme cu standardele internaționale în materie de bune practici privind PSSM. |
| --- | --- |

(a)

Până la 18 depozite-pilot sunt conforme cu standardele internaționale în materie de bune practici privind PSSM.

| (b) | Sunt marcate și înregistrate arme nemarcate din depozitele-pilot. |
| --- | --- |

(b)

Sunt marcate și înregistrate arme nemarcate din depozitele-pilot.

| (c) | Pentru fiecare țară este dezvoltată (sau îmbunătățită) o bază de date, pentru a înregistra armele marcate și alte arme. |
| --- | --- |

(c)

Pentru fiecare țară este dezvoltată (sau îmbunătățită) o bază de date, pentru a înregistra armele marcate și alte arme.

4.3.3.   Distrugerea SALW și a muniției excedentare

Obiective

Contribuția la distrugerea armelor excedentare, învechite sau ilicite din țară.

Descriere

Sub coordonarea UNREC, SALW și munițiile care au fost identificate drept excedentare, învechite sau ilicite la depozitele evaluate vor fi distruse de către autoritățile naționale competente, cu sprijinul tehnic al UNMAS și MAG (în țările în care își desfășoară activitatea), în conformitate cu ISACS 05.50 și IATG 10.10. Echipamentele care urmează să fie furnizate pentru distrugere și cantitatea de arme care urmează a fi distruse vor depinde de constatările evaluării.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Distrugerea armelor identificate. |
| --- | --- |

(a)

Distrugerea armelor identificate.

| (b) | Know-how-ul de ordin practic privind tehnicile de distrugere este partajat cu autoritățile naționale din țările vizate. |
| --- | --- |

(b)

Know-how-ul de ordin practic privind tehnicile de distrugere este partajat cu autoritățile naționale din țările vizate.

4.3.4.   Testarea noilor tehnologii

Obiective

Evaluarea posibilei utilizări a noilor tehnologii pentru securizarea SALW, care să răspundă nevoilor din regiune.

Descriere

Infrastructura PSSM limitată face ca țările să fie extrem de vulnerabile la deturnarea SALW atunci când acestea sunt depozitate în mici arsenale în locații îndepărtate, inclusiv în regiunile de frontieră volatile, precum și în timpul transferului. În cazul jafurilor sau al furturilor care deturnează arma către un actor nestatal, o armă devine accesibilă și disponibilă pentru utilizare abuzivă dacă nu este securizată în mod individual.

Noile tehnologii mobile și flexibile pot oferi soluții pentru securizarea eficace a SALW în situațiile în care riscul de deturnare se află la cel mai înalt nivel. Tehnologia ar putea oferi soluții rentabile adecvate pentru statele membre care nu dispun de o infrastructură semnificativă în materie de securitate a armelor.

Electronica ar putea adăuga un strat de securitate și siguranță suplimentară pentru armele de calibru mic. Un sistem care să securizeze fiecare armă la punctul de colectare dintr-un arsenal securizat, să o mențină securizată pe durata transportului și a depozitării temporare până când ajunge la destinația sa securizată finală ar putea reduce semnificativ riscul de deturnare a armelor în cazurile de jafuri sau furturi. Sistemele electronice de blocare sau dezactivare a fiecărei arme pe durata transferului și a depozitării temporare ar putea utiliza încuietori cu coduri digitale, biometrice sau de identificare prin radiofrecvență, care ar îmbunătăți PSSM în punctele cele mai vulnerabile. Cheile digitale nu ar fi disponibile în timpul transportului, deoarece acestea ar putea fi transmise prin alte mijloace de comunicare, cum ar fi e-mailurile sau mesajele SMS, persoanelor autorizate. Aceste mijloace de protecție nu ar permite personalului neautorizat să utilizeze armele deturnate către piața ilegală ca urmare a furturilor sau a jafurilor.

UNREC va desfășura o evaluare privind potențialul noilor tehnologii pentru securizarea SALW, care răspund nevoilor regiunii prin consultare cu organizațiile regionale și comisiile naționale privind SALW și în cooperare cu sectorul industrial. Experiența țărilor vecine din subregiune privind utilizarea tehnologiilor inteligente pentru securizarea armelor în cadrul procesului DDR va fi, de asemenea, luată în considerare, de exemplu, studiul de caz al Côte d'Ivoire.

Evaluarea va identifica, de asemenea, instalațiile și rutele de transport din Burkina Faso și Ciad în care pot fi testate aceste tehnologii. Aceste tehnologii pentru depozitarea armelor și munițiilor convenționale și pentru securitatea armelor (inclusiv pentru transport) vor fi introduse în până la patru depozite.

Constatările evaluării și ale activității-pilot vor constitui baza pentru un document de orientare care să contureze o foaie de parcurs pe termen lung pentru posibila utilizare a acestor noi tehnologii în Africa și vor fi partajate cu toate statele din Sahel, cu organizațiile regionale și subregionale și în cadrul conferințelor și reuniunilor tehnice internaționale.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Raport referitor la evaluarea privind utilizarea noilor tehnologii, care include identificarea tehnologiilor care urmează a fi testate, precum și a patru depozite-pilot și a rutelor de transport în Burkina Faso și Ciad. |
| --- | --- |

(a)

Raport referitor la evaluarea privind utilizarea noilor tehnologii, care include identificarea tehnologiilor care urmează a fi testate, precum și a patru depozite-pilot și a rutelor de transport în Burkina Faso și Ciad.

| (b) | Testarea de noi tehnologii în patru depozite, două în Burkina Faso și două în Ciad, precum și pe rutele de transport. |
| --- | --- |

(b)

Testarea de noi tehnologii în patru depozite, două în Burkina Faso și două în Ciad, precum și pe rutele de transport.

| (c) | Raport privind rezultatele activităților-pilot. |
| --- | --- |

(c)

Raport privind rezultatele activităților-pilot.

4.4.   Stabilirea de standarde naționale în conformitate cu IATG și ISACS

Obiective

| (a) | Îmbunătățirea gestionării armelor și munițiilor. |
| --- | --- |

(a)

Îmbunătățirea gestionării armelor și munițiilor.

| (b) | Furnizarea și validarea unor PSO la nivel național privind PSSM, care să respecte standardele internaționale în materie de bune practici, sporind astfel securitatea și siguranța stocurilor de arme și muniții convenționale. |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea și validarea unor PSO la nivel național privind PSSM, care să respecte standardele internaționale în materie de bune practici, sporind astfel securitatea și siguranța stocurilor de arme și muniții convenționale.

Descriere

Pe baza constatărilor evaluărilor și consultărilor (a se vedea punctul 4.2), precum și pe baza experienței dobândite în cursul evaluării practice și al activităților de reabilitare (a se vedea punctul 4.3), UNREC va sprijini țările beneficiare în revizuirea suplimentară și, dacă este necesar, în dezvoltarea unor manuale, orientări și PSO pentru PSSM la nivel național, astfel încât acestea să fie conforme cu ISACS, IATG și legislația regională și subregională. PSO pentru PSSM vor acoperi, de asemenea, obligațiile de raportare în temeiul instrumentelor internaționale.

În fiecare țară, UNREC va organiza ateliere de lucru de validare pentru PSO — unul la înalt nivel tehnic și unul la înalt nivel politic — înainte ca PSO să fie desfășurate la nivel național. Programul pentru atelierele de lucru va include o componentă de evaluare pentru a evalua diferitele activități care ar fi avut deja loc în fiecare țară. Ca parte a procedurii de desfășurare, o serie de ateliere de lucru de formare a formatorilor care să introducă noile PSO vor fi organizate în fiecare țară interesată de către UNREC și părțile de punere în aplicare.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Sunt dezvoltate PSO privind PSSM pentru țările vizate. |
| --- | --- |

(a)

Sunt dezvoltate PSO privind PSSM pentru țările vizate.

| (b) | O serie de ateliere de lucru la nivel tehnic și la nivel politic înalt se desfășoară în cele șase țări vizate. |
| --- | --- |

(b)

O serie de ateliere de lucru la nivel tehnic și la nivel politic înalt se desfășoară în cele șase țări vizate.

| (c) | Câte un atelier de lucru de formare a formatorilor privind PSO se va desfășura în fiecare țară, fiecare dintre acestea având până la 35 de participanți. |
| --- | --- |

(c)

Câte un atelier de lucru de formare a formatorilor privind PSO se va desfășura în fiecare țară, fiecare dintre acestea având până la 35 de participanți.

4.5.   Evaluare și calea de urmat

4.5.1.   Evaluare regională

Obiective

| (a) | Analiza impactului sau a impactului potențial după punerea în aplicare a proiectului. |
| --- | --- |

(a)

Analiza impactului sau a impactului potențial după punerea în aplicare a proiectului.

| (b) | Evaluarea tuturor măsurilor luate în cadrul proiectului; identificarea bunelor practici, a deficiențelor și a domeniilor pentru activități viitoare. |
| --- | --- |

(b)

Evaluarea tuturor măsurilor luate în cadrul proiectului; identificarea bunelor practici, a deficiențelor și a domeniilor pentru activități viitoare.

Descriere

Pe durata proiectului, UNREC va efectua vizite de monitorizare periodice la instalații. Respectivele vizite vor permite evaluarea utilizării și a practicii în timp și vor permite experților să colaboreze permanent cu personalul de nivel înalt.

Constatările evaluărilor naționale vor fi discutate la o reuniune regională, cu participarea reprezentanților celor șase state din regiunea Sahel, a donatorilor, a agențiilor CASA, a organizațiilor regionale relevante (UA, ECOWAS, ECCAS, RECSA), a experților relevanți din partea UE și a statelor sale membre (inclusiv care fac parte din misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune) și a societății civile. Vor fi identificate domeniile în care se poate face schimb de bune practici în rândul țărilor din regiunea Sahel, inclusiv inițiative vizând îmbunătățirea controlului civil, și vor fi conturate căi de urmat pentru viitoarea cooperare transfrontalieră privind PSSM.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

| (a) | Vizitele de țară și misiunile personalului de proiect includ, printre alte activități, componente de evaluare și monitorizare. |
| --- | --- |

(a)

Vizitele de țară și misiunile personalului de proiect includ, printre alte activități, componente de evaluare și monitorizare.

| (b) | La fiecare șase luni au loc misiuni de monitorizare. |
| --- | --- |

(b)

La fiecare șase luni au loc misiuni de monitorizare.

| (c) | Are loc o reuniune regională privind rezultatele proiectului. |
| --- | --- |

(c)

Are loc o reuniune regională privind rezultatele proiectului.

4.5.2.   Raport final

Obiective

| (a) | Analiza impactului sau a impactului potențial după punerea în aplicare a proiectului și integrarea feedbackului din partea părților interesate și a autorităților naționale. |
| --- | --- |

(a)

Analiza impactului sau a impactului potențial după punerea în aplicare a proiectului și integrarea feedbackului din partea părților interesate și a autorităților naționale.

| (b) | Evaluarea tuturor măsurilor luate în cadrul proiectului; identificarea bunelor practici, a deficiențelor și a domeniilor pentru activități viitoare. |
| --- | --- |

(b)

Evaluarea tuturor măsurilor luate în cadrul proiectului; identificarea bunelor practici, a deficiențelor și a domeniilor pentru activități viitoare.

Descriere

UNREC va pregăti un raport final, care va include un rezumat, o compilație a constatărilor atelierelor de lucru de la nivel național și regional, legislația națională, procedurile administrative și PSO, precum și constatările activității-pilot privind noile tehnologii pentru gestionarea armelor și a stocurilor. Acesta va include, de asemenea, modele de planuri și documente pentru reabilitarea arsenalelor și a depozitelor de muniții.

Indicatori privind rezultatele/punerea în aplicare

Raportul final este redactat și difuzat.

5.   Durată

Durata totală estimată de punere în aplicare a proiectelor va fi de 36 de luni.

6.   Beneficiari

Beneficiarii direcți ai proiectului sunt instituțiile naționale responsabile de controlul SALW și PSSM în Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria, cum ar fi ministerele apărării și securității, precum și comisiile (sau comitetele) naționale privind SALW.

Printre beneficiarii indirecți se numără populația civilă din cele șase state din regiunea Sahel, statele învecinate și populația acestora, UA, organizațiile africane subregionale, precum și toate statele care vor beneficia de experiența acestui proiect.

7.   Entitatea de punere în aplicare

Activitățile vor fi puse în aplicare de către UNODA prin intermediul centrului său regional pentru dezarmare UNREC, în cooperare cu:

| (a) | punctele focale naționale și comisiile naționale privind armele de calibru mic și armamentul ușor din Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria; |
| --- | --- |

(a)

punctele focale naționale și comisiile naționale privind armele de calibru mic și armamentul ușor din Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania, Niger și Nigeria;

| (b) | DPKO/UNMAS; |
| --- | --- |

(b)

DPKO/UNMAS;

| (c) | MAG; |
| --- | --- |

(c)

MAG;

| (d) | Unitatea de sprijin inter-agenții a ISACS; |
| --- | --- |

(d)

Unitatea de sprijin inter-agenții a ISACS;

| (e) | Wilton Park. |
| --- | --- |

(e)

Wilton Park.

Responsabilitatea finală în ceea ce privește punerea în aplicare a acestei acțiuni în fața Comisiei revine UNODA.

8.   Parteneriate și sinergii

Pe durata punerii în aplicare a proiectului, UNREC va organiza reuniuni cu delegațiile UE și ambasadele statelor membre situate în cele șase state din regiunea Sahel vizate și le va informa periodic cu privire la activitățile proiectului în fiecare țară. Delegațiile UE și reprezentanții statelor membre vor fi informate în prealabil cu privire la activitățile proiectului (de exemplu ateliere de lucru) și vor fi invitate să participe. De asemenea, UNREC se va consulta și va coopera, după caz, cu misiunile EUCAP Sahel Niger și EUCAP Sahel Mali în cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE.

În plus, UNREC se va coordona cu alți parteneri pentru a evita suprapunerea eforturilor și a identifica domenii de colaborare și complementaritate care să sprijine obiectivele proiectului. Printre acești parteneri se numără: UA, organizațiile africane regionale (inclusiv ECOWAS, ECCAS, RECSA), NATO, echipele de țară ale ONU, UNODC, partenerii tehnici și financiari angajați în domeniul securității, ONG-urile internaționale (inclusiv Small Arms Survey, Handicap International, Forumul parlamentar privind armele de calibru mic și armamentul ușor și Parlamentarii pentru Acțiune Globală), Grupul multinațional privind armele de calibru mic și munițiile (MSAG) și sectorul industrial.

În cele din urmă, UNREC și alți parteneri responsabili de punerea în aplicare se vor consulta cu entitățile implicate în anchetarea deturnării și a traficului, printre altele prin localizarea și urmărirea SALW și a muniției aferente ilicite în regiunea Sahel, inclusiv experți din grupurile ONU de experți care monitorizează embargourile asupra armelor, experți în domeniul armelor atașați unor operațiuni ale ONU în sprijinul păcii, Small Arms Survey și Conflict Armament Research (mecanismul global de raportare „iTrace”, sprijinit în temeiul Deciziei 2013/698/PESC). UNREC va încuraja, de asemenea, autoritățile relevante ale țărilor beneficiare să utilizeze registrul de arme ilicite și sistemul de gestionare a urmăririi ale Interpol („iARMS”) finanțate de UE.

9.   Agenția de punere în aplicare: justificarea alegerii

UNODA joacă un rol central în promovarea eforturilor de dezarmare în domeniul armelor convenționale, cum ar fi SALW. Acesta joacă un rol major în promovarea punerii în aplicare eficace a cadrelor normative negociate la nivel multilateral, cum ar fi Programul de acțiune al ONU privind SALW și Instrumentul internațional de urmărire, la nivel național, regional și global. Uniunea urmărește să continue cooperarea sa fructuoasă cu UNODA.

UNREC, care face parte din UNODA, are o îndelungată experiență în sprijinirea statelor din Sahel și a societății civile în punerea în aplicare a instrumentelor internaționale și regionale privind controlul SALW, conform mandatului primit din partea Adunării Generale a ONU „de a furniza, la cerere, sprijin material pentru inițiative și alte eforturi ale statelor membre ale regiunii africane în sensul realizării măsurilor de pace, limitare a armelor și dezarmare în regiune” (Rezoluția 40/151 G, 16 decembrie 1985). UNREC s-a aflat deja în tratative cu țările beneficiare potențiale pentru a obține acordul lor și are proiecte în curs privind controlul armelor în trei dintre țările vizate. Prin urmare, acesta se află într-o poziție privilegiată pentru a pune în aplicare prezenta decizie.

10.   Vizibilitatea UE

UNREC va lua toate măsurile adecvate pentru a aduce în atenția publicului faptul că acțiunea a fost finanțată de către Uniunea Europeană. Aceste măsuri vor fi întreprinse în conformitate cu Manualul privind comunicarea și vizibilitatea pentru acțiunile externe ale Uniunii Europene elaborat și publicat de Comisie si oricare alte orientări convenite între Comisie și ONU.

Calendar orientativ

Durata totală: 36 de luni

| Activitate | Calendar propus |
| --- | --- |
| 4.1 | Conferința Wilton Park privind PSSM în Sahel |

Activitate

Calendar propus

4.1

Conferința Wilton Park privind PSSM în Sahel

ianuarie — martie 2015 (conferința în februarie 2015)

| 4.2 | Revizuirea legislației și a procedurilor administrative și consultări privind PSSM |
| --- | --- |

4.2

Revizuirea legislației și a procedurilor administrative și consultări privind PSSM

ianuarie — decembrie 2015

| 4.2.1 | Consultări la nivel național privind procedurile PSSM și pentru identificarea unor depozite-pilot |
| --- | --- |

4.2.1

Consultări la nivel național privind procedurile PSSM și pentru identificarea unor depozite-pilot

ianuarie — septembrie 2015

| 4.2.2 | Consultări regionale privind procedurile PSSM |
| --- | --- |

4.2.2

Consultări regionale privind procedurile PSSM

octombrie — decembrie 2015

| 4.3 | PSSM |
| --- | --- |

4.3

PSSM

iulie 2015 — iunie 2017

| 4.3.1 | Evaluarea PSSM la depozitele naționale de arme convenționale și transportul de SALW și muniție aferentă (evaluarea va începe în două țări) |
| --- | --- |

4.3.1

Evaluarea PSSM la depozitele naționale de arme convenționale și transportul de SALW și muniție aferentă (evaluarea va începe în două țări)

iulie 2015 — iunie 2017

| 4.3.2 | Reabilitarea eșantioanelor de instalații și marcarea SALW |
| --- | --- |

4.3.2

Reabilitarea eșantioanelor de instalații și marcarea SALW

iulie 2015 — iunie 2017

| 4.3.3 | Distrugerea SALW și a muniției excedentare |
| --- | --- |

4.3.3

Distrugerea SALW și a muniției excedentare

iulie 2015 — iunie 2017

| 4.3.4 | Testarea noilor tehnologii |
| --- | --- |

4.3.4

Testarea noilor tehnologii

ianuarie — iunie 2017

| 4.4 | Stabilirea de standarde naționale în conformitate cu IATG și ISACS |
| --- | --- |

4.4

Stabilirea de standarde naționale în conformitate cu IATG și ISACS

ianuarie — decembrie 2017

| 4.5 | Evaluare și calea de urmat |
| --- | --- |

4.5

Evaluare și calea de urmat

iulie — decembrie 2017

| 4.5.1 | Evaluare regională |
| --- | --- |

4.5.1

Evaluare regională

iulie — decembrie 2017

| 4.5.2 | Raport final |
| --- | --- |

4.5.2

Raport final

octombrie — decembrie 2017

---

(1)  Burkina Faso, Mali, Niger și Nigeria sunt state părți la Convenția ECOWAS.

(2)  Ciad a ratificat Convenția de la Kinshasa la 8 august 2012.

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/44

---

DECIZIE 2014/913/PESC A CONSILIULUI

din 15 decembrie 2014

în sprijinul Codului de conduită de la Haga și al neproliferării rachetelor balistice în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „Strategia”), care prezintă în capitolul III o listă a măsurilor care trebuie adoptate atât în cadrul Uniunii, cât și în țările terțe, pentru combaterea proliferării respectivelor arme. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „Strategia”), care prezintă în capitolul III o listă a măsurilor care trebuie adoptate atât în cadrul Uniunii, cât și în țările terțe, pentru combaterea proliferării respectivelor arme.

| (2) | În prezent, UE pune în aplicare în mod activ Strategia și se asigură că măsurile enumerate în capitolul II, respectiv capitolul III, produc efecte, cum ar fi furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice care duc la consolidarea sistemului multilateral de combatere a proliferării, precum și la măsuri de consolidare a încrederii la nivel multilateral. Codul de conduită de la Haga de combatere a proliferării rachetelor balistice (denumit în continuare „Codul” sau „HCoC”) și regimul de control al tehnologiei rachetelor (MTCR) reprezintă părți integrante ale sistemului de combatere a proliferării. Codul și MTCR urmăresc să împiedice și să limiteze proliferarea sistemelor de rachete balistice care pot servi ca vectori ai armelor de distrugere în masă (denumite în continuare „ADM”) și a tehnologiilor conexe. |
| --- | --- |

(2)

În prezent, UE pune în aplicare în mod activ Strategia și se asigură că măsurile enumerate în capitolul II, respectiv capitolul III, produc efecte, cum ar fi furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice care duc la consolidarea sistemului multilateral de combatere a proliferării, precum și la măsuri de consolidare a încrederii la nivel multilateral. Codul de conduită de la Haga de combatere a proliferării rachetelor balistice (denumit în continuare „Codul” sau „HCoC”) și regimul de control al tehnologiei rachetelor (MTCR) reprezintă părți integrante ale sistemului de combatere a proliferării. Codul și MTCR urmăresc să împiedice și să limiteze proliferarea sistemelor de rachete balistice care pot servi ca vectori ai armelor de distrugere în masă (denumite în continuare „ADM”) și a tehnologiilor conexe.

| (3) | La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1). Poziția comună menționată lansează un apel în favoarea, printre altele, a aderării unui număr cât mai mare de țări posibil la Cod, în special a celor cu capacități în materie de rachete balistice, precum și în favoarea continuării elaborării și a punerii în aplicare a Codului, în special a măsurilor de consolidare a încrederii prevăzute de acesta, precum și în favoarea promovării unei relații mai strânse între Cod și sistemul multilateral de combatere a proliferării al ONU. |
| --- | --- |

(3)

La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1). Poziția comună menționată lansează un apel în favoarea, printre altele, a aderării unui număr cât mai mare de țări posibil la Cod, în special a celor cu capacități în materie de rachete balistice, precum și în favoarea continuării elaborării și a punerii în aplicare a Codului, în special a măsurilor de consolidare a încrederii prevăzute de acesta, precum și în favoarea promovării unei relații mai strânse între Cod și sistemul multilateral de combatere a proliferării al ONU.

| (4) | La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluzii și un document intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora”. Documentul respectiv statuează, printre altele, că proliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora continuă să reprezinte una dintre cele mai mari amenințări în materie de securitate și că politica de combatere a proliferării acestora constituie o componentă esențială a politicii externe și de securitate comune. Din perspectiva progreselor înregistrate și a eforturilor în desfășurare privind punerea în aplicare a „noilor linii de acțiune”, Consiliul a convenit în decembrie 2010 asupra prelungirii perioadei de punere în aplicare până la sfârșitul anului 2012. |
| --- | --- |

(4)

La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluzii și un document intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora”. Documentul respectiv statuează, printre altele, că proliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora continuă să reprezinte una dintre cele mai mari amenințări în materie de securitate și că politica de combatere a proliferării acestora constituie o componentă esențială a politicii externe și de securitate comune. Din perspectiva progreselor înregistrate și a eforturilor în desfășurare privind punerea în aplicare a „noilor linii de acțiune”, Consiliul a convenit în decembrie 2010 asupra prelungirii perioadei de punere în aplicare până la sfârșitul anului 2012.

| (5) | La 18 decembrie 2008, Consiliul a adoptat Decizia 2008/974/PESC (2) în sprijinul Codului, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei. |
| --- | --- |

(5)

La 18 decembrie 2008, Consiliul a adoptat Decizia 2008/974/PESC (2) în sprijinul Codului, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei.

| (6) | La 23 iulie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/423/PESC (3). Decizia menționată a permis promovarea cu succes a caracterului universal al Codului și respectarea principiilor acestuia. Continuarea dialogului între statele semnatare și statele nesemnatare reprezintă o prioritate a Uniunii, în scopul promovării în continuare a universalității codului, precum și a unei mai bune puneri în aplicare a acestuia și a consolidării sale. Prezenta decizie ar trebui să contribuie la acest proces. |
| --- | --- |

(6)

La 23 iulie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/423/PESC (3). Decizia menționată a permis promovarea cu succes a caracterului universal al Codului și respectarea principiilor acestuia. Continuarea dialogului între statele semnatare și statele nesemnatare reprezintă o prioritate a Uniunii, în scopul promovării în continuare a universalității codului, precum și a unei mai bune puneri în aplicare a acestuia și a consolidării sale. Prezenta decizie ar trebui să contribuie la acest proces.

| (7) | În general, continuarea proliferării rachetelor balistice care pot servi ca vectori de arme de distrugere în masă reprezintă un motiv de îngrijorare crescândă pentru comunitatea internațională, în special programele de rachete în desfășurare în Orientul Mijlociu, Asia de Nord-Est și Asia de Sud-Est, inclusiv Iran, Siria și Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC). |
| --- | --- |

(7)

În general, continuarea proliferării rachetelor balistice care pot servi ca vectori de arme de distrugere în masă reprezintă un motiv de îngrijorare crescândă pentru comunitatea internațională, în special programele de rachete în desfășurare în Orientul Mijlociu, Asia de Nord-Est și Asia de Sud-Est, inclusiv Iran, Siria și Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC).

| (8) | Consiliul de Securitate al ONU a subliniat în RCSONU 1540 (2004) și a reamintit în RCSONU 1977 (2011) faptul că proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și a vectorilor acestora constituie o amenințare la adresa păcii și securității internaționale și a obligat statele, între altele, să se abțină de la sprijinirea prin orice mijloace a factorilor nestatali privind dezvoltarea, dobândirea, fabricarea, deținerea, transportul, transferul sau utilizarea armelor nucleare, chimice sau biologice și a vectorilor acestora. Amenințarea reprezentată de armele nucleare, chimice și biologice și de vectorii acestora la adresa păcii și securității internaționale a fost reafirmată în RCSONU 1887 (2009) privind neproliferarea nucleară și dezarmarea nucleară. De asemenea, Consiliul de Securitate al ONU a decis în RCSONU 1929 (2010) și 1718 (2006), pe baza, între altele, a rezoluțiilor CSONU 1540(2004), 1977(2011) și 1887(2009), că Iranul și RPDC nu ar trebui să întreprindă nicio activitate legată de rachetele balistice care pot servi ca vectori de arme nucleare, inclusiv lansări cu utilizarea tehnologiei rachetelor balistice, și că statele ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a preveni transferul de tehnologie sau asistența tehnică către Iran și RPDC în legătură cu aceste activități. |
| --- | --- |

(8)

Consiliul de Securitate al ONU a subliniat în RCSONU 1540 (2004) și a reamintit în RCSONU 1977 (2011) faptul că proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și a vectorilor acestora constituie o amenințare la adresa păcii și securității internaționale și a obligat statele, între altele, să se abțină de la sprijinirea prin orice mijloace a factorilor nestatali privind dezvoltarea, dobândirea, fabricarea, deținerea, transportul, transferul sau utilizarea armelor nucleare, chimice sau biologice și a vectorilor acestora. Amenințarea reprezentată de armele nucleare, chimice și biologice și de vectorii acestora la adresa păcii și securității internaționale a fost reafirmată în RCSONU 1887 (2009) privind neproliferarea nucleară și dezarmarea nucleară. De asemenea, Consiliul de Securitate al ONU a decis în RCSONU 1929 (2010) și 1718 (2006), pe baza, între altele, a rezoluțiilor CSONU 1540(2004), 1977(2011) și 1887(2009), că Iranul și RPDC nu ar trebui să întreprindă nicio activitate legată de rachetele balistice care pot servi ca vectori de arme nucleare, inclusiv lansări cu utilizarea tehnologiei rachetelor balistice, și că statele ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a preveni transferul de tehnologie sau asistența tehnică către Iran și RPDC în legătură cu aceste activități.

| (9) | Prezenta decizie ar trebui să servească, în general, la sprijinirea unei varietăți de activități destinate combaterii proliferării rachetelor balistice, |
| --- | --- |

(9)

Prezenta decizie ar trebui să servească, în general, la sprijinirea unei varietăți de activități destinate combaterii proliferării rachetelor balistice,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În scopul asigurării unei puneri în aplicare continue și concrete a anumitor elemente ale Strategiei, astfel cum se prevede în anexă, Uniunea:

| (a) | sprijină activități în sprijinul Codului și al MTCR, în special pentru:






  (i) | promovarea universalității și în special a aderării la cod a tuturor statelor cu capacități în materie de rachete balistice; |
| --- | --- | --- |

(a)

sprijină activități în sprijinul Codului și al MTCR, în special pentru:

(i)

promovarea universalității și în special a aderării la cod a tuturor statelor cu capacități în materie de rachete balistice;

| (ii) | susținerea punerii în aplicare și consolidarea vizibilității codului; |
| --- | --- |

(ii)

susținerea punerii în aplicare și consolidarea vizibilității codului;

| (iii) | promovarea aderării la orientările MTCR și anexa sa; |
| --- | --- |

(iii)

promovarea aderării la orientările MTCR și anexa sa;

| (b) | în general, sprijină o serie de activități de combatere a proliferării rachetelor balistice, destinate în special sensibilizării cu privire la această amenințare, accelerării eforturilor de creștere a eficienței instrumentelor multilaterale, consolidării sprijinului pentru inițiative care abordează aceste provocări specifice și susținerii țărilor interesate în consolidarea la nivel național a regimurilor relevante de control al exporturilor. |
| --- | --- |

(b)

în general, sprijină o serie de activități de combatere a proliferării rachetelor balistice, destinate în special sensibilizării cu privire la această amenințare, accelerării eforturilor de creștere a eficienței instrumentelor multilaterale, consolidării sprijinului pentru inițiative care abordează aceste provocări specifice și susținerii țărilor interesate în consolidarea la nivel național a regimurilor relevante de control al exporturilor.

(2)   În acest context, proiectele care urmează a fi susținute de către Uniune cuprind următoarele activități specifice:

| (a) | activități în sprijinul Codului:






  (i) | pregătirea și publicarea unui „pachet de inițiere” pentru activități de informare la adresa statelor nesemnatare, reamintind, de asemenea obligațiile pentru statele semnatare; |
| --- | --- | --- |

(a)

activități în sprijinul Codului:

(i)

pregătirea și publicarea unui „pachet de inițiere” pentru activități de informare la adresa statelor nesemnatare, reamintind, de asemenea obligațiile pentru statele semnatare;

| (ii) | organizarea unor evenimente conexe de informare la Viena în marja reuniunii anuale HCoC a statelor semnatare; |
| --- | --- |

(ii)

organizarea unor evenimente conexe de informare la Viena în marja reuniunii anuale HCoC a statelor semnatare;

| (iii) | organizarea unor evenimente conexe de informare în sprijinul HCoC în marja reuniunilor Comisiei I a Adunării generale a ONU; |
| --- | --- |

(iii)

organizarea unor evenimente conexe de informare în sprijinul HCoC în marja reuniunilor Comisiei I a Adunării generale a ONU;

| (iv) | organizarea a până la trei seminare regionale de informare pe baza priorităților UE (posibil Asia, țările Golfului și America de Sud); |
| --- | --- |

(iv)

organizarea a până la trei seminare regionale de informare pe baza priorităților UE (posibil Asia, țările Golfului și America de Sud);

| (v) | încurajarea reprezentanților statelor semnatare și nesemnatare din țările în curs de dezvoltare să participe la reuniunile anuale ale HCoC și la seminarele de informare; |
| --- | --- |

(v)

încurajarea reprezentanților statelor semnatare și nesemnatare din țările în curs de dezvoltare să participe la reuniunile anuale ale HCoC și la seminarele de informare;

| (vi) | organizarea unor sesiuni de sensibilizare pentru statele care s-au alăturat de curând HCoC pentru a le sprijini în îndeplinirea obligațiilor, inclusiv în marja reuniunii anuale de la Viena a HCoC; |
| --- | --- |

(vi)

organizarea unor sesiuni de sensibilizare pentru statele care s-au alăturat de curând HCoC pentru a le sprijini în îndeplinirea obligațiilor, inclusiv în marja reuniunii anuale de la Viena a HCoC;

| (vii) | sprijinirea coordonării eforturilor de promovare a HCoC cu activitățile Comitetului 1540 al ONU, inclusiv prin finanțarea participării experților HCoC la vizitele la nivel de țară ale Comitetului 1540; |
| --- | --- |

(vii)

sprijinirea coordonării eforturilor de promovare a HCoC cu activitățile Comitetului 1540 al ONU, inclusiv prin finanțarea participării experților HCoC la vizitele la nivel de țară ale Comitetului 1540;

| (viii) | sprijinirea mecanismului securizat de informare și comunicare bazat pe internet (e-ICC) al HCoC, inclusiv prin consolidarea tehnică a site-ului internet; |
| --- | --- |

(viii)

sprijinirea mecanismului securizat de informare și comunicare bazat pe internet (e-ICC) al HCoC, inclusiv prin consolidarea tehnică a site-ului internet;

| (b) | activități de sprijinire a neproliferării rachetelor balistice în general:






  (i) | organizarea a până la patru seminare de sensibilizare cu privire la proliferarea rachetelor balistice în marja forurilor multilaterale, posibil corelate cu evenimentele de informare cu privire la HCoC menționate la litera (a), cum ar fi un seminar în marja AG a ONU sau a comisiilor pregătitoare ale Tratatului de neproliferare; |
| --- | --- | --- |

(b)

activități de sprijinire a neproliferării rachetelor balistice în general:

(i)

organizarea a până la patru seminare de sensibilizare cu privire la proliferarea rachetelor balistice în marja forurilor multilaterale, posibil corelate cu evenimentele de informare cu privire la HCoC menționate la litera (a), cum ar fi un seminar în marja AG a ONU sau a comisiilor pregătitoare ale Tratatului de neproliferare;

| (ii) | organizarea a până la trei seminare regionale de sensibilizare cu privire la proliferarea rachetelor balistice și de încurajare a discuțiilor privind perspectivele unei abordări mai bune la nivel regional a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor balistice, posibil corelate cu alte activități de informare ale UE cu privire la HCoC; în asociere cu statele vizate, seminarele ar putea avea loc în Asia, regiunea Golfului și America Latină; |
| --- | --- |

(ii)

organizarea a până la trei seminare regionale de sensibilizare cu privire la proliferarea rachetelor balistice și de încurajare a discuțiilor privind perspectivele unei abordări mai bune la nivel regional a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor balistice, posibil corelate cu alte activități de informare ale UE cu privire la HCoC; în asociere cu statele vizate, seminarele ar putea avea loc în Asia, regiunea Golfului și America Latină;

| (iii) | producerea a patru documente de reflecție privind posibile măsuri multilaterale suplimentare de prevenire a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor și pentru promovarea eforturilor de dezarmare în domeniul rachetelor balistice, cu un accent deosebit pe posibilele măsuri de consolidare a încrederii și examinarea posibilității de adoptare a unui accent regional ca o primă etapă, de exemplu în regiunile de interes deosebit pentru Uniune și/sau în care pot fi așteptate progrese în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

(iii)

producerea a patru documente de reflecție privind posibile măsuri multilaterale suplimentare de prevenire a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor și pentru promovarea eforturilor de dezarmare în domeniul rachetelor balistice, cu un accent deosebit pe posibilele măsuri de consolidare a încrederii și examinarea posibilității de adoptare a unui accent regional ca o primă etapă, de exemplu în regiunile de interes deosebit pentru Uniune și/sau în care pot fi așteptate progrese în viitorul apropiat;

| (iv) | în scopul prevenirii transferului de tehnologii cu dublă utilizare și de cunoștințe într-o etapă timpurie, organizarea a până la trei sesiuni de sensibilizare pentru experți, în special din comunitățile științifice și/sau spațiale și din industrie; |
| --- | --- |

(iv)

în scopul prevenirii transferului de tehnologii cu dublă utilizare și de cunoștințe într-o etapă timpurie, organizarea a până la trei sesiuni de sensibilizare pentru experți, în special din comunitățile științifice și/sau spațiale și din industrie;

| (v) | încurajarea accesului universitarilor din țările în curs de dezvoltare care lucrează la proiectele de neproliferare a rachetelor ale centrelor de excelență ale UE; |
| --- | --- |

(v)

încurajarea accesului universitarilor din țările în curs de dezvoltare care lucrează la proiectele de neproliferare a rachetelor ale centrelor de excelență ale UE;

| (vi) | în coordonare cu centrele de excelență ale UE, organizarea unor misiuni specifice la nivel de experți din țări terțe pentru a partaja informații și lecții învățate cu privire la controlul exportului de tehnologie a rachetelor și de bunuri cu dublă utilizare și pentru a le ajuta să își consolideze capacitățile naționale; |
| --- | --- |

(vi)

în coordonare cu centrele de excelență ale UE, organizarea unor misiuni specifice la nivel de experți din țări terțe pentru a partaja informații și lecții învățate cu privire la controlul exportului de tehnologie a rachetelor și de bunuri cu dublă utilizare și pentru a le ajuta să își consolideze capacitățile naționale;

| (vii) | sprijinirea formării la nivel de experți privind neproliferarea rachetelor balistice, prin participarea la programe ale UE precum Colegiul European de Securitate și Apărare sau la programele statelor membre ale Uniunii (denumite în continuare „state membre”). |
| --- | --- |

(vii)

sprijinirea formării la nivel de experți privind neproliferarea rachetelor balistice, prin participarea la programe ale UE precum Colegiul European de Securitate și Apărare sau la programele statelor membre ale Uniunii (denumite în continuare „state membre”).

O descriere detaliată a proiectelor se regăsește în anexă.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Punerea în aplicare la nivel tehnic a proiectelor prevăzută la articolul 1 alineatul (2) este realizată de Fondation pour la recherche stratégique (FRS), care își îndeplinește mandatul sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR inițiază procedurile necesare împreună cu FRS.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 990 000 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu FRS. Acordul stipulează că FRS îi revine sarcina de a asigura vizibilitatea contribuției UE, adecvată dimensiunii acesteia.

(4)   Comisia depune eforturi în vederea încheierii acordului de finanțare menționat la alineatul (3) în cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultăți în cadrul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului de finanțare.

Articolul 4

(1)   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii pe baza rapoartelor periodice pregătite de FRS. Aceste rapoarte stau la baza evaluării efectuate de Consiliu.

(2)   Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

(2)   Prezenta decizie expiră după 30 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, prezenta decizie expiră la șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care niciun acord de finanțare nu a fost încheiat în termenul respectiv.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Poziția comună 2003/805/PESC a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora (JO L 302, 20.11.2003, p. 34).

1

(2)  Decizia 2008/974/PESC a Consiliului din 18 decembrie 2008 în sprijinul Codului de conduită de la Haga împotriva proliferării rachetelor balistice, în cadrul punerii în aplicare a strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 345, 23.12.2008, p. 91).

2

(3)  Decizia 2012/423/PESC a Consiliului din 23 iulie 2012 în sprijinul neproliferării rachetelor balistice în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă și a Poziției comune 2003/805/PESC a Consiliului (JO L 196, 24.7.2012, p. 74).

3

---

ANEXĂ

1.   OBIECTIVE

Uniunea promovează ferm neproliferarea rachetelor. Eforturile sale în acest scop includ Strategia și Poziția comună 2003/805/PESC. De asemenea, Consiliul a aprobat „Noile linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora”, iar UE a sprijinit Rezoluția 1540 (2004) a CSONU, reluată în Rezoluția 1977 (2010) a CSONU.

Uniunea consideră că MTCR este un instrument multilateral important care are drept obiectiv limitarea proliferării sistemelor de rachete balistice și a tehnologiilor și cunoștințelor conexe prin instituirea și punerea în aplicare a unor reglementări în domeniul controlului exporturilor de materiale sensibile. 19 state membre sunt membre ale MTCR și toate statele membre pun în aplicare lista de control al exporturilor MTCR în temeiul Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului (1).

De asemenea, Uniunea a sprijinit cu tărie Codul de la începuturile sale și și-a exprimat periodic îngrijorarea cu privire la proliferarea rachetelor balistice. Uniunea consideră Codul o măsură centrală de promovare a transparenței și de consolidare a încrederii. Toate statele membre au aderat la cod și pun în aplicare codul cu bună-credință.

În trecut, Uniunea a încercat să depășească lacunele rămase la nivelul punerii în aplicare a codului și al universalității acestuia organizând ateliere, reuniuni ale experților și seminare regionale de sensibilizare. Respectivele activități organizate în temeiul Deciziei 2008/974/PESC și puse în aplicare de FRS și-au dovedit eficiența și relevanța.

Încurajată de rezultatele acestor evenimente, Uniunea a continuat această inițiativă și a susținut trei aspecte ale codului, după cum urmează:

| (a) | universalitatea codului; |
| --- | --- |

(a)

universalitatea codului;

| (b) | punerea în aplicare a codului; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a codului;

| (c) | consolidarea codului și îmbunătățirea funcționării acestuia. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea codului și îmbunătățirea funcționării acestuia.

Această acțiune a fost întreprinsă în temeiul Deciziei 2012/423/PESC, care a permis elaborarea mai multor inițiative în sprijinul HCoC, inclusiv:

| (a) | dezvoltarea unui site internet securizat dedicat; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea unui site internet securizat dedicat;

| (b) | organizarea mai multor evenimente conexe destinate promovării codului față de statele nesemnatare la Viena, Geneva și New York; |
| --- | --- |

(b)

organizarea mai multor evenimente conexe destinate promovării codului față de statele nesemnatare la Viena, Geneva și New York;

| (c) | un atelier de sensibilizare pentru țările africane și din Orientul Mijlociu la Paris; |
| --- | --- |

(c)

un atelier de sensibilizare pentru țările africane și din Orientul Mijlociu la Paris;

| (d) | seminare regionale în Singapore, Abu Dhabi și Lima; |
| --- | --- |

(d)

seminare regionale în Singapore, Abu Dhabi și Lima;

| (e) | pregătirea unor documente de reflecție. |
| --- | --- |

(e)

pregătirea unor documente de reflecție.

Decizia 2012/423/PESC a contribuit la creșterea sensibilizării cu privire la cod și la promovarea acestuia în rândul țărilor terțe. Prin intermediul deciziei menționate, Uniunea a sprijinit Costa Rica, Franța, Ungaria, Japonia, Peru și România în activitatea lor de președinți ai HCoC. Prin sporirea vizibilității HCoC, aceasta a facilitat aderarea unor noi membri la Cod.

Din perspectiva rezultatelor obținute și dată fiind continuarea proliferării rachetelor balistice care pot servi ca vectori de arme de distrugere în masă și care reprezintă un motiv de îngrijorare crescândă pentru comunitatea internațională, în special programele de rachete în desfășurare în Orientul Mijlociu, Asia de Nord-Est și Asia de Sud-Est, inclusiv Iran și RPDC, se vor desfășura următoarele acțiuni:

| (a) | proiectul nr. 1, informare și comunicare; |
| --- | --- |

(a)

proiectul nr. 1, informare și comunicare;

| (b) | proiectul nr. 2, consolidarea neproliferării rachetelor balistice; |
| --- | --- |

(b)

proiectul nr. 2, consolidarea neproliferării rachetelor balistice;

| (c) | proiectul nr. 3, universalizarea HCoC — activități de informare. |
| --- | --- |

(c)

proiectul nr. 3, universalizarea HCoC — activități de informare.

Dincolo de promovarea aderării la cod și la MTCR, această decizie permite aprofundarea dezbaterii la nivel internațional cu privire la proliferarea rachetelor și implicarea unor noi zone geografice și a unor noi comunități.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Proiectul nr. 1: informare și comunicare

2.1.1.   Obiectivul proiectului

Codul reprezintă un instrument important pentru limitarea proliferării rachetelor balistice și a tehnologiilor conexe prin măsuri de consolidare a încrederii și de asigurare a transparenței. Totuși, trebuie făcut mai mult pentru a îl sprijini, în special pentru:

| (a) | promovarea universalității codului și în special a aderării la cod a tuturor statelor cu capacități în materie de rachete balistice și capacități spațiale; |
| --- | --- |

(a)

promovarea universalității codului și în special a aderării la cod a tuturor statelor cu capacități în materie de rachete balistice și capacități spațiale;

| (b) | sprijinirea punerii în aplicare a codului sub toate aspectele sale; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea punerii în aplicare a codului sub toate aspectele sale;

| (c) | consolidarea vizibilității codului. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea vizibilității codului.

2.1.2.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede trei tipuri de activități:

| (a) | pregătirea, conceperea, tipărirea și distribuirea a până la 1 500 de broșuri care să descrie sprijinul acordat de Uniune Codului. Broșura va include, de asemenea:






  (i) | o descriere a HCoC; |
| --- | --- | --- |

(a)

pregătirea, conceperea, tipărirea și distribuirea a până la 1 500 de broșuri care să descrie sprijinul acordat de Uniune Codului. Broșura va include, de asemenea:

(i)

o descriere a HCoC;

| (ii) | obiectivele HCoC; |
| --- | --- |

(ii)

obiectivele HCoC;

| (iii) | o descriere a declarațiilor anuale, a notificărilor prealabile lansării și a vizitelor de observare voluntare; |
| --- | --- |

(iii)

o descriere a declarațiilor anuale, a notificărilor prealabile lansării și a vizitelor de observare voluntare;

| (iv) | strategia europeană în ceea ce privește HCoC și proliferarea vectorilor ADM; |
| --- | --- |

(iv)

strategia europeană în ceea ce privește HCoC și proliferarea vectorilor ADM;

| (v) | demersurile necesare pentru aderarea la cod; |
| --- | --- |

(v)

demersurile necesare pentru aderarea la cod;

| (vi) | datele de contact pentru statele nesemnatare. |
| --- | --- |

(vi)

datele de contact pentru statele nesemnatare.

| (b) | pregătirea, conceperea, tipărirea și publicarea a până la 1 000 de „pachete de inițiere” formate dintr-o broșură tipărită și dintr-un stick USB pentru activități de informare care să vizeze statele nesemnatare, reamintind, de asemenea obligațiile statelor semnatare. Acesta va fi, de asemenea, disponibil online și va conține toate informațiile necesare referitoare la cod și punctele de contact relevante. „Pachetul de inițiere” va include broșura descrisă la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

pregătirea, conceperea, tipărirea și publicarea a până la 1 000 de „pachete de inițiere” formate dintr-o broșură tipărită și dintr-un stick USB pentru activități de informare care să vizeze statele nesemnatare, reamintind, de asemenea obligațiile statelor semnatare. Acesta va fi, de asemenea, disponibil online și va conține toate informațiile necesare referitoare la cod și punctele de contact relevante. „Pachetul de inițiere” va include broșura descrisă la litera (a);

| (c) | sprijinirea și actualizarea mecanismului securizat de informare și comunicare bazat pe internet („contactul electronic central imediat”/„electronic Immediate Central Contact” — e-ICC) al HCoC, inclusiv prin consolidarea tehnică a site-ului internet în strânsă cooperare cu Ministerul federal austriac al afacerilor externe. |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea și actualizarea mecanismului securizat de informare și comunicare bazat pe internet („contactul electronic central imediat”/„electronic Immediate Central Contact” — e-ICC) al HCoC, inclusiv prin consolidarea tehnică a site-ului internet în strânsă cooperare cu Ministerul federal austriac al afacerilor externe.

2.1.3.   Rezultatele preconizate ale proiectului/indicatori

| (a) | prin difuzarea largă a „pachetului de inițiere” în cadrul diferitelor evenimente, sensibilizarea într-o mai mare măsură a partenerilor cu privire la valoarea adăugată a HCoC și a rolului Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

prin difuzarea largă a „pachetului de inițiere” în cadrul diferitelor evenimente, sensibilizarea într-o mai mare măsură a partenerilor cu privire la valoarea adăugată a HCoC și a rolului Uniunii;

| (b) | site-ul internet HCoC mai securizat permite îmbunătățirea schimbului de informații relevante între parteneri; |
| --- | --- |

(b)

site-ul internet HCoC mai securizat permite îmbunătățirea schimbului de informații relevante între parteneri;

| (c) | utilizarea „pachetului de inițiere” de către președintele HCoC, secretariatul austriac („contactul central imediat”/„Immediate Central Contact” — ICC), Uniune și alți parteneri, după caz, în activitățile de informare. |
| --- | --- |

(c)

utilizarea „pachetului de inițiere” de către președintele HCoC, secretariatul austriac („contactul central imediat”/„Immediate Central Contact” — ICC), Uniune și alți parteneri, după caz, în activitățile de informare.

2.1.4.   Beneficiarii proiectului

Beneficiarii proiectelor sunt atât statele semnatare ale HCoC, cât și statele nesemnatare.

2.2.   Proiectul nr. 2: consolidarea neproliferării rachetelor balistice.

2.2.1.   Scopul proiectului

Continuarea proliferării și utilizării operaționale a rachetelor balistice care pot servi ca vectori de arme de distrugere în masă reprezintă un motiv de îngrijorare crescândă pentru comunitatea internațională, în special programele de rachete în desfășurare în Orientul Mijlociu, Asia de Nord-Est și Asia de Sud-Est, inclusiv Iran și RPDC.

În general, proiectul va sprijini o serie de activități de combatere a proliferării rachetelor balistice, destinate în special sensibilizării cu privire la această amenințare, accelerării eforturilor de creștere a eficienței instrumentelor multilaterale, consolidării sprijinului pentru inițiative de abordare a acestor provocări specifice și susținerii țărilor interesate în consolidarea la nivel național a regimurilor relevante de control al exporturilor.

2.2.2.   Descrierea proiectului

Publicarea a două documente de reflecție pe an (patru pe toată durata proiectului). Printre subiectele posibile se numără:

| (a) | utilizarea ca exemplu a actualelor zone fără ADM, precum și un potențial cadru pentru inițiative suplimentare de interzicere a rachetelor balistice; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea ca exemplu a actualelor zone fără ADM, precum și un potențial cadru pentru inițiative suplimentare de interzicere a rachetelor balistice;

| (b) | măsuri multilaterale suplimentare de prevenire a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor și de promovare a eforturilor de dezarmare în domeniul rachetelor balistice, cu un accent deosebit pe posibilele măsuri de consolidare a încrederii; |
| --- | --- |

(b)

măsuri multilaterale suplimentare de prevenire a amenințării reprezentate de proliferarea rachetelor și de promovare a eforturilor de dezarmare în domeniul rachetelor balistice, cu un accent deosebit pe posibilele măsuri de consolidare a încrederii;

| (c) | mecanismele de control al exporturilor și al tranzitului; |
| --- | --- |

(c)

mecanismele de control al exporturilor și al tranzitului;

| (d) | rolul transferului intangibil de tehnologie (TIT) în domeniul rachetelor balistice. |
| --- | --- |

(d)

rolul transferului intangibil de tehnologie (TIT) în domeniul rachetelor balistice.

2.2.3.   Rezultatele preconizate ale proiectului/indicatori

| (a) | promovarea eforturilor multilaterale de limitare a proliferării rachetelor, inclusiv promovarea HCoC și MTCR, crește influența UE în domeniul neproliferării rachetelor; |
| --- | --- |

(a)

promovarea eforturilor multilaterale de limitare a proliferării rachetelor, inclusiv promovarea HCoC și MTCR, crește influența UE în domeniul neproliferării rachetelor;

| (b) | încurajarea dezbaterii privind noi inițiative consolidează codul și MTCR și deschide calea pentru inițiative suplimentare; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea dezbaterii privind noi inițiative consolidează codul și MTCR și deschide calea pentru inițiative suplimentare;

| (c) | susținerea neproliferării rachetelor; |
| --- | --- |

(c)

susținerea neproliferării rachetelor;

| (d) | publicarea a cel puțin patru documente de reflecție; |
| --- | --- |

(d)

publicarea a cel puțin patru documente de reflecție;

| (e) | sensibilizarea cu privire la tehnologiile cu dublă utilizare și chestiunile legate de transferul de cunoștințe împiedică transferul neintenționat între statele membre și sporește nivelul global de sensibilizare cu privire la mecanismul de control al exporturilor. |
| --- | --- |

(e)

sensibilizarea cu privire la tehnologiile cu dublă utilizare și chestiunile legate de transferul de cunoștințe împiedică transferul neintenționat între statele membre și sporește nivelul global de sensibilizare cu privire la mecanismul de control al exporturilor.

2.2.4.   Beneficiarii proiectului

Uniunea și statele membre vor beneficia de documentele de reflecție; difuzarea mai largă va fi hotărâtă de ÎR în strânsă consultare cu statele membre în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului. Decizia finală se va baza pe propunerile înaintate de entitatea de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din prezenta decizie.

2.3.   Proiectul nr. 3: universalizarea HCoC — activități de informare

2.3.1.   Scopul proiectului

Proiectul va crește sensibilizarea atât cu privire la neproliferarea rachetelor, cât și la HCoC, prin organizarea mai multor evenimente destinate implicării statelor nesemnatare. În acest scop, vor fi organizate evenimente la Viena și New York pentru a implica delegațiile ONU în marja evenimentelor relevante.

2.3.2.   Descrierea proiectului

Proiectul va prevedea trei tipuri de evenimente:

| (a) | Finanțarea a patru evenimente de informare (câte două în fiecare oraș) în sprijinul atât al HCoC, cât și al neproliferării rachetelor balistice, care se vor desfășura în două orașe:






  (i) | la New York, în marja reuniunilor Comisiei I a Adunării Generale a ONU sau a reuniunilor comisiilor pregătitoare ale Tratatului de neproliferare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Finanțarea a patru evenimente de informare (câte două în fiecare oraș) în sprijinul atât al HCoC, cât și al neproliferării rachetelor balistice, care se vor desfășura în două orașe:

(i)

la New York, în marja reuniunilor Comisiei I a Adunării Generale a ONU sau a reuniunilor comisiilor pregătitoare ale Tratatului de neproliferare;

| (ii) | la Viena, în marja HCoC sau a altor activități relevante ale ONU la Viena. |
| --- | --- |

(ii)

la Viena, în marja HCoC sau a altor activități relevante ale ONU la Viena.

În ceea ce privește organizarea seminariilor:

| (i) | fiecare seminar va dura o jumătate de zi și va reuni până la 80 de participanți din misiunile ONU de la New York și Viena în jurul unui grup de vorbitori selecționați și de funcționari ai UE; |
| --- | --- |

(i)

fiecare seminar va dura o jumătate de zi și va reuni până la 80 de participanți din misiunile ONU de la New York și Viena în jurul unui grup de vorbitori selecționați și de funcționari ai UE;

| (ii) | vor fi invitați până la șase vorbitori; |
| --- | --- |

(ii)

vor fi invitați până la șase vorbitori;

| (iii) | va fi invitat președintele în exercițiu al HCoC; |
| --- | --- |

(iii)

va fi invitat președintele în exercițiu al HCoC;

| (iv) | vor fi organizate și finanțate, în temeiul prezentei decizii, dejunuri sau dineuri cu participare restrânsă destinate implicării înalților funcționari din țările selecționate, conduse de un înalt reprezentant și experți ai UE.
  În acest scop, entitatea de punere în aplicare va propune pentru fiecare eveniment o listă de țări, dintre care unele vor fi state nesemnatare. Aceasta va permite invitarea înalților reprezentanți care se ocupă de chestiuni legate de neproliferare. |
| --- | --- |

(iv)

vor fi organizate și finanțate, în temeiul prezentei decizii, dejunuri sau dineuri cu participare restrânsă destinate implicării înalților funcționari din țările selecționate, conduse de un înalt reprezentant și experți ai UE.

În acest scop, entitatea de punere în aplicare va propune pentru fiecare eveniment o listă de țări, dintre care unele vor fi state nesemnatare. Aceasta va permite invitarea înalților reprezentanți care se ocupă de chestiuni legate de neproliferare.

| (b) | Finanțarea a trei seminare regionale de informare care s-ar putea desfășura în America de Sud (de exemplu în Argentina, Brazilia, Chile, Mexic sau state nemembre din regiunea Caraibilor), Orientul Mijlociu (de exemplu țările din Golf, Bahrain, Qatar sau Arabia Saudită) și Asia (de exemplu Indonezia sau Vietnam). Alegerea amplasamentului se va face în acord cu ÎR, în strânsă consultare cu statele membre în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului. Seminarul va fi dedicat tendințelor în materie de proliferare a rachetelor, se va axa pe chestiuni regionale și va aborda HCoC și informații practice legate de calitatea de stat semnatar. Statele semnatare din regiune vor fi invitate la nivel guvernamental pentru a face schimb de experiență cu statele nesemnatare. De asemenea, președintele în exercițiu al HCoC va fi invitat să prezinte o declarație și să prezideze sesiunea. Printre participanți s-ar putea număra funcționari, diplomați, personal militar, reprezentanți ai organizațiilor internaționale, reprezentanți ai UE, universitari etc.
  În ceea ce privește organizarea seminariilor:






  (i) | fiecare seminar va dura o zi întreagă; |
| --- | --- | --- |

(b)

Finanțarea a trei seminare regionale de informare care s-ar putea desfășura în America de Sud (de exemplu în Argentina, Brazilia, Chile, Mexic sau state nemembre din regiunea Caraibilor), Orientul Mijlociu (de exemplu țările din Golf, Bahrain, Qatar sau Arabia Saudită) și Asia (de exemplu Indonezia sau Vietnam). Alegerea amplasamentului se va face în acord cu ÎR, în strânsă consultare cu statele membre în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului. Seminarul va fi dedicat tendințelor în materie de proliferare a rachetelor, se va axa pe chestiuni regionale și va aborda HCoC și informații practice legate de calitatea de stat semnatar. Statele semnatare din regiune vor fi invitate la nivel guvernamental pentru a face schimb de experiență cu statele nesemnatare. De asemenea, președintele în exercițiu al HCoC va fi invitat să prezinte o declarație și să prezideze sesiunea. Printre participanți s-ar putea număra funcționari, diplomați, personal militar, reprezentanți ai organizațiilor internaționale, reprezentanți ai UE, universitari etc.

În ceea ce privește organizarea seminariilor:

(i)

fiecare seminar va dura o zi întreagă;

| (ii) | pot fi invitate până la 50 de persoane; |
| --- | --- |

(ii)

pot fi invitate până la 50 de persoane;

| (iii) | președintele în exercițiu al HCoC va fi invitat să prezinte o declarație. |
| --- | --- |

(iii)

președintele în exercițiu al HCoC va fi invitat să prezinte o declarație.

| (c) | Până la 10 misiuni specifice la nivel de experți pentru statele nesemnatare. Acestea vor viza în principal industriile relevante, comunitatea științifică, experți în domeniul controlului exporturilor și reprezentanți ai societății civile. În coordonare cu centrele de excelență ale Uniunii Europene, doi experți în domeniul neproliferării rachetelor balistice din cadrul agenției de punere în aplicare și un expert al UE vor desfășura misiuni pe teren în țările vizate. Printre destinațiile posibile s-ar putea număra, printre altele: Algeria, Bahrain, Bolivia, Brazilia, China, Egipt, India, Indonezia, Israel, Malaysia, Mexic, Qatar, Arabia Saudită, Africa de Sud și Thailanda. Lista finală de țări va fi determinată în strânsă cooperare cu ÎR, precum și posibilitatea unor demersuri comune cu eforturile de informare ale Comitetului 1540 al ONU. Printre participanți s-ar putea număra funcționari, diplomați, personal militar, universitari, reprezentanți ai industriei, cercetători etc. din țara vizitată. Se va acorda prioritate funcționarilor și factorilor de decizie politică, diplomaților, personalului militar relevant etc.
  În ceea ce privește organizarea seminariilor:






  (i) | fiecare seminar va dura o zi întreagă; |
| --- | --- | --- |

(c)

Până la 10 misiuni specifice la nivel de experți pentru statele nesemnatare. Acestea vor viza în principal industriile relevante, comunitatea științifică, experți în domeniul controlului exporturilor și reprezentanți ai societății civile. În coordonare cu centrele de excelență ale Uniunii Europene, doi experți în domeniul neproliferării rachetelor balistice din cadrul agenției de punere în aplicare și un expert al UE vor desfășura misiuni pe teren în țările vizate. Printre destinațiile posibile s-ar putea număra, printre altele: Algeria, Bahrain, Bolivia, Brazilia, China, Egipt, India, Indonezia, Israel, Malaysia, Mexic, Qatar, Arabia Saudită, Africa de Sud și Thailanda. Lista finală de țări va fi determinată în strânsă cooperare cu ÎR, precum și posibilitatea unor demersuri comune cu eforturile de informare ale Comitetului 1540 al ONU. Printre participanți s-ar putea număra funcționari, diplomați, personal militar, universitari, reprezentanți ai industriei, cercetători etc. din țara vizitată. Se va acorda prioritate funcționarilor și factorilor de decizie politică, diplomaților, personalului militar relevant etc.

În ceea ce privește organizarea seminariilor:

(i)

fiecare seminar va dura o zi întreagă;

| (ii) | pot fi invitate până la 25 de persoane; |
| --- | --- |

(ii)

pot fi invitate până la 25 de persoane;

| (iii) | vor fi invitați trei experți; |
| --- | --- |

(iii)

vor fi invitați trei experți;

| (iv) | va fi invitat președintele în exercițiu al HCoC. |
| --- | --- |

(iv)

va fi invitat președintele în exercițiu al HCoC.

2.3.3.   Rezultatele preconizate ale proiectului/indicatori

| (a) | cel puțin patru evenimente de informare au fost organizate la New York și Viena; |
| --- | --- |

(a)

cel puțin patru evenimente de informare au fost organizate la New York și Viena;

| (b) | cele trei evenimente regionale au reunit o importantă comunitate diplomatică și academică și au deschis noi perspective privind aderările; |
| --- | --- |

(b)

cele trei evenimente regionale au reunit o importantă comunitate diplomatică și academică și au deschis noi perspective privind aderările;

| (c) | au avut loc zece misiuni la nivel de experți în vederea consolidării universalizării HCoC. Aceste misiuni au reunit cel puțin 20 de factori de decizie și funcționari și au sporit nivelul de angajament din partea funcționarilor și a factorilor de decizie din țările vizitate; |
| --- | --- |

(c)

au avut loc zece misiuni la nivel de experți în vederea consolidării universalizării HCoC. Aceste misiuni au reunit cel puțin 20 de factori de decizie și funcționari și au sporit nivelul de angajament din partea funcționarilor și a factorilor de decizie din țările vizitate;

| (d) | sensibilizarea cu privire la tendințele în materie de proliferare a rachetelor și îndeosebi cu privire la Cod în legătură cu statele nesemnatare promovează discuțiile referitoare la eforturi suplimentare de limitare a proliferării rachetelor; |
| --- | --- |

(d)

sensibilizarea cu privire la tendințele în materie de proliferare a rachetelor și îndeosebi cu privire la Cod în legătură cu statele nesemnatare promovează discuțiile referitoare la eforturi suplimentare de limitare a proliferării rachetelor;

| (e) | proiectul favorizează dezbaterile în interiorul și în afara Uniunii cu privire la inițiative viitoare; |
| --- | --- |

(e)

proiectul favorizează dezbaterile în interiorul și în afara Uniunii cu privire la inițiative viitoare;

| (f) | proiectul accentuează chestiunea proliferării rachetelor ca provocare strategică. |
| --- | --- |

(f)

proiectul accentuează chestiunea proliferării rachetelor ca provocare strategică.

2.3.4.   Beneficiarii proiectului

Aceste evenimente se vor axa în principal pe statele nesemnatare, deși statele semnatare ar putea fi asociate anumitor evenimente din motive de politică. Participanții ar trebui să fie în principal experți guvernamentali și înalți funcționari.

Alegerea finală a statelor beneficiare se va face în consultare cu entitatea de punere în aplicare și cu ÎR în strânsă consultare cu statele membre și cu Comisia în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului.

3.   DURATA

Durata totală a punerii în aplicare a proiectelor este estimată la 30 de luni.

4.   ENTITATEA DE PUNERE ÎN APLICARE

| (a) | FRS va fi însărcinată cu punerea în aplicare la nivel tehnic a proiectelor; |
| --- | --- |

(a)

FRS va fi însărcinată cu punerea în aplicare la nivel tehnic a proiectelor;

| (b) | cofinanțarea va depinde de FRS; |
| --- | --- |

(b)

cofinanțarea va depinde de FRS;

| (c) | entitatea de punere în aplicare va pregăti:






  (i) | rapoarte trimestriale privind punerea în aplicare a proiectelor; |
| --- | --- | --- |

(c)

entitatea de punere în aplicare va pregăti:

(i)

rapoarte trimestriale privind punerea în aplicare a proiectelor;

| (ii) | un raport final, la cel mult o lună după finalizarea punerii în aplicare a proiectelor. |
| --- | --- |

(ii)

un raport final, la cel mult o lună după finalizarea punerii în aplicare a proiectelor.

| (d) | rapoartele se trimit ÎR. |
| --- | --- |

(d)

rapoartele se trimit ÎR.

| (e) | FRS va asigura vizibilitatea contribuției Uniunii, corespunzător cu dimensiunea acesteia. |
| --- | --- |

(e)

FRS va asigura vizibilitatea contribuției Uniunii, corespunzător cu dimensiunea acesteia.

5.   PARTICIPANȚI TERȚI

Proiectele vor fi finanțate în întregime în temeiul prezentei decizii. Experții din statele semnatare ale codului sau din statele nesemnatare pot fi considerate părți terțe participante. Aceștia își vor desfășura activitatea în conformitate cu regimul general al FRS.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (JO L 134, 29.5.2009, p. 1).

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/53

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

din 15 decembrie 2014

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/170/UE de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat cu privire la Belize

(2014/914/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 34 alineatul (1),

având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („pescuit INN”). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („pescuit INN”).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 definește procedura în ceea ce privește identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la țările identificate ca țări terțe necooperante, stabilirea unei liste de țări necooperante, eliminarea de pe lista de țări terțe necooperante, publicarea listei de țări terțe necooperante și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 definește procedura în ceea ce privește identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la țările identificate ca țări terțe necooperante, stabilirea unei liste de țări necooperante, eliminarea de pe lista de țări terțe necooperante, publicarea listei de țări terțe necooperante și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Comisia a notificat prin decizia din 15 noiembrie 2012 (2) (denumită în continuare „Decizia din 15 noiembrie 2012”) unui număr de opt țări terțe faptul că ar putea fi identificate drept țări pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante. Printre aceste țări s-a numărat Belize. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Comisia a notificat prin decizia din 15 noiembrie 2012 (2) (denumită în continuare „Decizia din 15 noiembrie 2012”) unui număr de opt țări terțe faptul că ar putea fi identificate drept țări pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante. Printre aceste țări s-a numărat Belize.

| (4) | În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a inclus informații privind faptele și considerentele esențiale care stau la baza acestei identificări. |
| --- | --- |

(4)

În Decizia din 15 noiembrie 2012, Comisia a inclus informații privind faptele și considerentele esențiale care stau la baza acestei identificări.

| (5) | Tot la 15 noiembrie 2012, prin scrisori individuale, Comisia a notificat celor opt țări terțe faptul că are în vedere posibilitatea de a le identifica drept țări terțe necooperante. Printre țările respective s-a numărat și Belize. |
| --- | --- |

(5)

Tot la 15 noiembrie 2012, prin scrisori individuale, Comisia a notificat celor opt țări terțe faptul că are în vedere posibilitatea de a le identifica drept țări terțe necooperante. Printre țările respective s-a numărat și Belize.

| (6) | Prin decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 (3) (denumită în continuare „Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013”), Comisia a identificat Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea ca țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Comisia a prezentat motivele pentru care consideră că aceste trei țări nu și-au respectat obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de state de pavilion, state portuare, state costiere sau state comerciale de a lua măsuri, a preveni, a descuraja și a elimina activitățile de pescuit INN. |
| --- | --- |

(6)

Prin decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 (3) (denumită în continuare „Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013”), Comisia a identificat Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea ca țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Comisia a prezentat motivele pentru care consideră că aceste trei țări nu și-au respectat obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de state de pavilion, state portuare, state costiere sau state comerciale de a lua măsuri, a preveni, a descuraja și a elimina activitățile de pescuit INN.

| (7) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul, prin Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE (4), a inclus Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea pe lista de țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul, prin Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE (4), a inclus Belize, Regatul Cambodgia și Republica Guineea pe lista de țări terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN.

| (8) | În urma stabilirii, prin Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE, a listei țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, Comisia a oferit țărilor identificate posibilitatea de a continua dialogul în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1005/2008. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare, inclusiv observațiile orale și scrise, cu scopul de a oferi fiecărei țări identificate posibilitatea de a remedia situația care a justificat includerea sa pe listă și de a lua măsuri concrete ce permit remedierea deficiențelor identificate. Acest proces a condus la constatarea faptului că Belize a remediat situația și a luat măsuri corective. |
| --- | --- |

(8)

În urma stabilirii, prin Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE, a listei țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, Comisia a oferit țărilor identificate posibilitatea de a continua dialogul în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1005/2008. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare, inclusiv observațiile orale și scrise, cu scopul de a oferi fiecărei țări identificate posibilitatea de a remedia situația care a justificat includerea sa pe listă și de a lua măsuri concrete ce permit remedierea deficiențelor identificate. Acest proces a condus la constatarea faptului că Belize a remediat situația și a luat măsuri corective.

| (9) | Prin urmare, în temeiul articolului 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul ar trebui să modifice Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE eliminând Belize de pe lista țărilor terțe necooperante. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, în temeiul articolului 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul ar trebui să modifice Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE eliminând Belize de pe lista țărilor terțe necooperante.

| (10) | Din momentul adoptării deciziei care elimină Belize de pe lista țărilor terțe necooperante în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 26 noiembrie 2013 care identifică Belize drept țară terță necooperantă este fără obiect. |
| --- | --- |

(10)

Din momentul adoptării deciziei care elimină Belize de pe lista țărilor terțe necooperante în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 26 noiembrie 2013 care identifică Belize drept țară terță necooperantă este fără obiect.

2.   ELIMINAREA BELIZE DE PE LISTA ȚĂRILOR TERȚE NECOOPERANTE

| (11) | În urma adoptării Deciziei de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 și a Deciziei de punere în aplicare 2014/170/UE, Comisia a continuat dialogul cu Belize. În special, se pare că Belize a pus în aplicare obligațiile prevăzute de dreptul internațional și a adoptat un cadru legal adecvat pentru combaterea activităților de pescuit INN. Belize a introdus un sistem adecvat și eficient de monitorizare, control și inspecție, a creat un sistem de sancționare disuasivă și a asigurat punerea în aplicare corespunzătoare a regimului de certificare a capturii. De asemenea, Belize a ameliorat îndeplinirea obligațiilor sale internaționale, inclusiv a acelora provenind din recomandările și rezoluțiile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, și a instituit un nou sistem de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. În prezent, Belize respectă recomandările și rezoluțiile organismelor relevante și a adoptat propriul său plan național de acțiune împotriva pescuitului INN, în conformitate cu Planul internațional de acțiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(11)

În urma adoptării Deciziei de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 și a Deciziei de punere în aplicare 2014/170/UE, Comisia a continuat dialogul cu Belize. În special, se pare că Belize a pus în aplicare obligațiile prevăzute de dreptul internațional și a adoptat un cadru legal adecvat pentru combaterea activităților de pescuit INN. Belize a introdus un sistem adecvat și eficient de monitorizare, control și inspecție, a creat un sistem de sancționare disuasivă și a asigurat punerea în aplicare corespunzătoare a regimului de certificare a capturii. De asemenea, Belize a ameliorat îndeplinirea obligațiilor sale internaționale, inclusiv a acelora provenind din recomandările și rezoluțiile organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, și a instituit un nou sistem de înmatriculare a navelor în conformitate cu dreptul internațional. În prezent, Belize respectă recomandările și rezoluțiile organismelor relevante și a adoptat propriul său plan național de acțiune împotriva pescuitului INN, în conformitate cu Planul internațional de acțiune împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat al Organizației Națiunilor Unite.

| (12) | Comisia a analizat îndeplinirea în prezent de către Belize a obligațiilor internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial, ținând cont de concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, în Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 și în Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE și de informațiile relevante furnizate în această privință de Belize. Comisia a examinat, de asemenea, măsurile luate pentru a remedia situația, precum și garanțiile furnizate de autoritățile competente din Belize. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a analizat îndeplinirea în prezent de către Belize a obligațiilor internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial, ținând cont de concluziile stabilite în Decizia din 15 noiembrie 2012, în Decizia de punere în aplicare din 26 noiembrie 2013 și în Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE și de informațiile relevante furnizate în această privință de Belize. Comisia a examinat, de asemenea, măsurile luate pentru a remedia situația, precum și garanțiile furnizate de autoritățile competente din Belize.

| (13) | Comisia a concluzionat, pe baza celor de mai sus, că acțiunile întreprinse de Belize în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt suficiente pentru a se conforma dispozițiilor articolelor 91, 94, 117 și 118 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, ale articolelor 18, 19 și 20 din Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește și ale articolului III alineatul (8) din Acordul de conformitate al FAO. Comisia a concluzionat că elementele prezentate de Belize demonstrează că situația care a justificat includerea pe listă a Belize a fost remediată și că Belize a luat măsuri concrete ce permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a respectivei situații. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a concluzionat, pe baza celor de mai sus, că acțiunile întreprinse de Belize în ceea ce privește sarcinile care îi revin în calitate de stat de pavilion sunt suficiente pentru a se conforma dispozițiilor articolelor 91, 94, 117 și 118 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, ale articolelor 18, 19 și 20 din Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește și ale articolului III alineatul (8) din Acordul de conformitate al FAO. Comisia a concluzionat că elementele prezentate de Belize demonstrează că situația care a justificat includerea pe listă a Belize a fost remediată și că Belize a luat măsuri concrete ce permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a respectivei situații.

| (14) | În aceste circumstanțe și în temeiul articolului 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul concluzionează că Belize ar trebui să fie eliminată de pe lista țărilor necooperante. Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(14)

În aceste circumstanțe și în temeiul articolului 34 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, Consiliul concluzionează că Belize ar trebui să fie eliminată de pe lista țărilor necooperante. Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE ar trebui modificată în consecință.

| (15) | Decizia luată de Consiliu nu exclude nicio acțiune ulterioară întreprinsă de Consiliu sau de Comisie în viitor, în conformitate cu capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, în cazul în care elemente faptice ar arăta că Belize nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial de a lua măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(15)

Decizia luată de Consiliu nu exclude nicio acțiune ulterioară întreprinsă de Consiliu sau de Comisie în viitor, în conformitate cu capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008, în cazul în care elemente faptice ar arăta că Belize nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, stat portuar, stat costier sau stat comercial de a lua măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN.

| (16) | Având în vedere consecințele negative provocate de o includere pe lista țărilor terțe necooperante, este necesar ca excluderea statului Belize de pe lista țărilor terțe necooperante să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere consecințele negative provocate de o includere pe lista țărilor terțe necooperante, este necesar ca excluderea statului Belize de pe lista țărilor terțe necooperante să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Belize este eliminată din anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

M. MARTINA

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2012 de notificare a țărilor terțe în privința cărora Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificate ca țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO C 354, 17.11.2012, p. 1).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 26 noiembrie 2013 de identificare a țărilor terțe pe care Comisia le consideră țări terțe necooperante în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO C 346, 27.11.2013, p. 2).

3

(4)  Decizia de punere în aplicare 2014/170/UE a Consiliului din 24 martie 2014 de stabilire a unei liste a țărilor terțe necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO L 91, 27.3.2014, p. 43).

4

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/56

---

DECIZIA 2014/915/PESC A CONSILIULUI

din 16 decembrie 2014

de modificare a Deciziei 2010/452/PESC privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 12 august 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/452/PESC (1), care a prelungit misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (denumită în continuare „EUMM Georgia” sau „misiunea”), instituită prin Acțiunea comună 2008/736/PESC (2). Decizia 2010/452/PESC expiră la 14 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(1)

La 12 august 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/452/PESC (1), care a prelungit misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (denumită în continuare „EUMM Georgia” sau „misiunea”), instituită prin Acțiunea comună 2008/736/PESC (2). Decizia 2010/452/PESC expiră la 14 decembrie 2014.

| (2) | EUMM Georgia ar trebui să fie prelungită pentru o perioadă suplimentară de doi ani, pe baza mandatului său actual. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia ar trebui să fie prelungită pentru o perioadă suplimentară de doi ani, pe baza mandatului său actual.

| (3) | Misiunea se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat. |
| --- | --- |

(3)

Misiunea se va desfășura în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2010/452/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2010/452/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/452/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 7, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Toți membrii personalului respectă standardele operaționale minime de securitate specifice misiunii, precum și planul de securitate al misiunii, care susține politica de securitate pe teren a Uniunii. În ceea ce privește protecția informațiilor UE clasificate care le sunt încredințate în exercițiul atribuțiilor lor, toți membrii personalului respectă principiile și normele minime de securitate instituite prin Decizia 2013/488/UE a Consiliului (3).

  (3)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).”"
						; |
| --- | --- |

1.

la articolul 7, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Toți membrii personalului respectă standardele operaționale minime de securitate specifice misiunii, precum și planul de securitate al misiunii, care susține politica de securitate pe teren a Uniunii. În ceea ce privește protecția informațiilor UE clasificate care le sunt încredințate în exercițiul atribuțiilor lor, toți membrii personalului respectă principiile și normele minime de securitate instituite prin Decizia 2013/488/UE a Consiliului (3).

(3)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).”"

| 2. | la articolul 12, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Șeful misiunii asigură protecția informațiilor UE clasificate în conformitate cu Decizia 2013/488/UE a Consiliului.”; |
| --- | --- |

2.

la articolul 12, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Șeful misiunii asigură protecția informațiilor UE clasificate în conformitate cu Decizia 2013/488/UE a Consiliului.”

| 3. | la articolul 14 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:
  „Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii în perioada 15 decembrie 2014-14 decembrie 2015 este de 18 300 000 EUR.”; |
| --- | --- |

3.

la articolul 14 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:

„Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii în perioada 15 decembrie 2014-14 decembrie 2015 este de 18 300 000 EUR.”

| 4. | se introduce următorul articol:
  „Articolul 14a
  Celula de proiect
  (1)   EUMM Georgia dispune de o celulă de proiect pentru identificarea și punerea în aplicare a proiectelor. După caz, EUMM Georgia facilitează și furnizează consultanță pentru proiectele puse în aplicare de state membre și de state terțe, sub responsabilitatea acestora, în domenii legate de EUMM Georgia și în sprijinul obiectivelor acesteia.
  (2)   Sub rezerva alineatului (3), EUMM Georgia este autorizată să recurgă la contribuții financiare din partea statelor membre sau a unor state terțe pentru punerea în aplicare a proiectelor identificate care completează în mod coerent celelalte acțiuni ale EUMM Georgia, dacă proiectele respective sunt:






  (a) | prevăzute în situația financiară aferentă prezentei decizii; sau |
| --- | --- | --- |

4.

se introduce următorul articol:

„Articolul 14a

Celula de proiect

(1)   EUMM Georgia dispune de o celulă de proiect pentru identificarea și punerea în aplicare a proiectelor. După caz, EUMM Georgia facilitează și furnizează consultanță pentru proiectele puse în aplicare de state membre și de state terțe, sub responsabilitatea acestora, în domenii legate de EUMM Georgia și în sprijinul obiectivelor acesteia.

(2)   Sub rezerva alineatului (3), EUMM Georgia este autorizată să recurgă la contribuții financiare din partea statelor membre sau a unor state terțe pentru punerea în aplicare a proiectelor identificate care completează în mod coerent celelalte acțiuni ale EUMM Georgia, dacă proiectele respective sunt:

(a)

prevăzute în situația financiară aferentă prezentei decizii; sau

| (b) | integrate în cursul mandatului prin intermediul unei modificări a respectivei situații financiare la solicitarea șefului misiunii. |
| --- | --- |

(b)

integrate în cursul mandatului prin intermediul unei modificări a respectivei situații financiare la solicitarea șefului misiunii.

EUMM Georgia încheie un acord cu statele vizate, care acoperă în special procedurile specifice pentru soluționarea plângerilor formulate de părți terțe cu privire la prejudiciile suferite în urma acțiunilor sau omisiunilor EUMM Georgia în utilizarea fondurilor furnizate de statele respective. În niciun caz, statele contribuitoare nu pot angaja răspunderea Uniunii sau a ÎR pentru acțiunile sau omisiunile EUMM Georgia în utilizarea fondurilor din partea statelor respective.

(3)   Contribuțiile financiare din partea statelor terțe pentru celula de proiect fac obiectul acceptării de către COPS.”

| 5. | la articolul 16, alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, în mod corespunzător și în conformitate cu nevoile misiunii, informații și documente clasificate ale UE până la nivelul «CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL» generate în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE a Consiliului.
  (2)   ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice ONU și OSCE, în funcție de nevoile operaționale ale misiunii, informații și documente clasificate ale UE până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED», întocmite în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale ONU și OSCE se încheie acorduri în acest sens.
  (3)   În caz de nevoie operațională specifică și imediată, ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice statului-gazdă orice informație UE clasificată până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED» generată în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului-gazdă se încheie acorduri în acest sens.”; |
| --- | --- |

5.

la articolul 16, alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, în mod corespunzător și în conformitate cu nevoile misiunii, informații și documente clasificate ale UE până la nivelul «CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL» generate în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE a Consiliului.

(2)   ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice ONU și OSCE, în funcție de nevoile operaționale ale misiunii, informații și documente clasificate ale UE până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED», întocmite în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale ONU și OSCE se încheie acorduri în acest sens.

(3)   În caz de nevoie operațională specifică și imediată, ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice statului-gazdă orice informație UE clasificată până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED» generată în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului-gazdă se încheie acorduri în acest sens.”

| 6. | la articolul 18, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Expiră la 14 decembrie 2016.” |
| --- | --- |

6.

la articolul 18, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Expiră la 14 decembrie 2016.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 15 decembrie 2014.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

S. GOZI

---

(1)  Decizia 2010/452/PESC a Consiliului din 12 august 2010 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 213, 13.8.2010, p. 43).

1

(2)  Acțiunea comună 2008/736/PESC a Consiliului din 15 septembrie 2008 privind misiunea de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia, EUMM Georgia (JO L 248, 17.9.2008, p. 26).

2

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/58

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 15 decembrie 2014

de rectificare a anexei la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE de autorizare a introducerii pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2014) 9452]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(2014/916/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și ingredientele alimentare noi (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE a Comisiei (2) autorizează introducerea pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou. |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE a Comisiei (2) autorizează introducerea pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou.

| (2) | Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE stabilește specificațiile pentru acidul (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină. Specificațiile din această anexă conțin o greșeală care ar trebui corectată. |
| --- | --- |

(2)

Anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE stabilește specificațiile pentru acidul (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină. Specificațiile din această anexă conțin o greșeală care ar trebui corectată.

| (3) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE ar trebui să fie rectificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE ar trebui să fie rectificată în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa la Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE, intrarea referitoare la analiza glucozaminei din cadrul specificațiilor privind puritatea se înlocuiește cu următorul text:

| „Analiza glucozaminei | 34-46 % în stare uscată” |
| --- | --- |

„Analiza glucozaminei

34-46 % în stare uscată”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează societății comerciale Gnosis SpA, Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB), Italia.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 43, 14.2.1997, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare 2014/154/UE a Comisiei din 19 martie 2014 de autorizare a introducerii pe piață a acidului (6S)-5-metiltetrahidrofolic, sarea de glucozamină, ca ingredient alimentar nou în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 85, 21.3.2014, p. 10).

2

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/59

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 15 decembrie 2014

de stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Directivei 2000/29/CE a Consiliului în ceea ce privește notificarea prezenței organismelor dăunătoare și măsurile luate sau care urmează să fie luate de statele membre

[notificată cu numărul C(2014) 9460]

(2014/917/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 16 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Notificările privind prezența organismelor dăunătoare, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2000/29/CE, sau apariția reală sau posibilă a organismelor dăunătoare, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din directiva în cauză, ar trebui să includă toate informațiile care ar permite Comisiei și altor state membre să planifice și să pună în aplicare cele mai eficiente acțiuni posibile la nivelul Uniunii sau la nivel regional, după caz. Acest lucru este important pentru a asigura o protecție completă a teritoriului Uniunii împotriva tuturor surselor posibile de risc fitosanitar. |
| --- | --- |

(1)

Notificările privind prezența organismelor dăunătoare, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2000/29/CE, sau apariția reală sau posibilă a organismelor dăunătoare, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din directiva în cauză, ar trebui să includă toate informațiile care ar permite Comisiei și altor state membre să planifice și să pună în aplicare cele mai eficiente acțiuni posibile la nivelul Uniunii sau la nivel regional, după caz. Acest lucru este important pentru a asigura o protecție completă a teritoriului Uniunii împotriva tuturor surselor posibile de risc fitosanitar.

| (2) | Pentru a permite o reacție rapidă, anumite elemente ale acestor notificări ar trebui să fie comunicate în termen de opt zile lucrătoare de la confirmarea prezenței sau apariției organismelor dăunătoare, având în vedere importanța lor și fezabilitatea comunicării lor rapide, iar toate elementele solicitate ar trebui să fie transmise în cel mult treizeci de zile de la data confirmării respective. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a permite o reacție rapidă, anumite elemente ale acestor notificări ar trebui să fie comunicate în termen de opt zile lucrătoare de la confirmarea prezenței sau apariției organismelor dăunătoare, având în vedere importanța lor și fezabilitatea comunicării lor rapide, iar toate elementele solicitate ar trebui să fie transmise în cel mult treizeci de zile de la data confirmării respective.

| (3) | Pentru a garanta că atât Comisia, cât și celelalte state membre sunt informate cu privire la orice modificări, statul membru care notifică actualizează notificările respective cât mai curând posibil în cazul în care noi informații relevante sunt puse la dispoziția acestuia sau în cazul în care ia orice noi măsuri relevante după ce a transmis informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a garanta că atât Comisia, cât și celelalte state membre sunt informate cu privire la orice modificări, statul membru care notifică actualizează notificările respective cât mai curând posibil în cazul în care noi informații relevante sunt puse la dispoziția acestuia sau în cazul în care ia orice noi măsuri relevante după ce a transmis informațiile solicitate.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Conținutul notificărilor

(1)   Atunci când notifică Comisia și celelalte state membre cu privire la prezența sau apariția oricărui organism dăunător, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, sau cu privire la prezența reală a unui organism dăunător, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din directiva respectivă, statele membre trebuie să transmită informațiile prevăzute în anexă.

(2)   Atunci când notifică Comisia și celelalte state membre cu privire la apariția posibilă a oricărui organism dăunător, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, statele membre prezintă, după caz, informațiile prevăzute în anexă.

Articolul 2

Termene limită pentru transmiterea notificărilor

(1)   Cel târziu în termen de opt zile lucrătoare de la data confirmării oficiale de către organismul oficial competent a prezenței sau prezenței reale a organismului dăunător, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, statele membre prezintă o notificare care să conțină cel puțin informațiile indicate la punctele 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 5.6, 6.4 și 8 din anexă.

(2)   Cel târziu în termen de treizeci de zile lucrătoare de la data confirmării oficiale de către organismul oficial competent a prezenței sau a prezenței reale a organismului dăunător, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (1) primul paragraf și la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, statele membre prezintă o notificare care să conțină informațiile indicate la punctele din anexă care nu sunt menționate la alineatul (1).

(3)   Cel târziu în termen de opt zile lucrătoare de la data la care organismul oficial competent suspectează apariția unui organism dăunător, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, statele membre prezintă o notificare care să conțină cel puțin informațiile indicate la punctele 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 și 8 din anexă.

(4)   Cel târziu în termen de treizeci de zile lucrătoare de la data la care organismul oficial competent suspectează apariția unui organism dăunător, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (2) primul paragraf din Directiva 2000/29/CE, statele membre prezintă o notificare care să conțină informațiile indicate la punctele din anexă care nu sunt menționate la alineatul (3).

(5)   Statele membre actualizează notificările menționate la alineatele (1)-(4) de îndată ce au fost puse la dispoziția lor orice informații relevante noi și care au fost verificate de acestea sau de îndată ce au luat măsuri noi.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

---

ANEXĂ

CONȚINUTUL NOTIFICĂRILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1

1.   Informații generale privind notificarea

| 1.1. | Titlul. Se indică denumirea științifică a organismului dăunător în cauză, locul și dacă este vorba de prima prezență sau nu. Denumirea științifică trebuie să fie una dintre următoarele:






  (a) | denumirea științifică a organismului dăunător astfel cum se menționează în Directiva 2000/29/CE sau astfel cum se menționează în măsurile adoptate în temeiul articolului 16 alineatul (3) din directiva menționată, inclusiv, după caz, patovarul; sau |
| --- | --- | --- |

1.1.

Titlul. Se indică denumirea științifică a organismului dăunător în cauză, locul și dacă este vorba de prima prezență sau nu. Denumirea științifică trebuie să fie una dintre următoarele:

(a)

denumirea științifică a organismului dăunător astfel cum se menționează în Directiva 2000/29/CE sau astfel cum se menționează în măsurile adoptate în temeiul articolului 16 alineatul (3) din directiva menționată, inclusiv, după caz, patovarul; sau

| (b) | în cazul în care litera (a) nu se aplică, denumirea științifică aprobată de către o organizație internațională, inclusiv patovarul, precum și numele organizației respective; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care litera (a) nu se aplică, denumirea științifică aprobată de către o organizație internațională, inclusiv patovarul, precum și numele organizației respective; sau

| (c) | în cazul în care nici litera (a), nici litera (b) nu se aplică, se indică denumirea științifică provenind de la cea mai fiabilă sursă de informații, cu trimitere la sursa respectivă. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care nici litera (a), nici litera (b) nu se aplică, se indică denumirea științifică provenind de la cea mai fiabilă sursă de informații, cu trimitere la sursa respectivă.

Furnizarea eventuală a unor note explicative.

| 1.2. | Rezumat. Prezentarea unui rezumat al informațiilor de la punctele 3-7. |
| --- | --- |

1.2.

Rezumat. Prezentarea unui rezumat al informațiilor de la punctele 3-7.

| 1.3. | Se indică unul dintre elementele următoare: (1) notificarea parțială în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) sau articolul 2 alineatul (3); (2) notificarea în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) sau articolul 2 alineatul (4); (3) actualizarea notificării în conformitate cu articolul 2 alineatul (5); (4) notă de încheiere indicând încetarea măsurilor luate și precizând motivele. |
| --- | --- |

1.3.

Se indică unul dintre elementele următoare: (1) notificarea parțială în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) sau articolul 2 alineatul (3); (2) notificarea în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) sau articolul 2 alineatul (4); (3) actualizarea notificării în conformitate cu articolul 2 alineatul (5); (4) notă de încheiere indicând încetarea măsurilor luate și precizând motivele.

2.   Informații privind autoritatea unică și persoanele responsabile.

| 2.1. | Denumirea autorității unice, astfel cum se menționează la articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2000/29/CE, care prezintă notificarea (denumită în continuare: „autoritatea unică”). A se indica mențiunea „Notificare din partea”, urmată de denumirea autorității unice, precum și numele statului membru în care se află autoritatea în cauză. |
| --- | --- |

2.1.

Denumirea autorității unice, astfel cum se menționează la articolul 1 alineatul (4) din Directiva 2000/29/CE, care prezintă notificarea (denumită în continuare: „autoritatea unică”). A se indica mențiunea „Notificare din partea”, urmată de denumirea autorității unice, precum și numele statului membru în care se află autoritatea în cauză.

| 2.2. | Contact oficial în cadrul autorității unice. A se indica numele, numărul de telefon și adresa de e-mail a persoanei desemnate de către autoritatea unică drept contact oficial pentru notificarea în cauză. În cazul în care sunt desemnate mai multe persoane, se indică motivele. |
| --- | --- |

2.2.

Contact oficial în cadrul autorității unice. A se indica numele, numărul de telefon și adresa de e-mail a persoanei desemnate de către autoritatea unică drept contact oficial pentru notificarea în cauză. În cazul în care sunt desemnate mai multe persoane, se indică motivele.

3.   Locul în care organismul dăunător este prezent.

| 3.1. | A se indica, cât mai precis cu putință, locul în care organismul dăunător în cauză este prezent, cu trimiterea cel puțin la o regiune administrativă (de exemplu, municipalitate, oraș, provincie), după caz. |
| --- | --- |

3.1.

A se indica, cât mai precis cu putință, locul în care organismul dăunător în cauză este prezent, cu trimiterea cel puțin la o regiune administrativă (de exemplu, municipalitate, oraș, provincie), după caz.

| 3.2. | Pe lângă indicația solicitată la punctul 3.1, harta/hărțile locului respectiv. Este posibilă prezentarea, sub formă de comentarii, de informații privind delimitarea zonei, însoțite de trimiteri la nomenclatorul unităților teritoriale de statistică ale Eurostat (NUTS) sau la codurile geografice (Geocodes), fotografii aeriene sau coordonate GPS. |
| --- | --- |

3.2.

Pe lângă indicația solicitată la punctul 3.1, harta/hărțile locului respectiv. Este posibilă prezentarea, sub formă de comentarii, de informații privind delimitarea zonei, însoțite de trimiteri la nomenclatorul unităților teritoriale de statistică ale Eurostat (NUTS) sau la codurile geografice (Geocodes), fotografii aeriene sau coordonate GPS.

4.   Informații privind motivele notificării și statutul privind dăunătorii al zonei și al statului membru în cauză.

| 4.1. | Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) prima prezență confirmată sau posibilă a organismului dăunător pe teritoriul statului membru în cauză; (2) apariția confirmată sau posibilă a organismului dăunător într-o parte a teritoriului statului membru în cauză în care prezența acestuia nu a fost cunoscută anterior. În cazul opțiunii (2) și, după caz, a se indica dacă organismul dăunător a apărut într-o parte a teritoriului statului membru în cauză în care respectivul organism dăunător a fost prezent în trecut, dar a fost eradicat. |
| --- | --- |

4.1.

Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) prima prezență confirmată sau posibilă a organismului dăunător pe teritoriul statului membru în cauză; (2) apariția confirmată sau posibilă a organismului dăunător într-o parte a teritoriului statului membru în cauză în care prezența acestuia nu a fost cunoscută anterior. În cazul opțiunii (2) și, după caz, a se indica dacă organismul dăunător a apărut într-o parte a teritoriului statului membru în cauză în care respectivul organism dăunător a fost prezent în trecut, dar a fost eradicat.

| 4.2. | Statutul privind dăunătorii al zonei în care a fost constatată prezența organismului dăunător, după confirmarea oficială. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile zonei în cauză; (2) Prezent: doar în anumite părți ale zonei în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale zonei în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: în curs de eradicare; (5) Prezent: în curs de izolare; (6) Prezent: incidență redusă; (7) Absent: Prezență observată, dar organismul dăunător a fost eradicat; (8) Absent: Prezență observată, dar organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (9) Prezent în mod provizoriu (prezența organismului dăunător nu ar trebui să conducă la stabilirea acestuia): nu permite luarea de măsuri; (10) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (11) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (12) Altele. |
| --- | --- |

4.2.

Statutul privind dăunătorii al zonei în care a fost constatată prezența organismului dăunător, după confirmarea oficială. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile zonei în cauză; (2) Prezent: doar în anumite părți ale zonei în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale zonei în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: în curs de eradicare; (5) Prezent: în curs de izolare; (6) Prezent: incidență redusă; (7) Absent: Prezență observată, dar organismul dăunător a fost eradicat; (8) Absent: Prezență observată, dar organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (9) Prezent în mod provizoriu (prezența organismului dăunător nu ar trebui să conducă la stabilirea acestuia): nu permite luarea de măsuri; (10) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (11) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (12) Altele.

| 4.3. | Statutul privind dăunătorii în statul membru în cauză înainte de confirmarea oficială a prezenței sau a suspectării prezenței organismului dăunător. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile statului membru în cauză; (2) Prezent: doar în unele părți ale statului membru în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale statului membru, în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: sezonier; (5) Prezent: în curs de eradicare; (6) Prezent: în curs de izolare, în cazul în care eradicarea este imposibilă (7) Prezent: incidență redusă; (8) Absent: nu există registre privind organismele dăunătoare; (9) Absent: organismul dăunător a fost eradicat; (10) Absent: organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (11) Absent: registrele privind organismele dăunătoare nu mai sunt valabile; (12) Absent: registrele privind organismele dăunătoare sunt nefiabile; (13) Absent: doar interceptat; (14) Prezent în mod provizoriu: nu permite luarea de măsuri; (15) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (16) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (17) Altele. |
| --- | --- |

4.3.

Statutul privind dăunătorii în statul membru în cauză înainte de confirmarea oficială a prezenței sau a suspectării prezenței organismului dăunător. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile statului membru în cauză; (2) Prezent: doar în unele părți ale statului membru în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale statului membru, în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: sezonier; (5) Prezent: în curs de eradicare; (6) Prezent: în curs de izolare, în cazul în care eradicarea este imposibilă (7) Prezent: incidență redusă; (8) Absent: nu există registre privind organismele dăunătoare; (9) Absent: organismul dăunător a fost eradicat; (10) Absent: organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (11) Absent: registrele privind organismele dăunătoare nu mai sunt valabile; (12) Absent: registrele privind organismele dăunătoare sunt nefiabile; (13) Absent: doar interceptat; (14) Prezent în mod provizoriu: nu permite luarea de măsuri; (15) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (16) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (17) Altele.

| 4.4. | Statutul privind dăunătorii în statul membru în cauză după confirmarea oficială a prezenței organismului dăunător. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile statului membru în cauză; (2) Prezent: doar în unele dintre părțile statului membru în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale statului membru, în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: Sezonier; (5) Prezent: în curs de eradicare; (6) Prezent: în curs de izolare, în cazul în care eradicarea este imposibilă (7) Prezent: incidență redusă; (8) Absent: organismul dăunător a fost eradicat; (9) Absent: organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (10) Absent: registrele privind organismele dăunătoare nu mai sunt valabile; (11) Absent: registrele privind organismele dăunătoare sunt nefiabile; (12) Absent: doar interceptat; (13) Prezent în mod provizoriu: nu permite luarea de măsuri; (14) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (15) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (16) Altele. |
| --- | --- |

4.4.

Statutul privind dăunătorii în statul membru în cauză după confirmarea oficială a prezenței organismului dăunător. A se indica, însoțită de o notă explicativă, una sau mai multe dintre următoarele opțiuni: (1) Prezent: în toate părțile statului membru în cauză; (2) Prezent: doar în unele dintre părțile statului membru în cauză; (3) Prezent: în anumite părți ale statului membru, în care nu se cultivă plante gazdă; (4) Prezent: Sezonier; (5) Prezent: în curs de eradicare; (6) Prezent: în curs de izolare, în cazul în care eradicarea este imposibilă (7) Prezent: incidență redusă; (8) Absent: organismul dăunător a fost eradicat; (9) Absent: organismul dăunător nu mai este prezent, din motive altele decât eradicarea; (10) Absent: registrele privind organismele dăunătoare nu mai sunt valabile; (11) Absent: registrele privind organismele dăunătoare sunt nefiabile; (12) Absent: doar interceptat; (13) Prezent în mod provizoriu: nu permite luarea de măsuri; (14) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, sub supraveghere; (15) Prezent în mod provizoriu: permite luarea de măsuri, în curs de eradicare; (16) Altele.

5.   Informații referitoare la constatarea, prelevarea de probe, testarea și confirmarea prezenței organismului dăunător.

| 5.1. | Cum a fost constatată prezența sau apariția organismului dăunător? Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) anchetă oficială privind organismele dăunătoare; (2) anchetă privind un focar existent sau eradicat al unui organism dăunător; (3) inspecții fitosanitare de orice tip; (4) inspecții de trasabilitate în amonte și în aval privind prezența specifică a organismului dăunător în cauză; (5) inspecții oficiale pentru scopuri, altele decât cele fitosanitare; (6) informații furnizate de operatori profesioniști, laboratoare sau alte persoane; (7) informații științifice; (8) altele. Este posibilă furnizarea de observații suplimentare sub forma unui text liber sau a unor documente anexate. În cazul opțiunii (8), este necesară indicarea unei specificații. După caz, se indică data inspecției/inspecțiilor, descrierea metodei de inspecție (inclusiv informații provenite din controale vizuale sau de alt fel, după caz), și o scurtă descriere a sitului unde a avut loc inspecția, concluziile acestei inspecții și furnizarea uneia sau mai multor fotografii. În cazul opțiunilor (3) și (4), se indică data inspecției/inspecțiilor, descrierea metodei de inspecție (inclusiv informații provenite din controale vizuale sau de alt fel, după caz). Furnizarea eventuală a unei scurte descrieri a sitului unde a avut loc inspecția, concluziile acestei inspecții și a uneia sau mai multor fotografii. |
| --- | --- |

5.1.

Cum a fost constatată prezența sau apariția organismului dăunător? Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) anchetă oficială privind organismele dăunătoare; (2) anchetă privind un focar existent sau eradicat al unui organism dăunător; (3) inspecții fitosanitare de orice tip; (4) inspecții de trasabilitate în amonte și în aval privind prezența specifică a organismului dăunător în cauză; (5) inspecții oficiale pentru scopuri, altele decât cele fitosanitare; (6) informații furnizate de operatori profesioniști, laboratoare sau alte persoane; (7) informații științifice; (8) altele. Este posibilă furnizarea de observații suplimentare sub forma unui text liber sau a unor documente anexate. În cazul opțiunii (8), este necesară indicarea unei specificații. După caz, se indică data inspecției/inspecțiilor, descrierea metodei de inspecție (inclusiv informații provenite din controale vizuale sau de alt fel, după caz), și o scurtă descriere a sitului unde a avut loc inspecția, concluziile acestei inspecții și furnizarea uneia sau mai multor fotografii. În cazul opțiunilor (3) și (4), se indică data inspecției/inspecțiilor, descrierea metodei de inspecție (inclusiv informații provenite din controale vizuale sau de alt fel, după caz). Furnizarea eventuală a unei scurte descrieri a sitului unde a avut loc inspecția, concluziile acestei inspecții și a uneia sau mai multor fotografii.

| 5.2. | Data constatării: A se preciza data la care organismul oficial competent a constatat prezența sau apariția organismului dăunător sau data la care a primit primele informații cu privire la constatarea acestuia. În cazul în care organismul dăunător a fost constatat de către o persoană din afara organismului oficial responsabil, se indică data constatării organismului dăunător de către persoana respectivă și data la care aceasta a informat organismul oficial responsabil în consecință. |
| --- | --- |

5.2.

Data constatării: A se preciza data la care organismul oficial competent a constatat prezența sau apariția organismului dăunător sau data la care a primit primele informații cu privire la constatarea acestuia. În cazul în care organismul dăunător a fost constatat de către o persoană din afara organismului oficial responsabil, se indică data constatării organismului dăunător de către persoana respectivă și data la care aceasta a informat organismul oficial responsabil în consecință.

| 5.3. | Prelevarea de probe pentru analize de laborator. Dacă este cazul, prezentarea de informații privind procedura de prelevare de probe pentru analize de laborator, inclusiv data, metoda și dimensiunea probei. Este posibilă anexarea de fotografii. |
| --- | --- |

5.3.

Prelevarea de probe pentru analize de laborator. Dacă este cazul, prezentarea de informații privind procedura de prelevare de probe pentru analize de laborator, inclusiv data, metoda și dimensiunea probei. Este posibilă anexarea de fotografii.

| 5.4. | Laborator. După caz, se indică numele și adresa laboratorului/laboratoarelor implicat(e) în procesul de identificare a organismului dăunător în cauză. |
| --- | --- |

5.4.

Laborator. După caz, se indică numele și adresa laboratorului/laboratoarelor implicat(e) în procesul de identificare a organismului dăunător în cauză.

| 5.5. | Metoda de diagnosticare. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) În conformitate cu protocolul revizuit inter pares; (2) Altele, cu specificarea metodei în cauză. În cazul opțiunii (1), indicarea unei trimiteri clare la protocolul în cauză și, după caz, a oricărei abateri de la respectivul protocol. |
| --- | --- |

5.5.

Metoda de diagnosticare. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) În conformitate cu protocolul revizuit inter pares; (2) Altele, cu specificarea metodei în cauză. În cazul opțiunii (1), indicarea unei trimiteri clare la protocolul în cauză și, după caz, a oricărei abateri de la respectivul protocol.

| 5.6. | Data confirmării oficiale a identității organismului dăunător. |
| --- | --- |

5.6.

Data confirmării oficiale a identității organismului dăunător.

6.   Informațiile referitoare la zona infestată, precum și gradul de severitate și sursa focarului în zona respectivă.

| 6.1. | Dimensiunea și delimitarea zonei infestate. Se indică una sau mai multe dintre opțiunile următoare: (1) suprafața infestată (m2, ha, km2); (2) numărul de plante infestate (unități); (3) volumul produselor vegetale infestate (tone, m3); (4) coordonate GPS sau orice altă descriere specifică a delimitării zonei infestate. Este posibilă prezentarea de cifre aproximative, dar trebuie să fie însoțită de o explicație privind motivul absenței cifrelor exacte. |
| --- | --- |

6.1.

Dimensiunea și delimitarea zonei infestate. Se indică una sau mai multe dintre opțiunile următoare: (1) suprafața infestată (m2, ha, km2); (2) numărul de plante infestate (unități); (3) volumul produselor vegetale infestate (tone, m3); (4) coordonate GPS sau orice altă descriere specifică a delimitării zonei infestate. Este posibilă prezentarea de cifre aproximative, dar trebuie să fie însoțită de o explicație privind motivul absenței cifrelor exacte.

| 6.2. | Caracteristicile zonei infestate și ale vecinătăților acesteia. Se indică una sau mai multe dintre opțiunile următoare:






  (1) | În aer liber — zonă de producție






  (1.1) | teren (arabil, pășune); |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Caracteristicile zonei infestate și ale vecinătăților acesteia. Se indică una sau mai multe dintre opțiunile următoare:

(1)

În aer liber — zonă de producție

(1.1)

teren (arabil, pășune);

| (1.2) | livadă/plantație viticolă; |
| --- | --- |

(1.2)

livadă/plantație viticolă;

| (1.3) | pepinieră; |
| --- | --- |

(1.3)

pepinieră;

| (1.4) | pădure. |
| --- | --- |

(1.4)

pădure.

| (2) | În aer liber — altele






  (2.1) | grădină privată; |
| --- | --- | --- |

(2)

În aer liber — altele

(2.1)

grădină privată;

| (2.2) | spațiu public; |
| --- | --- |

(2.2)

spațiu public;

| (2.3) | zonă de conservare; |
| --- | --- |

(2.3)

zonă de conservare;

| (2.4) | plante spontane în zone, altele decât zonele de conservare; |
| --- | --- |

(2.4)

plante spontane în zone, altele decât zonele de conservare;

| (2.5) | altele, cu specificarea cazului particular. |
| --- | --- |

(2.5)

altele, cu specificarea cazului particular.

| (3) | Mediu închis






  (3.1) | seră; |
| --- | --- | --- |

(3)

Mediu închis

(3.1)

seră;

| (3.2) | spațiu privat, altul decât sera; |
| --- | --- |

(3.2)

spațiu privat, altul decât sera;

| (3.3) | spațiu public, altul decât sera; |
| --- | --- |

(3.3)

spațiu public, altul decât sera;

| (3.4) | altele, cu specificarea cazului particular. |
| --- | --- |

(3.4)

altele, cu specificarea cazului particular.

Pentru fiecare opțiune, se menționează dacă infestarea în cauză se referă la unul sau mai multe dintre următoarele elemente: plante destinate plantării, alte plante sau produse vegetale.

| 6.3. | Plante gazdă din zona infestată și din vecinătatea acesteia. Se indică denumirea științifică a plantelor gazdă din zona respectivă, în conformitate cu punctul 6.4. Este posibilă furnizarea de informații suplimentare privind densitatea plantelor gazdă din zonă, menționând practicile de cultivare, caracteristicile specifice ale habitatelor sau informații despre produsele vegetale susceptibile, produse în zonă. |
| --- | --- |

6.3.

Plante gazdă din zona infestată și din vecinătatea acesteia. Se indică denumirea științifică a plantelor gazdă din zona respectivă, în conformitate cu punctul 6.4. Este posibilă furnizarea de informații suplimentare privind densitatea plantelor gazdă din zonă, menționând practicile de cultivare, caracteristicile specifice ale habitatelor sau informații despre produsele vegetale susceptibile, produse în zonă.

| 6.4. | Plantă/plante, produs(e) vegetal(e) și alte obiecte infestate. Se indică denumirea științifică a plantei/plantelor gazdă infestate.
  Este posibilă indicarea soiului și, pentru produsele vegetale, a tipului de produs, după caz. |
| --- | --- |

6.4.

Plantă/plante, produs(e) vegetal(e) și alte obiecte infestate. Se indică denumirea științifică a plantei/plantelor gazdă infestate.

Este posibilă indicarea soiului și, pentru produsele vegetale, a tipului de produs, după caz.

| 6.5. | Vectori prezenți în zonă. După caz, se indică una dintre opțiunile următoare:






  (a) | denumirea științifică a vectorului, cel puțin la nivelul genului, astfel cum se menționează în Directiva 2000/29/CE sau astfel cum se menționează în măsurile adoptate în temeiul articolului 16 alineatul (3) din directiva menționată; |
| --- | --- | --- |

6.5.

Vectori prezenți în zonă. După caz, se indică una dintre opțiunile următoare:

(a)

denumirea științifică a vectorului, cel puțin la nivelul genului, astfel cum se menționează în Directiva 2000/29/CE sau astfel cum se menționează în măsurile adoptate în temeiul articolului 16 alineatul (3) din directiva menționată;

| (b) | în cazul în care litera (a) nu se aplică, denumirea științifică aprobată de către o organizație internațională, precum și numele organizației/organizațiilor respective; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care litera (a) nu se aplică, denumirea științifică aprobată de către o organizație internațională, precum și numele organizației/organizațiilor respective; sau

| (c) | în cazul în care nici litera (a), nici litera (b) nu se aplică, se indică denumirea științifică din cea mai fiabilă sursă de informații, cu trimitere la sursa respectivă. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care nici litera (a), nici litera (b) nu se aplică, se indică denumirea științifică din cea mai fiabilă sursă de informații, cu trimitere la sursa respectivă.

Este posibilă furnizarea de informații suplimentare privind densitatea vectorilor sau caracteristicile plantelor importante pentru vectori.

| 6.6. | Gravitatea focarului. Descriere a gradului actual de răspândire a infestării, a simptomelor și a daunelor cauzate și, după caz, includerea unor previziuni de îndată ce aceste informații sunt disponibile. |
| --- | --- |

6.6.

Gravitatea focarului. Descriere a gradului actual de răspândire a infestării, a simptomelor și a daunelor cauzate și, după caz, includerea unor previziuni de îndată ce aceste informații sunt disponibile.

| 6.7. | Sursa focarului. După caz, se indică calea confirmată prin care organismul dăunător a intrat în zona respectivă sau calea posibilă în curs de confirmare. Este posibilă anexarea de informații privind originea confirmată sau posibilă a organismului dăunător. |
| --- | --- |

6.7.

Sursa focarului. După caz, se indică calea confirmată prin care organismul dăunător a intrat în zona respectivă sau calea posibilă în curs de confirmare. Este posibilă anexarea de informații privind originea confirmată sau posibilă a organismului dăunător.

7.   Măsuri fitosanitare oficiale.

| 7.1. | Adoptarea de măsuri fitosanitare oficiale. Se indică una dintre opțiunile următoare, însoțită de note explicative: (1) Au fost luate măsuri oficiale fitosanitare, sub forma unei tratări chimice, biologice sau fizice; (2) Au fost luate măsuri oficiale fitosanitare, altele decât tratarea chimică, biologică sau fizică; (3) Vor fi luate măsuri fitosanitare oficiale; (4) Urmează să fie luată o decizie privind luarea sau nu de măsuri fitosanitare oficiale; (5) Nicio măsură fitosanitară oficială. În cazul în care este stabilită o zonă demarcată, pentru opțiunile (1), (2) și (3) se indică dacă aceste măsuri sunt luate în interiorul sau în exteriorul acestei zone. În cazul opțiunii (5), se indică motivul pentru care nu este luată nicio măsură fitosanitară oficială. |
| --- | --- |

7.1.

Adoptarea de măsuri fitosanitare oficiale. Se indică una dintre opțiunile următoare, însoțită de note explicative: (1) Au fost luate măsuri oficiale fitosanitare, sub forma unei tratări chimice, biologice sau fizice; (2) Au fost luate măsuri oficiale fitosanitare, altele decât tratarea chimică, biologică sau fizică; (3) Vor fi luate măsuri fitosanitare oficiale; (4) Urmează să fie luată o decizie privind luarea sau nu de măsuri fitosanitare oficiale; (5) Nicio măsură fitosanitară oficială. În cazul în care este stabilită o zonă demarcată, pentru opțiunile (1), (2) și (3) se indică dacă aceste măsuri sunt luate în interiorul sau în exteriorul acestei zone. În cazul opțiunii (5), se indică motivul pentru care nu este luată nicio măsură fitosanitară oficială.

| 7.2. | Data adoptării măsurilor fitosanitare oficiale. În cazul unor măsuri temporare, se indică durata lor prevăzută. |
| --- | --- |

7.2.

Data adoptării măsurilor fitosanitare oficiale. În cazul unor măsuri temporare, se indică durata lor prevăzută.

| 7.3. | Identificarea zonei care face obiectul măsurilor fitosanitare oficiale. Se indică metoda utilizată pentru a identifica zona care face obiectul măsurilor fitosanitare oficiale. În cazul în care au fost efectuate anchete, se indică rezultatele acestor anchete. |
| --- | --- |

7.3.

Identificarea zonei care face obiectul măsurilor fitosanitare oficiale. Se indică metoda utilizată pentru a identifica zona care face obiectul măsurilor fitosanitare oficiale. În cazul în care au fost efectuate anchete, se indică rezultatele acestor anchete.

| 7.4. | Obiectivul măsurilor fitosanitare oficiale. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) eradicarea; (2) izolarea, în cazul în care eradicarea este imposibilă. |
| --- | --- |

7.4.

Obiectivul măsurilor fitosanitare oficiale. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) eradicarea; (2) izolarea, în cazul în care eradicarea este imposibilă.

| 7.5. | Măsurile care afectează libera circulație a mărfurilor. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) măsurile afectează importul de mărfuri în Uniune sau circulația acestora în cadrul Uniunii; (2) măsurile nu afectează importul de mărfuri în Uniune sau circulația acestora în cadrul Uniunii. În cazul opțiunii (1), descrierea măsurilor. |
| --- | --- |

7.5.

Măsurile care afectează libera circulație a mărfurilor. Se indică una dintre opțiunile următoare: (1) măsurile afectează importul de mărfuri în Uniune sau circulația acestora în cadrul Uniunii; (2) măsurile nu afectează importul de mărfuri în Uniune sau circulația acestora în cadrul Uniunii. În cazul opțiunii (1), descrierea măsurilor.

| 7.6. | Anchete specifice. În cazul în care anchetele sunt efectuate ca parte a măsurilor fitosanitare oficiale, se indică metodologia, durata și domeniul lor de aplicare. |
| --- | --- |

7.6.

Anchete specifice. În cazul în care anchetele sunt efectuate ca parte a măsurilor fitosanitare oficiale, se indică metodologia, durata și domeniul lor de aplicare.

8.   Analiza/evaluarea riscului fitosanitar. Se indică opțiunile următoare: (1) Nu se impune o analiză a riscului fitosanitar (organismul dăunător figurează în anexa I sau în anexa II la Directiva 2000/29/CE sau face obiectul măsurilor adoptate în temeiul articolului 16 alineatul (3) din respectiva directivă); (2) Analiza riscului fitosanitar sau analiza preliminară a riscului fitosanitar se află în curs de desfășurare; (3) Analiza preliminară a riscului fitosanitar există; (4) Analiza riscului fitosanitar există. În cazul opțiunilor (3) și (4), descrierea principalelor constatări și furnizarea analizei riscului fitosanitar în cauză sau indicarea sursei de la care poate fi obținută această analiză.

9.   Linkuri către site-urile internet relevante, alte surse de informații.

10.   Statele membre pot solicita Comisiei să prezinte Organizației Europene și Mediteraneene pentru Protecția Plantelor informații privind unul sau mai multe dintre elementele de la punctele 1.1, 1.3, 3.1, 4.1-4.4, 5.1-5.6, 6.1-6.7, 7.1-7.6 și 8.

---

| 17.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 360/65

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 16 decembrie 2014

de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam

(2014/918/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 14 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   DESCHIDEREA PROCEDURII

| (1) | La 19 decembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de fibre discontinue de poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam (denumite în continuare „țările în cauză”), în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de fibre discontinue de poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam (denumite în continuare „țările în cauză”), în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la data de 4 noiembrie 2013 de către European Man-made Fibres Association (CIFRS) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele a șapte producători. Reclamantul reprezenta mai mult de 70 % din producția totală a Uniunii de fibre discontinue de poliester (denumite în continuare „FDP”). Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind subvenționarea și prejudiciile importante care rezultă din aceasta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la data de 4 noiembrie 2013 de către European Man-made Fibres Association (CIFRS) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele a șapte producători. Reclamantul reprezenta mai mult de 70 % din producția totală a Uniunii de fibre discontinue de poliester (denumite în continuare „FDP”). Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind subvenționarea și prejudiciile importante care rezultă din aceasta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

| (3) | Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare, „GC”), Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) și Guvernului Vietnamului (denumit în continuare „GV”) cu privire la faptul că a primit o plângere documentată corespunzător, potrivit căreia importurile subvenționate de FDP originare din țările lor cauzează un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernele respective au fost invitate la consultări individuale în scopul de a clarifica situația în ceea ce privește conținutul plângerii și de a se ajunge la o soluție reciproc acceptată. |
| --- | --- |

(3)

Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare, „GC”), Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) și Guvernului Vietnamului (denumit în continuare „GV”) cu privire la faptul că a primit o plângere documentată corespunzător, potrivit căreia importurile subvenționate de FDP originare din țările lor cauzează un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernele respective au fost invitate la consultări individuale în scopul de a clarifica situația în ceea ce privește conținutul plângerii și de a se ajunge la o soluție reciproc acceptată.

Republica Populară Chineză (China)

| (4) | Guvernul chinez nu a acceptat oferta de consultări, invocând o neînțelegere în ceea ce privește data depunerii plângerii. Cu toate acestea, guvernul chinez a transmis observații în legătură cu afirmațiile conținute în plângere cu privire la neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în cadrul sistemelor respective. |
| --- | --- |

(4)

Guvernul chinez nu a acceptat oferta de consultări, invocând o neînțelegere în ceea ce privește data depunerii plângerii. Cu toate acestea, guvernul chinez a transmis observații în legătură cu afirmațiile conținute în plângere cu privire la neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în cadrul sistemelor respective.

India

| (5) | Guvernul indian a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul indian în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(5)

Guvernul indian a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul indian în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător.

Vietnam

| (6) | Guvernul vietnamez a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul vietnamez în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(6)

Guvernul vietnamez a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul vietnamez în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător.

1.2.   PĂRȚI INTERESATE

| (7) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și guvernele chinez, indian și vietnamez, importatori, furnizori și utilizatori cunoscuți, operatori comerciali, precum și asociații despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(7)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și guvernele chinez, indian și vietnamez, importatori, furnizori și utilizatori cunoscuți, operatori comerciali, precum și asociații despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (8) | Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(8)

Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

(a)   Eșantionare

| (9) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, toți producătorii-exportatori cunoscuți și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu FDP în perioada dintre 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013. Aceste informații au fost solicitate în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane. Autoritățile din China, India și Vietnam au fost, de asemenea, consultate. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, toți producătorii-exportatori cunoscuți și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu FDP în perioada dintre 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013. Aceste informații au fost solicitate în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane. Autoritățile din China, India și Vietnam au fost, de asemenea, consultate.

Constituirea eșantionului de producători din Uniune

| (10) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că selecționase provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de vânzări și de producție de fibre discontinue din poliester în cursul perioadei de anchetă și ținând cont de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost alcătuit din patru producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 54 % din producția totală de FDP a Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că selecționase provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de vânzări și de producție de fibre discontinue din poliester în cursul perioadei de anchetă și ținând cont de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost alcătuit din patru producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 54 % din producția totală de FDP a Uniunii.

| (11) | Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

Constituirea eșantionului de importatori

| (12) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (13) | Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat inițial un eșantion de trei importatori neafiliați pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

(13)

Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat inițial un eșantion de trei importatori neafiliați pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului.

| (14) | Unul dintre importatorii incluși în eșantion s-a retras, informând Comisia că nu va înainta un răspuns la chestionar. Ulterior, Comisia a renunțat la constituirea unui eșantion, având în vedere numărul limitat de importatori rămași (neincluși în eșantion), li s-a solicitat tuturor să prezinte răspunsuri la chestionar. Două societăți care importă și, în același timp, utilizează produsul în cauză au indicat că nu doresc să coopereze în calitate de importatori, ci în calitate de utilizatori. De la restul de cinci importatori neafiliați, s-au primit patru răspunsuri la chestionare. |
| --- | --- |

(14)

Unul dintre importatorii incluși în eșantion s-a retras, informând Comisia că nu va înainta un răspuns la chestionar. Ulterior, Comisia a renunțat la constituirea unui eșantion, având în vedere numărul limitat de importatori rămași (neincluși în eșantion), li s-a solicitat tuturor să prezinte răspunsuri la chestionar. Două societăți care importă și, în același timp, utilizează produsul în cauză au indicat că nu doresc să coopereze în calitate de importatori, ci în calitate de utilizatori. De la restul de cinci importatori neafiliați, s-au primit patru răspunsuri la chestionare.

Constituirea eșantionului de producători-exportatori din China

| (15) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Chinei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Chinei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.

| (16) | Inițial, 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori și în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion format din cei cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori cooperanți care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Alți doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori chinezi au transmis informațiile solicitate într-o etapă ulterioară. Cu toate acestea, dimensiunile acestor doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori nu erau de natură să modifice eșantionul chiar dacă aceștia ar fi transmis informațiile solicitate în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(16)

Inițial, 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori și în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion format din cei cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori cooperanți care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Alți doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori chinezi au transmis informațiile solicitate într-o etapă ulterioară. Cu toate acestea, dimensiunile acestor doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori nu erau de natură să modifice eșantionul chiar dacă aceștia ar fi transmis informațiile solicitate în termenul stabilit.

| (17) | Doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori au solicitat ca eșantionul să fie selectat pe baza materiei prime utilizate pentru producția de fibre discontinue de poliester. Astfel, aceștia au susținut că selecția pentru eșantion ar trebui să includă același număr de producători de FDP care folosesc acid tereftalic purificat/mono etilen glicol („PTA/MEG”), pe de o parte, și de producători de FDP care utilizează fulgi de polietilenă tereftalată (PET) pe de altă parte. Aceste părți au afirmat în continuare că procesele de producție sunt diferite în funcție de materia primă utilizată și că producătorii care utilizează diferite materii prime nu concurează pe aceeași piață. În plus, s-a invocat faptul ca producătorii de fibre FDP care nu utilizează PTA/MEG ca materii prime nu ar beneficia de furnizarea de PTA/MEG la un preț mai mic decât cel adecvat, așa cum se arată în plângere. |
| --- | --- |

(17)

Doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori au solicitat ca eșantionul să fie selectat pe baza materiei prime utilizate pentru producția de fibre discontinue de poliester. Astfel, aceștia au susținut că selecția pentru eșantion ar trebui să includă același număr de producători de FDP care folosesc acid tereftalic purificat/mono etilen glicol („PTA/MEG”), pe de o parte, și de producători de FDP care utilizează fulgi de polietilenă tereftalată (PET) pe de altă parte. Aceste părți au afirmat în continuare că procesele de producție sunt diferite în funcție de materia primă utilizată și că producătorii care utilizează diferite materii prime nu concurează pe aceeași piață. În plus, s-a invocat faptul ca producătorii de fibre FDP care nu utilizează PTA/MEG ca materii prime nu ar beneficia de furnizarea de PTA/MEG la un preț mai mic decât cel adecvat, așa cum se arată în plângere.

| (18) | Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Eșantionul a ținut seama, de asemenea, de posibilitatea ca producătorii-exportatori din China să nu folosească unele sisteme. În plus, s-a constatat că eșantionul include întreprinderi care utilizează ambele procese de producție. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Eșantionul a ținut seama, de asemenea, de posibilitatea ca producătorii-exportatori din China să nu folosească unele sisteme. În plus, s-a constatat că eșantionul include întreprinderi care utilizează ambele procese de producție.

| (19) | Prin selectarea eșantionului doar în funcție de tipurile de procese de producție, există riscul de a se aduce atingere rezultatului anchetei prin prezumarea faptului că urmau să fie identificate subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii numai în ceea ce privește producătorii de fibre discontinue de poliester care utilizează PTA/MEG ca materii prime, dar nu și în ceea ce privește producătorii de FDP care utilizează fulgi de PET ca materie primă. În plus, s-a considerat că un astfel de criteriu de selecție ar fi fost arbitrar, deoarece un eșantion constituit dintr-un număr egal de întreprinderi nu ar fi reprezentativ în ceea ce privește volumul de exporturi către Uniune, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(19)

Prin selectarea eșantionului doar în funcție de tipurile de procese de producție, există riscul de a se aduce atingere rezultatului anchetei prin prezumarea faptului că urmau să fie identificate subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii numai în ceea ce privește producătorii de fibre discontinue de poliester care utilizează PTA/MEG ca materii prime, dar nu și în ceea ce privește producătorii de FDP care utilizează fulgi de PET ca materie primă. În plus, s-a considerat că un astfel de criteriu de selecție ar fi fost arbitrar, deoarece un eșantion constituit dintr-un număr egal de întreprinderi nu ar fi reprezentativ în ceea ce privește volumul de exporturi către Uniune, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea a fost respinsă.

| (20) | Unul dintre producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori a afirmat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe valoarea exporturilor, mai degrabă decât pe volumul exporturilor și au solicitat să fie incluși în eșantion. Selectarea eșantionului pe baza valorilor exporturilor nu ar duce la rezultate reprezentative și obiective deoarece prețurile ar putea fi denaturate de subvenționare. Comisia a selectat cei mai mari cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori în ceea ce privește volumul, reprezentând 53 % din volumul total al exporturilor către Uniune de către exportatorii chinezi cooperanți. Acesta este considerat a fi cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(20)

Unul dintre producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori a afirmat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe valoarea exporturilor, mai degrabă decât pe volumul exporturilor și au solicitat să fie incluși în eșantion. Selectarea eșantionului pe baza valorilor exporturilor nu ar duce la rezultate reprezentative și obiective deoarece prețurile ar putea fi denaturate de subvenționare. Comisia a selectat cei mai mari cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori în ceea ce privește volumul, reprezentând 53 % din volumul total al exporturilor către Uniune de către exportatorii chinezi cooperanți. Acesta este considerat a fi cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (21) | Aceeași parte a susținut că materiile sale prime au constat în întregime din deșeuri textile reciclate și că nu a beneficiat de nicio subvenție care să poată fi asociată cu utilizarea de PTA/MEG. Partea respectivă a susținut că nu ar trebui să îi fie atribuită marja de subvenție care a fost calculată pe baza informațiilor referitoare la societățile care utilizează PTA/MEG ca materii prime. După cum s-a explicat mai sus, la considerentul 18, la eșantionare s-a ținut seama de posibilitatea ca unele dintre sisteme să nu fi fost utilizate de toți producătorii-exportatori din China. Prin urmare, solicitarea fost respinsă. |
| --- | --- |

(21)

Aceeași parte a susținut că materiile sale prime au constat în întregime din deșeuri textile reciclate și că nu a beneficiat de nicio subvenție care să poată fi asociată cu utilizarea de PTA/MEG. Partea respectivă a susținut că nu ar trebui să îi fie atribuită marja de subvenție care a fost calculată pe baza informațiilor referitoare la societățile care utilizează PTA/MEG ca materii prime. După cum s-a explicat mai sus, la considerentul 18, la eșantionare s-a ținut seama de posibilitatea ca unele dintre sisteme să nu fi fost utilizate de toți producătorii-exportatori din China. Prin urmare, solicitarea fost respinsă.

| (22) | Prin urmare, eșantionul provizoriu constituit din cinci producători-exportatori, astfel cum este descris la considerentul 16, a fost confirmat ca eșantion final. |
| --- | --- |

(22)

Prin urmare, eșantionul provizoriu constituit din cinci producători-exportatori, astfel cum este descris la considerentul 16, a fost confirmat ca eșantion final.

| (23) | În urma informării părților, reclamantul a contestat metodologia de eșantionare aplicată de către Comisie. El a exprimat îndoieli cu privire la reprezentativitatea celor 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi care cooperează menționați la considerentul 16 de mai sus în ceea ce privește cantitatea totală de fibre discontinue din poliester exportate din China către Uniune. În plus, acesta a considerat că un eșantion alcătuit din cinci societăți nu a fost suficient, având în vedere numărul de producători de FDP din China apreciat a fi de 150. În plus, reclamantul a afirmat că eșantionarea nu a luat în considerare distribuția geografică a producătorilor chinezi și proporția de producători chinezi care utilizează diferite procese de producție implicate. În fine, reclamantul a susținut că Comisia nu a dezvăluit volumul real de fibre discontinue din poliester produse de către societățile chineze incluse în eșantion și dacă volumul de producție este reprezentativ în raport cu volumul total de fibre discontinue din poliester fabricate în China. |
| --- | --- |

(23)

În urma informării părților, reclamantul a contestat metodologia de eșantionare aplicată de către Comisie. El a exprimat îndoieli cu privire la reprezentativitatea celor 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi care cooperează menționați la considerentul 16 de mai sus în ceea ce privește cantitatea totală de fibre discontinue din poliester exportate din China către Uniune. În plus, acesta a considerat că un eșantion alcătuit din cinci societăți nu a fost suficient, având în vedere numărul de producători de FDP din China apreciat a fi de 150. În plus, reclamantul a afirmat că eșantionarea nu a luat în considerare distribuția geografică a producătorilor chinezi și proporția de producători chinezi care utilizează diferite procese de producție implicate. În fine, reclamantul a susținut că Comisia nu a dezvăluit volumul real de fibre discontinue din poliester produse de către societățile chineze incluse în eșantion și dacă volumul de producție este reprezentativ în raport cu volumul total de fibre discontinue din poliester fabricate în China.

| (24) | Importurile de la cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat au reprezentat 83 % din volumul total al importurilor din China și, prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. După cum s-a menționat la considerentul 16, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pe aceste considerente, eșantionul a fost considerat reprezentativ. Societăților selectate li s-a solicitat să completeze chestionarul în întregime. În orice caz, producătorii-exportatori care nu au dorit să coopereze în cadrul anchetei nu pot fi selectați în eșantion, deoarece Comisia urmărește să facă constatări pe baza informațiilor culese de la producătorii-exportatori care au cooperat, prin răspunsurile la chestionar, care sunt verificate la fața locului. |
| --- | --- |

(24)

Importurile de la cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat au reprezentat 83 % din volumul total al importurilor din China și, prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. După cum s-a menționat la considerentul 16, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pe aceste considerente, eșantionul a fost considerat reprezentativ. Societăților selectate li s-a solicitat să completeze chestionarul în întregime. În orice caz, producătorii-exportatori care nu au dorit să coopereze în cadrul anchetei nu pot fi selectați în eșantion, deoarece Comisia urmărește să facă constatări pe baza informațiilor culese de la producătorii-exportatori care au cooperat, prin răspunsurile la chestionar, care sunt verificate la fața locului.

| (25) | În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori luând în considerare distribuția lor geografică din China, reclamantul nu a prezentat probe în susținerea afirmației sale. În particular, reclamantul nu a explicat motivul pentru care un eșantion constituit pe baza criteriului distribuției geografice ar fi fost în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, care prevede opțiunea de eșantionare pe baza celui mai mare volum de exporturi. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori luând în considerare distribuția lor geografică din China, reclamantul nu a prezentat probe în susținerea afirmației sale. În particular, reclamantul nu a explicat motivul pentru care un eșantion constituit pe baza criteriului distribuției geografice ar fi fost în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, care prevede opțiunea de eșantionare pe baza celui mai mare volum de exporturi.

| (26) | În ceea ce privește afirmația conform căreia eșantionul nu ținea seama de proporția de producători chinezi care utilizează diferitele procese de producție implicate, se subliniază faptul că, așa cum s-a explicat la considerentul 18 de mai sus, eșantionul a inclus întreprinderi care utilizează ambele procese de producție. În plus, cei mai mari exportatori chinezi folosesc PTA/MEG pentru a produce FDP pentru piața Uniunii. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește afirmația conform căreia eșantionul nu ținea seama de proporția de producători chinezi care utilizează diferitele procese de producție implicate, se subliniază faptul că, așa cum s-a explicat la considerentul 18 de mai sus, eșantionul a inclus întreprinderi care utilizează ambele procese de producție. În plus, cei mai mari exportatori chinezi folosesc PTA/MEG pentru a produce FDP pentru piața Uniunii.

| (27) | În plus, deși reclamantul se referă la producție, mai degrabă decât la exporturile către Uniune, este de remarcat faptul că Comisia nu are obligația să furnizeze volumul de FDP fabricate de către producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori din China care fac parte din eșantion, deoarece scopul procedurii actuale este acela de evaluare a subvenționării în raport cu volumul de FDP produse în China și exportate către Uniune. |
| --- | --- |

(27)

În plus, deși reclamantul se referă la producție, mai degrabă decât la exporturile către Uniune, este de remarcat faptul că Comisia nu are obligația să furnizeze volumul de FDP fabricate de către producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori din China care fac parte din eșantion, deoarece scopul procedurii actuale este acela de evaluare a subvenționării în raport cu volumul de FDP produse în China și exportate către Uniune.

| (28) | Prin urmare, toate argumentele formulate de reclamant în ceea ce privește metodologia de eșantionare au fost respinse. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, toate argumentele formulate de reclamant în ceea ce privește metodologia de eșantionare au fost respinse.

Constituirea eșantionului de producători-exportatori din India

| (29) | Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Indiei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Indiei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.

| (30) | Opt producători-exportatori din India au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile indiene. Nu au fost formulate observații. |
| --- | --- |

(30)

Opt producători-exportatori din India au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile indiene. Nu au fost formulate observații.

| (31) | În urma informării părților, reclamantul a invocat existența în India a 17 producători de fibre discontinue din poliester și a pus sub semnul întrebării reprezentativitatea unui eșantion de patru producători-exportatori. Comisia confirmă că eșantionul de patru producători-exportatori indieni a fost considerat reprezentativ, deoarece acoperă aproximativ 90 % din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(31)

În urma informării părților, reclamantul a invocat existența în India a 17 producători de fibre discontinue din poliester și a pus sub semnul întrebării reprezentativitatea unui eșantion de patru producători-exportatori. Comisia confirmă că eșantionul de patru producători-exportatori indieni a fost considerat reprezentativ, deoarece acoperă aproximativ 90 % din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei de anchetă.

Constituirea eșantionului de producători-exportatori din Vietnam

| (32) | Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din Vietnam să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Vietnamului pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din Vietnam să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Vietnamului pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.

| (33) | Cinci producători-exportatori din Vietnam au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion, dar una dintre aceste societăți nu a realizat vânzări la export către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a decis să nu efectueze investigații cu privire la această societate. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori care au rămas, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară. |
| --- | --- |

(33)

Cinci producători-exportatori din Vietnam au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion, dar una dintre aceste societăți nu a realizat vânzări la export către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a decis să nu efectueze investigații cu privire la această societate. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori care au rămas, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.

| (34) | În urma informării părților, reclamantul a constatat că în Vietnam s-au primit răspunsuri la chestionar de la trei dintre cei patru producători-exportatori și că Comisia ar fi trebuit să încerce să obțină același nivel de acoperire atât pentru exporturile chinezești, cât și pentru exporturile indiene. Comisia subliniază că situația industriei a fost destul de diferită în Vietnam, având în vedere numărul foarte limitat de producători-exportatori cooperanți (respectiv, trei) față de numărul ridicat de producători-exportatori din China și India. Prin urmare, a fost nevoie de eșantionare numai în aceste ultime două țări. Comisia clarifică, de asemenea, faptul că cei trei producători exportatori vietnamezi cooperanți și care au făcut obiectul anchetei reprezintă peste 99 % din volumul total al importurilor de produs în cauză din Vietnam în Uniune. |
| --- | --- |

(34)

În urma informării părților, reclamantul a constatat că în Vietnam s-au primit răspunsuri la chestionar de la trei dintre cei patru producători-exportatori și că Comisia ar fi trebuit să încerce să obțină același nivel de acoperire atât pentru exporturile chinezești, cât și pentru exporturile indiene. Comisia subliniază că situația industriei a fost destul de diferită în Vietnam, având în vedere numărul foarte limitat de producători-exportatori cooperanți (respectiv, trei) față de numărul ridicat de producători-exportatori din China și India. Prin urmare, a fost nevoie de eșantionare numai în aceste ultime două țări. Comisia clarifică, de asemenea, faptul că cei trei producători exportatori vietnamezi cooperanți și care au făcut obiectul anchetei reprezintă peste 99 % din volumul total al importurilor de produs în cauză din Vietnam în Uniune.

(b)   Examinare individuală

| (35) | Trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Având în vedere numărul de cereri de examinare individuală și dimensiunea eșantionului de producători-exportatori din China, examinarea acestor solicitări ar fi complicat în mod inutil procedura. Prin urmare, aceste solicitări au fost respinse. |
| --- | --- |

(35)

Trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Având în vedere numărul de cereri de examinare individuală și dimensiunea eșantionului de producători-exportatori din China, examinarea acestor solicitări ar fi complicat în mod inutil procedura. Prin urmare, aceste solicitări au fost respinse.

| (36) | Un producător-exportator din India a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Examinarea acestei solicitări a fost acceptată. În special, s-a decis că examinarea individuală în acest caz particular nu ar complica inutil procedura și nu ar împiedica finalizarea la timp a anchetei. |
| --- | --- |

(36)

Un producător-exportator din India a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Examinarea acestei solicitări a fost acceptată. În special, s-a decis că examinarea individuală în acest caz particular nu ar complica inutil procedura și nu ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.

(c)   Răspunsuri la chestionar

| (37) | Comisia a trimis chestionare reprezentanților Chinei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și producătorii de PTA și MEG), reprezentanților Indiei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci) și reprezentanților Vietnamului (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și pentru producătorii de PTA și MEG). De asemenea, Comisia a trimis chestionare către cinci producători-exportatori incluși în eșantion din China, cinci producători-exportatori din India (patru incluși în eșantion și unul neinclus în eșantion), patru producători-exportatori din Vietnam, patru producători din Uniune, cinci importatori neafiliați și 105 utilizatori. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a trimis chestionare reprezentanților Chinei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și producătorii de PTA și MEG), reprezentanților Indiei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci) și reprezentanților Vietnamului (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și pentru producătorii de PTA și MEG). De asemenea, Comisia a trimis chestionare către cinci producători-exportatori incluși în eșantion din China, cinci producători-exportatori din India (patru incluși în eșantion și unul neinclus în eșantion), patru producători-exportatori din Vietnam, patru producători din Uniune, cinci importatori neafiliați și 105 utilizatori.

| (38) | În ceea ce privește China, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Chinei (Ministerul Comerțului) și a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion din China. În ceea ce privește India, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Indiei (Ministerul Comerțului și Industriei), a celor patru producători-exportatori incluși în eșantion din India și din partea producătorului-exportator indian care a solicitat o examinare individuală. În ceea ce privește Vietnamul, au fost primite răspunsuri din partea guvernului Vietnamului (autoritatea în domeniul concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului și diverse bănci). Un producător-exportator, care reprezenta un volum foarte scăzut de exporturi către Uniune, și-a retras cooperarea și nu a răspuns la chestionar. S-au primit răspunsuri la chestionar și din partea celorlalți trei producători-exportatori (dintre care doi aparținând aceluiași grup) din Vietnam. În plus, patru producători din Uniune, patru importatori neafiliați și doisprezece utilizatori au transmis răspunsuri la chestionar. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește China, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Chinei (Ministerul Comerțului) și a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion din China. În ceea ce privește India, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Indiei (Ministerul Comerțului și Industriei), a celor patru producători-exportatori incluși în eșantion din India și din partea producătorului-exportator indian care a solicitat o examinare individuală. În ceea ce privește Vietnamul, au fost primite răspunsuri din partea guvernului Vietnamului (autoritatea în domeniul concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului și diverse bănci). Un producător-exportator, care reprezenta un volum foarte scăzut de exporturi către Uniune, și-a retras cooperarea și nu a răspuns la chestionar. S-au primit răspunsuri la chestionar și din partea celorlalți trei producători-exportatori (dintre care doi aparținând aceluiași grup) din Vietnam. În plus, patru producători din Uniune, patru importatori neafiliați și doisprezece utilizatori au transmis răspunsuri la chestionar.

| (39) | În urma informării părților, reclamantul a afirmat că pare să existe o lipsă de proporționalitate în ceea ce privește numărul de chestionare trimise producătorilor din Uniune incluși în eșantion, pe de o parte, și importatorilor și utilizatorilor, pe de altă parte. În primul rând, numărul de chestionare trimise unui grup de actori economici (producători, producători-exportatori, importatori sau utilizatori din Uniune) nu este relevant pentru ponderea pe care o acordă Comisia situației fiecăruia dintre aceștia. Singurul obiectiv este să se obțină nivelul și cantitatea adecvate de informații pentru a se realiza cea mai bună analiză posibilă a subvențiilor, a prejudiciului și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(39)

În urma informării părților, reclamantul a afirmat că pare să existe o lipsă de proporționalitate în ceea ce privește numărul de chestionare trimise producătorilor din Uniune incluși în eșantion, pe de o parte, și importatorilor și utilizatorilor, pe de altă parte. În primul rând, numărul de chestionare trimise unui grup de actori economici (producători, producători-exportatori, importatori sau utilizatori din Uniune) nu este relevant pentru ponderea pe care o acordă Comisia situației fiecăruia dintre aceștia. Singurul obiectiv este să se obțină nivelul și cantitatea adecvate de informații pentru a se realiza cea mai bună analiză posibilă a subvențiilor, a prejudiciului și a interesului Uniunii.

| (40) | În acest caz, au fost trimise chestionare celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori indieni, celor patru producători-exportatori vietnamezi, celor cinci importatori și tuturor utilizatorilor cunoscuți și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți. Într-adevăr, articolul 27 din regulamentul de bază nu prevede includerea utilizatorilor în eșantion. În plus, experiența dobândită în urma anchetelor de apărare comercială de până acum arată că, deși în anumite cazuri, pe baza informațiilor disponibile, poate fi contactat un număr mare de utilizatori, de obicei, doar un număr limitat dintre aceștia sunt dispuși să furnizeze răspunsuri la chestionar. Prin urmare, și în acest caz, Comisia, a încercat în mod activ să obțină cooperarea unui număr maxim de utilizatori. |
| --- | --- |

(40)

În acest caz, au fost trimise chestionare celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori indieni, celor patru producători-exportatori vietnamezi, celor cinci importatori și tuturor utilizatorilor cunoscuți și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți. Într-adevăr, articolul 27 din regulamentul de bază nu prevede includerea utilizatorilor în eșantion. În plus, experiența dobândită în urma anchetelor de apărare comercială de până acum arată că, deși în anumite cazuri, pe baza informațiilor disponibile, poate fi contactat un număr mare de utilizatori, de obicei, doar un număr limitat dintre aceștia sunt dispuși să furnizeze răspunsuri la chestionar. Prin urmare, și în acest caz, Comisia, a încercat în mod activ să obțină cooperarea unui număr maxim de utilizatori.

(d)   Vizite de verificare

| (41) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. Vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază au fost efectuate în cadrul următoarelor autorități de stat și instituții financiare și societăți: | Guvernul Chinei






  — | Ministerul chinez al Comerțului, Beijing, China |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. Vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază au fost efectuate în cadrul următoarelor autorități de stat și instituții financiare și societăți:

Guvernul Chinei

—

Ministerul chinez al Comerțului, Beijing, China

| | Guvernul Indiei






  — | Ministerul Comerțului și Industriei, New Delhi |
| --- | --- | --- |

Guvernul Indiei

—

Ministerul Comerțului și Industriei, New Delhi

| | Guvernul Vietnamului






  — | Autoritatea vietnameză a concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului, Hanoi |
| --- | --- | --- |

Guvernul Vietnamului

—

Autoritatea vietnameză a concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului, Hanoi

| — | Ministerul de Finanțe, Hanoi (inclusiv vizite de verificare la mai multe bănci) |
| --- | --- |

—

Ministerul de Finanțe, Hanoi (inclusiv vizite de verificare la mai multe bănci)

| — | autoritățile vamale din Thai Binh, Thai Binh, provincia Binh |
| --- | --- |

—

autoritățile vamale din Thai Binh, Thai Binh, provincia Binh

| | Producători din Uniune:






  — | Trevira GmbH, Bobingen, Germania |
| --- | --- | --- |

Producători din Uniune:

—

Trevira GmbH, Bobingen, Germania

| — | Wellman International Ltd., Kells, Irlanda |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Irlanda

| — | Greenfiber International S.A., Buzău, România |
| --- | --- |

—

Greenfiber International S.A., Buzău, România

| — | Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Republica Cehă |
| --- | --- |

—

Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Republica Cehă

| | Importatori






  — | Elias Enterprises Limited, Altrincham, Regatul Unit |
| --- | --- | --- |

Importatori

—

Elias Enterprises Limited, Altrincham, Regatul Unit

| | Utilizatori






  — | Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Germania |
| --- | --- | --- |

Utilizatori

—

Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Germania

| | Producători-exportatori din China






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Shanghai |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din China

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Shanghai

| — | Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi, Jiangyin |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi, Jiangyin

| — | Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou

| — | Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen |
| --- | --- |

—

Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen

| — | Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang

| | Producători-exportatori din India






  — | Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din India

—

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

| — | Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur |
| --- | --- |

—

Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur

| — | Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur

| — | Reliance Industries Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited, Mumbai

| — | Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai |
| --- | --- |

—

Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai

| | Producători-exportatori din Vietnam






  — | Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong |
| --- | --- | --- |

Producători-exportatori din Vietnam

—

Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong

| — | Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, provincia Thai și Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (denumite împreună „Thai Binh Group”). |
| --- | --- |

—

Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, provincia Thai și Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (denumite împreună „Thai Binh Group”).

| (42) | În urma informării părților, reclamantul a susținut că majoritatea producătorilor chinezi sunt concentrați regional în provinciile de pe coasta sud-estică, Jiangsu și Zhejiang, și că niciuna dintre cele cinci vizite de verificare nu a avut loc în vreuna din aceste două provincii. În această privință, trebuie remarcat că Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co și Jiangsu Huaxicun Co sunt situate în provincia Jiangsu, în timp ce Zhejiang Anshun Pettechs Fibre este situată în provincia Zhejiang. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(42)

În urma informării părților, reclamantul a susținut că majoritatea producătorilor chinezi sunt concentrați regional în provinciile de pe coasta sud-estică, Jiangsu și Zhejiang, și că niciuna dintre cele cinci vizite de verificare nu a avut loc în vreuna din aceste două provincii. În această privință, trebuie remarcat că Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co și Jiangsu Huaxicun Co sunt situate în provincia Jiangsu, în timp ce Zhejiang Anshun Pettechs Fibre este situată în provincia Zhejiang. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (43) | În plus, reclamantul a susținut că doi producători chinezi mari, din punct de vedere al capacității de producție, nu au fost incluși în eșantion. În acest sens, se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentele 16 și 18 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului exporturilor către Uniune și a ales cei mai mari cinci exportatori/grupuri de producători-exportatori către Uniune, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Simplul fapt că există alți producători mari de FDP în China nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea eșantionului. |
| --- | --- |

(43)

În plus, reclamantul a susținut că doi producători chinezi mari, din punct de vedere al capacității de producție, nu au fost incluși în eșantion. În acest sens, se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentele 16 și 18 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului exporturilor către Uniune și a ales cei mai mari cinci exportatori/grupuri de producători-exportatori către Uniune, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Simplul fapt că există alți producători mari de FDP în China nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea eșantionului.

| (44) | Reclamantul a formulat un argument similar în ceea ce privește Vietnamul, afirmând că doi mari producători de FDP din Vietnam nu au fost incluși în sfera anchetei. Astfel cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 de mai sus, ancheta a acoperit totalitatea producătorilor vietnamezi care exportă fibre discontinue din poliester către Uniune și s-au primit răspunsuri din partea a trei producători-exportatori care reprezentau aproape totalitatea exporturilor de FDP către Uniune. Faptul că ar putea exista alți mari producători de FDP în Vietnam, care nu exportă produsul în cauză către Uniune, nu prezintă relevanță pentru reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(44)

Reclamantul a formulat un argument similar în ceea ce privește Vietnamul, afirmând că doi mari producători de FDP din Vietnam nu au fost incluși în sfera anchetei. Astfel cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 de mai sus, ancheta a acoperit totalitatea producătorilor vietnamezi care exportă fibre discontinue din poliester către Uniune și s-au primit răspunsuri din partea a trei producători-exportatori care reprezentau aproape totalitatea exporturilor de FDP către Uniune. Faptul că ar putea exista alți mari producători de FDP în Vietnam, care nu exportă produsul în cauză către Uniune, nu prezintă relevanță pentru reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți.

1.3.   PERIOADA DE ANCHETĂ ȘI PERIOADA LUATĂ ÎN CONSIDERARE

| (45) | Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul rezultat din aceasta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită, în continuare, „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(45)

Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul rezultat din aceasta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită, în continuare, „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

| (46) | În urma informării părților, reclamantul a făcut comentarii cu privire la durata perioadei de anchetă, pe care a considerat-o a fi fost scurtă și, prin urmare, ar fi „afectat în mod negativ” constatările Comisiei. Reclamantul a declarat că durata de douăsprezece luni nu a ținut cont de faptul că prejudiciul suferit de către industria din Uniune s-ar fi înregistrat pe parcursul unei perioade de mai mulți ani. Reclamantul a fost, de asemenea, de părere că subvențiile menționate în plângere nu puteau fi analizate în mod adecvat utilizându-se o perioadă de anchetă de douăsprezece luni. |
| --- | --- |

(46)

În urma informării părților, reclamantul a făcut comentarii cu privire la durata perioadei de anchetă, pe care a considerat-o a fi fost scurtă și, prin urmare, ar fi „afectat în mod negativ” constatările Comisiei. Reclamantul a declarat că durata de douăsprezece luni nu a ținut cont de faptul că prejudiciul suferit de către industria din Uniune s-ar fi înregistrat pe parcursul unei perioade de mai mulți ani. Reclamantul a fost, de asemenea, de părere că subvențiile menționate în plângere nu puteau fi analizate în mod adecvat utilizându-se o perioadă de anchetă de douăsprezece luni.

| (47) | În ceea ce privește analiza privind prejudiciul, trebuie subliniat faptul că Comisia a evaluat anii 2010, 2011, 2012 și perioada de anchetă, și nu, după cum afirmă reclamantul, numai cele douăsprezece luni ale perioadei de anchetă. În ceea ce privește stabilirea subvenționării, Comisia a ales, în cadrul marjei sale de apreciere și în conformitate cu articolele 5 și 11 din regulamentul de bază, o perioadă de anchetă de douăsprezece luni. Până la momentul informării părților, nici reclamantul, nici vreo altă parte interesată nu a făcut observații cu privire la durata perioadei de anchetă care a fost menționată atât în avizul de deschidere a procedurii, cât și în chestionare. Comisia consideră că o perioadă de anchetă de douăsprezece luni este adecvată pentru a garanta concluzii reprezentative în scopul anchetei. Prin urmare, această solicitare se respinge. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește analiza privind prejudiciul, trebuie subliniat faptul că Comisia a evaluat anii 2010, 2011, 2012 și perioada de anchetă, și nu, după cum afirmă reclamantul, numai cele douăsprezece luni ale perioadei de anchetă. În ceea ce privește stabilirea subvenționării, Comisia a ales, în cadrul marjei sale de apreciere și în conformitate cu articolele 5 și 11 din regulamentul de bază, o perioadă de anchetă de douăsprezece luni. Până la momentul informării părților, nici reclamantul, nici vreo altă parte interesată nu a făcut observații cu privire la durata perioadei de anchetă care a fost menționată atât în avizul de deschidere a procedurii, cât și în chestionare. Comisia consideră că o perioadă de anchetă de douăsprezece luni este adecvată pentru a garanta concluzii reprezentative în scopul anchetei. Prin urmare, această solicitare se respinge.

1.4.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (48) | La 2 octombrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționează să încheie procedura și a invitat toate părțile interesate să prezinte observații. S-au primit observații din partea unei asociații de utilizatori, a reclamantului, a unui producător chinez și a filialelor acestuia, a patru producători indieni, din partea Guvernului Chinei și a Guvernului Vietnamului. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare acolo unde era cazul. |
| --- | --- |

(48)

La 2 octombrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționează să încheie procedura și a invitat toate părțile interesate să prezinte observații. S-au primit observații din partea unei asociații de utilizatori, a reclamantului, a unui producător chinez și a filialelor acestuia, a patru producători indieni, din partea Guvernului Chinei și a Guvernului Vietnamului. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare acolo unde era cazul.

| (49) | Observațiile primite de la asociația de utilizatori au abordat chestiunea interesului Uniunii, care nu a fost evaluată deoarece nu există motive în favoarea instituirii măsurilor. |
| --- | --- |

(49)

Observațiile primite de la asociația de utilizatori au abordat chestiunea interesului Uniunii, care nu a fost evaluată deoarece nu există motive în favoarea instituirii măsurilor.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ

| (50) | Produsul în cauză este reprezentat de fibrele sintetice discontinue din poliester, necardate și nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filare, originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam, încadrate în prezent la codul NC 5503 20 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(50)

Produsul în cauză este reprezentat de fibrele sintetice discontinue din poliester, necardate și nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filare, originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam, încadrate în prezent la codul NC 5503 20 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).

| (51) | Produsul în cauză poate fi obținut în mod normal fie utilizând PTA (acid tereftalic purificat) și MEG (monoetilenglicol), fie prin utilizarea fulgilor de recipiente PET reciclate pentru producerea de FDP reciclate. Produsul este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu în articole de confecții, îmbrăcăminte, articole pentru amenajări interioare, dar și în industria automobilelor, în sectorul medical și al igienei, precum și în industria construcțiilor. |
| --- | --- |

(51)

Produsul în cauză poate fi obținut în mod normal fie utilizând PTA (acid tereftalic purificat) și MEG (monoetilenglicol), fie prin utilizarea fulgilor de recipiente PET reciclate pentru producerea de FDP reciclate. Produsul este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu în articole de confecții, îmbrăcăminte, articole pentru amenajări interioare, dar și în industria automobilelor, în sectorul medical și al igienei, precum și în industria construcțiilor.

2.2.   PRODUSUL SIMILAR

| (52) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(52)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și aceleași utilizări de bază:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă a țărilor în cauză; precum și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă a țărilor în cauză; precum și

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă de industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă de industria din Uniune.

| (53) | Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

2.3.   SOLICITĂRI CU PRIVIRE LA DEFINIȚIA PRODUSULUI

2.3.1.   FDP fabricate din PTA/MEG și FDP fabricate din recipiente PET reciclate

| (54) | Două autorități guvernamentale și o asociație reprezentând producătorii-exportatori din una dintre țările în cauză a susținut că FDP fabricate din PTA/MEG și FDP fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui tratate ca două produse diferite. Argumentul s-a bazat pe diferența din punct de vedere al materiilor prime principale utilizate deoarece pentru anumite tipuri de fibre discontinue din poliester se utilizează PTA/MEG, în timp ce pentru anumite alte tipuri, în loc de acestea se utilizează fulgi fabricați din recipiente PET reciclate. În acest sens, s-a menționat că costurile și prețurile de vânzare prezintă diferențe importante. S-a afirmat, de asemenea, că există diferențe substanțiale de calitate între fibrele discontinue de poliester fabricate din PTA și MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate, ceea ce are un impact asupra utilizării și aplicării. |
| --- | --- |

(54)

Două autorități guvernamentale și o asociație reprezentând producătorii-exportatori din una dintre țările în cauză a susținut că FDP fabricate din PTA/MEG și FDP fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui tratate ca două produse diferite. Argumentul s-a bazat pe diferența din punct de vedere al materiilor prime principale utilizate deoarece pentru anumite tipuri de fibre discontinue din poliester se utilizează PTA/MEG, în timp ce pentru anumite alte tipuri, în loc de acestea se utilizează fulgi fabricați din recipiente PET reciclate. În acest sens, s-a menționat că costurile și prețurile de vânzare prezintă diferențe importante. S-a afirmat, de asemenea, că există diferențe substanțiale de calitate între fibrele discontinue de poliester fabricate din PTA și MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate, ceea ce are un impact asupra utilizării și aplicării.

| (55) | Fibrele discontinue din poliester fabricate din PTA/MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate reprezintă, într-adevăr, două tipuri diferite de FDP care corespund aceleiași definiții a FDP. Cu toate acestea, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(55)

Fibrele discontinue din poliester fabricate din PTA/MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate reprezintă, într-adevăr, două tipuri diferite de FDP care corespund aceleiași definiții a FDP. Cu toate acestea, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

| (56) | Un producător-exportator a reiterat în răspunsul său că utilizarea de recipiente PET reciclate, spre deosebire de utilizarea fulgilor fabricați din recipiente PET reciclate, presupune un proces de producție diferit și constituie o materie primă diferită. Aceeași parte a adăugat, de asemenea, că costul și prețul de vânzare, precum și calitatea fibrelor discontinue din poliester produse cu recipiente PET reciclate sunt semnificativ mai scăzute decât cele pentru „fibrele discontinue din poliester obișnuite”. Comisia susține că materia primă, fie că este vorba de recipiente PET reciclate sau de fulgi fabricați din recipiente PET reciclate, este, în esență, aceeași. Prin comparație cu fulgii din PET, atunci când se utilizează recipiente PET, pașii suplimentari necesari sunt sortarea și spălarea recipientelor, urmate de mărunțirea recipientelor pentru a se obține fulgi. Toate etapele următoare de producție sunt aceleași. În plus, produsul finit prezintă aceleași caracteristici, înțelegându-se că pot exista diferite clase de calitate, astfel cum s-a prevăzut în NCP. Diferența de preț (dacă există) ca urmare a diferitelor clase de calitate este, de asemenea, reflectată de NCP. Prin urmare, această afirmație se respinge. |
| --- | --- |

(56)

Un producător-exportator a reiterat în răspunsul său că utilizarea de recipiente PET reciclate, spre deosebire de utilizarea fulgilor fabricați din recipiente PET reciclate, presupune un proces de producție diferit și constituie o materie primă diferită. Aceeași parte a adăugat, de asemenea, că costul și prețul de vânzare, precum și calitatea fibrelor discontinue din poliester produse cu recipiente PET reciclate sunt semnificativ mai scăzute decât cele pentru „fibrele discontinue din poliester obișnuite”. Comisia susține că materia primă, fie că este vorba de recipiente PET reciclate sau de fulgi fabricați din recipiente PET reciclate, este, în esență, aceeași. Prin comparație cu fulgii din PET, atunci când se utilizează recipiente PET, pașii suplimentari necesari sunt sortarea și spălarea recipientelor, urmate de mărunțirea recipientelor pentru a se obține fulgi. Toate etapele următoare de producție sunt aceleași. În plus, produsul finit prezintă aceleași caracteristici, înțelegându-se că pot exista diferite clase de calitate, astfel cum s-a prevăzut în NCP. Diferența de preț (dacă există) ca urmare a diferitelor clase de calitate este, de asemenea, reflectată de NCP. Prin urmare, această afirmație se respinge.

2.3.2.   FDP de bază și FDP specializate

| (57) | O autoritate guvernamentală și patru producători-exportatori au afirmat că FDP de bază și FDP specializate trebuie tratate ca fiind produse diferite din cauza diferențelor în ceea ce privește costurile de producție, prețurile de vânzare și utilizare. S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune se concentrează pe FDP specializate ca tip principal de FDP, în timp ce țările vizate furnizează în primul rând FDP de bază. |
| --- | --- |

(57)

O autoritate guvernamentală și patru producători-exportatori au afirmat că FDP de bază și FDP specializate trebuie tratate ca fiind produse diferite din cauza diferențelor în ceea ce privește costurile de producție, prețurile de vânzare și utilizare. S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune se concentrează pe FDP specializate ca tip principal de FDP, în timp ce țările vizate furnizează în primul rând FDP de bază.

| (58) | Autoritatea guvernamentală și cei patru producători-exportatori care au afirmat acest lucru, așa cum se arată la considerentul 57 nu au putut furniza o definiție pentru FDP specializate. |
| --- | --- |

(58)

Autoritatea guvernamentală și cei patru producători-exportatori care au afirmat acest lucru, așa cum se arată la considerentul 57 nu au putut furniza o definiție pentru FDP specializate.

| (59) | FDP specializate, astfel cum sunt definite de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, variază de la FDP fabricate dintr-o combinație de poliester și polietilenă pentru utilizare în produsele de igienă, la FDP colorate (vopsite), la FDP cu o anumită tenacitate, la FDP ignifuge, la FDP pentru uz tehnic (cum ar fi geotextilele și materiale nețesute utilizate în industria construcțiilor), la FDP definite, dezvoltate și adaptate împreună cu clientul pentru aplicații specifice, până la FDP utilizate pentru industria de automobile (în special căptușelile vizibile ale automobilelor trebuie să fie de aceeași culoare). |
| --- | --- |

(59)

FDP specializate, astfel cum sunt definite de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, variază de la FDP fabricate dintr-o combinație de poliester și polietilenă pentru utilizare în produsele de igienă, la FDP colorate (vopsite), la FDP cu o anumită tenacitate, la FDP ignifuge, la FDP pentru uz tehnic (cum ar fi geotextilele și materiale nețesute utilizate în industria construcțiilor), la FDP definite, dezvoltate și adaptate împreună cu clientul pentru aplicații specifice, până la FDP utilizate pentru industria de automobile (în special căptușelile vizibile ale automobilelor trebuie să fie de aceeași culoare).

| (60) | Potrivit producătorilor din Uniune incluși în eșantion, FDP standard includ acele FDP care ale căror specificații permit o cât mai mare flexibilitate. |
| --- | --- |

(60)

Potrivit producătorilor din Uniune incluși în eșantion, FDP standard includ acele FDP care ale căror specificații permit o cât mai mare flexibilitate.

| (61) | Cu definiția propusă a tipului FDP specializate și a tipului de FDP de bază, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici esențiale fizice, tehnice și chimice. Faptul că există mai multe tipuri, clase sau calități nu exclude faptul că acestea pot fi considerate ca fiind un singur produs. Posibilele utilizări ale FDP de bază par mai variate decât cele ale FDP specializate, însă aceste diferențe nu au fost suficiente pentru a se asigura clasificarea acestora ca două produse individuale. Deși tipurile de FDP au caracteristici diferite în funcție de scopul lor specific, caracteristicile fizice de bază, aplicațiile și utilizările lor sunt aceleași. |
| --- | --- |

(61)

Cu definiția propusă a tipului FDP specializate și a tipului de FDP de bază, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici esențiale fizice, tehnice și chimice. Faptul că există mai multe tipuri, clase sau calități nu exclude faptul că acestea pot fi considerate ca fiind un singur produs. Posibilele utilizări ale FDP de bază par mai variate decât cele ale FDP specializate, însă aceste diferențe nu au fost suficiente pentru a se asigura clasificarea acestora ca două produse individuale. Deși tipurile de FDP au caracteristici diferite în funcție de scopul lor specific, caracteristicile fizice de bază, aplicațiile și utilizările lor sunt aceleași.

| (62) | Mai mult, este necesar să se clarifice faptul că în timpul perioadei de anchetă, tipurile de FDP specializate nu au fost principalul tip de FDP fabricate de producătorii din Uniune. În medie, acestea au reprezentat aproximativ 40 % din toate tipurile de FDP fabricate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, în conformitate cu propria lor definiție a FDP de bază și a FDP specializate. |
| --- | --- |

(62)

Mai mult, este necesar să se clarifice faptul că în timpul perioadei de anchetă, tipurile de FDP specializate nu au fost principalul tip de FDP fabricate de producătorii din Uniune. În medie, acestea au reprezentat aproximativ 40 % din toate tipurile de FDP fabricate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, în conformitate cu propria lor definiție a FDP de bază și a FDP specializate.

| (63) | În urma informării părților, un producător-exportator a reafirmat că tipul de fibre FDP specializate și tipul de fibre FDP de bază nu sunt „produse similare” și, prin urmare, nu pot fi examinate împreună. Aceeași parte a menționat că tipul de FDP specializate și tipul de FDP de bază diferă în ceea ce privește utilizarea finală, costul de producție și prețul de vânzare. Prin urmare, această parte consideră că este vorba de o greșeală a Comisiei aceea de a nu fi analizat diferențele de cost și în ceea ce privește prețul de vânzare în cazul tipului de FDP specializate și al tipului de FDP de bază. Partea a arătat că nu este clar modul în care au fost stabilite costurile de producție și prețul de vânzare ale produsului care face obiectul anchetei și a solicitat Comisiei să examineze analiza de subcotare după separarea datelor privind FDP de bază și FDP specializate. |
| --- | --- |

(63)

În urma informării părților, un producător-exportator a reafirmat că tipul de fibre FDP specializate și tipul de fibre FDP de bază nu sunt „produse similare” și, prin urmare, nu pot fi examinate împreună. Aceeași parte a menționat că tipul de FDP specializate și tipul de FDP de bază diferă în ceea ce privește utilizarea finală, costul de producție și prețul de vânzare. Prin urmare, această parte consideră că este vorba de o greșeală a Comisiei aceea de a nu fi analizat diferențele de cost și în ceea ce privește prețul de vânzare în cazul tipului de FDP specializate și al tipului de FDP de bază. Partea a arătat că nu este clar modul în care au fost stabilite costurile de producție și prețul de vânzare ale produsului care face obiectul anchetei și a solicitat Comisiei să examineze analiza de subcotare după separarea datelor privind FDP de bază și FDP specializate.

| (64) | Comisia confirmă că FDP se vând sub forma unor diferite tipuri de produse destinate filării sau aplicațiilor nețesute. De exemplu, FDP pot avea o compoziție mono- sau bicomponentă, precum și diverse specificații, cum ar fi decitexul, tenacitatea, lustrul, nivelul de calitate etc. Aceste caracteristici specifice au fost incluse în NCP, cu privire la care Comisia nu a primit niciun fel de observații. Este recunoscut faptul că FDP de bază și specializate nu sunt interschimbabile în toate aplicațiile posibile, dar există o interschimbabilitate parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Astfel cum s-a descris la considerentul 61 și cum s-a stabilit în cadrul procedurilor precedente privind același produs, caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările finale ale acestor tipuri de fibre sunt în esență aceleași. Toate tipurile se bazează pe aceleași materii prime (PTA/MEG sau recipiente PET reciclate) care reprezintă peste 60 % din costul de producție. La acestea se pot adăuga aditivi sau componente suplimentare în vederea obținerii anumitor proprietăți specifice ale fibrelor. NCP cuprinde originea materiilor prime și alte elemente care au un impact asupra costurilor de producție și a prețurilor de vânzare. Cu toate acestea, nu există nicio diferență substanțială în procesul de producție a FDP de bază și a FDP specializate. Acest lucru se poate observa în cazul producătorilor din Uniune incluși în eșantion, dintre care niciunul nu a produs exclusiv fie FDP de bază, fie FDP specializate. În cele din urmă, nu pare să existe nicio definiție consecventă și unanim acceptată a noțiunii de FDP specializate. De exemplu, astfel cum s-a descris la considerentul 59, FDP destinate articolelor de igienă sunt considerate de unii producători din Uniune drept un tip de fibre specializate. Dimpotrivă, diferiți utilizatori și o asociație de utilizatori au indicat că FDP care urmează a fi utilizate pentru articole de igienă, de exemplu, pentru șervețelele umede, sunt un produs de bază de origine reciclată, deși ar fi preferabil să nu fie astfel, din motive de sănătate și de siguranță. În plus, unii producători din Uniune consideră tipurile de FDP care răspund unor cerințe specifice ale clienților (de exemplu, o anumită culoare de vopsea) drept FDP specializate, chiar dacă aceste tipuri pot urma exact același proces de producție și au aceleași costuri de producție ca orice alt tip de fibre (de bază). Prin urmare, Comisia nu putea să se bazeze pe o categorizare autointitulată a tipurilor de FDP de bază versus specializate și, prin urmare, acest argument este respins. |
| --- | --- |

(64)

Comisia confirmă că FDP se vând sub forma unor diferite tipuri de produse destinate filării sau aplicațiilor nețesute. De exemplu, FDP pot avea o compoziție mono- sau bicomponentă, precum și diverse specificații, cum ar fi decitexul, tenacitatea, lustrul, nivelul de calitate etc. Aceste caracteristici specifice au fost incluse în NCP, cu privire la care Comisia nu a primit niciun fel de observații. Este recunoscut faptul că FDP de bază și specializate nu sunt interschimbabile în toate aplicațiile posibile, dar există o interschimbabilitate parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Astfel cum s-a descris la considerentul 61 și cum s-a stabilit în cadrul procedurilor precedente privind același produs, caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările finale ale acestor tipuri de fibre sunt în esență aceleași. Toate tipurile se bazează pe aceleași materii prime (PTA/MEG sau recipiente PET reciclate) care reprezintă peste 60 % din costul de producție. La acestea se pot adăuga aditivi sau componente suplimentare în vederea obținerii anumitor proprietăți specifice ale fibrelor. NCP cuprinde originea materiilor prime și alte elemente care au un impact asupra costurilor de producție și a prețurilor de vânzare. Cu toate acestea, nu există nicio diferență substanțială în procesul de producție a FDP de bază și a FDP specializate. Acest lucru se poate observa în cazul producătorilor din Uniune incluși în eșantion, dintre care niciunul nu a produs exclusiv fie FDP de bază, fie FDP specializate. În cele din urmă, nu pare să existe nicio definiție consecventă și unanim acceptată a noțiunii de FDP specializate. De exemplu, astfel cum s-a descris la considerentul 59, FDP destinate articolelor de igienă sunt considerate de unii producători din Uniune drept un tip de fibre specializate. Dimpotrivă, diferiți utilizatori și o asociație de utilizatori au indicat că FDP care urmează a fi utilizate pentru articole de igienă, de exemplu, pentru șervețelele umede, sunt un produs de bază de origine reciclată, deși ar fi preferabil să nu fie astfel, din motive de sănătate și de siguranță. În plus, unii producători din Uniune consideră tipurile de FDP care răspund unor cerințe specifice ale clienților (de exemplu, o anumită culoare de vopsea) drept FDP specializate, chiar dacă aceste tipuri pot urma exact același proces de producție și au aceleași costuri de producție ca orice alt tip de fibre (de bază). Prin urmare, Comisia nu putea să se bazeze pe o categorizare autointitulată a tipurilor de FDP de bază versus specializate și, prin urmare, acest argument este respins.

2.3.3.   Alte afirmații cu privire la definiția produsului

| (65) | Unul dintre utilizatori și o asociație de utilizatori au susținut că FDP importate din China sunt de o calitate mai bună decât FDP fabricate în Uniune. Unul dintre argumentele furnizate a fost acela că FDP din Republica Populară Chineză nu conțin bucăți dure de polimeri. Un alt argument prezentat a fost strălucirea FDP din China, în timp ce se afirma că FDP produse în Uniune ar conține nuanțe de gri, deoarece cea mai mare parte a FDP produse în Uniune sunt FDP fabricate din recipiente PET reciclate. |
| --- | --- |

(65)

Unul dintre utilizatori și o asociație de utilizatori au susținut că FDP importate din China sunt de o calitate mai bună decât FDP fabricate în Uniune. Unul dintre argumentele furnizate a fost acela că FDP din Republica Populară Chineză nu conțin bucăți dure de polimeri. Un alt argument prezentat a fost strălucirea FDP din China, în timp ce se afirma că FDP produse în Uniune ar conține nuanțe de gri, deoarece cea mai mare parte a FDP produse în Uniune sunt FDP fabricate din recipiente PET reciclate.

| (66) | Primul argument în ceea ce privește FDP care conțin bucăți dure de polimeri nu a fost demonstrat prin niciun element de probă. Mai mult, în alte documente prezentate, precum și în răspunsurile la chestionarul destinat utilizatorilor s-a afirmat contrariul (și anume că FDP fabricate de producătorul din Uniune sunt, de obicei, de o calitate mai bună decât FDP fabricate de țările în cauză). |
| --- | --- |

(66)

Primul argument în ceea ce privește FDP care conțin bucăți dure de polimeri nu a fost demonstrat prin niciun element de probă. Mai mult, în alte documente prezentate, precum și în răspunsurile la chestionarul destinat utilizatorilor s-a afirmat contrariul (și anume că FDP fabricate de producătorul din Uniune sunt, de obicei, de o calitate mai bună decât FDP fabricate de țările în cauză).

| (67) | În ceea ce privește cel de-al doilea argument, cel privind strălucirea, informațiile furnizate în timpul anchetei indică faptul că FDP fabricate din PTA/MEG sunt în general mai strălucitoare decât FDP fabricate din recipiente PET reciclate (în cazul în care în cursul procesului de producție nu se adaugă niciun pigment și/sau agent de strălucire). În orice caz, cele două tipuri de FDP prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, la calcularea prejudiciului, materia primă de bază a fost unul dintre elementele care au fost luate în considerare. Cu alte cuvinte, FDP importate fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din recipiente PET reciclate. De asemenea, FDP importate fabricate din PTA și MEG ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din PTA și MEG. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește cel de-al doilea argument, cel privind strălucirea, informațiile furnizate în timpul anchetei indică faptul că FDP fabricate din PTA/MEG sunt în general mai strălucitoare decât FDP fabricate din recipiente PET reciclate (în cazul în care în cursul procesului de producție nu se adaugă niciun pigment și/sau agent de strălucire). În orice caz, cele două tipuri de FDP prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, la calcularea prejudiciului, materia primă de bază a fost unul dintre elementele care au fost luate în considerare. Cu alte cuvinte, FDP importate fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din recipiente PET reciclate. De asemenea, FDP importate fabricate din PTA și MEG ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din PTA și MEG.

| (68) | O asociație de utilizatori, un producător-exportator și o autoritate guvernamentală au susținut că utilizatorii din aval insistă adesea ca produsele să fie fabricate utilizând FDP originare din țările în cauză (în special, China). |
| --- | --- |

(68)

O asociație de utilizatori, un producător-exportator și o autoritate guvernamentală au susținut că utilizatorii din aval insistă adesea ca produsele să fie fabricate utilizând FDP originare din țările în cauză (în special, China).

| (69) | Nu s-a prezentat niciun element de probă pentru a susține această afirmație, nici pentru a se detalia în continuare raționamentul pe care se bazează această insistență cu privire la utilizarea de FDP originare din cele trei țări în cauză (în cazul în care într-adevăr clienții din aval insistă în acest sens). |
| --- | --- |

(69)

Nu s-a prezentat niciun element de probă pentru a susține această afirmație, nici pentru a se detalia în continuare raționamentul pe care se bazează această insistență cu privire la utilizarea de FDP originare din cele trei țări în cauză (în cazul în care într-adevăr clienții din aval insistă în acest sens).

| (70) | Asociația de utilizatori a susținut mai exact că industria autovehiculelor din Uniune acceptă numai FDP de origine chineză. |
| --- | --- |

(70)

Asociația de utilizatori a susținut mai exact că industria autovehiculelor din Uniune acceptă numai FDP de origine chineză.

| (71) | Cu toate acestea, asociația nu a reușit să își fundamenteze afirmația și să demonstreze că FDP fabricate de producătorii din Uniune nu pot fi utilizate de către industria autovehiculelor din Uniune. În plus, datele verificate au demonstrat că producătorii din Uniune vând, de asemenea, cantități considerabile de FDP către industria autovehiculelor din Uniune, ceea ce indică contrariul. |
| --- | --- |

(71)

Cu toate acestea, asociația nu a reușit să își fundamenteze afirmația și să demonstreze că FDP fabricate de producătorii din Uniune nu pot fi utilizate de către industria autovehiculelor din Uniune. În plus, datele verificate au demonstrat că producătorii din Uniune vând, de asemenea, cantități considerabile de FDP către industria autovehiculelor din Uniune, ceea ce indică contrariul.

| (72) | Un producător-exportator a susținut că FDP fabricate de către acest producător-exportator și cele fabricate de producătorii din Uniune, deși ambele fabricate din recipiente PET reciclate, sunt produse diferite. Conform acestui producător-exportator, fibrele sale sunt produse (în principal) din recipiente PET reciclate (și nu din fulgi), ceea ce reprezintă un proces de producție diferit, și constituie materii prime diferite în comparație cu producătorii de FDP care folosesc fulgi fabricați din recipiente PET reciclate. |
| --- | --- |

(72)

Un producător-exportator a susținut că FDP fabricate de către acest producător-exportator și cele fabricate de producătorii din Uniune, deși ambele fabricate din recipiente PET reciclate, sunt produse diferite. Conform acestui producător-exportator, fibrele sale sunt produse (în principal) din recipiente PET reciclate (și nu din fulgi), ceea ce reprezintă un proces de producție diferit, și constituie materii prime diferite în comparație cu producătorii de FDP care folosesc fulgi fabricați din recipiente PET reciclate.

| (73) | Această afirmație a fost, de asemenea, respinsă, dat fiind că recipientele PET și fulgii produși din recipiente PET (care sunt recipiente PET mărunțite sub formă de fulgi) sunt, în esență, aceeași materie primă, chiar dacă sub o altă formă. |
| --- | --- |

(73)

Această afirmație a fost, de asemenea, respinsă, dat fiind că recipientele PET și fulgii produși din recipiente PET (care sunt recipiente PET mărunțite sub formă de fulgi) sunt, în esență, aceeași materie primă, chiar dacă sub o altă formă.

2.3.4.   Concluzii

| (74) | Prin urmare, s-a concluzionat că toate tipurile de FDP care fac obiectul anchetei prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și că utilizările finale sunt, în esență, aceleași. |
| --- | --- |

(74)

Prin urmare, s-a concluzionat că toate tipurile de FDP care fac obiectul anchetei prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și că utilizările finale sunt, în esență, aceleași.

3.   SUBVENȚIONAREA

3.1.   CHINA

3.1.1.   Generalități

| (75) | Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile guvernamentale din China:






  A. | Acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau să ordone băncilor private să facă acest lucru. |
| --- | --- | --- |

(75)

Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile guvernamentale din China:

A.

Acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau să ordone băncilor private să facă acest lucru.

| B. | Furnizarea de către autoritățile publice de bunuri și servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și practica guvernului de a mandata furnizori privați sau de a le dirija să facă acest lucru:






  — | furnizarea de către autoritățile publice de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; |
| --- | --- | --- |

B.

Furnizarea de către autoritățile publice de bunuri și servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și practica guvernului de a mandata furnizori privați sau de a le dirija să facă acest lucru:

—

furnizarea de către autoritățile publice de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

| — | acordarea de către autoritățile publice de drepturi de proprietate și de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; |
| --- | --- |

—

acordarea de către autoritățile publice de drepturi de proprietate și de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

| — | furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice; |
| --- | --- |

—

furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice;

| — | program care constă în furnizarea de apă ieftină. |
| --- | --- |

—

program care constă în furnizarea de apă ieftină.

| C. | Granturi și subvenții la dobândă pentru dezvoltarea sectorului textil:






  — | fondul special „Go Global”; |
| --- | --- | --- |

C.

Granturi și subvenții la dobândă pentru dezvoltarea sectorului textil:

—

fondul special „Go Global”;

| — | fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile. |
| --- | --- |

—

fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile.

| D. | Programe de scutire și de reducere a unor taxe directe:






  — | scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții); |
| --- | --- | --- |

D.

Programe de scutire și de reducere a unor taxe directe:

—

scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții);

| — | scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderi rezidente calificate; |
| --- | --- |

—

scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderi rezidente calificate;

| — | reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute;

| — | reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale;

| — | reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi;

| — | credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție de echipamente produse la nivel național. |
| --- | --- |

—

credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție de echipamente produse la nivel național.

| E. | Programe de fiscalitate indirectă și programe de tarifare la import:






  — | scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate; |
| --- | --- | --- |

E.

Programe de fiscalitate indirectă și programe de tarifare la import:

—

scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate;

| — | reduceri de TVA pentru societățile de investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China. |
| --- | --- |

—

reduceri de TVA pentru societățile de investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China.

| F. | Alte programe regionale/provinciale:






  — | scutiri fiscale (și de altă natură) în zonele de dezvoltare din provincia Jiangsu; |
| --- | --- | --- |

F.

Alte programe regionale/provinciale:

—

scutiri fiscale (și de altă natură) în zonele de dezvoltare din provincia Jiangsu;

| — | stimulente fiscale în orașul Changzhou; |
| --- | --- |

—

stimulente fiscale în orașul Changzhou;

| — | chirii preferențiale în orașul Changzhou; |
| --- | --- |

—

chirii preferențiale în orașul Changzhou;

| — | programe de stimulare a exporturilor în provincia Zhejiang; |
| --- | --- |

—

programe de stimulare a exporturilor în provincia Zhejiang;

| — | granturi de inovare tehnologică în provincia Zhejiang; |
| --- | --- |

—

granturi de inovare tehnologică în provincia Zhejiang;

| — | stimulente fiscale și de taxe în zonele de dezvoltare din provincia Guangdong; |
| --- | --- |

—

stimulente fiscale și de taxe în zonele de dezvoltare din provincia Guangdong;

| — | stimulente la export în provincia Guangdong; |
| --- | --- |

—

stimulente la export în provincia Guangdong;

| — | rambursarea taxelor judiciare în provincia Guangdong; |
| --- | --- |

—

rambursarea taxelor judiciare în provincia Guangdong;

| — | programele de fonduri (speciale) pentru susținerea activităților de comerț exterior în provincia Guangdong; |
| --- | --- |

—

programele de fonduri (speciale) pentru susținerea activităților de comerț exterior în provincia Guangdong;

| — | subvenționarea dobânzilor aferente împrumuturilor în favoarea proiectelor de inovare tehnologică în provincia Guangdong; |
| --- | --- |

—

subvenționarea dobânzilor aferente împrumuturilor în favoarea proiectelor de inovare tehnologică în provincia Guangdong;

| — | ratele fiscale preferențiale în zonele de dezvoltare din provincia Shanghai; |
| --- | --- |

—

ratele fiscale preferențiale în zonele de dezvoltare din provincia Shanghai;

| — | infrastructuri preferențiale în provincia Shanghai; |
| --- | --- |

—

infrastructuri preferențiale în provincia Shanghai;

| — | politici de împrumuturi și fiscale destinate întreprinderilor axate pe export din provincia Shanghai. |
| --- | --- |

—

politici de împrumuturi și fiscale destinate întreprinderilor axate pe export din provincia Shanghai.

| (76) | Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, s-ar putea stabili o contribuție financiară din partea guvernului chinez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil la articolul 14 alineatul (5) (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
  Detaliile sistemelor și ale ratelor corespunzătoare ale beneficiilor pentru fiecare societate sunt indicate mai jos. |
| --- | --- |

(76)

Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, s-ar putea stabili o contribuție financiară din partea guvernului chinez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil la articolul 14 alineatul (5) (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.

Detaliile sistemelor și ale ratelor corespunzătoare ale beneficiilor pentru fiecare societate sunt indicate mai jos.

3.1.2.   Sisteme specifice

Sistemele neutilizate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă

| (77) | Următoarele sisteme au fost considerate a nu fi fost utilizate de către producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu a putut fi stabilit niciun beneficiu:






  — | furnizarea de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; |
| --- | --- | --- |

(77)

Următoarele sisteme au fost considerate a nu fi fost utilizate de către producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu a putut fi stabilit niciun beneficiu:

—

furnizarea de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

| — | furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; |
| --- | --- |

—

furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

| — | furnizarea de apă ieftină de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; |
| --- | --- |

—

furnizarea de apă ieftină de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;

| — | fondul special „Go Global”; |
| --- | --- |

—

fondul special „Go Global”;

| — | fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile. |
| --- | --- |

—

fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile.

| — | scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții); |
| --- | --- |

—

scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții);

| — | reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute;

| — | reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale;

| — | reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi; |
| --- | --- |

—

reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi;

| — | credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție a echipamentelor produse la nivel național; |
| --- | --- |

—

credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție a echipamentelor produse la nivel național;

| — | alte programe regionale/provinciale. |
| --- | --- |

—

alte programe regionale/provinciale.

| (78) | În ceea ce privește furnizarea de PTA și MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, în plângere se susține că autoritățile chineze controlează anumite industrii și produse în amonte, în așa fel încât să furnizeze materii prime la prețuri favorabile producătorilor de FDP, și anume pentru PTA și MEG. Pe această bază, producătorii de FDP beneficiază de subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii prin achiziționarea de la întreprinderile de stat de PTA și MEG produse de stat la prețuri inferioare prețului pieței și, astfel, pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește furnizarea de PTA și MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, în plângere se susține că autoritățile chineze controlează anumite industrii și produse în amonte, în așa fel încât să furnizeze materii prime la prețuri favorabile producătorilor de FDP, și anume pentru PTA și MEG. Pe această bază, producătorii de FDP beneficiază de subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii prin achiziționarea de la întreprinderile de stat de PTA și MEG produse de stat la prețuri inferioare prețului pieței și, astfel, pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată.

| (79) | Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi de FDP importau majoritatea materiilor prime PTA și MEG pentru a produce FDP pentru export în cadrul unui sistem de perfecționare activă. |
| --- | --- |

(79)

Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi de FDP importau majoritatea materiilor prime PTA și MEG pentru a produce FDP pentru export în cadrul unui sistem de perfecționare activă.

| (80) | În consecință, nu a putut fi stabilită nicio subvenție care ar fi fost primită în cadrul acestui sistem de societățile incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(80)

În consecință, nu a putut fi stabilită nicio subvenție care ar fi fost primită în cadrul acestui sistem de societățile incluse în eșantion.

| (81) | În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat o analiză parțială numai în cazul unui singur sistem de subvenționare neutilizat de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, și anume furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unul dintre principalii producători de FDP din China nu a fost acoperit de anchetă au afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem. |
| --- | --- |

(81)

În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat o analiză parțială numai în cazul unui singur sistem de subvenționare neutilizat de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, și anume furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unul dintre principalii producători de FDP din China nu a fost acoperit de anchetă au afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem.

| (82) | Astfel cum s-a explicat la considerentele 16 și 18 de mai sus, din cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi cooperanți în cadrul anchetei, Comisia a selectat un eșantion format din primii cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care a fost considerat a fi reprezentativ în sensul articolului 27 din regulamentul de bază. Producătorul-exportator chinez la care face referire reclamantul și care nu a fost inclus în eșantion nu a exportat FDP în Uniune în cantități semnificative în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, neincluderea acestui producător nu a afectat reprezentativitatea eșantionului și nu a avut niciun efect semnificativ asupra concluziilor privind sistemul de subvenționare în cauză. |
| --- | --- |

(82)

Astfel cum s-a explicat la considerentele 16 și 18 de mai sus, din cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi cooperanți în cadrul anchetei, Comisia a selectat un eșantion format din primii cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care a fost considerat a fi reprezentativ în sensul articolului 27 din regulamentul de bază. Producătorul-exportator chinez la care face referire reclamantul și care nu a fost inclus în eșantion nu a exportat FDP în Uniune în cantități semnificative în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, neincluderea acestui producător nu a afectat reprezentativitatea eșantionului și nu a avut niciun efect semnificativ asupra concluziilor privind sistemul de subvenționare în cauză.

| (83) | Comisia confirmă faptul că a căutat să obțină informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele sisteme de subvenționare menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile formulate în urma informării părților, însă s-a dovedit că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion nu au folosit programele respective. La considerentul 78, Comisia a furnizat detalii suplimentare privind furnizarea de PTA/MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, acest sistem de subvenții figurând pe o poziție principală în plângere, subvenția fiind considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii semnificative. |
| --- | --- |

(83)

Comisia confirmă faptul că a căutat să obțină informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele sisteme de subvenționare menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile formulate în urma informării părților, însă s-a dovedit că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion nu au folosit programele respective. La considerentul 78, Comisia a furnizat detalii suplimentare privind furnizarea de PTA/MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, acest sistem de subvenții figurând pe o poziție principală în plângere, subvenția fiind considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii semnificative.

Sistemele utilizate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă

3.1.3.   Împrumuturi preferențiale pentru industria de FDP

| (84) | Reclamantul a susținut faptul că producătorii de FDP beneficiază de împrumuturi la o rată scăzută (subvenționată) a dobânzii din partea băncilor de investiții publice și a băncilor comerciale deținute de stat, în conformitate cu politica autorităților chineze privind acordarea de sprijin financiar pentru a încuraja creșterea și dezvoltarea industriei textile și de fibre chimice. |
| --- | --- |

(84)

Reclamantul a susținut faptul că producătorii de FDP beneficiază de împrumuturi la o rată scăzută (subvenționată) a dobânzii din partea băncilor de investiții publice și a băncilor comerciale deținute de stat, în conformitate cu politica autorităților chineze privind acordarea de sprijin financiar pentru a încuraja creșterea și dezvoltarea industriei textile și de fibre chimice.

(a)   Temei juridic

| (85) | Următoarele dispoziții legale prevăd acordarea de împrumuturi preferențiale în China: Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”), Normele generale privind împrumuturile promulgate de Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „BPC”) la 28 iunie 1996 și Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat. |
| --- | --- |

(85)

Următoarele dispoziții legale prevăd acordarea de împrumuturi preferențiale în China: Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”), Normele generale privind împrumuturile promulgate de Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „BPC”) la 28 iunie 1996 și Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat.

(b)   Calculul valorii subvenției

| (86) | Articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază prevede că avantajul generat de împrumuturile preferențiale ar trebui să fie calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și valoarea care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar putea obține pe piață. Comisia a stabilit o valoare de referință pe piață pentru dobânzi la împrumuturi comerciale comparabile. |
| --- | --- |

(86)

Articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază prevede că avantajul generat de împrumuturile preferențiale ar trebui să fie calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și valoarea care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar putea obține pe piață. Comisia a stabilit o valoare de referință pe piață pentru dobânzi la împrumuturi comerciale comparabile.

| (87) | Valoarea de referință a fost construită pe baza ratelor chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal [și anume, s-a considerat că tuturor societăților comerciale din China li s-ar fi acordat cel mai înalt rating din categoria împrumuturilor speculative (non-investment grade, BB conform Bloomberg) și s-a aplicat o primă corespunzătoare estimată pentru obligațiunile emise de societățile având acest rating la rata standard de împrumut a Băncii Populare a Chinei]. |
| --- | --- |

(87)

Valoarea de referință a fost construită pe baza ratelor chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal [și anume, s-a considerat că tuturor societăților comerciale din China li s-ar fi acordat cel mai înalt rating din categoria împrumuturilor speculative (non-investment grade, BB conform Bloomberg) și s-a aplicat o primă corespunzătoare estimată pentru obligațiunile emise de societățile având acest rating la rata standard de împrumut a Băncii Populare a Chinei].

| (88) | Avantajul producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori a fost calculat ținând cont de diferențialul ratei dobânzii, exprimat ca procent, înmulțit cu valoarea restantă a împrumutului, și anume dobânda neplătită în cursul perioadei de anchetă. Această sumă a fost apoi raportată la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți. |
| --- | --- |

(88)

Avantajul producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori a fost calculat ținând cont de diferențialul ratei dobânzii, exprimat ca procent, înmulțit cu valoarea restantă a împrumutului, și anume dobânda neplătită în cursul perioadei de anchetă. Această sumă a fost apoi raportată la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți.

(c)   Concluzii

| (89) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,50 %. |
| --- | --- |

(89)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,50 %.

3.1.4.   Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată

(a)   Temei juridic

| (90) | Dispozițiile privind dreptul de folosință a terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză și din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(90)

Dispozițiile privind dreptul de folosință a terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză și din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză.

(b)   Aplicare practică

| (91) | Articolul 2 din Legea privind administrarea terenurilor prevede că toate terenurile sunt proprietate de stat deoarece, în temeiul Constituției chineze și al dispozițiilor juridice relevante, toate terenurile aparțin în mod colectiv poporului chinez. Terenurile nu pot fi vândute, dar se pot acorda drepturi de folosință a terenurilor, conform legislației. Autoritățile de stat pot acorda aceste drepturi prin procedee de ofertare, cotații sau licitații publice. |
| --- | --- |

(91)

Articolul 2 din Legea privind administrarea terenurilor prevede că toate terenurile sunt proprietate de stat deoarece, în temeiul Constituției chineze și al dispozițiilor juridice relevante, toate terenurile aparțin în mod colectiv poporului chinez. Terenurile nu pot fi vândute, dar se pot acorda drepturi de folosință a terenurilor, conform legislației. Autoritățile de stat pot acorda aceste drepturi prin procedee de ofertare, cotații sau licitații publice.

(c)   Constatările anchetei

| (92) | Producătorii-exportatori/grupurile de producători exportatori cooperanți au comunicat informații privind terenurile pe care le dețin, precum și contractele/certificatele pertinente privind drepturile de folosire a terenurilor, dar guvernul chinez nu au oferit informații privind stabilirea prețurilor pentru drepturile de folosință a terenurilor. |
| --- | --- |

(92)

Producătorii-exportatori/grupurile de producători exportatori cooperanți au comunicat informații privind terenurile pe care le dețin, precum și contractele/certificatele pertinente privind drepturile de folosire a terenurilor, dar guvernul chinez nu au oferit informații privind stabilirea prețurilor pentru drepturile de folosință a terenurilor.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (93) | Întrucât s-a concluzionat că situația din China în ceea ce privește drepturile de folosire a terenurilor nu este condiționată de economia de piață, în China nu par să fie deloc disponibile valori de referință private. Prin urmare, orice ajustare a costurilor sau a prețurilor din China este imposibil de realizat. În aceste circumstanțe, se consideră că în China nu există o piață și, în conformitate cu articolul 6 alineatul (d) litera (ii) din regulamentul de bază, utilizarea unei valori de referință externe pentru măsurarea valorii avantajelor este întemeiată. Având în vedere că autoritățile chineze nu au cooperat sau nu au transmis nicio propunere privind o valoare de referință externă, Comisia a fost nevoită să recurgă la elementele disponibile pentru a stabili o valoare de referință externă adecvată. În acest sens, s-a considerat adecvat să se utilizeze drept valoare de referință corespunzătoare informațiile provenind din teritoriul vamal separat al Taiwanului din rațiuni menționate la considerentul 94 de mai jos. |
| --- | --- |

(93)

Întrucât s-a concluzionat că situația din China în ceea ce privește drepturile de folosire a terenurilor nu este condiționată de economia de piață, în China nu par să fie deloc disponibile valori de referință private. Prin urmare, orice ajustare a costurilor sau a prețurilor din China este imposibil de realizat. În aceste circumstanțe, se consideră că în China nu există o piață și, în conformitate cu articolul 6 alineatul (d) litera (ii) din regulamentul de bază, utilizarea unei valori de referință externe pentru măsurarea valorii avantajelor este întemeiată. Având în vedere că autoritățile chineze nu au cooperat sau nu au transmis nicio propunere privind o valoare de referință externă, Comisia a fost nevoită să recurgă la elementele disponibile pentru a stabili o valoare de referință externă adecvată. În acest sens, s-a considerat adecvat să se utilizeze drept valoare de referință corespunzătoare informațiile provenind din teritoriul vamal separat al Taiwanului din rațiuni menționate la considerentul 94 de mai jos.

| (94) | Comisia consideră că prețurile terenurilor din Taiwan oferă cel mai adecvat indicator pentru zonele din China în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți. Majoritatea producătorilor-exportatori își au sediul în partea de est a Chinei, în zone dezvoltate, cu un PIB (produs intern brut) ridicat în provincii cu densitate mare a populației. |
| --- | --- |

(94)

Comisia consideră că prețurile terenurilor din Taiwan oferă cel mai adecvat indicator pentru zonele din China în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți. Majoritatea producătorilor-exportatori își au sediul în partea de est a Chinei, în zone dezvoltate, cu un PIB (produs intern brut) ridicat în provincii cu densitate mare a populației.

| (95) | Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma achitată de fiecare societate pentru drepturile de folosință a terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie achitată în mod normal pe baza valorii de referință din Taiwan. |
| --- | --- |

(95)

Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma achitată de fiecare societate pentru drepturile de folosință a terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie achitată în mod normal pe baza valorii de referință din Taiwan.

| (96) | Pentru efectuarea acestui calcul, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în Taiwan, ajustat în funcție de deprecierea monetară și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosință a terenurilor. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale au fost preluate de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan. Deprecierea monetară și evoluția PIB-ului pentru Taiwan au fost calculate pe baza ratelor inflației și pe baza evoluției PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI în documentul său din 2011 „Perspective economice mondiale”. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la perioada de anchetă utilizând durata de viață normală a dreptului de folosință a terenurilor în scopuri industriale acordat în China, și anume 50 de ani sau 70 de ani. Această valoare a fost apoi raportată la cifra totală de afaceri din perioada de anchetă a producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(96)

Pentru efectuarea acestui calcul, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în Taiwan, ajustat în funcție de deprecierea monetară și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosință a terenurilor. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale au fost preluate de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan. Deprecierea monetară și evoluția PIB-ului pentru Taiwan au fost calculate pe baza ratelor inflației și pe baza evoluției PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI în documentul său din 2011 „Perspective economice mondiale”. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la perioada de anchetă utilizând durata de viață normală a dreptului de folosință a terenurilor în scopuri industriale acordat în China, și anume 50 de ani sau 70 de ani. Această valoare a fost apoi raportată la cifra totală de afaceri din perioada de anchetă a producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(e)   Concluzii

| (97) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,02 % și 0,82 %. |
| --- | --- |

(97)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,02 % și 0,82 %.

3.1.5.   Programele de scutire și de reducere a impozitelor directe

3.1.5.1.   Scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderi rezidente calificate

(a)   Temei juridic

| (98) | Temeiurile juridice ale unei astfel de scutiri de impozit pe profit sunt articolele 25-26 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor și articolul 83 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor. |
| --- | --- |

(98)

Temeiurile juridice ale unei astfel de scutiri de impozit pe profit sunt articolele 25-26 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor și articolul 83 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor.

(b)   Aplicare practică

| (99) | Acest program constă dintr-un tratament preferențial acordat întreprinderilor rezidente în China care sunt acționare în alte întreprinderi rezidente în China, sub formă de scutiri de impozite pe veniturile din anumite dividende, bonificații și alte participații pentru societățile-mamă rezidente. |
| --- | --- |

(99)

Acest program constă dintr-un tratament preferențial acordat întreprinderilor rezidente în China care sunt acționare în alte întreprinderi rezidente în China, sub formă de scutiri de impozite pe veniturile din anumite dividende, bonificații și alte participații pentru societățile-mamă rezidente.

(c)   Constatările anchetei

| (100) | În declarația de venituri a doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion există o sumă scutită de impozitul pe venit. Această sumă figurează ca „dividende, bonusuri și alte venituri din investiții în acțiuni” ale societăților rezidente eligibile, în conformitate cu condițiile din anexa 5 la declarația de venituri (declarația anuală privind avantajele fiscale). Societățile în cauză nu au plătit niciun impozit pe venit pentru aceste sume. |
| --- | --- |

(100)

În declarația de venituri a doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion există o sumă scutită de impozitul pe venit. Această sumă figurează ca „dividende, bonusuri și alte venituri din investiții în acțiuni” ale societăților rezidente eligibile, în conformitate cu condițiile din anexa 5 la declarația de venituri (declarația anuală privind avantajele fiscale). Societățile în cauză nu au plătit niciun impozit pe venit pentru aceste sume.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (101) | Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale de plătit incluzând venitul din dividende provenite de la alte întreprinderi rezidente în China, după deducerea sumelor efectiv plătite conform scutirii de impozit pe dividende. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori în perioada de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(101)

Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale de plătit incluzând venitul din dividende provenite de la alte întreprinderi rezidente în China, după deducerea sumelor efectiv plătite conform scutirii de impozit pe dividende. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori în perioada de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(e)   Concluzii

| (102) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,06 %. |
| --- | --- |

(102)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,06 %.

3.1.6.   Programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import

3.1.6.1.   Scutiri de taxa pe valoarea adăugată (TVA) și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate

(a)   Temei juridic

| (103) | Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate (Guo Fa nr. 37/1997), Comunicarea Ministerului de Finanțe, a Administrației Generale a Vămilor și a Administrației fiscale naționale nr. 43 (2008), Avizul Comisiei Naționale pentru Dezvoltare și Reformă (CNDR) privind gestionarea scrisorii de confirmare referitoare la proiectele naționale sau care beneficiază de finanțare externă a căror dezvoltare este încurajată de către stat nr. 316 2006 din 22 februarie 2006, precum Catalogul articolelor de import ineligibile pentru scutire de taxe destinate fie societăților cu capital străin, fie întreprinderilor naționale, 2008. |
| --- | --- |

(103)

Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate (Guo Fa nr. 37/1997), Comunicarea Ministerului de Finanțe, a Administrației Generale a Vămilor și a Administrației fiscale naționale nr. 43 (2008), Avizul Comisiei Naționale pentru Dezvoltare și Reformă (CNDR) privind gestionarea scrisorii de confirmare referitoare la proiectele naționale sau care beneficiază de finanțare externă a căror dezvoltare este încurajată de către stat nr. 316 2006 din 22 februarie 2006, precum Catalogul articolelor de import ineligibile pentru scutire de taxe destinate fie societăților cu capital străin, fie întreprinderilor naționale, 2008.

(b)   Aplicare practică

| (104) | Acest program acordă o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru întreprinderi cu capital străin sau întreprinderi naționale pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente neeligibile, iar societatea solicitantă trebuie să obțină un „certificat de proiect încurajat de stat” eliberat de autoritățile chineze sau de Comisia Națională pentru Dezvoltare și reformă în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal. |
| --- | --- |

(104)

Acest program acordă o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru întreprinderi cu capital străin sau întreprinderi naționale pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente neeligibile, iar societatea solicitantă trebuie să obțină un „certificat de proiect încurajat de stat” eliberat de autoritățile chineze sau de Comisia Națională pentru Dezvoltare și reformă în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal.

(c)   Constatările anchetei

| (105) | Patru dintre producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi au raportat o scutire de TVA și de la taxele de import pentru echipamentele importate. |
| --- | --- |

(105)

Patru dintre producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi au raportat o scutire de TVA și de la taxele de import pentru echipamentele importate.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (106) | Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea scutirii de TVA și de taxe pentru echipamentele importate. Avantajul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale societății. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a societăților producătoare-exportatoare cooperante în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(106)

Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea scutirii de TVA și de taxe pentru echipamentele importate. Avantajul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale societății. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a societăților producătoare-exportatoare cooperante în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(e)   Concluzii

| (107) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,45 %. |
| --- | --- |

(107)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,45 %.

3.1.6.2.   Reduceri de TVA pentru societățile de investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China

(a)   Temei juridic

| (108) | Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Administrației de Stat pentru Impozitare nr. 171, 199 din 20.9.1999 privind punerea la dispoziție a măsurilor provizorii pentru gestionarea unor rambursări de impozite pentru întreprinderile de investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național; Avizul nr. 176 (2008) al Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare privind oprirea punerii în aplicare a politicii de rambursare de impozite pentru societățile cu investiții străine care achiziționează echipamente artizanale. |
| --- | --- |

(108)

Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Administrației de Stat pentru Impozitare nr. 171, 199 din 20.9.1999 privind punerea la dispoziție a măsurilor provizorii pentru gestionarea unor rambursări de impozite pentru întreprinderile de investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național; Avizul nr. 176 (2008) al Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare privind oprirea punerii în aplicare a politicii de rambursare de impozite pentru societățile cu investiții străine care achiziționează echipamente artizanale.

(b)   Aplicare practică

| (109) | Acest program acordă avantaje sub formă de restituiri de TVA pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național de către SIS-uri. Echipamentele nu trebuie să facă parte din catalogul produselor ineligibile, iar valoarea echipamentelor nu trebuie să depășească limita totală a investițiilor într-o SIS în conformitate cu „măsurile administrative provizorii privind achiziționarea de echipamente produse la nivel național”. |
| --- | --- |

(109)

Acest program acordă avantaje sub formă de restituiri de TVA pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național de către SIS-uri. Echipamentele nu trebuie să facă parte din catalogul produselor ineligibile, iar valoarea echipamentelor nu trebuie să depășească limita totală a investițiilor într-o SIS în conformitate cu „măsurile administrative provizorii privind achiziționarea de echipamente produse la nivel național”.

(c)   Constatările anchetei

| (110) | Doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au transmis informații detaliate privind acest sistem, inclusiv valoarea beneficiului primit. |
| --- | --- |

(110)

Doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au transmis informații detaliate privind acest sistem, inclusiv valoarea beneficiului primit.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (111) | Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează pe baza valorii TVA rambursate pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național. Beneficiul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale industriei. |
| --- | --- |

(111)

Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează pe baza valorii TVA rambursate pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național. Beneficiul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale industriei.

(e)   Concluzii

| (112) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,01 %. |
| --- | --- |

(112)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,01 %.

3.1.7.   Alte programe regionale/provinciale

| (113) | Ancheta a confirmat faptul că societățile incluse în eșantion nu au primit beneficii în cadrul programului menționat la considerentul 75 în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(113)

Ancheta a confirmat faptul că societățile incluse în eșantion nu au primit beneficii în cadrul programului menționat la considerentul 75 în cursul perioadei de anchetă.

3.1.8.   Valoarea subvențiilor

| (114) | Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori chinezi variază între 0,76 % și 1,77 %. |
| --- | --- |

(114)

Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori chinezi variază între 0,76 % și 1,77 %.

| (115) | În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat marja de subvenție totală. Intervalul subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori/grupul de producători-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion exprimată ad valorem menționată la considerentul 114 reprezintă marjele inferioară și superioară ale subvenției totale a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(115)

În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat marja de subvenție totală. Intervalul subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori/grupul de producători-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion exprimată ad valorem menționată la considerentul 114 reprezintă marjele inferioară și superioară ale subvenției totale a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi incluși în eșantion.

3.1.9.   Concluzii privind China

| (116) | Ținând cont de valorile de minimis ale subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori chinezi, nu ar trebui impuse măsuri privind importurile de FDP originare din Republica Populară Chineză. S-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui închisă cu privire la importurile originare din Republica Populară Chineză, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(116)

Ținând cont de valorile de minimis ale subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori chinezi, nu ar trebui impuse măsuri privind importurile de FDP originare din Republica Populară Chineză. S-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui închisă cu privire la importurile originare din Republica Populară Chineză, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază.

3.2.   INDIA

3.2.1.   Generalități

| (117) | Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile din India:






  (1) | Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme) |
| --- | --- | --- |

(117)

Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile din India:

(1)

Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme)

| (2) | Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme) |
| --- | --- |

(2)

Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme)

| (3) | Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

(3)

Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme)

| (4) | Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

(4)

Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme)

| (5) | Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”) |
| --- | --- |

(5)

Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”)

| (6) | Scutiri și reduceri de taxe și drepturi în unitățile axate pe export și în zonele economice speciale |
| --- | --- |

(6)

Scutiri și reduceri de taxe și drepturi în unitățile axate pe export și în zonele economice speciale

| (7) | Sistemul creditelor de export |
| --- | --- |

(7)

Sistemul creditelor de export

| (8) | Sistemul de scutire de impozitul pe profit |
| --- | --- |

(8)

Sistemul de scutire de impozitul pe profit

| (9) | Sistemul de stimulare a exporturile adiționale |
| --- | --- |

(9)

Sistemul de stimulare a exporturile adiționale

| (10) | Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale |
| --- | --- |

(10)

Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale

| (11) | Sistemul de asistență pentru dezvoltarea pieței și garanții de împrumut |
| --- | --- |

(11)

Sistemul de asistență pentru dezvoltarea pieței și garanții de împrumut

| (12) | Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat |
| --- | --- |

(12)

Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat

| (13) | Sistemul de stimulente fiscale pentru vânzări și sistemul de scutire de taxa pe electricitate ale guvernului din Gujarat |
| --- | --- |

(13)

Sistemul de stimulente fiscale pentru vânzări și sistemul de scutire de taxa pe electricitate ale guvernului din Gujarat

| (14) | Sistemele de subvenții al guvernului din Bengalul de Vest — stimulente și avantaje fiscale, inclusiv granturi și scutirea de impozitul pe vânzări |
| --- | --- |

(14)

Sistemele de subvenții al guvernului din Bengalul de Vest — stimulente și avantaje fiscale, inclusiv granturi și scutirea de impozitul pe vânzări

| (15) | Pachetul de stimulente din Maharashtra, care include sistemul de scutire de taxa pe energia electrică și subvenția pentru promovare industrială din Maharashtra. |
| --- | --- |

(15)

Pachetul de stimulente din Maharashtra, care include sistemul de scutire de taxa pe energia electrică și subvenția pentru promovare industrială din Maharashtra.

Sisteme de subvenții utilizate de producătorii-exportatori indieni care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă

| (118) | Ancheta a constatat că, în perioada de anchetă, următoarele sisteme au oferit beneficii producătorilor-exportatori verificați:






  1. | Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme — „FMS”) |
| --- | --- | --- |

(118)

Ancheta a constatat că, în perioada de anchetă, următoarele sisteme au oferit beneficii producătorilor-exportatori verificați:

1.

Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme — „FMS”)

| 2. | Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme — „FPS”) |
| --- | --- |

2.

Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme — „FPS”)

| 3. | Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme — „DDS”) |
| --- | --- |

3.

Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme — „DDS”)

| 4. | Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme — „AAS”) |
| --- | --- |

4.

Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme — „AAS”)

| 5. | Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation Scheme — „DFIA”) |
| --- | --- |

5.

Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation Scheme — „DFIA”)

| 6. | Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”) |
| --- | --- |

6.

Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”)

| 7. | Pachetul de stimulente din Maharashtra (Package Scheme of Incentives — „PSI”) |
| --- | --- |

7.

Pachetul de stimulente din Maharashtra (Package Scheme of Incentives — „PSI”)

| (119) | Sistemele menționate mai sus la considerentul 118 punctele 1, 2, 4, 5 și 6 se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada de anchetă aferentă prezentei anchete este „Politica de comerț exterior 2009-2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian stabilește procedurile care reglementează „PCE 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate. |
| --- | --- |

(119)

Sistemele menționate mai sus la considerentul 118 punctele 1, 2, 4, 5 și 6 se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada de anchetă aferentă prezentei anchete este „Politica de comerț exterior 2009-2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian stabilește procedurile care reglementează „PCE 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.

| (120) | Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la considerentul 118 punctul 3 de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic, |
| --- | --- |

(120)

Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la considerentul 118 punctul 3 de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic,

| (121) | Sistemul PSI menționat anterior la punctul 7 se bazează pe „pachetul de stimulente” din 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI- 1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007. |
| --- | --- |

(121)

Sistemul PSI menționat anterior la punctul 7 se bazează pe „pachetul de stimulente” din 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI- 1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007.

3.2.2.   Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme — „FMS”)

(a)   Temei juridic

Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (122) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(122)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (123) | În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse, inclusiv de FDP, către țări notificate în tabelele 1 și 2 din anexa 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din anexa 37(C) (Special Focus Markets) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere. |
| --- | --- |

(123)

În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse, inclusiv de FDP, către țări notificate în tabelele 1 și 2 din anexa 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din anexa 37(C) (Special Focus Markets) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.

| (124) | Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție. |
| --- | --- |

(124)

Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție.

| (125) | Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe. |
| --- | --- |

(125)

Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.

| (126) | Patru dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(126)

Patru dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.

| (127) | După comunicarea informațiilor, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru vânzările la export către Uniune și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Ei au afirmat, totodată, că sistemul FMS vizează, din punct de vedere geografic, țări terțe care nu fac parte din Uniune și că, prin urmare, acesta nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii. În această privință, vizitele de verificare au confirmat că beneficiul obținut în cadrul sistemului FMS a fost solicitat pentru exportul în țări terțe, dat fiind că sistemul vizează în principal exporturile către țări terțe. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție. În special, partea nu a putut contesta faptul că creditele pentru taxe acordate în cadrul sistemului FMS la exportul către țări terțe eligibile pot fi folosite pentru a achita taxe de import plătite pentru materiile prime încorporate în produsul în cauză exportat în Uniune. |
| --- | --- |

(127)

După comunicarea informațiilor, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru vânzările la export către Uniune și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Ei au afirmat, totodată, că sistemul FMS vizează, din punct de vedere geografic, țări terțe care nu fac parte din Uniune și că, prin urmare, acesta nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii. În această privință, vizitele de verificare au confirmat că beneficiul obținut în cadrul sistemului FMS a fost solicitat pentru exportul în țări terțe, dat fiind că sistemul vizează în principal exporturile către țări terțe. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție. În special, partea nu a putut contesta faptul că creditele pentru taxe acordate în cadrul sistemului FMS la exportul către țări terțe eligibile pot fi folosite pentru a achita taxe de import plătite pentru materiile prime încorporate în produsul în cauză exportat în Uniune.

| (128) | În fine, aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(128)

În fine, aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

(d)   Concluzia privind FMS

| (129) | FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS reprezintă o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(129)

FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS reprezintă o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

| (130) | În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(130)

În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (131) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate inputurile și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate. |
| --- | --- |

(131)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate inputurile și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (132) | Valoarea subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatată în perioada de anchetă și înscrisă ca profituri în conturile comerciale de producătorului-exportator în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată pe cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în raport de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(132)

Valoarea subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatată în perioada de anchetă și înscrisă ca profituri în conturile comerciale de producătorului-exportator în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată pe cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în raport de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (133) | Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele patru societăți în cauză a fost de 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % și, respectiv, 0,63 %. |
| --- | --- |

(133)

Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele patru societăți în cauză a fost de 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % și, respectiv, 0,63 %.

3.2.3.   Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme — „FPS”)

(a)   Temei juridic

| (134) | Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la paragrafele 3.15-3.17 din PCE 09-14 și la capitolele 3.9-3.11 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(134)

Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la paragrafele 3.15-3.17 din PCE 09-14 și la capitolele 3.9-3.11 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (135) | În conformitate cu punctul 3.15.2 din PCE 09-14, exportatorii de produse notificate în anexa 37D la MP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(135)

În conformitate cu punctul 3.15.2 din PCE 09-14, exportatorii de produse notificate în anexa 37D la MP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (136) | Un exportator de produse incluse în lista din anexa 37D la MP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” (FPS) echivalente cu 2 % sau 5 % din valoarea exporturilor FOB. Produsul în cauză care face obiectul anchetei este inclus în tabelul 1 din anexa 37D și dă dreptul la un credit pentru taxe de 2 %. |
| --- | --- |

(136)

Un exportator de produse incluse în lista din anexa 37D la MP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” (FPS) echivalente cu 2 % sau 5 % din valoarea exporturilor FOB. Produsul în cauză care face obiectul anchetei este inclus în tabelul 1 din anexa 37D și dă dreptul la un credit pentru taxe de 2 %.

| (137) | FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere on-line către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, chitanța eliberată de bancă în care se indică plata taxelor pentru procesarea cererii, o copie a avizului de expediere și un certificat eliberat de bancă prin care se atestă încasarea plății sau un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a se solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea on-line pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere. |
| --- | --- |

(137)

FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere on-line către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, chitanța eliberată de bancă în care se indică plata taxelor pentru procesarea cererii, o copie a avizului de expediere și un certificat eliberat de bancă prin care se atestă încasarea plății sau un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a se solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea on-line pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere.

| (138) | S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii. |
| --- | --- |

(138)

S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.

| (139) | Toți cei cinci producători-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(139)

Toți cei cinci producători-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.

| (140) | În urma informării părților, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru cel puțin unele din vânzările la export și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție. Se reiterează faptul că aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

(140)

În urma informării părților, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru cel puțin unele din vânzările la export și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție. Se reiterează faptul că aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară.

(d)   Concluzii privind FPS

| (141) | FPS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia. |
| --- | --- |

(141)

FPS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.

| (142) | În afară de aceasta, FPS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(142)

În afară de aceasta, FPS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (143) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile FPS, indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreun input. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile de pe piața internă și care nu importă niciun fel de mărfuri care ar putea fi utilizate ca inputuri sunt în continuare îndreptățiți să beneficieze de FPS. |
| --- | --- |

(143)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile FPS, indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreun input. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile de pe piața internă și care nu importă niciun fel de mărfuri care ar putea fi utilizate ca inputuri sunt în continuare îndreptățiți să beneficieze de FPS.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (144) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul în care se efectua o tranzacție de export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul FPS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(144)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul în care se efectua o tranzacție de export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul FPS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă.

| (145) | În urma prezentării unor cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a se obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada de anchetă, care poate fi utilizată ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(145)

În urma prezentării unor cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a se obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada de anchetă, care poate fi utilizată ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (146) | Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele cinci societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % și, respectiv, 1,95 %. |
| --- | --- |

(146)

Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele cinci societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % și, respectiv, 1,95 %.

3.2.4.   Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme — DDS)

(a)   Temei juridic

| (147) | Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare. |
| --- | --- |

(147)

Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.

(b)   Eligibilitate

| (148) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(148)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (149) | Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii materialelor utilizate ca inputuri la fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă a fost: 3 % până la 9 octombrie 2012, 2,1 % între 10 octombrie 2012 și 20 septembrie 2013 și 1,7 % începând cu 21 septembrie 2013, din valoarea FOB. |
| --- | --- |

(149)

Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii materialelor utilizate ca inputuri la fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă a fost: 3 % până la 9 octombrie 2012, 2,1 % între 10 octombrie 2012 și 20 septembrie 2013 și 1,7 % începând cu 21 septembrie 2013, din valoarea FOB.

| (150) | Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată. |
| --- | --- |

(150)

Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.

| (151) | De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat de realizare bancară (CRB). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează CRB în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(151)

De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat de realizare bancară (CRB). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează CRB în termenul stabilit.

| (152) | Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop. |
| --- | --- |

(152)

Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.

| (153) | S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(153)

S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

| (154) | Doi dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat sistemul DDS în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(154)

Doi dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat sistemul DDS în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzia privind DDS

| (155) | DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât ia forma unui transfer direct de fonduri de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile în condiții care nu sunt disponibile pe piață. |
| --- | --- |

(155)

DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât ia forma unui transfer direct de fonduri de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile în condiții care nu sunt disponibile pe piață.

| (156) | Rata de drawback a taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către guvernul indian pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe pentru compensarea taxelor la import privind importuri de materii prime trecute sau viitoare. |
| --- | --- |

(156)

Rata de drawback a taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către guvernul indian pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe pentru compensarea taxelor la import privind importuri de materii prime trecute sau viitoare.

| (157) | Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de inputuri și cu incidența efectivă asupra inputurilor în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice [...]”; circulara dă instrucțiuni autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru inputurile importate sau cumpărate la nivel național [...], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”. |
| --- | --- |

(157)

Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de inputuri și cu incidența efectivă asupra inputurilor în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice [...]”; circulara dă instrucțiuni autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru inputurile importate sau cumpărate la nivel național [...], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.

| (158) | Plata care ia forma unui transfer direct de fonduri de către GI în urma exporturilor efectuate de către exportatori trebuie să fie considerate ca o subvenție directă din partea GI condiționată de rezultatele la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(158)

Plata care ia forma unui transfer direct de fonduri de către GI în urma exporturilor efectuate de către exportatori trebuie să fie considerate ca o subvenție directă din partea GI condiționată de rezultatele la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (159) | Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(159)

Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (160) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunându-se sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(160)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunându-se sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă.

| (161) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(161)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (162) | Pe baza celor de mai sus, ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele două societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă s-au ridicat la 0,24 % și, respectiv, la 2,12 %. |
| --- | --- |

(162)

Pe baza celor de mai sus, ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele două societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă s-au ridicat la 0,24 % și, respectiv, la 2,12 %.

3.2.5.   Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme — AAS)

(a)   Temei juridic

| (163) | Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(163)

Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (164) | AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul 165. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din PCE 09-14, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de categoria „exporturi prevăzute” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order — ARO) și al „acreditivului intern de tip back to back” (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(164)

AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul 165. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din PCE 09-14, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de categoria „exporturi prevăzute” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order — ARO) și al „acreditivului intern de tip back to back” (back to back inland letter of credit).

(c)   Aplicare practică

| (165) | AAS pot fi emise în următoarele cazuri:






  (a) | exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență; |
| --- | --- | --- |

(165)

AAS pot fi emise în următoarele cazuri:

(a)

exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;

| (b) | cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate opta pentru exportul oricărui produs din grupul de produse în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe; |
| --- | --- |

(b)

cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate opta pentru exportul oricărui produs din grupul de produse în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;

| (c) | bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit; |
| --- | --- |

(c)

bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;

| (d) | exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din PCE 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială (ZES); |
| --- | --- |

(d)

exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din PCE 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială (ZES);

| (e) | bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul licenței prealabile (AAS) care intenționează să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate; |
| --- | --- |

(e)

bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul licenței prealabile (AAS) care intenționează să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate;

| (f) | acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(f)

acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).

| (166) | Trei societăți verificate au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă, Societățile respective au folosit (a), (d) și (e) din subsistemele menționate mai sus. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(166)

Trei societăți verificate au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă, Societățile respective au folosit (a), (d) și (e) din subsistemele menționate mai sus. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (167) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile are obligația legală de a menține „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile furnizate conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. |
| --- | --- |

(167)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile are obligația legală de a menține „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile furnizate conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

| (168) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice la care se face trimitere în considerentul 165 litera (a), atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (Standard Input Output Norms — SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice la care se face trimitere în considerentul 165 litera (a), atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (Standard Input Output Norms — SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză.

| (169) | Inputurile importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(169)

Inputurile importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

| (170) | Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică. |
| --- | --- |

(170)

Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică.

| (171) | Numai una dintre cele două societăți verificate care au folosit acest subsistem a menținut un registru privind producția și consumul. Cu toate acestea, registrul de consum nu a permis verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la inputurile care au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate mai sus, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern al registrului de consum a avut loc. Pe scurt, se consideră că exportatorii care au făcut obiectul anchetei nu au putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale PCE. |
| --- | --- |

(171)

Numai una dintre cele două societăți verificate care au folosit acest subsistem a menținut un registru privind producția și consumul. Cu toate acestea, registrul de consum nu a permis verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la inputurile care au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate mai sus, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern al registrului de consum a avut loc. Pe scurt, se consideră că exportatorii care au făcut obiectul anchetei nu au putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale PCE.

| (172) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru ARO la care se face trimitere în considerentul 165 litera (e), folosit de o singură societate verificată în cursul perioadei de anchetă, volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem corespunde unui procentaj din valoarea produselor finite exportate. Aceste licențe acordate în prealabil precizează fie cantitatea, fie valoarea bunurilor al căror import este autorizat. În ambele cazuri, ratele folosite pentru a se determina achizițiile autorizate cu scutire de taxe sunt stabilite, pentru majoritatea produselor, inclusiv produsul care intră face obiectul prezentei anchete, pe baza SION. Diversele inputuri precizate în licențele acordate în prealabil sunt inputuri folosite la fabricarea produsului finit exportat în cauză. |
| --- | --- |

(172)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru ARO la care se face trimitere în considerentul 165 litera (e), folosit de o singură societate verificată în cursul perioadei de anchetă, volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem corespunde unui procentaj din valoarea produselor finite exportate. Aceste licențe acordate în prealabil precizează fie cantitatea, fie valoarea bunurilor al căror import este autorizat. În ambele cazuri, ratele folosite pentru a se determina achizițiile autorizate cu scutire de taxe sunt stabilite, pentru majoritatea produselor, inclusiv produsul care intră face obiectul prezentei anchete, pe baza SION. Diversele inputuri precizate în licențele acordate în prealabil sunt inputuri folosite la fabricarea produsului finit exportat în cauză.

| (173) | Titularul licenței prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața locală în loc să se aprovizioneze prin import direct are posibilitatea să le procure cu ARO. În acest caz, licențele prealabile sunt validate ca ARO și andosate furnizorului în momentul livrării inputurilor menționate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului să beneficieze de aceleași avantaje ca și în cazul exporturilor prevăzute, și anume drawback-ul taxelor vamale și rambursarea așa-numitelor accize finale. |
| --- | --- |

(173)

Titularul licenței prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața locală în loc să se aprovizioneze prin import direct are posibilitatea să le procure cu ARO. În acest caz, licențele prealabile sunt validate ca ARO și andosate furnizorului în momentul livrării inputurilor menționate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului să beneficieze de aceleași avantaje ca și în cazul exporturilor prevăzute, și anume drawback-ul taxelor vamale și rambursarea așa-numitelor accize finale.

| (174) | Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică. |
| --- | --- |

(174)

Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică.

| (175) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturile prevăzute la care se face trimitere în considerentul 165 punctul (d), folosite de o societate verificată în cursul perioadei de anchetă, atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem este determinat de guvernul indian pe baza unor norme SION. |
| --- | --- |

(175)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturile prevăzute la care se face trimitere în considerentul 165 punctul (d), folosite de o societate verificată în cursul perioadei de anchetă, atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem este determinat de guvernul indian pe baza unor norme SION.

| (176) | Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(176)

Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare).

| (177) | S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. În plus, s-a constatat că, deși era obligatoriu, societatea comercială nu a ținut registrul privind consumul la care se face referire în considerentul 167 de mai sus, verificabil de către un contabil extern. În pofida încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS. |
| --- | --- |

(177)

S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. În plus, s-a constatat că, deși era obligatoriu, societatea comercială nu a ținut registrul privind consumul la care se face referire în considerentul 167 de mai sus, verificabil de către un contabil extern. În pofida încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS.

(d)   Concluzii privind AAS

| (178) | Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(178)

Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.

| (179) | Toate subsistemele vizate în cazul de față sunt condiționate prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate a fi specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(179)

Toate subsistemele vizate în cazul de față sunt condiționate prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate a fi specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (180) | Niciunul dintre subsistemele utilizate în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback de taxe sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputurile în fabricarea produsului exportat [anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și ca nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]). |
| --- | --- |

(180)

Niciunul dintre subsistemele utilizate în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback de taxe sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputurile în fabricarea produsului exportat [anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și ca nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]).

| (181) | În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a afirmat că acest sistem nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece societatea și-a îndeplinit obligația legală în ceea ce privește auditul independent al registrului de consum și acesta ar trebui considerat un control suficient pentru autoritățile publice indiene. Un astfel de raționament nu poate fi acceptat. Verificarea GI trebuie să fie considerată distinct de orice obligații impuse societăților. Vizita de verificare a confirmat că sistemul de verificare existent din partea GI nu respectă normele prevăzute în anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(181)

În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a afirmat că acest sistem nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece societatea și-a îndeplinit obligația legală în ceea ce privește auditul independent al registrului de consum și acesta ar trebui considerat un control suficient pentru autoritățile publice indiene. Un astfel de raționament nu poate fi acceptat. Verificarea GI trebuie să fie considerată distinct de orice obligații impuse societăților. Vizita de verificare a confirmat că sistemul de verificare existent din partea GI nu respectă normele prevăzute în anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

| (182) | Aceeași parte a susținut că regruparea licențelor este legală în India și că societatea nu poate fi dezavantajată de utilizarea cifrei totale de afaceri realizate la export în loc de cifra de afaceri a produsului în cauză în calculul marjei de subvenție. Cu toate acestea, legalitatea regrupării licențelor în India ca atare este irelevantă în acest context. Ancheta a dezvăluit că, drept rezultat al regrupării, nu s-a putut face nicio alocare rezonabilă a licențelor corespunzătoare FDP. Într-adevăr, beneficiul la nivel de diviziune și nu la nivel de FDP trebuia să fi fost utilizat la calcularea marjei de subvenție deoarece informațiile verificate nu permiteau alocarea corectă a folosirii inputurilor (utilizate la fabricarea de alte produse) numai la FDP. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(182)

Aceeași parte a susținut că regruparea licențelor este legală în India și că societatea nu poate fi dezavantajată de utilizarea cifrei totale de afaceri realizate la export în loc de cifra de afaceri a produsului în cauză în calculul marjei de subvenție. Cu toate acestea, legalitatea regrupării licențelor în India ca atare este irelevantă în acest context. Ancheta a dezvăluit că, drept rezultat al regrupării, nu s-a putut face nicio alocare rezonabilă a licențelor corespunzătoare FDP. Într-adevăr, beneficiul la nivel de diviziune și nu la nivel de FDP trebuia să fi fost utilizat la calcularea marjei de subvenție deoarece informațiile verificate nu permiteau alocarea corectă a folosirii inputurilor (utilizate la fabricarea de alte produse) numai la FDP. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

| (183) | Prin urmare, subsistemele menționate la considerentul 165 literele (a), (d) și (e) pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(183)

Prin urmare, subsistemele menționate la considerentul 165 literele (a), (d) și (e) pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (184) | În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme autorizate de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(184)

În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme autorizate de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.

| (185) | Valoarea subvenției acordate societăților care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(185)

Valoarea subvenției acordate societăților care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (186) | Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele trei societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 0,11 %, 1,89 % și, respectiv, 4,31 %. |
| --- | --- |

(186)

Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele trei societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 0,11 %, 1,89 % și, respectiv, 4,31 %.

3.2.6.   Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation — DFIA)

(a)   Temei juridic

| (187) | Descrierea detaliată a DFIA se găsește la punctele 4.2.1-4.2.47 din PCE 09-14 și la capitolele 4.31-4.36 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(187)

Descrierea detaliată a DFIA se găsește la punctele 4.2.1-4.2.47 din PCE 09-14 și la capitolele 4.31-4.36 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (188) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(188)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (189) | DFIA este un sistem posterior și anterior exportului care permite importurilor fără taxe vamale de mărfuri definite în conformitate cu normele SION, dar care, în cazul valorilor transferabile ale sistemului DFIA, nu trebuie să fie în mod necesar utilizate la fabricarea produsului exportat. |
| --- | --- |

(189)

DFIA este un sistem posterior și anterior exportului care permite importurilor fără taxe vamale de mărfuri definite în conformitate cu normele SION, dar care, în cazul valorilor transferabile ale sistemului DFIA, nu trebuie să fie în mod necesar utilizate la fabricarea produsului exportat.

| (190) | Certificatul DFIA cuprinde doar inputurile specificate în normele SION. Dreptul de import este limitat la cantitatea și valoarea menționate în SION, dar pot fi revizuite la cerere de către autoritățile regionale. |
| --- | --- |

(190)

Certificatul DFIA cuprinde doar inputurile specificate în normele SION. Dreptul de import este limitat la cantitatea și valoarea menționate în SION, dar pot fi revizuite la cerere de către autoritățile regionale.

| (191) | Obligația de export este condiționată de o cerință de a se produce o valoare adăugată minimă de 20 %. Exporturile se pot efectua înainte de eliberarea unei autorizații DFIA, caz în care dreptul de import este stabilit proporțional cu exporturile prevăzute. |
| --- | --- |

(191)

Obligația de export este condiționată de o cerință de a se produce o valoare adăugată minimă de 20 %. Exporturile se pot efectua înainte de eliberarea unei autorizații DFIA, caz în care dreptul de import este stabilit proporțional cu exporturile prevăzute.

| (192) | Odată ce obligația de export este îndeplinită, exportatorul poate solicita transferabilitatea autorizației DFIA, ceea ce, în practică, înseamnă permisiunea de a vinde pe piață o licență de import cu scutire de taxe. |
| --- | --- |

(192)

Odată ce obligația de export este îndeplinită, exportatorul poate solicita transferabilitatea autorizației DFIA, ceea ce, în practică, înseamnă permisiunea de a vinde pe piață o licență de import cu scutire de taxe.

| (193) | Unul dintre producătorii-exportatori verificați a utilizat sistemul DFIA în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(193)

Unul dintre producătorii-exportatori verificați a utilizat sistemul DFIA în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzia privind DFIA

| (194) | Scutirea de taxe la import reprezintă o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta constituie o contribuție financiară din partea GI, întrucât diminuează veniturile din taxe, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile. |
| --- | --- |

(194)

Scutirea de taxe la import reprezintă o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta constituie o contribuție financiară din partea GI, întrucât diminuează veniturile din taxe, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.

| (195) | Mai mult, DFIA depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(195)

Mai mult, DFIA depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (196) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. În special: (i) permite rambursarea ex post sau rambursarea taxelor de import asupra inputurilor care sunt consumate în procesul de producție al unui alt produs; (ii) nu există niciun sistem sau procedură de verificare care să confirme dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă au existat beneficii suplimentare în sensul punctului (i) din anexa I și în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază; și (iii) caracterul transferabil al certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator căruia i s-a acordat un DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri. |
| --- | --- |

(196)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. În special: (i) permite rambursarea ex post sau rambursarea taxelor de import asupra inputurilor care sunt consumate în procesul de producție al unui alt produs; (ii) nu există niciun sistem sau procedură de verificare care să confirme dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă au existat beneficii suplimentare în sensul punctului (i) din anexa I și în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază; și (iii) caracterul transferabil al certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator căruia i s-a acordat un DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri.

| (197) | În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a argumentat că sistemul de verificare pus în aplicare în India este rezonabil, eficace și în conformitate cu practicile comerciale din India și, prin urmare, motivul „primar” de contracarare a sistemului nu mai există. În pofida a ceea ce s-a afirmat, ancheta nu a confirmat că sistemul de verificare existent în India permite să se verifice dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă beneficiul în exces a avut loc în sensul punctului (i) din Anexa I și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Mai mult, producătorul nu a contestat nici faptul că sistemul permite ex post rambursarea sau drawback al impunerilor la import aplicate asupra inputurilor care au fost consumate în procesul de producție al unui alt produs și nici că transferabilitatea certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator care beneficiază de DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(197)

În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a argumentat că sistemul de verificare pus în aplicare în India este rezonabil, eficace și în conformitate cu practicile comerciale din India și, prin urmare, motivul „primar” de contracarare a sistemului nu mai există. În pofida a ceea ce s-a afirmat, ancheta nu a confirmat că sistemul de verificare existent în India permite să se verifice dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă beneficiul în exces a avut loc în sensul punctului (i) din Anexa I și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Mai mult, producătorul nu a contestat nici faptul că sistemul permite ex post rambursarea sau drawback al impunerilor la import aplicate asupra inputurilor care au fost consumate în procesul de producție al unui alt produs și nici că transferabilitatea certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator care beneficiază de DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (198) | În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. |
| --- | --- |

(198)

În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor.

| (199) | În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(199)

În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.

| (200) | Valoarea subvenției acordate societății care a folosit DFIA a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(200)

Valoarea subvenției acordate societății care a folosit DFIA a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (201) | Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru singura societate în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 4,95 %. |
| --- | --- |

(201)

Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru singura societate în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 4,95 %.

3.2.7.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme — „EPCGS”)

(a)   Temei juridic

| (202) | Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(202)

Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (203) | În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii. |
| --- | --- |

(203)

În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.

(c)   Aplicare practică

| (204) | Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă. |
| --- | --- |

(204)

Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.

| (205) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute pentru furnizarea de mijloace de producție unui titular de licență EPCGS. |
| --- | --- |

(205)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute pentru furnizarea de mijloace de producție unui titular de licență EPCGS.

| (206) | S-a constatat că trei societăți din eșantion au beneficiat de concesii în cadrul EPCGS care ar putea fi alocate produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(206)

S-a constatat că trei societăți din eșantion au beneficiat de concesii în cadrul EPCGS care ar putea fi alocate produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzia privind EPCGS

| (207) | EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății. |
| --- | --- |

(207)

EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

| (208) | În plus, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acest sistem este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(208)

În plus, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acest sistem este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (209) | Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. |
| --- | --- |

(209)

Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (210) | Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea subvenției pentru perioada de anchetă a fost apoi calculată prin împărțirea cuantumului total al taxelor vamale neachitate la perioada de amortizare. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei de anchetă, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a beneficiului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În cazul în care au fost formulate cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a se ajunge la valoarea subvenției ca numărător. |
| --- | --- |

(210)

Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea subvenției pentru perioada de anchetă a fost apoi calculată prin împărțirea cuantumului total al taxelor vamale neachitate la perioada de amortizare. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei de anchetă, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a beneficiului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În cazul în care au fost formulate cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a se ajunge la valoarea subvenției ca numărător.

| (211) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în cursul perioadei de anchetă ca numitor, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(211)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în cursul perioadei de anchetă ca numitor, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (212) | În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au solicitat reexaminarea calculului valorii subvenției. Aceștia au susținut că poate să apară invalidarea unei licențe EPCG, ceea ce conduce la achiziționarea mijloace de producție la nivel local, caz în care se va aplica taxa accizelor centrale. În acest sens, nu s-a făcut însă nicio trimitere explicită la licențele specifice anulate. De asemenea, acest subiect nu a fost abordat în cursul anchetei, care ar fi permis o verificare corespunzătoare a acestei afirmații. În orice caz, stabilirea valorii subvenției s-a bazat pe registrul de inputuri al societății verificate, achiziționate în temeiul acestui sistem. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(212)

În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au solicitat reexaminarea calculului valorii subvenției. Aceștia au susținut că poate să apară invalidarea unei licențe EPCG, ceea ce conduce la achiziționarea mijloace de producție la nivel local, caz în care se va aplica taxa accizelor centrale. În acest sens, nu s-a făcut însă nicio trimitere explicită la licențele specifice anulate. De asemenea, acest subiect nu a fost abordat în cursul anchetei, care ar fi permis o verificare corespunzătoare a acestei afirmații. În orice caz, stabilirea valorii subvenției s-a bazat pe registrul de inputuri al societății verificate, achiziționate în temeiul acestui sistem. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

| (213) | Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele trei societăți incluse în eșantion a fost de 0,37 %, 0,40 % și, respectiv, 0,46 %. |
| --- | --- |

(213)

Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele trei societăți incluse în eșantion a fost de 0,37 %, 0,40 % și, respectiv, 0,46 %.

3.2.8.   Sistemul de stimulente (Package Scheme of Incentives — PSI)

(a)   Temei juridic

| (214) | Pentru a încuraja constituirea unor ramuri industriale în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra acordă, începând din 1964, unităților care se instituie sau care se dezvoltă în regiunile în curs de dezvoltare ale statului facilități reunite în cadrul unui sistem cunoscut sub numele de „pachetul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa, iar versiunile relevante pentru ancheta actuală sunt versiunile 2001 și 2007. Pachetul de stimulente din 2001 este datat 31 martie 2001 și include Rezoluția nr. IDL-1021/(CR-73)/IND- 8. Pachetul de stimulente din 2007 este datat 30 martie 2007 și include Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(214)

Pentru a încuraja constituirea unor ramuri industriale în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra acordă, începând din 1964, unităților care se instituie sau care se dezvoltă în regiunile în curs de dezvoltare ale statului facilități reunite în cadrul unui sistem cunoscut sub numele de „pachetul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa, iar versiunile relevante pentru ancheta actuală sunt versiunile 2001 și 2007. Pachetul de stimulente din 2001 este datat 31 martie 2001 și include Rezoluția nr. IDL-1021/(CR-73)/IND- 8. Pachetul de stimulente din 2007 este datat 30 martie 2007 și include Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

(b)   Eligibilitate

| (215) | Rezoluțiile menționate mai sus enumeră categoriile de industrii și întreprinderi care pot fi considerate eligibile pentru stimulente. |
| --- | --- |

(215)

Rezoluțiile menționate mai sus enumeră categoriile de industrii și întreprinderi care pot fi considerate eligibile pentru stimulente.

(c)   Aplicare practică

| (216) | Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra a prezentat un pachet de stimulente pentru unități industriale noi sau în curs de expansiune instituit în regiunea în curs de dezvoltare din statul Maharashtra. În sensul prezentului sistem, anexa I la rezoluție clasifică zonele din acest stat eligibile pentru stimulente. Cu toate acestea, stimulentele prevăzute în cadrul sistemului din anul 2007 nu pot fi solicitate decât în cazul în care s-a eliberat un certificat de eligibilitate în temeiul sistemului din anul 2007 și beneficiarul îndeplinește prevederile/condițiile certificatului de eligibilitate. Acesta din urmă este eliberat de agenția de implementare cu efect de la data începerii producției comerciale a beneficiarului (denumit, de asemenea, unitate eligibilă). |
| --- | --- |

(216)

Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra a prezentat un pachet de stimulente pentru unități industriale noi sau în curs de expansiune instituit în regiunea în curs de dezvoltare din statul Maharashtra. În sensul prezentului sistem, anexa I la rezoluție clasifică zonele din acest stat eligibile pentru stimulente. Cu toate acestea, stimulentele prevăzute în cadrul sistemului din anul 2007 nu pot fi solicitate decât în cazul în care s-a eliberat un certificat de eligibilitate în temeiul sistemului din anul 2007 și beneficiarul îndeplinește prevederile/condițiile certificatului de eligibilitate. Acesta din urmă este eliberat de agenția de implementare cu efect de la data începerii producției comerciale a beneficiarului (denumit, de asemenea, unitate eligibilă).

| (217) | PSI este alcătuit din mai multe subsisteme, dintre care următoarele două au oferit avantaje pentru doi producători-exportatori verificați în cursul perioadei de anchetă: |
| --- | --- |

(217)

| — | Scutirea de impozitul pe energie electrică (Electricity Duty Exemption — „EDE”) |
| --- | --- |

—

Scutirea de impozitul pe energie electrică (Electricity Duty Exemption — „EDE”)

| — | Subvenții de promovare industrială (Industrial Promotion Subsidy — IPS) |
| --- | --- |

—

Subvenții de promovare industrială (Industrial Promotion Subsidy — IPS)

| (218) | EDE se acordă noilor unități eligibile instalate în zonele specificate pentru o perioadă precizată în certificatele de eligibilitate. În cazul de față, cei doi producători-exportatori în cauză sunt scutiți de la plata taxei pe energia electrică pentru o perioadă de 9 ani și, respectiv, 7 ani. În alte regiuni ale statului, 100 % din unitățile axate pe export, din unitățile din domeniul tehnologiei informației și al biotehnologiei sunt, de asemenea, scutite de la plata taxei pe electricitate pentru o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(218)

EDE se acordă noilor unități eligibile instalate în zonele specificate pentru o perioadă precizată în certificatele de eligibilitate. În cazul de față, cei doi producători-exportatori în cauză sunt scutiți de la plata taxei pe energia electrică pentru o perioadă de 9 ani și, respectiv, 7 ani. În alte regiuni ale statului, 100 % din unitățile axate pe export, din unitățile din domeniul tehnologiei informației și al biotehnologiei sunt, de asemenea, scutite de la plata taxei pe electricitate pentru o perioadă de 10 ani.

| (219) | În timpul anchetei s-a constatat că un producător-exportator situat în Maharashtra a beneficiat în timpul perioadei de anchetă de subsistemul de scutire de impozitul pe energia electrică. |
| --- | --- |

(219)

În timpul anchetei s-a constatat că un producător-exportator situat în Maharashtra a beneficiat în timpul perioadei de anchetă de subsistemul de scutire de impozitul pe energia electrică.

| (220) | IPS dă dreptul beneficiarului la o subvenție echivalentă cu un procent cuprins între 75 % și 100 % din valoarea investițiilor eligibile, din care se scade valoarea beneficiilor derivate din alte subsisteme din cadrul sistemului de stimulente, cum ar fi sistemul EDE. Beneficiul este oferit în decursul unei perioade de timp specificate în certificatul de eligibilitate și nu poate depăși cuantumul taxei pe valoarea adăugată plătit statului Maharashtra în aceeași perioadă. Investițiile eligibile sunt cheltuielile de capital efectuate în clădiri, instalații și echipamente. |
| --- | --- |

(220)

IPS dă dreptul beneficiarului la o subvenție echivalentă cu un procent cuprins între 75 % și 100 % din valoarea investițiilor eligibile, din care se scade valoarea beneficiilor derivate din alte subsisteme din cadrul sistemului de stimulente, cum ar fi sistemul EDE. Beneficiul este oferit în decursul unei perioade de timp specificate în certificatul de eligibilitate și nu poate depăși cuantumul taxei pe valoarea adăugată plătit statului Maharashtra în aceeași perioadă. Investițiile eligibile sunt cheltuielile de capital efectuate în clădiri, instalații și echipamente.

| (221) | În timpul anchetei s-a constatat că doi producători-exportatori situați în Maharashtra au beneficiat de subsistemul IPS. |
| --- | --- |

(221)

În timpul anchetei s-a constatat că doi producători-exportatori situați în Maharashtra au beneficiat de subsistemul IPS.

| (222) | În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au susținut că subsistemul IPS oferit de guvernul din Maharashtra nu se aplică etapelor de producție, producției sau exportului de FDP, direct sau indirect, și că beneficiul depinde de cuantumul impozitelor plătite pe piața internă. De asemenea, aceștia au afirmat că obiectivul sistemului nu este acela de a oferi beneficii producătorilor-exportatori, ci de a compensa costurile suportate în legătură cu întârzierile în dezvoltarea regiunii și că, prin urmare, sistemul nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, ei au susținut că sistemul ar trebui să fie tratat mai degrabă ca subvenție de capital decât ca subvenție recurentă și că valoarea totală a beneficiului obținut ar trebui să fie repartizată de-a lungul duratei normale de amortizare a capitalului subvenționat. În această privință, ancheta a arătat, astfel cum s-a menționat la considerentul 220 că subvenția se plătește o dată pe an pentru investițiile eligibile care sunt cheltuieli efectuate cu clădirile, instalațiile și echipamentele. Astfel de investiții sunt legate în mod direct de FDP. Simplul fapt că suma anuală care poate fi solicitată este plafonată la valoarea impozitelor naționale plătite guvernului din Maharashtra în aceeași perioadă nu schimbă cu nimic faptul că beneficiul anual al guvernului din Maharashtra constituie o contribuție financiară a GI care conferă un avantaj producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei. În fine, subvenția plătită anual nu are caracteristica de subvenție de capital, chiar dacă o investiție în mijloace de producție se află la originea unei astfel de plăți. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(222)

În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au susținut că subsistemul IPS oferit de guvernul din Maharashtra nu se aplică etapelor de producție, producției sau exportului de FDP, direct sau indirect, și că beneficiul depinde de cuantumul impozitelor plătite pe piața internă. De asemenea, aceștia au afirmat că obiectivul sistemului nu este acela de a oferi beneficii producătorilor-exportatori, ci de a compensa costurile suportate în legătură cu întârzierile în dezvoltarea regiunii și că, prin urmare, sistemul nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, ei au susținut că sistemul ar trebui să fie tratat mai degrabă ca subvenție de capital decât ca subvenție recurentă și că valoarea totală a beneficiului obținut ar trebui să fie repartizată de-a lungul duratei normale de amortizare a capitalului subvenționat. În această privință, ancheta a arătat, astfel cum s-a menționat la considerentul 220 că subvenția se plătește o dată pe an pentru investițiile eligibile care sunt cheltuieli efectuate cu clădirile, instalațiile și echipamentele. Astfel de investiții sunt legate în mod direct de FDP. Simplul fapt că suma anuală care poate fi solicitată este plafonată la valoarea impozitelor naționale plătite guvernului din Maharashtra în aceeași perioadă nu schimbă cu nimic faptul că beneficiul anual al guvernului din Maharashtra constituie o contribuție financiară a GI care conferă un avantaj producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei. În fine, subvenția plătită anual nu are caracteristica de subvenție de capital, chiar dacă o investiție în mijloace de producție se află la originea unei astfel de plăți. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

(d)   Concluzii privind subsistemele EDE și IPS

| (223) | Ambele subsisteme constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că ele reprezintă o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor care au făcut obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(223)

Ambele subsisteme constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că ele reprezintă o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor care au făcut obiectul anchetei.

| (224) | Aceste subsisteme de subvenționare sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care le acordă a limitat accesul la aceste sisteme la anumite întreprinderi stabilite într-o regiune geografică determinată. |
| --- | --- |

(224)

Aceste subsisteme de subvenționare sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care le acordă a limitat accesul la aceste sisteme la anumite întreprinderi stabilite într-o regiune geografică determinată.

| (225) | În consecință, această subvenție ar trebui considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(225)

În consecință, această subvenție ar trebui considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (226) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul conferit beneficiarului, în legătură cu produsul în cauză, astfel cum s-a fost constatat în perioada de anchetă. Această valoare (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a vânzărilor pentru produsul în cauză a producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(226)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul conferit beneficiarului, în legătură cu produsul în cauză, astfel cum s-a fost constatat în perioada de anchetă. Această valoare (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a vânzărilor pentru produsul în cauză a producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (227) | Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul EDE s-a ridicat la 0,31 % pentru singura societate care a beneficiat de acest avantaj. |
| --- | --- |

(227)

Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul EDE s-a ridicat la 0,31 % pentru singura societate care a beneficiat de acest avantaj.

| (228) | Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul IPS s-a ridicat la 1,03 % și, respectiv, la 1,91 % în cursul perioadei de anchetă pentru societățile în cauză. |
| --- | --- |

(228)

Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul IPS s-a ridicat la 1,03 % și, respectiv, la 1,91 % în cursul perioadei de anchetă pentru societățile în cauză.

3.2.9.   Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

| (229) | Pe baza constatărilor, valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori verificați, exprimată ad valorem, se situează între 4,16 % și 7,65 %, astfel cum este sintetizat în tabelul următor.

  Tabelul 1


  Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii















  Sistem | FMS | FPS | DDS | AAS | DFIA | EPCGS | PSI/EDE | PSI/IPS | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Întreprindere |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd. | 0,42 % | 1,77 % | — | — | — | — | 0,31 % | 1,91 % | 4,41 % |
| Ganesha Ecosphere Ltd. | — | 1,95 % | 0,24 % | 0,11 % | 4,95 % | 0,40 % | — | — | 7,65 % |
| Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur | 0,15 % | 1,75 % | — | 1,89 % | — | 0,37 % | — | 1,03 % | 5,19 % |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai | 0,19 % | 1,85 % | 2,12 % | — | — | — | — | — | 4,16 % |
| Reliance Industries Limited | 0,63 % | 1,59 % | — | 4,31 % | — | 0,46 % | — | — | 6,99 % |

(229)

Pe baza constatărilor, valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori verificați, exprimată ad valorem, se situează între 4,16 % și 7,65 %, astfel cum este sintetizat în tabelul următor.

Tabelul 1

Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

Sistem

FMS

FPS

DDS

AAS

DFIA

EPCGS

PSI/EDE

PSI/IPS

Total

Întreprindere

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.

0,42 %

1,77 %

—

—

—

—

0,31 %

1,91 %

4,41 %

Ganesha Ecosphere Ltd.

—

1,95 %

0,24 %

0,11 %

4,95 %

0,40 %

—

—

7,65 %

Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur

0,15 %

1,75 %

—

1,89 %

—

0,37 %

—

1,03 %

5,19 %

Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai

0,19 %

1,85 %

2,12 %

—

—

—

—

—

4,16 %

Reliance Industries Limited

0,63 %

1,59 %

—

4,31 %

—

0,46 %

—

—

6,99 %

3.3.   VIETNAM

3.3.1.   Generalități

| (230) | Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile vietnameze, au făcut obiectul anchetei:






  A. | acordarea de împrumuturi guvernamentale în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau de a ordona băncilor private să facă acest lucru, precum și finanțarea ratei dobânzii; |
| --- | --- | --- |

(230)

Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile vietnameze, au făcut obiectul anchetei:

A.

acordarea de împrumuturi guvernamentale în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau de a ordona băncilor private să facă acest lucru, precum și finanțarea ratei dobânzii;

| B. | furnizarea de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată; |
| --- | --- |

B.

furnizarea de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată;

| C. | furnizarea de către autorități a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată și alte beneficii legate de terenuri; |
| --- | --- |

C.

furnizarea de către autorități a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată și alte beneficii legate de terenuri;

| D. | programe de scutire și de reducere a impozitelor directe; |
| --- | --- |

D.

programe de scutire și de reducere a impozitelor directe;

| E. | programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import; |
| --- | --- |

E.

programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import;

| F. | amortizarea accelerată a activelor fixe; |
| --- | --- |

F.

amortizarea accelerată a activelor fixe;

| G. | alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale. |
| --- | --- |

G.

alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale.

| (231) | Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, se poate stabili o contribuție financiară din partea guvernului vietnamez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(231)

Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, se poate stabili o contribuție financiară din partea guvernului vietnamez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (232) | Cu toate acestea, din motive de claritate și transparență, detaliile privind sistemele și nivelurile subvențiilor corespunzătoare pentru fiecare societate în parte sunt indicate mai jos, fără a se aduce atingere faptului că subvențiile sunt considerate sau nu ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii. Beneficiul a fost calculat în conformitate cu articolul 6 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(232)

Cu toate acestea, din motive de claritate și transparență, detaliile privind sistemele și nivelurile subvențiilor corespunzătoare pentru fiecare societate în parte sunt indicate mai jos, fără a se aduce atingere faptului că subvențiile sunt considerate sau nu ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii. Beneficiul a fost calculat în conformitate cu articolul 6 din regulamentul de bază.

3.3.2.   Programe de subvenții specifice

Sisteme de subvenții neutilizate de producătorii-exportatori vietnamezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă

| (233) | Ancheta a constatat că următoarele sisteme nu au fost utilizate de producători-exportatori din Vietnam care au făcut obiectul anchetei:






  (a) | furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată; |
| --- | --- | --- |

(233)

Ancheta a constatat că următoarele sisteme nu au fost utilizate de producători-exportatori din Vietnam care au făcut obiectul anchetei:

(a)

furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată;

| (b) | amortizarea accelerată a activelor fixe; |
| --- | --- |

(b)

amortizarea accelerată a activelor fixe;

| (c) | alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale. |
| --- | --- |

(c)

alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale.

| (234) | În ceea ce privește, în special, furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, afirmația făcută în această privință în plângere a fost aceea că PTA/MEG, care pot fi utilizate ca materii prime principale pentru producția de fibre PSF, au fost obținute de către producătorii vietnamezi la prețuri subvenționate. Ancheta a arătat, totuși, că niciunul dintre producătorii-exportatori anchetați nu utiliza PTA/MEG, ca materii prime principale, ci că toți utilizau, în schimb, ca materie primă recipiente PET reciclate sau fulgi din recipiente PET reciclate. |
| --- | --- |

(234)

În ceea ce privește, în special, furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, afirmația făcută în această privință în plângere a fost aceea că PTA/MEG, care pot fi utilizate ca materii prime principale pentru producția de fibre PSF, au fost obținute de către producătorii vietnamezi la prețuri subvenționate. Ancheta a arătat, totuși, că niciunul dintre producătorii-exportatori anchetați nu utiliza PTA/MEG, ca materii prime principale, ci că toți utilizau, în schimb, ca materie primă recipiente PET reciclate sau fulgi din recipiente PET reciclate.

| (235) | În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat numai o analiză parțială pentru unul dintre sisteme, respectiv furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unii producători majori de FDP din Vietnam nu au fost incluși în anchetă a afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem. De asemenea, reclamantul a enumerat și alte presupuse programe de subvenții în Vietnam, pentru care s-au prezentat informații în plângere. |
| --- | --- |

(235)

În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat numai o analiză parțială pentru unul dintre sisteme, respectiv furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unii producători majori de FDP din Vietnam nu au fost incluși în anchetă a afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem. De asemenea, reclamantul a enumerat și alte presupuse programe de subvenții în Vietnam, pentru care s-au prezentat informații în plângere.

| (236) | Așa cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 și 42 de mai sus, eșantionarea nu a fost necesară în ceea ce privește Vietnamul deoarece toți producători-exportatori vietnamezi și-au exprimat intenția de a coopera, iar răspunsurile primite de la cei trei producători cooperanți au reprezentat peste 99 % din importurile provenite din Vietnam. Prin urmare, argumentele reclamantului privind eșantionarea nu sunt relevante pentru constatările anchetei. În plus, simplul fapt că există alți producători mari de fibre PSF în Vietnam nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți. Comisia confirmă faptul că a căutat informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele subvenții menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile sale cu privire la notificare, însă s-a dovedit că exportatorii cooperanți nu au folosit programele respective. Comisia a pus la dispoziție detalii privind furnizarea de PTA/MEG dat fiind că acest sistem a reprezentat o acuzație majoră în plângere, presupunându-se că există o subvenție semnificativă care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(236)

Așa cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 și 42 de mai sus, eșantionarea nu a fost necesară în ceea ce privește Vietnamul deoarece toți producători-exportatori vietnamezi și-au exprimat intenția de a coopera, iar răspunsurile primite de la cei trei producători cooperanți au reprezentat peste 99 % din importurile provenite din Vietnam. Prin urmare, argumentele reclamantului privind eșantionarea nu sunt relevante pentru constatările anchetei. În plus, simplul fapt că există alți producători mari de fibre PSF în Vietnam nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți. Comisia confirmă faptul că a căutat informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele subvenții menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile sale cu privire la notificare, însă s-a dovedit că exportatorii cooperanți nu au folosit programele respective. Comisia a pus la dispoziție detalii privind furnizarea de PTA/MEG dat fiind că acest sistem a reprezentat o acuzație majoră în plângere, presupunându-se că există o subvenție semnificativă care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.

Sisteme de subvenții utilizate de producătorii-exportatori vietnamezi care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă

| (237) | S-a constatat că următoarele sisteme au fost utilizate de producătorii-exportatori vietnamezi care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(237)

S-a constatat că următoarele sisteme au fost utilizate de producătorii-exportatori vietnamezi care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă.

3.3.3.   Împrumuturi preferențiale

3.3.3.1.   Finanțarea ratei dobânzii post-investiții de către Banca de Dezvoltare a Vietnamului

| (238) | Banca de Dezvoltare a Vietnamului (denumită, în continuare, „BDV”) este o bancă de stat creată în 2006 prin Decizia nr. 108/2006/QD-TTg pentru a pune în aplicare politicile de stat privind dezvoltarea creditului de investiții și a creditelor de export. În cursul perioadei de anchetă, BDV a administrat un program de finanțare a ratei dobânzii la anumite împrumuturi acordate de băncile comerciale. În acest cadru, societățile din Thai Binh Group au avut contracte cu BDV pentru finanțarea dobânzii de la BIDV și Vietcom Bank. |
| --- | --- |

(238)

Banca de Dezvoltare a Vietnamului (denumită, în continuare, „BDV”) este o bancă de stat creată în 2006 prin Decizia nr. 108/2006/QD-TTg pentru a pune în aplicare politicile de stat privind dezvoltarea creditului de investiții și a creditelor de export. În cursul perioadei de anchetă, BDV a administrat un program de finanțare a ratei dobânzii la anumite împrumuturi acordate de băncile comerciale. În acest cadru, societățile din Thai Binh Group au avut contracte cu BDV pentru finanțarea dobânzii de la BIDV și Vietcom Bank.

| (239) | Temeiul juridic îl reprezintă Decretul nr. 75/2011/ND-CP din 30 august 2011, care înlocuiește Decretul nr. 151/2006/ND-CP, Decretul nr. 106/2008/ND-CP și Decretul 106/2004 ND-CP. În cazurile în care contractele au fost semnate înainte de intrarea în vigoare a Decretului nr. 75/2011 se aplică decretele anterioare. |
| --- | --- |

(239)

Temeiul juridic îl reprezintă Decretul nr. 75/2011/ND-CP din 30 august 2011, care înlocuiește Decretul nr. 151/2006/ND-CP, Decretul nr. 106/2008/ND-CP și Decretul 106/2004 ND-CP. În cazurile în care contractele au fost semnate înainte de intrarea în vigoare a Decretului nr. 75/2011 se aplică decretele anterioare.

| (240) | Avantajul din aplicarea acestui program este egal cu diferența dintre ratele dobânzilor oferite de BDV și ratele dobânzii aplicate de băncile comerciale pentru împrumuturile către aceste două societăți. Programul vizează împrumuturile pe termen lung și mediu de la băncile comerciale utilizate pentru finanțarea proiectelor de investiții. |
| --- | --- |

(240)

Avantajul din aplicarea acestui program este egal cu diferența dintre ratele dobânzilor oferite de BDV și ratele dobânzii aplicate de băncile comerciale pentru împrumuturile către aceste două societăți. Programul vizează împrumuturile pe termen lung și mediu de la băncile comerciale utilizate pentru finanțarea proiectelor de investiții.

| (241) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,28 %. |
| --- | --- |

(241)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,28 %.

3.3.3.2.   Credite cu dobândă mică acordate de băncile comerciale deținute de stat

| (242) | Ancheta a demonstrat că, în Vietnam, o mare parte a sectorului bancar este deținută de stat; aproape 50 % din împrumuturile din economia vietnameză în cursul perioadei de anchetă au fost acordate de 5 mari bănci deținute de stat (5). Există restricții în ceea ce privește participarea străină la băncile stabilite în Vietnam (6). Băncile comerciale au instrucțiuni să furnizeze finanțarea ratei dobânzii pentru întreprinderi (7). Banca Națională a Vietnamului stabilește ratele maxime ale dobânzii pe care băncile comerciale le pot aplica pentru creditele acordate anumitor entități (8). Informațiile din dosar indică faptul că băncile comerciale deținute de stat oferă rate ale dobânzilor mai mici decât alte bănci. |
| --- | --- |

(242)

Ancheta a demonstrat că, în Vietnam, o mare parte a sectorului bancar este deținută de stat; aproape 50 % din împrumuturile din economia vietnameză în cursul perioadei de anchetă au fost acordate de 5 mari bănci deținute de stat (5). Există restricții în ceea ce privește participarea străină la băncile stabilite în Vietnam (6). Băncile comerciale au instrucțiuni să furnizeze finanțarea ratei dobânzii pentru întreprinderi (7). Banca Națională a Vietnamului stabilește ratele maxime ale dobânzii pe care băncile comerciale le pot aplica pentru creditele acordate anumitor entități (8). Informațiile din dosar indică faptul că băncile comerciale deținute de stat oferă rate ale dobânzilor mai mici decât alte bănci.

| (243) | O serie de legi privind sectorul bancar și de credit din Vietnam se referă la împrumuturi în condiții preferențiale. De exemplu, Regulamentul 1627 din 2001 se referă la creditele acordate clienților care fac obiectul politicii de credit preferențial (articolele 20 și 26) sau Legea privind instituțiile de credit se referă la credite concesionale (articolul 27). |
| --- | --- |

(243)

O serie de legi privind sectorul bancar și de credit din Vietnam se referă la împrumuturi în condiții preferențiale. De exemplu, Regulamentul 1627 din 2001 se referă la creditele acordate clienților care fac obiectul politicii de credit preferențial (articolele 20 și 26) sau Legea privind instituțiile de credit se referă la credite concesionale (articolul 27).

| (244) | Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre suma plătită de societate pentru împrumutul acordat de autoritățile publice și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care îl poate obține pe piață. |
| --- | --- |

(244)

Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre suma plătită de societate pentru împrumutul acordat de autoritățile publice și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care îl poate obține pe piață.

| (245) | Informațiile descrise la considerentele 242 și 243 de mai sus arată denaturări semnificative în sectorul financiar vietnamez. Prin urmare, Comisia a recurs la o valoare de referință externă pentru calcularea beneficiilor obținute din împrumuturile preferențiale. Astfel cum se menționează la considerentul 231 de mai sus, acest lucru nu aduce atingere instituirii de măsuri compensatorii generate de subvenția care rezultă din împrumuturile în condiții preferențiale. Totodată, din cauza subvenționării de minimis, Comisia nu a formulat o concluzie finală dacă băncile în cauză sunt organisme publice sau dacă evaluarea riscului de credit efectuată de către bănci este suficientă. |
| --- | --- |

(245)

Informațiile descrise la considerentele 242 și 243 de mai sus arată denaturări semnificative în sectorul financiar vietnamez. Prin urmare, Comisia a recurs la o valoare de referință externă pentru calcularea beneficiilor obținute din împrumuturile preferențiale. Astfel cum se menționează la considerentul 231 de mai sus, acest lucru nu aduce atingere instituirii de măsuri compensatorii generate de subvenția care rezultă din împrumuturile în condiții preferențiale. Totodată, din cauza subvenționării de minimis, Comisia nu a formulat o concluzie finală dacă băncile în cauză sunt organisme publice sau dacă evaluarea riscului de credit efectuată de către bănci este suficientă.

| (246) | Valoarea de referință externă a fost necesară exclusiv pentru a acoperi împrumuturile în moneda vietnameză (VND), deoarece nu a existat nicio dovadă că împrumuturile acordate în USD ar fi fost subvenționate. Dintre societățile cooperante, numai Thai Binh Group a primit împrumuturi în VND. Valoarea de referință a fost calculată pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor pentru un coș de 48 de țări cu venituri medii inferioare (PIB) în perioadele cele mai recente disponibile (2012). Aceste țări au fost alese deoarece aveau un PIB similar cu cel al Vietnamului. Aceste rate au fost apoi ajustate pentru a se ține cont de inflație în cursul perioadei de anchetă pentru a se produce rate ale dobânzilor reale și s-a calculat o medie pentru cele 48 țări pentru care erau disponibile date. Sursa informațiilor privind dobânda de țară și rata inflației a fost Banca Mondială. Rata medie reală a dobânzii pentru aceste țări cu venituri medii, tranșa inferioară, a fost de 8,23 % în perioada de anchetă. Acest obiectiv a fost comparat cu rata ajustată a inflației pentru toate împrumuturile în VND pentru societățile care au făcut obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(246)

Valoarea de referință externă a fost necesară exclusiv pentru a acoperi împrumuturile în moneda vietnameză (VND), deoarece nu a existat nicio dovadă că împrumuturile acordate în USD ar fi fost subvenționate. Dintre societățile cooperante, numai Thai Binh Group a primit împrumuturi în VND. Valoarea de referință a fost calculată pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor pentru un coș de 48 de țări cu venituri medii inferioare (PIB) în perioadele cele mai recente disponibile (2012). Aceste țări au fost alese deoarece aveau un PIB similar cu cel al Vietnamului. Aceste rate au fost apoi ajustate pentru a se ține cont de inflație în cursul perioadei de anchetă pentru a se produce rate ale dobânzilor reale și s-a calculat o medie pentru cele 48 țări pentru care erau disponibile date. Sursa informațiilor privind dobânda de țară și rata inflației a fost Banca Mondială. Rata medie reală a dobânzii pentru aceste țări cu venituri medii, tranșa inferioară, a fost de 8,23 % în perioada de anchetă. Acest obiectiv a fost comparat cu rata ajustată a inflației pentru toate împrumuturile în VND pentru societățile care au făcut obiectul anchetei.

| (247) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 1,34 %. |
| --- | --- |

(247)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 1,34 %.

| (248) | În urma informării părților, guvernul Vietnamului a contestat concluziile privind denaturările sistemului financiar vietnamez și a susținut că Comisia ar fi trebuit să analizeze dacă băncile comerciale deținute de stat sunt organisme publice și dacă evaluarea riscului de credit efectuată de acestea este suficientă. În opinia GV, această analiză ar fi afectat concluzia privind existența unei contribuții financiare și, de asemenea, utilizarea unei valori de referință externe pentru a stabili avantajul conferit de acest program. |
| --- | --- |

(248)

În urma informării părților, guvernul Vietnamului a contestat concluziile privind denaturările sistemului financiar vietnamez și a susținut că Comisia ar fi trebuit să analizeze dacă băncile comerciale deținute de stat sunt organisme publice și dacă evaluarea riscului de credit efectuată de acestea este suficientă. În opinia GV, această analiză ar fi afectat concluzia privind existența unei contribuții financiare și, de asemenea, utilizarea unei valori de referință externe pentru a stabili avantajul conferit de acest program.

| (249) | Astfel cum se menționează la considerentele 242-243 de mai sus, informațiile și elementele de probă colectate în cursul anchetei arată denaturări semnificative în sistemul bancar din Vietnam. Din cauza acestor denaturări, în conformitate cu normele din regulamentul de bază, trebuie să fie utilizată o valoare de referință externă pentru a se determina valoarea beneficiului (dacă este cazul). Având în vedere că beneficiile pentru producători-exportatori din Vietnam sunt de minimis, Comisia nu consideră că este necesar să se examineze dacă băncile sunt organisme publice și/sau dacă evaluarea riscurilor este suficientă, după cum se precizează la considerentele 231 și 232 de mai sus. |
| --- | --- |

(249)

Astfel cum se menționează la considerentele 242-243 de mai sus, informațiile și elementele de probă colectate în cursul anchetei arată denaturări semnificative în sistemul bancar din Vietnam. Din cauza acestor denaturări, în conformitate cu normele din regulamentul de bază, trebuie să fie utilizată o valoare de referință externă pentru a se determina valoarea beneficiului (dacă este cazul). Având în vedere că beneficiile pentru producători-exportatori din Vietnam sunt de minimis, Comisia nu consideră că este necesar să se examineze dacă băncile sunt organisme publice și/sau dacă evaluarea riscurilor este suficientă, după cum se precizează la considerentele 231 și 232 de mai sus.

3.3.4.   Acordarea drepturilor de folosință a terenurilor (DFT)

| (250) | Ambilor producători-exportatori cooperanți le-au fost alocate drepturi de folosință a terenurilor în zone industriale speciale. În timp ce Thai Binh Group a primit DFT direct de la stat, terenul pus la dispoziția către Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (denumită, în continuare, „VNC”) este subînchiriat prin intermediul unei societăți deținute parțial de stat. |
| --- | --- |

(250)

Ambilor producători-exportatori cooperanți le-au fost alocate drepturi de folosință a terenurilor în zone industriale speciale. În timp ce Thai Binh Group a primit DFT direct de la stat, terenul pus la dispoziția către Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (denumită, în continuare, „VNC”) este subînchiriat prin intermediul unei societăți deținute parțial de stat.

| (251) | Thai Binh Group dispune de trei parcele de teren în zona industrială. În cursul perioadei de anchetă, grupul a fost scutit integral de la plata chiriei pentru două parcele. Temeiul juridic pentru scutire îl reprezintă Decretul nr. 121/2010/ND-CP și Decretul nr. 142/2005/ND-CP. Totodată, grupul nu a plătit chiria pentru cea de-a treia parcelă deoarece se află într-o procedură administrativă deschisă pentru a solicita scutirea de plată. Chiriile scutite sunt mult mai mici decât chiriile plătite de grup pentru alte parcele similare situate în imediata apropiere a zonei industriale și par a fi cu mult inferioare prețului normal al terenului în regiune. |
| --- | --- |

(251)

Thai Binh Group dispune de trei parcele de teren în zona industrială. În cursul perioadei de anchetă, grupul a fost scutit integral de la plata chiriei pentru două parcele. Temeiul juridic pentru scutire îl reprezintă Decretul nr. 121/2010/ND-CP și Decretul nr. 142/2005/ND-CP. Totodată, grupul nu a plătit chiria pentru cea de-a treia parcelă deoarece se află într-o procedură administrativă deschisă pentru a solicita scutirea de plată. Chiriile scutite sunt mult mai mici decât chiriile plătite de grup pentru alte parcele similare situate în imediata apropiere a zonei industriale și par a fi cu mult inferioare prețului normal al terenului în regiune.

| (252) | VNC nu a obținut scutirea totală de la plata drepturilor de folosință a terenurilor, cu toate că a reieșit în mod clar că a primit un avantaj în perioada de anchetă. VNC subînchiriază trei parcele de teren de la o societate deținută parțial de stat. Deși autoritățile vietnameze au afirmat că acestea sunt tranzacții între persoane de drept privat, informațiile din dosar contrazic această afirmație. Licența de investiții a VNC enumeră închirierea terenurilor ca avantaj preferențial. În licență, Quang Ninh's People's Committee obligă VNC să închirieze terenul de la această societate. De asemenea, potrivit contractului inițial dintre societatea deținută parțial de stat care închiria parcela VNC și autoritatea funciară locală, transferul ulterior al terenurilor este posibil numai în anumite condiții stabilite de autoritatea funciară locală. Acest lucru arată că statul este implicat în tranzacția cu terenuri între cele două părți. |
| --- | --- |

(252)

VNC nu a obținut scutirea totală de la plata drepturilor de folosință a terenurilor, cu toate că a reieșit în mod clar că a primit un avantaj în perioada de anchetă. VNC subînchiriază trei parcele de teren de la o societate deținută parțial de stat. Deși autoritățile vietnameze au afirmat că acestea sunt tranzacții între persoane de drept privat, informațiile din dosar contrazic această afirmație. Licența de investiții a VNC enumeră închirierea terenurilor ca avantaj preferențial. În licență, Quang Ninh's People's Committee obligă VNC să închirieze terenul de la această societate. De asemenea, potrivit contractului inițial dintre societatea deținută parțial de stat care închiria parcela VNC și autoritatea funciară locală, transferul ulterior al terenurilor este posibil numai în anumite condiții stabilite de autoritatea funciară locală. Acest lucru arată că statul este implicat în tranzacția cu terenuri între cele două părți.

| (253) | În scopul evaluării beneficiului, Comisia a comparat prețurile scăzute ale terenurilor aferente tranzacțiilor în zonele industriale cu prețul de referință pentru terenuri similare. Ancheta a relevat o serie de indicii potrivit cărora piața funciară vietnameză pare să fie reglementată și este distorsionată de intervenția autorităților publice, deoarece există o scutire sau o remunerare preferențială pentru DFT referitoare la terenurile situate în anumite zone industriale și/sau se încurajează sectoare economice. În acest caz specific, Comisia a identificat o operațiune legată de DFT cu un caracter suficient de fiabil, deoarece terenul în cauză este situat în afara oricărei zone promovate, iar societatea în cauză își desfășoară activitatea într-un sector care nu are legătură cu FDP și care nu este încurajat prin politici publice. Prețurile în această tranzacție sunt utilizate ca referință pentru evaluarea beneficiului, fără a aduce atingere concluziilor cu privire la situația globală a pieței funciare vietnameze. |
| --- | --- |

(253)

În scopul evaluării beneficiului, Comisia a comparat prețurile scăzute ale terenurilor aferente tranzacțiilor în zonele industriale cu prețul de referință pentru terenuri similare. Ancheta a relevat o serie de indicii potrivit cărora piața funciară vietnameză pare să fie reglementată și este distorsionată de intervenția autorităților publice, deoarece există o scutire sau o remunerare preferențială pentru DFT referitoare la terenurile situate în anumite zone industriale și/sau se încurajează sectoare economice. În acest caz specific, Comisia a identificat o operațiune legată de DFT cu un caracter suficient de fiabil, deoarece terenul în cauză este situat în afara oricărei zone promovate, iar societatea în cauză își desfășoară activitatea într-un sector care nu are legătură cu FDP și care nu este încurajat prin politici publice. Prețurile în această tranzacție sunt utilizate ca referință pentru evaluarea beneficiului, fără a aduce atingere concluziilor cu privire la situația globală a pieței funciare vietnameze.

| (254) | Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,17 % și 0,37 %. |
| --- | --- |

(254)

Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,17 % și 0,37 %.

3.3.5.   Programele de scutire sau de reducere a impozitelor directe

| (255) | Ambii producători-exportatori cooperanți au beneficiat de mai multe reduceri de impozite directe pe baza excepțiilor enumerate în licențele lor de investiții. Temeiul juridic pentru aceste scutiri sunt Decretul nr. 164/2003/ND-CP înlocuit prin Decretele nr. 124/2008/ND-CP și nr. 122/2011/ND-CP, circulara 140/2012, Decretul nr. 164/2003/ND-CP, modificat și completat prin Decretul nr. 152/204/ND-CP privind scutirea de taxe și de TVA asupra importurilor de echipamente. |
| --- | --- |

(255)

Ambii producători-exportatori cooperanți au beneficiat de mai multe reduceri de impozite directe pe baza excepțiilor enumerate în licențele lor de investiții. Temeiul juridic pentru aceste scutiri sunt Decretul nr. 164/2003/ND-CP înlocuit prin Decretele nr. 124/2008/ND-CP și nr. 122/2011/ND-CP, circulara 140/2012, Decretul nr. 164/2003/ND-CP, modificat și completat prin Decretul nr. 152/204/ND-CP privind scutirea de taxe și de TVA asupra importurilor de echipamente.

| (256) | În conformitate cu legislația de mai sus, reducerea sau scutirile de impozite directe sunt disponibile, între altele, pentru societățile situate în zone/parcuri industriale speciale sau societăți cu un număr mare de angajați sau societăți care operează în anumite sectoare ale economiei. |
| --- | --- |

(256)

În conformitate cu legislația de mai sus, reducerea sau scutirile de impozite directe sunt disponibile, între altele, pentru societățile situate în zone/parcuri industriale speciale sau societăți cu un număr mare de angajați sau societăți care operează în anumite sectoare ale economiei.

| (257) | Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea impozitelor totale care trebuie plătite conform ratei normale de impozitare, după deducerea sumelor plătite conform ratei de impozitare cu reduceri preferențiale sau, respectiv, valoarea impozitului în cazul scutirii integrale. Sumele considerate a fi subvenție se bazează pe cele mai recente declarații fiscale anuale. Subvențiile au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(257)

Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea impozitelor totale care trebuie plătite conform ratei normale de impozitare, după deducerea sumelor plătite conform ratei de impozitare cu reduceri preferențiale sau, respectiv, valoarea impozitului în cazul scutirii integrale. Sumele considerate a fi subvenție se bazează pe cele mai recente declarații fiscale anuale. Subvențiile au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii.

| (258) | Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,11 % și 0,36 %. |
| --- | --- |

(258)

Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,11 % și 0,36 %.

3.3.6.   Scutiri de taxe la import asupra materiilor prime importate

| (259) | Ambii producători-exportatori cooperanți au primit scutiri de la plata taxelor vamale asupra materiilor prime importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și a exporturilor nr. 45/2005/QH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin circulara 194/2010TT. |
| --- | --- |

(259)

Ambii producători-exportatori cooperanți au primit scutiri de la plata taxelor vamale asupra materiilor prime importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și a exporturilor nr. 45/2005/QH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin circulara 194/2010TT.

| (260) | Guvernul Vietnamului a comunicat în răspunsul său la chestionar că aplică un sistem drawback al taxelor/sistem de suspendare. În conformitate cu legislația, scutirea se aplică la importul de materii prime consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. Taxele pot fi rambursate în măsura stabilită de proporția de materii prime importate utilizate în produsul final exportat. |
| --- | --- |

(260)

Guvernul Vietnamului a comunicat în răspunsul său la chestionar că aplică un sistem drawback al taxelor/sistem de suspendare. În conformitate cu legislația, scutirea se aplică la importul de materii prime consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. Taxele pot fi rambursate în măsura stabilită de proporția de materii prime importate utilizate în produsul final exportat.

| (261) | S-a constatat că în cursul perioadei de anchetă, niciunul din cei doi producători-exportatori cooperanți nu a primit niciun avantaj economic de pe urma acestui program. Deși aceștia au fost scutiți de plata taxelor de import pentru materii prime, în perioada de anchetă nu s-a constatat nicio remitere excesivă. Ambele societăți au avut vânzări interne relativ scăzute ale produsului în cauză. În plus, acestea au importat o parte importantă din principalele materii prime pe piața internă deoarece volumele pe care le-au importat pentru producția produselor în cauză exportate nu au fost suficiente. |
| --- | --- |

(261)

S-a constatat că în cursul perioadei de anchetă, niciunul din cei doi producători-exportatori cooperanți nu a primit niciun avantaj economic de pe urma acestui program. Deși aceștia au fost scutiți de plata taxelor de import pentru materii prime, în perioada de anchetă nu s-a constatat nicio remitere excesivă. Ambele societăți au avut vânzări interne relativ scăzute ale produsului în cauză. În plus, acestea au importat o parte importantă din principalele materii prime pe piața internă deoarece volumele pe care le-au importat pentru producția produselor în cauză exportate nu au fost suficiente.

| (262) | Având în vedere cele de mai sus, nu s-a considerat necesar să se concluzioneze dacă sistemul autorizat de drawback raportat al taxelor este conform cu normele OMC și cu articolele din anexa II și anexa III la regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(262)

Având în vedere cele de mai sus, nu s-a considerat necesar să se concluzioneze dacă sistemul autorizat de drawback raportat al taxelor este conform cu normele OMC și cu articolele din anexa II și anexa III la regulamentul de bază.

| (263) | În urma informării părților, guvernul Vietnamului a sprijinit constatările Comisiei cu privire la acest program. Totuși, acesta a dorit, de asemenea, să sublinieze că sistemul autorizat vietnamez de drawback al taxelor este pe deplin în conformitate cu normele din anexa II și din anexa III la regulamentul de bază în pofida lipsei unor concluzii cu privire la acest aspect. Comisia ia notă de poziția guvernului Vietnamului. Cu toate acestea, dat fiind că beneficiile producătorilor vietnamezi sunt de minimis, Comisia își reafirmă poziția că nu consideră necesar, în sensul prezentei anchete, să examineze dacă sistemul de drawback al taxelor respectă normele din anexa II și anexa III din regulamentul de bază, astfel cum s-a explicat la considerentele anterioare 231-232. |
| --- | --- |

(263)

În urma informării părților, guvernul Vietnamului a sprijinit constatările Comisiei cu privire la acest program. Totuși, acesta a dorit, de asemenea, să sublinieze că sistemul autorizat vietnamez de drawback al taxelor este pe deplin în conformitate cu normele din anexa II și din anexa III la regulamentul de bază în pofida lipsei unor concluzii cu privire la acest aspect. Comisia ia notă de poziția guvernului Vietnamului. Cu toate acestea, dat fiind că beneficiile producătorilor vietnamezi sunt de minimis, Comisia își reafirmă poziția că nu consideră necesar, în sensul prezentei anchete, să examineze dacă sistemul de drawback al taxelor respectă normele din anexa II și anexa III din regulamentul de bază, astfel cum s-a explicat la considerentele anterioare 231-232.

3.3.7.   Scutiri de taxe la import asupra echipamentelor importate

| (264) | Ambii producători-exportatori cooperanți au primit derogări de la plata taxelor vamale și a TVA asupra echipamentelor importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și exporturilor nr. 45:2005:AH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin Decretul guvernului nr. 154/2005/N-CP, circulara 194/2010TTși prin circulara 117/2011. |
| --- | --- |

(264)

Ambii producători-exportatori cooperanți au primit derogări de la plata taxelor vamale și a TVA asupra echipamentelor importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și exporturilor nr. 45:2005:AH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin Decretul guvernului nr. 154/2005/N-CP, circulara 194/2010TTși prin circulara 117/2011.

| (265) | S-a solicitat societăților să raporteze importurile de echipamente pe o perioadă de 10 de ani. Deși a reieșit în mod clar că beneficiile producătorilor-exportatori cooperanți au crescut ca urmare a acestui sistem, acestea nu au fost substanțiale. Acest lucru se datorează faptului că importurile de echipamente ale societăților nu au fost importante în comparație cu cifra de afaceri reprezentând vânzările de FDP în UE. De asemenea, orice beneficii au fost diluate de faptul că echipamentele au fost amortizate pe parcursul mai multor ani (în general, 10) și, prin urmare, beneficiul corespunzător perioadei de anchetă a fost redus în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(265)

S-a solicitat societăților să raporteze importurile de echipamente pe o perioadă de 10 de ani. Deși a reieșit în mod clar că beneficiile producătorilor-exportatori cooperanți au crescut ca urmare a acestui sistem, acestea nu au fost substanțiale. Acest lucru se datorează faptului că importurile de echipamente ale societăților nu au fost importante în comparație cu cifra de afaceri reprezentând vânzările de FDP în UE. De asemenea, orice beneficii au fost diluate de faptul că echipamentele au fost amortizate pe parcursul mai multor ani (în general, 10) și, prin urmare, beneficiul corespunzător perioadei de anchetă a fost redus în mod corespunzător.

| (266) | Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,08 % și 0,1 %. |
| --- | --- |

(266)

Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,08 % și 0,1 %.

3.3.8.   Valoarea subvențiilor

| (267) | Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori vietnamezi investigați variază între 0,6 % și 2,31 %. Marja de subvenție la nivel național este media ponderată a celor două marje mai sus, adică 1,25 %. Subvențiile descrise mai sus au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca un procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(267)

Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori vietnamezi investigați variază între 0,6 % și 2,31 %. Marja de subvenție la nivel național este media ponderată a celor două marje mai sus, adică 1,25 %. Subvențiile descrise mai sus au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca un procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii.

| (268) | În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat acest interval pentru marja de subvenție și motivul pentru care Comisia nu a ținut seama de nivelul superior al acestor marje care ar fi fost mai mare decât marja de minimis. Așa cum a explicat Comisia la considerentul anterior, ordinul de mărime al subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori vietnamezi cooperanți, exprimat ad valorem, variază între un minim de 0,6 % și un maxim de 2,31 %. Cu toate acestea, calculul mediei ponderate a acestor marje conduce la o medie pe țară a marjei de subvenție egală cu 1,25 %, care se situează sub pragul de minimis. Aceasta este metodologia utilizată în mod constant pentru a calcula media pe țară a marjei de subvenție în conformitate cu normele pertinente din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(268)

În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat acest interval pentru marja de subvenție și motivul pentru care Comisia nu a ținut seama de nivelul superior al acestor marje care ar fi fost mai mare decât marja de minimis. Așa cum a explicat Comisia la considerentul anterior, ordinul de mărime al subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori vietnamezi cooperanți, exprimat ad valorem, variază între un minim de 0,6 % și un maxim de 2,31 %. Cu toate acestea, calculul mediei ponderate a acestor marje conduce la o medie pe țară a marjei de subvenție egală cu 1,25 %, care se situează sub pragul de minimis. Aceasta este metodologia utilizată în mod constant pentru a calcula media pe țară a marjei de subvenție în conformitate cu normele pertinente din regulamentul de bază.

3.3.9.   Concluzia privind Vietnamul

| (269) | Rata subvenției la nivel național pentru Vietnam de 1,25 %. Cum această marjă este de minimis, s-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui încheiată cu privire la importurile originare din Vietnam, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(269)

Rata subvenției la nivel național pentru Vietnam de 1,25 %. Cum această marjă este de minimis, s-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui încheiată cu privire la importurile originare din Vietnam, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE ȘI A PRODUCȚIEI UNIUNII

| (270) | Produsul similar a fost fabricat de 18 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(270)

Produsul similar a fost fabricat de 18 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (271) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 401 000 de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum cifrele de producție verificate ale producătorilor cooperanți din Uniune incluși în eșantion și cifrele furnizate de reclamant. Conform explicațiilor de la considerentul 10, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 54 % din producția totală a produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(271)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 401 000 de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum cifrele de producție verificate ale producătorilor cooperanți din Uniune incluși în eșantion și cifrele furnizate de reclamant. Conform explicațiilor de la considerentul 10, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 54 % din producția totală a produsului similar în Uniune.

4.2.   CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII

| (272) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, utilizând datele furnizate de către reclamant și importurile din țări terțe, conform datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(272)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, utilizând datele furnizate de către reclamant și importurile din țări terțe, conform datelor Eurostat.

| (273) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii (tone) | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total la nivelul Uniunii | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Sursă: Plângere, Eurostat |

(273)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii (tone)

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Consumul total la nivelul Uniunii

838 397

869 025

837 066

890 992

Index

100

104

100

106

Sursă: Plângere, Eurostat

| (274) | Consumul din Uniune a atins un maxim în 2011 datorită creșterii abrupte a prețului bumbacului ca urmare a dificultăților întâmpinate în ceea ce privește cultura bumbacului în 2010. Drept rezultat a crescut cererea de fibre discontinue din poliester, ca substitut pentru bumbac, însă această cerere a scăzut din nou în anul următor. În cursul perioadei de anchetă, s-a înregistrat din nou o creștere de 6 % a consumului din Uniune. |
| --- | --- |

(274)

Consumul din Uniune a atins un maxim în 2011 datorită creșterii abrupte a prețului bumbacului ca urmare a dificultăților întâmpinate în ceea ce privește cultura bumbacului în 2010. Drept rezultat a crescut cererea de fibre discontinue din poliester, ca substitut pentru bumbac, însă această cerere a scăzut din nou în anul următor. În cursul perioadei de anchetă, s-a înregistrat din nou o creștere de 6 % a consumului din Uniune.

4.3.   IMPORTURILE ORIGINARE DIN ȚĂRILE VIZATE

4.3.1.   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate

| (275) | Comisia a examinat dacă importurile de FDP originare din țările în cauză ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(275)

Comisia a examinat dacă importurile de FDP originare din țările în cauză ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (276) | Marja de subvenție stabilită în raport cu importurile provenite din Republica Populară Chineză și din Vietnam era mai mică decât pragul de minimis stabilit la articolul 8 alineatul (3) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(276)

Marja de subvenție stabilită în raport cu importurile provenite din Republica Populară Chineză și din Vietnam era mai mică decât pragul de minimis stabilit la articolul 8 alineatul (3) litera (a) din regulamentul de bază.

| (277) | Prin urmare, condițiile referitoare la cumul nu sunt îndeplinite și analiza legăturii de cauzalitate este astfel limitată la efectele importurilor din India. |
| --- | --- |

(277)

Prin urmare, condițiile referitoare la cumul nu sunt îndeplinite și analiza legăturii de cauzalitate este astfel limitată la efectele importurilor din India.

4.3.2.   Volumul și cota de piață a importurilor din India

| (278) | Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din India ca parte din consumul total din Uniune (acesta din urmă fiind determinat de toate vânzările din Uniune realizate de producătorii din Uniune plus toate importurile de fibre discontinue din poliester în Uniune). |
| --- | --- |

(278)

Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din India ca parte din consumul total din Uniune (acesta din urmă fiind determinat de toate vânzările din Uniune realizate de producătorii din Uniune plus toate importurile de fibre discontinue din poliester în Uniune).

| (279) | Importurile în Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul vânzărilor (tone) și cota de piață a Uniunii | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenite din India (tone) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Cota de piață | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Index | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Sursă: Eurostat |

(279)

Importurile în Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Volumul vânzărilor (tone) și cota de piață a Uniunii

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul importurilor provenite din India (tone)

51 258

59 161

63 191

60 852

Index

100

115

123

119

Cota de piață

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Index

100

111

123

112

Sursă: Eurostat

| (280) | Per total, importurile din India au rămas practic stabile, reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7,5 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(280)

Per total, importurile din India au rămas practic stabile, reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7,5 % în cursul perioadei luate în considerare.

4.3.3.   Prețurile importurilor din India și subcotarea prețului

| (281) | Comisia a stabilit prețurile de import pe baza statisticilor Eurostat și a datelor verificate din partea exportatorilor cooperanți. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor verificate furnizate de exportatorii cooperanți și de producătorii cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(281)

Comisia a stabilit prețurile de import pe baza statisticilor Eurostat și a datelor verificate din partea exportatorilor cooperanți. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor verificate furnizate de exportatorii cooperanți și de producătorii cooperanți din Uniune.

| (282) | Prețul mediu al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 4


  Prețuri de import (EUR/tonă) | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Index | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Sursă: Date Eurostat și date verificate ale exportatorilor cooperanți |

(282)

Prețul mediu al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 4

Prețuri de import (EUR/tonă)

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

India

1 025

1 368

1 239

1 212

Index

100

134

121

118

Sursă: Date Eurostat și date verificate ale exportatorilor cooperanți

| (283) | O creștere a prețurilor la FDP s-a înregistrat pentru anul 2011, care este anul crizei bumbacului, menționată anterior. Prețurile au scăzut în anii următori, dar au rămas mai ridicate decât prețul constatat pentru 2010. În perioada de anchetă, prețul a fost cu 18 % mai mare decât prețul pentru fibre discontinue din poliester în 2010. |
| --- | --- |

(283)

O creștere a prețurilor la FDP s-a înregistrat pentru anul 2011, care este anul crizei bumbacului, menționată anterior. Prețurile au scăzut în anii următori, dar au rămas mai ridicate decât prețul constatat pentru 2010. În perioada de anchetă, prețul a fost cu 18 % mai mare decât prețul pentru fibre discontinue din poliester în 2010.

| (284) | Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă prin compararea mediei ponderate a prețurilor importurilor debarcate pe tip de produs pentru importurile de la producătorii cooperanți din India incluși în eșantion către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, cu ajustările corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului și prețurile de vânzare medii ponderate ale acelorași tipuri de produse ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică. |
| --- | --- |

(284)

Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă prin compararea mediei ponderate a prețurilor importurilor debarcate pe tip de produs pentru importurile de la producătorii cooperanți din India incluși în eșantion către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, cu ajustările corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului și prețurile de vânzare medii ponderate ale acelorași tipuri de produse ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică.

| (285) | Comparația prețurilor s-a realizat tip cu tip pentru tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod corespunzător atunci când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 4,1 % și 43,7 % pentru importurile din India pe piața din Uniune. |
| --- | --- |

(285)

Comparația prețurilor s-a realizat tip cu tip pentru tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod corespunzător atunci când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 4,1 % și 43,7 % pentru importurile din India pe piața din Uniune.

4.4.   SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE

4.4.1.   Observații generale

| (286) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(286)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.

| (287) | Așa cum s-a menționat în considerentul 10, eșantionarea a fost utilizată pentru stabilirea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(287)

Așa cum s-a menționat în considerentul 10, eșantionarea a fost utilizată pentru stabilirea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.

| (288) | În scopul stabilirii prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în plângere, a informațiilor suplimentare furnizate de reclamant în cursul procedurii și a datelor Eurostat. Aceste date se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate corespunzător conținute în răspunsurile la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(288)

În scopul stabilirii prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în plângere, a informațiilor suplimentare furnizate de reclamant în cursul procedurii și a datelor Eurostat. Aceste date se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate corespunzător conținute în răspunsurile la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

| (289) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea. |
| --- | --- |

(289)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea.

| (290) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(290)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.

4.4.2.   Indicatori macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

| (291) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Capacitatea de producție (tone) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Index | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Rata de utilizare a capacității | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Index | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Sursă: Reclamantul (CIRFS) |

(291)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul producției (tone)

362 195

355 240

361 159

401 119

Index

100

98

100

111

Capacitatea de producție (tone)

492 059

451 310

468 115

466 744

Index

100

92

95

95

Rata de utilizare a capacității

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Index

100

107

105

117

Sursă: Reclamantul (CIRFS)

| (292) | Volumul producției a crescut cu 11 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a avut loc numai în cursul perioadei de anchetă (care acoperă ultimele 12 luni din perioada luată în considerare). În cursul unei părți din perioada luată în considerare care precede perioada de anchetă (înțelegându-se 2011 și 2012), volumul producției industriei din Uniune a scăzut sau a stagnat. |
| --- | --- |

(292)

Volumul producției a crescut cu 11 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a avut loc numai în cursul perioadei de anchetă (care acoperă ultimele 12 luni din perioada luată în considerare). În cursul unei părți din perioada luată în considerare care precede perioada de anchetă (înțelegându-se 2011 și 2012), volumul producției industriei din Uniune a scăzut sau a stagnat.

| (293) | Dimpotrivă, capacitatea de producție a cunoscut o tendință descendentă, înregistrând o scădere de 5 % în cursul perioadei de anchetă. Alături de tendința ascendentă a volumului producției, astfel cum se descrie la considerentul 292, gradul de utilizare a capacității a crescut cu 17 %. Trebuie subliniat totuși că rata de utilizare a capacității în 2010, care este utilizată ca bază pentru analiza tendințelor, a fost redusă pentru o industrie mare consumatoare de capital precum industria FDP și că în cursul perioadei de anchetă, rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 85,9 %. |
| --- | --- |

(293)

Dimpotrivă, capacitatea de producție a cunoscut o tendință descendentă, înregistrând o scădere de 5 % în cursul perioadei de anchetă. Alături de tendința ascendentă a volumului producției, astfel cum se descrie la considerentul 292, gradul de utilizare a capacității a crescut cu 17 %. Trebuie subliniat totuși că rata de utilizare a capacității în 2010, care este utilizată ca bază pentru analiza tendințelor, a fost redusă pentru o industrie mare consumatoare de capital precum industria FDP și că în cursul perioadei de anchetă, rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 85,9 %.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (294) | Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Cota de piață | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Index | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Sursă: Eurostat, reclamantul (CIRFS) |

(294)

Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone)

379 840

366 341

344 134

358 130

Index

100

96

91

94

Cota de piață

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Index

100

93

91

89

Sursă: Eurostat, reclamantul (CIRFS)

| (295) | Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut în anii 2011 și 2012, dar a crescut ușor în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în ansamblu, s-a înregistrat o scădere cu 6 % față de volumele vândute în 2010. |
| --- | --- |

(295)

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut în anii 2011 și 2012, dar a crescut ușor în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în ansamblu, s-a înregistrat o scădere cu 6 % față de volumele vândute în 2010.

| (296) | Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod constant de-a lungul perioadei examinate. Cea mai mare scădere a cotei de piață a avut loc în 2011, dar tendința descendentă a continuat în 2012 și în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a condus la o pierdere generală de cotă de piață de 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(296)

Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod constant de-a lungul perioadei examinate. Cea mai mare scădere a cotei de piață a avut loc în 2011, dar tendința descendentă a continuat în 2012 și în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a condus la o pierdere generală de cotă de piață de 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.

4.4.2.3.   Creștere

| (297) | În pofida creșterii moderate a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate (plus 6 %) și a creșterii volumului de producție al producătorilor din Uniune (plus 11 %), vânzările producătorilor din Uniune au scăzut cu 6 %. |
| --- | --- |

(297)

În pofida creșterii moderate a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate (plus 6 %) și a creșterii volumului de producție al producătorilor din Uniune (plus 11 %), vânzările producătorilor din Uniune au scăzut cu 6 %.

4.4.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (298) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Productivitate (tonă/angajat) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Sursă: Reclamantul (CIRFS) |

(298)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Numărul de angajați

1 914

1 935

2 000

2 036

Index

100

101

105

106

Productivitate (tonă/angajat)

189,3

183,6

180,6

197,0

Index

100

97

95

104

Sursă: Reclamantul (CIRFS)

| (299) | Numărul de angajați a crescut constant în perioada luată în considerare, rezultând o creștere de 6 %, în paralel cu creșterea producției, așa cum este demonstrat la considerentul 292. |
| --- | --- |

(299)

Numărul de angajați a crescut constant în perioada luată în considerare, rezultând o creștere de 6 %, în paralel cu creșterea producției, așa cum este demonstrat la considerentul 292.

| (300) | Productivitatea a scăzut în 2011 și 2012, deoarece numărul angajaților a crescut, în timp ce volumul producției a stagnat în decursul anilor respectivi. În general, aceasta a înregistrat o creștere cu 4 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(300)

Productivitatea a scăzut în 2011 și 2012, deoarece numărul angajaților a crescut, în timp ce volumul producției a stagnat în decursul anilor respectivi. În general, aceasta a înregistrat o creștere cu 4 % în cursul perioadei examinate.

4.4.3.   Indicatori microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (301) | Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 8


  Prețurile de vânzare în Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț unitar de vânzare mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Index | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Costul de producție unitar (EUR/tonă) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Index | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(301)

Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 8

Prețurile de vânzare în Uniune

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Preț unitar de vânzare mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă)

1 283

1 608

1 509

1 489

Index

100

125

118

116

Costul de producție unitar (EUR/tonă)

1 453

1 666

1 629

1 542

Index

100

115

112

106

Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (302) | Cea mai mare creștere a prețului de vânzare în Uniune a fost înregistrată în anul 2011, când s-au vândut FDP la un preț cu 25 % mai mare decât prețul mediu de vânzare în 2010. Această stare de fapt a fost rezultatul crizei de bumbac din 2011, când cererea de FDP a crescut ca substitut pentru bumbac, care a fost deficitar din cauza recoltei dezamăgitoare din anul 2010. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(302)

Cea mai mare creștere a prețului de vânzare în Uniune a fost înregistrată în anul 2011, când s-au vândut FDP la un preț cu 25 % mai mare decât prețul mediu de vânzare în 2010. Această stare de fapt a fost rezultatul crizei de bumbac din 2011, când cererea de FDP a crescut ca substitut pentru bumbac, care a fost deficitar din cauza recoltei dezamăgitoare din anul 2010. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (303) | Costul unitar de producție a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, atingând un vârf de 15 % în anul 2011, din cauza unei creșteri a prețurilor petrolului în anul respectiv, care reprezintă un important factor de cost. Creșterea globală a costului unitar de producție s-a ridicat la 6 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(303)

Costul unitar de producție a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, atingând un vârf de 15 % în anul 2011, din cauza unei creșteri a prețurilor petrolului în anul respectiv, care reprezintă un important factor de cost. Creșterea globală a costului unitar de producție s-a ridicat la 6 % în cursul perioadei luate în considerare.

4.4.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (304) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(304)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 9

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

31 561

31 080

31 661

32 356

Index

100

98

100

103

Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (305) | Costul mediu al forței de muncă per angajat a scăzut pentru prima dată în anul 2011, iar apoi a crescut ușor în anii următori. În cursul perioadei luate în considerare s-a înregistrat o creștere cu 3 %. |
| --- | --- |

(305)

Costul mediu al forței de muncă per angajat a scăzut pentru prima dată în anul 2011, iar apoi a crescut ușor în anii următori. În cursul perioadei luate în considerare s-a înregistrat o creștere cu 3 %.

4.4.3.3.   Inventare

| (306) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Inventare | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 15 731 | 16 400 | 15 039 | 19 108 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Index | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(306)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Inventare

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Stocuri finale (tone)

15 731

16 400

15 039

19 108

Index

100

104

96

121

Stocuri finale ca procentaj din producție

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Index

100

107

97

120

Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (307) | Stocurile finale au crescut, cu excepția anului 2012, ceea ce a condus la o creștere globală de 21 % în cursul perioadei de anchetă. Aceasta corespunde creșterii volumului producției (creștere globală cu 11 %), în timp ce volumele vânzărilor au scăzut în perioada examinată (o scădere globală cu 6 %). Aceste tendințe au fost, de asemenea, reflectate de procentul din producție care îl reprezintă stocurile finale. |
| --- | --- |

(307)

Stocurile finale au crescut, cu excepția anului 2012, ceea ce a condus la o creștere globală de 21 % în cursul perioadei de anchetă. Aceasta corespunde creșterii volumului producției (creștere globală cu 11 %), în timp ce volumele vânzărilor au scăzut în perioada examinată (o scădere globală cu 6 %). Aceste tendințe au fost, de asemenea, reflectate de procentul din producție care îl reprezintă stocurile finale.

4.4.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (308) | Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzări din cifra de afaceri) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Indice | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Fluxul de trezorerie (în EUR) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Index | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Investițiile (în EUR) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Index | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Randamentul investițiilor | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Index | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(308)

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzări din cifra de afaceri)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Indice

– 100

18

– 14

5

Fluxul de trezorerie (în EUR)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Index

– 100

100

108

89

Investițiile (în EUR)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Index

100

146

86

79

Randamentul investițiilor

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Index

– 100

22

– 18

6

Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (309) | Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Marjele de rentabilitate au fluctuat în cursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, rentabilitatea s-a îmbunătățit în mod substanțial trecând de la pierderi în 2010 la atingerea pragului de rentabilitate în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(309)

Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Marjele de rentabilitate au fluctuat în cursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, rentabilitatea s-a îmbunătățit în mod substanțial trecând de la pierderi în 2010 la atingerea pragului de rentabilitate în cursul perioadei de anchetă.

| (310) | Fluxul net de trezorerie reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a evoluat pozitiv în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(310)

Fluxul net de trezorerie reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a evoluat pozitiv în cursul perioadei luate în considerare.

| (311) | Investițiile au atins un nivel record în 2011, cu o creștere de 46 % în comparație cu investițiile realizate în 2010, dar a urmat o tendință descrescătoare în anii următori. În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu 21 %. |
| --- | --- |

(311)

Investițiile au atins un nivel record în 2011, cu o creștere de 46 % în comparație cu investițiile realizate în 2010, dar a urmat o tendință descrescătoare în anii următori. În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu 21 %.

| (312) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acest randament a avut o evoluție pozitivă în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(312)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acest randament a avut o evoluție pozitivă în perioada luată în considerare.

| (313) | Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a declarat că ar fi avut dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(313)

Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a declarat că ar fi avut dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei luate în considerare.

4.4.4.   Concluzia privind prejudiciul

| (314) | Importurile din India au rămas stabile (reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7 % în cursul perioadei examinate). Subcotarea a fost semnificativă (până la 43,7 %). |
| --- | --- |

(314)

Importurile din India au rămas stabile (reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7 % în cursul perioadei examinate). Subcotarea a fost semnificativă (până la 43,7 %).

| (315) | Cei mai mulți indicatori de prejudiciu s-au îmbunătățit. Rentabilitatea producătorilor din Uniune a crescut cu aproape 6 puncte procentuale, dar marja medie de rentabilitate era încă la nivelul nesatisfăcător de 0,3 % în cursul perioadei de anchetă. Rata de utilizare a capacității a crescut de la 74 % la 86 %. Totuși, acest lucru a fost rezultatul unei creșteri a volumelor de producție din Uniune, precum și al scăderii capacității Uniunii. Prețurile medii de vânzare în Uniune au atins nivelul maxim în anul 2011 din cauza creșterii bruște a prețurilor bumbacului și benzinei. În ansamblu, prețurile medii ale de vânzare au crescut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Randamentul investițiilor și fluxul de trezorerie au evoluat în mod pozitiv. Ocuparea forței de muncă a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare. Astfel, s-au observat semne de redresare într-o situație încă prejudiciabilă. |
| --- | --- |

(315)

Cei mai mulți indicatori de prejudiciu s-au îmbunătățit. Rentabilitatea producătorilor din Uniune a crescut cu aproape 6 puncte procentuale, dar marja medie de rentabilitate era încă la nivelul nesatisfăcător de 0,3 % în cursul perioadei de anchetă. Rata de utilizare a capacității a crescut de la 74 % la 86 %. Totuși, acest lucru a fost rezultatul unei creșteri a volumelor de producție din Uniune, precum și al scăderii capacității Uniunii. Prețurile medii de vânzare în Uniune au atins nivelul maxim în anul 2011 din cauza creșterii bruște a prețurilor bumbacului și benzinei. În ansamblu, prețurile medii ale de vânzare au crescut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Randamentul investițiilor și fluxul de trezorerie au evoluat în mod pozitiv. Ocuparea forței de muncă a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare. Astfel, s-au observat semne de redresare într-o situație încă prejudiciabilă.

| (316) | Următorii indicatori de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare: cota de piață în Uniune a producătorilor din Uniune a scăzut de la 45,3 % la 40,2 %, în vreme ce volumele de vânzări ale Uniunii au scăzut cu 6 %. Nivelul investițiilor a scăzut per ansamblu, cu excepția anului 2011. Capacitatea, astfel cum se menționează la considerentul 293, a scăzut cu 5 % în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(316)

Următorii indicatori de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare: cota de piață în Uniune a producătorilor din Uniune a scăzut de la 45,3 % la 40,2 %, în vreme ce volumele de vânzări ale Uniunii au scăzut cu 6 %. Nivelul investițiilor a scăzut per ansamblu, cu excepția anului 2011. Capacitatea, astfel cum se menționează la considerentul 293, a scăzut cu 5 % în cursul perioadei luate în considerare.

| (317) | În ansamblu, situația industriei din Uniune poate fi calificată în continuare drept prejudiciabilă, deși s-a îmbunătățit în mod clar în ultimii ani. Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(317)

În ansamblu, situația industriei din Uniune poate fi calificată în continuare drept prejudiciabilă, deși s-a îmbunătățit în mod clar în ultimii ani. Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (318) | Comentând pe marginea notificării, reclamantul a afirmat că consideră stabilitatea cotei de piață indiene pe piața Uniunii ca fiind un rezultat al subvențiilor substanțiale. Comisia a constatat, într-adevăr, subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 229), dar nu s-a putut stabili nicio legătură de cauzalitate cu situația prejudiciabilă a industriei din Uniune (a se vedea considerentele 319-323). |
| --- | --- |

(318)

Comentând pe marginea notificării, reclamantul a afirmat că consideră stabilitatea cotei de piață indiene pe piața Uniunii ca fiind un rezultat al subvențiilor substanțiale. Comisia a constatat, într-adevăr, subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 229), dar nu s-a putut stabili nicio legătură de cauzalitate cu situația prejudiciabilă a industriei din Uniune (a se vedea considerentele 319-323).

5.   CAUZALITATEA

| (319) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din India au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile subvenționate din India nu a fost atribuit importurilor subvenționate. Acești factori sunt importurile din alte țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și consumul. |
| --- | --- |

(319)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din India au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile subvenționate din India nu a fost atribuit importurilor subvenționate. Acești factori sunt importurile din alte țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și consumul.

5.1.   EFECTELE IMPORTURILOR SUBVENȚIONATE

| (320) | Având în vedere constatările, menționate mai jos, privind subvenționarea de minimis în ceea ce privește China și Vietnamul (a se vedea considerentele 76 și 231), condițiile pentru cumul nu sunt îndeplinite. Prin urmare, analiza legăturii de cauzalitate se limitează la efectele importurilor din India. |
| --- | --- |

(320)

Având în vedere constatările, menționate mai jos, privind subvenționarea de minimis în ceea ce privește China și Vietnamul (a se vedea considerentele 76 și 231), condițiile pentru cumul nu sunt îndeplinite. Prin urmare, analiza legăturii de cauzalitate se limitează la efectele importurilor din India.

| (321) | Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a înregistrat o scădere a cotei de piață de la 45,3 % la 40,2 %, în timp ce cota de piață a importurilor indiene a rămas relativ stabilă între 6 % și 7 %. Consumul a crescut cu 6 % în perioada luată în considerare. Industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de această creștere în ceea ce privește cota de piață, dar acest lucru nu poate fi atribuit cotei de piață indiene, care a rămas constantă. |
| --- | --- |

(321)

Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a înregistrat o scădere a cotei de piață de la 45,3 % la 40,2 %, în timp ce cota de piață a importurilor indiene a rămas relativ stabilă între 6 % și 7 %. Consumul a crescut cu 6 % în perioada luată în considerare. Industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de această creștere în ceea ce privește cota de piață, dar acest lucru nu poate fi atribuit cotei de piață indiene, care a rămas constantă.

| (322) | Prețurile medii Eurostat pentru fibrele discontinue din poliester provenite din India au fost mai scăzute decât prețurile medii pentru fibre discontinue din poliester din majoritatea celorlalte țări, dar este important de remarcat că nu există mari diferențe de calități și tipuri de produse. În orice caz, comparații precise în funcție de tip au demonstrat o subcotare semnificativă în ceea ce privește importurile din India. |
| --- | --- |

(322)

Prețurile medii Eurostat pentru fibrele discontinue din poliester provenite din India au fost mai scăzute decât prețurile medii pentru fibre discontinue din poliester din majoritatea celorlalte țări, dar este important de remarcat că nu există mari diferențe de calități și tipuri de produse. În orice caz, comparații precise în funcție de tip au demonstrat o subcotare semnificativă în ceea ce privește importurile din India.

| (323) | În pofida subcotării semnificative, nu se poate concluziona că importurile din India au condus la prejudiciu. Într-adevăr, scăderea cotei de piață a industriei din Uniune (– 5,1 puncte procentuale) nu poate fi atribuită evoluției volumului importurilor din India deoarece cota de piață a acestora a rămas relativ stabilă (cu numai 0,7 puncte procentuale mai mult în cursul perioadei luate în considerare). Mai mult, prețurile medii ale importurilor din India au crescut cu 18 % în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile importurilor din India nu par să fi avut ca efect o depreciere a prețurilor, având în vedere că situația financiară a industriei din Uniune, deși continuă să fie prejudiciabilă în perioada de anchetă, s-a îmbunătățit în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(323)

În pofida subcotării semnificative, nu se poate concluziona că importurile din India au condus la prejudiciu. Într-adevăr, scăderea cotei de piață a industriei din Uniune (– 5,1 puncte procentuale) nu poate fi atribuită evoluției volumului importurilor din India deoarece cota de piață a acestora a rămas relativ stabilă (cu numai 0,7 puncte procentuale mai mult în cursul perioadei luate în considerare). Mai mult, prețurile medii ale importurilor din India au crescut cu 18 % în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile importurilor din India nu par să fi avut ca efect o depreciere a prețurilor, având în vedere că situația financiară a industriei din Uniune, deși continuă să fie prejudiciabilă în perioada de anchetă, s-a îmbunătățit în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare.

5.2.   EFECTELE ALTOR FACTORI

5.2.1.   Importuri din țări terțe

| (324) | Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 12


  Importurile din țări terțe











  Țară | | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republica Coreea | Volum (tone) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Index | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Cota de piață | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Index | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Index | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Taiwan | Volum (tone) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Index | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Cota de piață | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Index | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Index | 100 | 125 | 122 | 121 |
| China | Volum (tone) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Index | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Cota de piață | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Index | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Index | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Turcia | Volum (tone) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Index | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Cota de piață | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Index | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Index | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnam | Volum (tone) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Index | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Cota de piață | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Index | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Index | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonezia | Volum (tone) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Index | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Cota de piață | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Preț mediu | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Index | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Thailanda | Volum (tone) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Index | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Cota de piață | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Index | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Index | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Alte importuri | Volum (tone) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Index | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Cota de piață | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Index | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Preț mediu (EUR/tonă) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Index | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Sursă: Eurostat |

(324)

Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 12

Importurile din țări terțe

Țară

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Republica Coreea

Volum (tone)

129 918

165 365

163 540

181 540

Index

100

127

126

140

Cota de piață

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Index

100

123

126

131

Preț mediu (EUR/tonă)

1 116

1 367

1 361

1 300

Index

100

123

122

116

Taiwan

Volum (tone)

121 656

108 645

100 072

92 423

Index

100

89

82

76

Cota de piață

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Index

100

86

82

71

Preț mediu (EUR/tonă)

1 131

1 416

1 383

1 369

Index

100

125

122

121

China

Volum (tone)

5 198

8 980

23 209

44 651

Index

100

173

446

859

Cota de piață

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Index

100

167

447

808

Preț mediu (EUR/tonă)

1 065

1 279

1 265

1 209

Index

100

120

119

113

Turcia

Volum (tone)

32 921

29 969

34 303

36 908

Index

100

91

104

112

Cota de piață

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Index

100

88

104

105

Preț mediu (EUR/tonă)

1 133

1 466

1 383

1 382

Index

100

129

122

122

Vietnam

Volum (tone)

24 884

25 487

26 410

29 717

Index

100

102

106

119

Cota de piață

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Index

100

99

106

112

Preț mediu (EUR/tonă)

978

1 182

1 175

1 096

Index

100

121

120

112

Indonezia

Volum (tone)

25 902

30 285

24 032

24 699

Index

100

117

93

95

Cota de piață

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Index

100

113

93

90

Preț mediu

1 055

1 329

1 267

1 167

Index

100

126

120

111

Thailanda

Volum (tone)

17 548

23 510

17 103

18 952

Index

100

134

97

108

Cota de piață

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Index

100

129

98

102

Preț mediu (EUR/tonă)

1 140

1 449

1 310

1 298

Index

100

127

115

114

Alte importuri

Volum (tone)

49 272

51 282

41 074

43 120

Index

100

104

83

88

Cota de piață

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Index

100

100

83

82

Preț mediu (EUR/tonă)

1 323

1 681

1 603

1 532

Index

100

127

121

116

Sursă: Eurostat

| (325) | Cea mai mare parte a importurilor (181 540 de tone, reprezentând o cotă de piață de 20,4 % în cursul perioadei de anchetă) provine din Republica Coreea, care a înregistrat o creștere a cotei sale de piață cu 4,9 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator către Uniune. Deși importurile din Taiwan au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare (– 4,1 puncte procentuale), Taiwan deținea încă o cotă de piață de 10,4 % în cursul perioadei de anchetă. Pe cea de-a patra poziție ca mărime pe lista exportatorilor (după India, care se situează pe poziția a treia) se află China, a cărei cotă de piață a crescut cu 4,4 puncte procentuale, până la un nivel de 5 %. Importurile din alte țări terțe sunt mai mici decât importurile din India, dar cantități semnificative de fibre discontinue de poliester sunt importate din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda (toate patru având o cotă stabilă de piață). În ansamblu, importurile din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda reprezintă o cotă de piață de aproximativ 12 % (12,4 % în perioada de anchetă). |
| --- | --- |

(325)

Cea mai mare parte a importurilor (181 540 de tone, reprezentând o cotă de piață de 20,4 % în cursul perioadei de anchetă) provine din Republica Coreea, care a înregistrat o creștere a cotei sale de piață cu 4,9 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator către Uniune. Deși importurile din Taiwan au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare (– 4,1 puncte procentuale), Taiwan deținea încă o cotă de piață de 10,4 % în cursul perioadei de anchetă. Pe cea de-a patra poziție ca mărime pe lista exportatorilor (după India, care se situează pe poziția a treia) se află China, a cărei cotă de piață a crescut cu 4,4 puncte procentuale, până la un nivel de 5 %. Importurile din alte țări terțe sunt mai mici decât importurile din India, dar cantități semnificative de fibre discontinue de poliester sunt importate din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda (toate patru având o cotă stabilă de piață). În ansamblu, importurile din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda reprezintă o cotă de piață de aproximativ 12 % (12,4 % în perioada de anchetă).

| (326) | Se cuvine a fi menționată în special creșterea importurilor din Republica Coreea. Importurile coreene au atins, în cursul perioadei de anchetă, un volum de trei ori mai mare decât volumul importurilor din India. Acestea au crescut cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, iar cota lor de piață a crescut cu 4,9 puncte procentuale atingând 20,4 %. De asemenea, importurile din China au crescut puternic, cu peste 700 % în volum sau 4,4 puncte procentuale în ceea ce privește cota de piață. De asemenea, importurile din China au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(326)

Se cuvine a fi menționată în special creșterea importurilor din Republica Coreea. Importurile coreene au atins, în cursul perioadei de anchetă, un volum de trei ori mai mare decât volumul importurilor din India. Acestea au crescut cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, iar cota lor de piață a crescut cu 4,9 puncte procentuale atingând 20,4 %. De asemenea, importurile din China au crescut puternic, cu peste 700 % în volum sau 4,4 puncte procentuale în ceea ce privește cota de piață. De asemenea, importurile din China au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune.

| (327) | Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a fost rezultatul importurilor, aceasta este mai degrabă cauzată de importurile din alte surse decât India. |
| --- | --- |

(327)

Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a fost rezultatul importurilor, aceasta este mai degrabă cauzată de importurile din alte surse decât India.

| (328) | În urma informării părților, reclamantul a afirmat că Comisia nu a investigat și prețurile de export din China și Vietnam. Se reamintește că s-au constatat niveluri de minimis ale subvenției atât pentru China, cât și pentru Vietnam. Prin urmare, Comisia a evaluat prețurile de export pentru aceste două țări, analizând legătura de cauzalitate cu privire la efectul altor factori și, într-adevăr, nu a efectuat o evaluare cumulativă a importurilor din toate cele trei țări vizate de prezenta procedură, din moment ce s-a stabilit că subvențiile constatate în China și Vietnam au fost de minimis, astfel cum se explică la considerentele 275-277. |
| --- | --- |

(328)

În urma informării părților, reclamantul a afirmat că Comisia nu a investigat și prețurile de export din China și Vietnam. Se reamintește că s-au constatat niveluri de minimis ale subvenției atât pentru China, cât și pentru Vietnam. Prin urmare, Comisia a evaluat prețurile de export pentru aceste două țări, analizând legătura de cauzalitate cu privire la efectul altor factori și, într-adevăr, nu a efectuat o evaluare cumulativă a importurilor din toate cele trei țări vizate de prezenta procedură, din moment ce s-a stabilit că subvențiile constatate în China și Vietnam au fost de minimis, astfel cum se explică la considerentele 275-277.

| (329) | Reclamantul a furnizat observații cu privire la prețul mediu al importurilor din Coreea, precum și la creșterea (ușoară) în volum a acestora, între 2011 și 2012. Având în vedere creșterea de ansamblu atât în volum, cât și în ceea ce privește cota de piață a importurilor din Coreea în cursul perioadei luate în considerare, precum și faptul că prețurile sale medii sunt mai mici decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune, Comisia susține că importurile coreene reprezintă un alt factor relevant în analiza de cauzalitate. |
| --- | --- |

(329)

Reclamantul a furnizat observații cu privire la prețul mediu al importurilor din Coreea, precum și la creșterea (ușoară) în volum a acestora, între 2011 și 2012. Având în vedere creșterea de ansamblu atât în volum, cât și în ceea ce privește cota de piață a importurilor din Coreea în cursul perioadei luate în considerare, precum și faptul că prețurile sale medii sunt mai mici decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune, Comisia susține că importurile coreene reprezintă un alt factor relevant în analiza de cauzalitate.

| (330) | Reclamantul a menționat, de asemenea, prețurile medii de export ale celor trei țări vizate inițial de această procedură, precum și cele din Coreea și Taiwan în perioada ianuarie-iulie 2014. Aceasta nu reprezintă, totuși, perioada luată în considerare, care începe din 2010 și durează până la sfârșitul perioadei de anchetă. Prin urmare, observația se respinge. |
| --- | --- |

(330)

Reclamantul a menționat, de asemenea, prețurile medii de export ale celor trei țări vizate inițial de această procedură, precum și cele din Coreea și Taiwan în perioada ianuarie-iulie 2014. Aceasta nu reprezintă, totuși, perioada luată în considerare, care începe din 2010 și durează până la sfârșitul perioadei de anchetă. Prin urmare, observația se respinge.

5.2.2.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune

| (331) | Volumul și valoarea medie a exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Performanța la export a producătorilor din Uniune | 2010 | 2011 | 2012 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (tone) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Index | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Index | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Sursă:

  Volum: Solicitant (CIRFS)
  valoare: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion |

(331)

Volumul și valoarea medie a exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Performanța la export a producătorilor din Uniune

2010

2011

2012

Perioada de anchetă

Volumul exporturilor (tone)

31 158

32 204

41 279

36 149

Index

100

103

132

116

Preț mediu (EUR/tonă)

1 760

1 945

1 924

1 962

Index

100

111

109

112

Sursă:

Volum: Solicitant (CIRFS)

valoare: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion

| (332) | Industria din Uniune pune în vânzare, în afara UE, în principal produse specializate, ceea ce explică prețul mediu de vânzare mai ridicat observat pe piețele respective. |
| --- | --- |

(332)

Industria din Uniune pune în vânzare, în afara UE, în principal produse specializate, ceea ce explică prețul mediu de vânzare mai ridicat observat pe piețele respective.

| (333) | Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu aproape 30 % în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel record în 2012. Prețurile medii de vânzare au crescut în 2011 și au rămas la un nivel stabil până în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(333)

Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu aproape 30 % în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel record în 2012. Prețurile medii de vânzare au crescut în 2011 și au rămas la un nivel stabil până în perioada de anchetă.

| (334) | În pofida performanței bune la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, valoarea absolută a volumelor exportate a fost relativ mică în comparație cu volumele de vânzări în Uniune. Prin urmare, efectul acestora nu a fost suficient pentru a compensa situația dificilă și prejudiciabilă de pe piața internă a Uniunii. |
| --- | --- |

(334)

În pofida performanței bune la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, valoarea absolută a volumelor exportate a fost relativ mică în comparație cu volumele de vânzări în Uniune. Prin urmare, efectul acestora nu a fost suficient pentru a compensa situația dificilă și prejudiciabilă de pe piața internă a Uniunii.

5.2.3.   Consumul

| (335) | Piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a fost de 838 397 de tone în 2010 și a atins 890 992 de tone în perioada de anchetă. Acest lucru implică o creștere a pieței cu 6 %, în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, nu a existat o scădere a cererii, care ar fi putut contribui la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(335)

Piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a fost de 838 397 de tone în 2010 și a atins 890 992 de tone în perioada de anchetă. Acest lucru implică o creștere a pieței cu 6 %, în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, nu a existat o scădere a cererii, care ar fi putut contribui la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

5.2.4.   Criza economică

| (336) | O asociație de utilizatori, camera de comerț din una dintre țările vizate și o autoritate guvernamentală au afirmat că prejudiciul a fost cauzat de criza economică. Această argumentație este incorectă, deoarece piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a crescut cu 6 %, iar prețul mediu de vânzare în Uniune a crescut, de asemenea, cu 16 %. |
| --- | --- |

(336)

O asociație de utilizatori, camera de comerț din una dintre țările vizate și o autoritate guvernamentală au afirmat că prejudiciul a fost cauzat de criza economică. Această argumentație este incorectă, deoarece piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a crescut cu 6 %, iar prețul mediu de vânzare în Uniune a crescut, de asemenea, cu 16 %.

| (337) | Camera de Comerț a remarcat, de asemenea, că în urma crizei economice cererea de fibre discontinue specializate din poliester a scăzut, în timp ce cererea de fibre discontinue de bază din poliester a crescut. Se reamintește că FDP specializate și FDP de bază au aceleași caracteristici fizice și chimice și că utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, argumentul este respins. |
| --- | --- |

(337)

Camera de Comerț a remarcat, de asemenea, că în urma crizei economice cererea de fibre discontinue specializate din poliester a scăzut, în timp ce cererea de fibre discontinue de bază din poliester a crescut. Se reamintește că FDP specializate și FDP de bază au aceleași caracteristici fizice și chimice și că utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, argumentul este respins.

5.2.5.   O rată ridicată de utilizare a capacității

| (338) | O autoritate guvernamentală a afirmat că prejudiciul, în ceea ce privește pierderea cotei de piață, nu ar fi putut fi cauzat de importurile subvenționate, având în vedere rata ridicată de utilizare a capacității industriei din Uniune. Rata de utilizare a capacității industriei din Uniune a crescut efectiv în cursul perioadei luate în considerare, dar în niciun moment nu s-a apropiat de limitele capacității disponibile. La nivelul său cel mai înalt, care a fost în perioada de anchetă, rata de utilizare a capacității a fost de 85,9 %. Aceasta lasă o marjă importantă pentru a crește producția. Cu toate acestea, deoarece volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor din Uniune nu a urmat tendința ascendentă în ceea ce privește consumul, pierderea cotei de piață este încă considerată ca unul dintre indicatorii pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(338)

O autoritate guvernamentală a afirmat că prejudiciul, în ceea ce privește pierderea cotei de piață, nu ar fi putut fi cauzat de importurile subvenționate, având în vedere rata ridicată de utilizare a capacității industriei din Uniune. Rata de utilizare a capacității industriei din Uniune a crescut efectiv în cursul perioadei luate în considerare, dar în niciun moment nu s-a apropiat de limitele capacității disponibile. La nivelul său cel mai înalt, care a fost în perioada de anchetă, rata de utilizare a capacității a fost de 85,9 %. Aceasta lasă o marjă importantă pentru a crește producția. Cu toate acestea, deoarece volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor din Uniune nu a urmat tendința ascendentă în ceea ce privește consumul, pierderea cotei de piață este încă considerată ca unul dintre indicatorii pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

5.3.   CONCLUZIA PRIVIND LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (339) | Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că nu este posibil să se stabilească o legătură de cauzalitate între situația prejudiciabilă a industriei din Uniune și importurile subvenționate din India. Această concluzie se bazează în primul rând pe cota de piață relativ scăzută și doar în ușoară creștere a importurilor din India (de la 6,1 % la 6,8 %) în comparație cu cota de piață a industriei din Uniune, mult mai ridicată dar încă în scădere semnificativă (de la 45,3 % la 40,2 %). În al doilea rând, importurile din anumite alte țări (Coreea, Taiwan, China) au avut un volum mai mare și/sau au crescut mai semnificativ și, prin urmare, dacă importurile au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, acest lucru trebuie atribuit importurilor din aceste țări, mai degrabă decât importurilor din India (a se vedea considerentele 325-327). |
| --- | --- |

(339)

Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că nu este posibil să se stabilească o legătură de cauzalitate între situația prejudiciabilă a industriei din Uniune și importurile subvenționate din India. Această concluzie se bazează în primul rând pe cota de piață relativ scăzută și doar în ușoară creștere a importurilor din India (de la 6,1 % la 6,8 %) în comparație cu cota de piață a industriei din Uniune, mult mai ridicată dar încă în scădere semnificativă (de la 45,3 % la 40,2 %). În al doilea rând, importurile din anumite alte țări (Coreea, Taiwan, China) au avut un volum mai mare și/sau au crescut mai semnificativ și, prin urmare, dacă importurile au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, acest lucru trebuie atribuit importurilor din aceste țări, mai degrabă decât importurilor din India (a se vedea considerentele 325-327).

| (340) | Prin urmare, legătura de cauzalitate, în sensul articolului 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, dintre importurile subvenționate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune nu a putut fi stabilită. |
| --- | --- |

(340)

Prin urmare, legătura de cauzalitate, în sensul articolului 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, dintre importurile subvenționate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune nu a putut fi stabilită.

6.   CONCLUZII

| (341) | Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, dat fiind că s-a constatat că subvențiile pentru Republica Populară Chineză și Vietnam au fost de minimis și că nu s-a putut stabili o legătură de cauzalitate între prejudiciu și subvenție în ceea ce privește importurile originare din India. |
| --- | --- |

(341)

Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, dat fiind că s-a constatat că subvențiile pentru Republica Populară Chineză și Vietnam au fost de minimis și că nu s-a putut stabili o legătură de cauzalitate între prejudiciu și subvenție în ceea ce privește importurile originare din India.

| (342) | Comitetul constituit în temeiul articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis o opinie, |
| --- | --- |

(342)

Comitetul constituit în temeiul articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis o opinie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Procedura antisubvenție privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester, necardate și nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filare, încadrate în prezent la codul NC 5503 20 00 și originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam se încheie prin prezenta.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  (JO L 188, 18.7.2009, p. 93).

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam (JO C 372, 19.12.2013, p. 31).

2

(3)  Pentru aplicarea articolului 14 alineatul (5), o țară este considerată țară în curs de dezvoltare dacă este inclusă în anexa II din Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

3

(4)  A se vedea nota de subsol 3.

4

(5)  Banca pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală, Banca Comercială Externă, Banca Comercială și Industrială, Banca pentru Investiții și Dezvoltare a Vietnamului și Banca pentru Locuințe Mekong.

5

(6)  Articolul 4 din Decretul 69/2007/ND-CP

6

(7)  Articolele 2,3 și 4 litera (a) din Decizia Primului Ministru nr. 443/QD-TTf din 4 aprilie 2009

7

(8)  De exemplu, circulara nr. 102013/TT-NHNN, articolul 1.2 literele (b), (c) și (d)

8

---