# Jurnalul Oficial C 447/2014

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 447 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5713 decembrie 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 447

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5713 decembrie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 447/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7425 – Robert Bosch/BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/05 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 447/06 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7231 – Vodafone/ONO) (
  1
  ) | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 447/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7425 – Robert Bosch/BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/05

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC) (
  1
  )

1

3

2014/C 447/06

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7231 – Vodafone/ONO) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 447/07 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |
| 2014/C 447/08 | Adoptarea Deciziei Comisiei privind planul național de tranziție transmis de Republica Portugheză în conformitate cu articolul 32 alineatul (5) din Directiva 2010/75/UE | 5 |
| 2014/C 447/09 | Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 6 |
| 2014/C 447/10 | Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 16 |
| 2014/C 447/11 | Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 23 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2014/C 447/12 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 30 |
| 2014/C 447/13 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 30 |
| 2014/C 447/14 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 31 |
| 2014/C 447/15 | Actualizare a sumelor de referință pentru trecerea frontierelor externe, menționate la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) | 32 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 447/07

Rata de schimb a monedei euro

4

2014/C 447/08

Adoptarea Deciziei Comisiei privind planul național de tranziție transmis de Republica Portugheză în conformitate cu articolul 32 alineatul (5) din Directiva 2010/75/UE

5

2014/C 447/09

Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

6

2014/C 447/10

Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

16

2014/C 447/11

Decizia Comisiei din 12 decembrie 2014 de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

23

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2014/C 447/12

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

30

2014/C 447/13

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

30

2014/C 447/14

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

31

2014/C 447/15

Actualizare a sumelor de referință pentru trecerea frontierelor externe, menționate la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/01)

La 5 decembrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7414. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7414. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/02)

La 5 decembrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7437. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7437. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7425 – Robert Bosch/BSH Bosch und Siemens Hausgeräte)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/03)

La 3 decembrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7425. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32014M7425. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/04)

La 24 octombrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7307. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7307. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/3

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/05)

La 8 decembrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7381. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7381. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/3

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7231 – Vodafone/ONO)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/C 447/06)

La 2 iulie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7231. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7231. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 decembrie 2014

(2014/C 447/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2450 |
| JPY | yen japonez | 147,41 |
| DKK | coroana daneză | 7,4370 |
| GBP | lira sterlină | 0,79250 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3700 |
| CHF | franc elvețian | 1,2010 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,1190 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,590 |
| HUF | forint maghiar | 308,93 |
| LTL | litas lituanian | 3,45280 |
| PLN | zlot polonez | 4,1735 |
| RON | leu românesc nou | 4,4673 |
| TRY | lira turcească | 2,8523 |
| AUD | dolar australian | 1,5056 |
| CAD | dolar canadian | 1,4417 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,6517 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5946 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6307 |
| KRW | won sud-coreean | 1 372,22 |
| ZAR | rand sud-african | 14,4769 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7049 |
| HRK | kuna croată | 7,6740 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 579,32 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3502 |
| PHP | peso Filipine | 55,410 |
| RUB | rubla rusească | 71,4175 |
| THB | baht thailandez | 40,824 |
| BRL | real brazilian | 3,3071 |
| MXN | peso mexican | 18,5119 |
| INR | rupie indiană | 77,7677 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2450

JPY

yen japonez

147,41

DKK

coroana daneză

7,4370

GBP

lira sterlină

0,79250

SEK

coroana suedeză

9,3700

CHF

franc elvețian

1,2010

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,1190

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,590

HUF

forint maghiar

308,93

LTL

litas lituanian

3,45280

PLN

zlot polonez

4,1735

RON

leu românesc nou

4,4673

TRY

lira turcească

2,8523

AUD

dolar australian

1,5056

CAD

dolar canadian

1,4417

HKD

dolar Hong Kong

9,6517

NZD

dolar neozeelandez

1,5946

SGD

dolar Singapore

1,6307

KRW

won sud-coreean

1 372,22

ZAR

rand sud-african

14,4769

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7049

HRK

kuna croată

7,6740

IDR

rupia indoneziană

15 579,32

MYR

ringgit Malaiezia

4,3502

PHP

peso Filipine

55,410

RUB

rubla rusească

71,4175

THB

baht thailandez

40,824

BRL

real brazilian

3,3071

MXN

peso mexican

18,5119

INR

rupie indiană

77,7677

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/5

---

Adoptarea Deciziei Comisiei privind planul național de tranziție transmis de Republica Portugheză în conformitate cu articolul 32 alineatul (5) din Directiva 2010/75/UE

(2014/C 447/08)

La data de 11 decembrie 2014, Comisia a adoptat Decizia C(2014) 9360 privind planul național de tranziție transmis de Republica Portugheză în conformitate cu articolul 32 alineatul (5) din Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea şi controlul integrat al poluării) (1).

Acest document este disponibil pe următorul site: https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

---

(1)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/6

---

DECIZIA COMISIEI

din 12 decembrie 2014

de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2014/C 447/09)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA INSULELE SOLOMON

| (9) | Notificarea Insulelor Solomon ca stat de pavilion a fost acceptată de către Comisie în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN începând cu 1 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(9)

Notificarea Insulelor Solomon ca stat de pavilion a fost acceptată de către Comisie în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN începând cu 1 ianuarie 2010.

| (10) | În perioada 11-14 februarie 2014, cu sprijinul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA), Comisia a efectuat o vizită în Insulele Solomon în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(10)

În perioada 11-14 februarie 2014, cu sprijinul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA), Comisia a efectuat o vizită în Insulele Solomon în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN.

| (11) | Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele Insulelor Solomon pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Insulele Solomon pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN și pentru îndeplinirea cerințelor și a aspectelor care țin de punerea în aplicare a regimului Uniunii de certificare a capturilor. |
| --- | --- |

(11)

Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele Insulelor Solomon pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Insulele Solomon pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN și pentru îndeplinirea cerințelor și a aspectelor care țin de punerea în aplicare a regimului Uniunii de certificare a capturilor.

| (12) | Raportul final privind vizita a fost trimis Insulelor Solomon la 28 februarie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Raportul final privind vizita a fost trimis Insulelor Solomon la 28 februarie 2014.

| (13) | Observațiile preliminare din partea Insulelor Solomon privind raportul final menționat au fost primite la 6 mai 2014 și la 20 mai 2014. Un răspuns oficial la observațiile privind cadrul juridic și administrativ a fost transmis la 1 octombrie 2014 și la 6 octombrie 2014. |
| --- | --- |

(13)

Observațiile preliminare din partea Insulelor Solomon privind raportul final menționat au fost primite la 6 mai 2014 și la 20 mai 2014. Un răspuns oficial la observațiile privind cadrul juridic și administrativ a fost transmis la 1 octombrie 2014 și la 6 octombrie 2014.

| (14) | În urma solicitării din partea Comisiei la 19 martie 2014, Insulele Solomon au transmis, la 28 martie 2014 și la 7 iunie 2014, informații suplimentare cu privire la aplicarea regimului Uniunii de certificare a capturilor. |
| --- | --- |

(14)

În urma solicitării din partea Comisiei la 19 martie 2014, Insulele Solomon au transmis, la 28 martie 2014 și la 7 iunie 2014, informații suplimentare cu privire la aplicarea regimului Uniunii de certificare a capturilor.

| (15) | La data de 20 mai 2014 a avut loc o întrevedere între reprezentanții Insulelor Solomon și cei ai Comisiei. |
| --- | --- |

(15)

La data de 20 mai 2014 a avut loc o întrevedere între reprezentanții Insulelor Solomon și cei ai Comisiei.

| (16) | Insulele Solomon se numără printre membrii Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Insulele Solomon au ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Insulele Solomon sunt parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (2) (Convenția FFA) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3). |
| --- | --- |

(16)

Insulele Solomon se numără printre membrii Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Insulele Solomon au ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Insulele Solomon sunt parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (2) (Convenția FFA) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3).

| (17) | Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a evalua respectarea de către Insulele Solomon a obligațiilor lor internaționale în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, astfel cum sunt prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 16 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul 16. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a evalua respectarea de către Insulele Solomon a obligațiilor lor internaționale în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, astfel cum sunt prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 16 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul 16.

| (18) | Comisia a utilizat, de asemenea, informații obținute din datele disponibile, publicate de WCPFC, precum și informații disponibile publicului. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a utilizat, de asemenea, informații obținute din datele disponibile, publicate de WCPFC, precum și informații disponibile publicului.

3.   POSIBILITATEA CA INSULELE SOLOMON SĂ FIE IDENTIFICATE CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (19) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile Insulelor Solomon în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile Insulelor Solomon în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN.

3.1.   Recurența activităților navelor de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (20) | În ceea ce privește navele care arborează pavilionul Insulelor Solomon, având în vedere informațiile extrase din listele de nave ale ORGP, se menționează că nu există nave în listele INN provizorii sau definitive și că nu există dovezi de cazuri anterioare de nave care arborează pavilionul Insulelor Solomon care ar permite Comisiei să analizeze performanța Insulelor Solomon în ceea ce privește activitățile de pescuit INN recurente în conformitate cu articolul 31 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește navele care arborează pavilionul Insulelor Solomon, având în vedere informațiile extrase din listele de nave ale ORGP, se menționează că nu există nave în listele INN provizorii sau definitive și că nu există dovezi de cazuri anterioare de nave care arborează pavilionul Insulelor Solomon care ar permite Comisiei să analizeze performanța Insulelor Solomon în ceea ce privește activitățile de pescuit INN recurente în conformitate cu articolul 31 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN.

| (21) | În temeiul articolului 31 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, Comisia a examinat, de asemenea, măsurile adoptate de Insulele Solomon cu privire la accesul pe piața lor al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(21)

În temeiul articolului 31 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, Comisia a examinat, de asemenea, măsurile adoptate de Insulele Solomon cu privire la accesul pe piața lor al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

| (22) | Pe baza unei evaluări a tuturor informațiilor de care dispune, Comisia consideră că Insulele Solomon nu pot garanta că produsele pescărești care intră în Insulele Solomon sau în fabricile de prelucrare din Insulele Solomon nu provin din activități de pescuit INN. Acest fapt este cauzat de problemele sistemice care subminează posibilitatea autorităților din Insulele Solomon de a urmări capturile din cauza lipsei de informații oficiale disponibile privind peștele debarcat, importat și/sau prelucrat. Principalele elemente pe care Comisia și-a întemeiat evaluarea sunt rezumate la considerentele 23-39. |
| --- | --- |

(22)

Pe baza unei evaluări a tuturor informațiilor de care dispune, Comisia consideră că Insulele Solomon nu pot garanta că produsele pescărești care intră în Insulele Solomon sau în fabricile de prelucrare din Insulele Solomon nu provin din activități de pescuit INN. Acest fapt este cauzat de problemele sistemice care subminează posibilitatea autorităților din Insulele Solomon de a urmări capturile din cauza lipsei de informații oficiale disponibile privind peștele debarcat, importat și/sau prelucrat. Principalele elemente pe care Comisia și-a întemeiat evaluarea sunt rezumate la considerentele 23-39.

| (23) | Principalele activități de pescuit în apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon nu sunt efectuate de către nave care arborează pavilionul Insulelor Solomon, ci de nave care arborează un pavilion străin și care utilizează în unele cazuri porturi locale. În raportul din cadrul celei de a 9-a sesiuni a Comitetului științific al WCPFC din 2013 (4), Insulele Solomon declară faptul că, în 2012, în apele Insulelor Solomon au activat în total 434 de nave, și anume 214 nave cu plasă-pungă, 200 de nave cu paragate și 20 de nave cu platformă și paragate. Dintre acestea, numai șase nave cu plasă-pungă, două nave cu paragate și două nave cu platformă și paragate arborează pavilionul Insulelor Solomon. În cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, autoritățile Insulelor Solomon au confirmat faptul că au fost acordate licențe pentru a pescui în apele Insulelor Solomon unui număr de 401 nave de pescuit industrial. Scăderea numărului de nave titulare ale unei licențe față de anul 2012 este o consecință a faptului că au fost alocate mai puține licențe pentru navele care își desfășoară activitatea în temeiul unor acorduri de navlosire. Cu toate acestea, există în continuare 143 de nave cu paragate și două nave cu plasă-pungă navlosite de cinci societăți cu sediu local. Dimensiunea flotei implicate demonstrează necesitatea unor măsuri care să împiedice accesul pe piața Insulelor Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(23)

Principalele activități de pescuit în apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon nu sunt efectuate de către nave care arborează pavilionul Insulelor Solomon, ci de nave care arborează un pavilion străin și care utilizează în unele cazuri porturi locale. În raportul din cadrul celei de a 9-a sesiuni a Comitetului științific al WCPFC din 2013 (4), Insulele Solomon declară faptul că, în 2012, în apele Insulelor Solomon au activat în total 434 de nave, și anume 214 nave cu plasă-pungă, 200 de nave cu paragate și 20 de nave cu platformă și paragate. Dintre acestea, numai șase nave cu plasă-pungă, două nave cu paragate și două nave cu platformă și paragate arborează pavilionul Insulelor Solomon. În cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, autoritățile Insulelor Solomon au confirmat faptul că au fost acordate licențe pentru a pescui în apele Insulelor Solomon unui număr de 401 nave de pescuit industrial. Scăderea numărului de nave titulare ale unei licențe față de anul 2012 este o consecință a faptului că au fost alocate mai puține licențe pentru navele care își desfășoară activitatea în temeiul unor acorduri de navlosire. Cu toate acestea, există în continuare 143 de nave cu paragate și două nave cu plasă-pungă navlosite de cinci societăți cu sediu local. Dimensiunea flotei implicate demonstrează necesitatea unor măsuri care să împiedice accesul pe piața Insulelor Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

| (24) | Conform proiectului de plan de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton prezentat de Insulele Solomon în noiembrie 2013, capturile totale din zona economică exclusivă (ZEE) a Insulelor Solomon s-au ridicat la 93 000 de tone în 2012. Aceasta reprezintă aproximativ jumătate din capturile din anii precedenți (185 000 de tone în 2010 și 177 000 de tone în 2011). |
| --- | --- |

(24)

Conform proiectului de plan de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton prezentat de Insulele Solomon în noiembrie 2013, capturile totale din zona economică exclusivă (ZEE) a Insulelor Solomon s-au ridicat la 93 000 de tone în 2012. Aceasta reprezintă aproximativ jumătate din capturile din anii precedenți (185 000 de tone în 2010 și 177 000 de tone în 2011).

| (25) | Industria de prelucrare a tonului din Insulele Solomon este în curs de extindere. Într-adevăr, există mai multe proiecte ale unor investitori străini, care urmăresc să înființeze noi fabrici în cadrul unei asocieri în participație cu Insulele Solomon. Prin urmare, Comisia a analizat situația referitoare la activitățile din cadrul acestei industrii și orice impact pe care aceste operațiuni l-ar putea avea în ceea ce privește accesul pe piața Insulelor Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(25)

Industria de prelucrare a tonului din Insulele Solomon este în curs de extindere. Într-adevăr, există mai multe proiecte ale unor investitori străini, care urmăresc să înființeze noi fabrici în cadrul unei asocieri în participație cu Insulele Solomon. Prin urmare, Comisia a analizat situația referitoare la activitățile din cadrul acestei industrii și orice impact pe care aceste operațiuni l-ar putea avea în ceea ce privește accesul pe piața Insulelor Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

| (26) | Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (5) (IPOA INN) oferă orientări cu privire la măsurile convenite la nivel internațional referitoare la piață care susțin reducerea sau eliminarea comerțului cu pește și produse din pește provenite din pescuitul INN. La punctul 71 din IPOA INN se sugerează, de asemenea, că statele ar trebui să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește. În egală măsură, Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (Codul de conduită al FAO) prezintă, în special la articolul 11, bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. Articolul 11.1.11 din Codul de conduită menționat (6) prevede că statele trebuie să se asigure că peștele și produsele pescărești sunt comercializate la nivel internațional și național în conformitate cu practici solide de conservare și gestionare, prin îmbunătățirea identificării originii peștelui și a produselor pescărești. |
| --- | --- |

(26)

Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (5) (IPOA INN) oferă orientări cu privire la măsurile convenite la nivel internațional referitoare la piață care susțin reducerea sau eliminarea comerțului cu pește și produse din pește provenite din pescuitul INN. La punctul 71 din IPOA INN se sugerează, de asemenea, că statele ar trebui să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește. În egală măsură, Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (Codul de conduită al FAO) prezintă, în special la articolul 11, bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. Articolul 11.1.11 din Codul de conduită menționat (6) prevede că statele trebuie să se asigure că peștele și produsele pescărești sunt comercializate la nivel internațional și național în conformitate cu practici solide de conservare și gestionare, prin îmbunătățirea identificării originii peștelui și a produselor pescărești.

| (27) | În timpul vizitei sale în Insulele Solomon din februarie 2014, Comisia s-a întâlnit cu un operator al unei fabrici de prelucrare a tonului ale cărui produse sunt exportate către Uniune. |
| --- | --- |

(27)

În timpul vizitei sale în Insulele Solomon din februarie 2014, Comisia s-a întâlnit cu un operator al unei fabrici de prelucrare a tonului ale cărui produse sunt exportate către Uniune.

| (28) | Potrivit acestui operator economic, fabrica sa de prelucrare se aprovizionează pentru producția de fileuri de ton gătite și de fulgi de ton pentru piața Uniunii exclusiv de la nave cu plasă-pungă care arborează pavilionul Insulelor Solomon. Restul capturilor provine de la nave cu paragate și este exportat mai ales către SUA sau către piața regională (Fiji, Vanuatu, Papua-Noua Guinee). Potrivit operatorului, fabrica de prelucrare este aprovizionată doar cu produse interne, fără a se importa materii prime. În acest context trebuie să se sublinieze însă faptul că, potrivit interpretării autorităților competente, toate capturile obținute în ZEE a Insulelor Solomon se consideră a fi originare din Insulele Solomon, indiferent de pavilionul arborat de nava de pescuit, ceea ce contravine regulilor de bază de origine care există în legislația UE (7). De asemenea, a devenit evident că autoritățile Insulelor Solomon nu au introdus nicio măsură specifică pentru a controla proveniența materiilor prime din pește și nu s-a detectat nicio măsură specifică de monitorizare a accesului în Insulele Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. În această privință, există riscul ca materiile prime capturate de către navele de pescuit care arborează pavilionul unei alte țări decât Insulele Solomon, incluzând țările care nu sunt autorizate să exporte către Uniune în temeiul Regulamentului INN, să ajungă în industria de prelucrare fără un control adecvat privind trasabilitatea produselor. |
| --- | --- |

(28)

Potrivit acestui operator economic, fabrica sa de prelucrare se aprovizionează pentru producția de fileuri de ton gătite și de fulgi de ton pentru piața Uniunii exclusiv de la nave cu plasă-pungă care arborează pavilionul Insulelor Solomon. Restul capturilor provine de la nave cu paragate și este exportat mai ales către SUA sau către piața regională (Fiji, Vanuatu, Papua-Noua Guinee). Potrivit operatorului, fabrica de prelucrare este aprovizionată doar cu produse interne, fără a se importa materii prime. În acest context trebuie să se sublinieze însă faptul că, potrivit interpretării autorităților competente, toate capturile obținute în ZEE a Insulelor Solomon se consideră a fi originare din Insulele Solomon, indiferent de pavilionul arborat de nava de pescuit, ceea ce contravine regulilor de bază de origine care există în legislația UE (7). De asemenea, a devenit evident că autoritățile Insulelor Solomon nu au introdus nicio măsură specifică pentru a controla proveniența materiilor prime din pește și nu s-a detectat nicio măsură specifică de monitorizare a accesului în Insulele Solomon al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. În această privință, există riscul ca materiile prime capturate de către navele de pescuit care arborează pavilionul unei alte țări decât Insulele Solomon, incluzând țările care nu sunt autorizate să exporte către Uniune în temeiul Regulamentului INN, să ajungă în industria de prelucrare fără un control adecvat privind trasabilitatea produselor.

| (29) | În cadrul vizitei sale, Comisia s-a întâlnit, de asemenea, cu alți operatori. Comisia a încercat să verifice principiile și politicile de bază aplicate de către operatori în ceea ce privește trasabilitatea fluxurilor comerciale ale produselor de pescuit, de la plasa de pescuit la consumator. Operatorii nu au putut să răspundă în mod clar la întrebările privind lanțul de trasabilitate și stabilirea cantităților vândute și prelucrate. În ceea ce privește materiile prime vândute fabricilor de prelucrare din Insulele Solomon și din alte țări terțe, fabricile de prelucrare se bazează exclusiv pe estimări ale greutății și pe facturile pe care le primesc de la clienții lor, fără a efectua verificări suplimentare referitoare la produse. Un control sau o verificare reală nu are loc în nicio etapă. De asemenea, operatorul fabricii de prelucrare atribuie fiecărui lot de materii prime un cod în momentul primirii, însă ulterior produsele nu sunt urmărite în mod sistematic de-a lungul lanțului de prelucrare și nu se poate realiza o corelație fiabilă între produsul final și captura care îi corespunde efectiv acestuia. |
| --- | --- |

(29)

În cadrul vizitei sale, Comisia s-a întâlnit, de asemenea, cu alți operatori. Comisia a încercat să verifice principiile și politicile de bază aplicate de către operatori în ceea ce privește trasabilitatea fluxurilor comerciale ale produselor de pescuit, de la plasa de pescuit la consumator. Operatorii nu au putut să răspundă în mod clar la întrebările privind lanțul de trasabilitate și stabilirea cantităților vândute și prelucrate. În ceea ce privește materiile prime vândute fabricilor de prelucrare din Insulele Solomon și din alte țări terțe, fabricile de prelucrare se bazează exclusiv pe estimări ale greutății și pe facturile pe care le primesc de la clienții lor, fără a efectua verificări suplimentare referitoare la produse. Un control sau o verificare reală nu are loc în nicio etapă. De asemenea, operatorul fabricii de prelucrare atribuie fiecărui lot de materii prime un cod în momentul primirii, însă ulterior produsele nu sunt urmărite în mod sistematic de-a lungul lanțului de prelucrare și nu se poate realiza o corelație fiabilă între produsul final și captura care îi corespunde efectiv acestuia.

| (30) | În plus, s-a constatat că nivelul de cunoștințe al funcționarilor vamali din Insulele Solomon este foarte rudimentar. Funcționarii vamali se bazează pe informațiile furnizate de operatori în declarația de export, fără a exista o verificare suplimentară a cantităților și nici un sistem de trasabilitate care să permită stabilirea unei corelații între transport și declarațiile vamale. Procedând astfel, autoritățile nu dispun de un sistem de control privind materiile prime utilizate pentru prelucrarea produselor pescărești și nu pot realiza o corelație între materiile prime existente pe piața Insulelor Solomon și produsele pescărești exportate. |
| --- | --- |

(30)

În plus, s-a constatat că nivelul de cunoștințe al funcționarilor vamali din Insulele Solomon este foarte rudimentar. Funcționarii vamali se bazează pe informațiile furnizate de operatori în declarația de export, fără a exista o verificare suplimentară a cantităților și nici un sistem de trasabilitate care să permită stabilirea unei corelații între transport și declarațiile vamale. Procedând astfel, autoritățile nu dispun de un sistem de control privind materiile prime utilizate pentru prelucrarea produselor pescărești și nu pot realiza o corelație între materiile prime existente pe piața Insulelor Solomon și produsele pescărești exportate.

| (31) | În ceea ce privește sistemele instituite pentru a garanta trasabilitatea, Comisia a concluzionat că Insulele Solomon nu au fost în măsură de a asigura un control sistematic al debarcărilor. Deși autoritățile locale au declarat că 100 % din debarcările în cele două porturi autorizate au fost acoperite, nu au putut dovedi modul în care au fost mobilizați inspectori pentru a asigura această acoperire. Comisia a aflat că doar un inspector a fost detașat în portul în care au loc majoritatea debarcărilor, în timp ce restul inspectorilor se deplasează în celălalt port (care nu se află pe insula principală unde autoritățile au sediul lor administrativ principal și resursele lor cele mai importante) după fiecare debarcare. Insulele Solomon au recunoscut necesitatea de a-și consolida sistemul de control și de monitorizare, cum ar fi sistemul de trasabilitate pentru produsele pescărești, introducerea declarațiilor de debarcare și a controalelor sistematice și îmbunătățirea cooperării cu autoritățile vamale. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește sistemele instituite pentru a garanta trasabilitatea, Comisia a concluzionat că Insulele Solomon nu au fost în măsură de a asigura un control sistematic al debarcărilor. Deși autoritățile locale au declarat că 100 % din debarcările în cele două porturi autorizate au fost acoperite, nu au putut dovedi modul în care au fost mobilizați inspectori pentru a asigura această acoperire. Comisia a aflat că doar un inspector a fost detașat în portul în care au loc majoritatea debarcărilor, în timp ce restul inspectorilor se deplasează în celălalt port (care nu se află pe insula principală unde autoritățile au sediul lor administrativ principal și resursele lor cele mai importante) după fiecare debarcare. Insulele Solomon au recunoscut necesitatea de a-și consolida sistemul de control și de monitorizare, cum ar fi sistemul de trasabilitate pentru produsele pescărești, introducerea declarațiilor de debarcare și a controalelor sistematice și îmbunătățirea cooperării cu autoritățile vamale.

| (32) | O analiză aprofundată a certificatelor de captură validate de autoritățile Insulelor Solomon pentru exporturi către Uniune a relevat o serie de deficiențe în cadrul procesului de validare. Vizita Comisiei din februarie 2014 a confirmat această analiză. În special, s-a concluzionat că a lipsit un control sistematic al informațiilor furnizate în certificatele de captură. Nu a fost în vigoare niciun sistem de trasabilitate, iar cantitățile declarate în certificatul de captură au fost stabilite de operator. Autoritățile competente trebuie să se bazeze exclusiv pe aceasta. Certificatele de captură pentru importurile directe de produse prelucrate sunt validate în mod sistematic după ce transportul a părăsit deja Insulele Solomon. Insulele Solomon nu sunt în măsură să asigure controlul și trasabilitatea acestor produse, deoarece nu le inspectează fizic niciodată. |
| --- | --- |

(32)

O analiză aprofundată a certificatelor de captură validate de autoritățile Insulelor Solomon pentru exporturi către Uniune a relevat o serie de deficiențe în cadrul procesului de validare. Vizita Comisiei din februarie 2014 a confirmat această analiză. În special, s-a concluzionat că a lipsit un control sistematic al informațiilor furnizate în certificatele de captură. Nu a fost în vigoare niciun sistem de trasabilitate, iar cantitățile declarate în certificatul de captură au fost stabilite de operator. Autoritățile competente trebuie să se bazeze exclusiv pe aceasta. Certificatele de captură pentru importurile directe de produse prelucrate sunt validate în mod sistematic după ce transportul a părăsit deja Insulele Solomon. Insulele Solomon nu sunt în măsură să asigure controlul și trasabilitatea acestor produse, deoarece nu le inspectează fizic niciodată.

| (33) | În plus, singurul responsabil cu validarea adesea nu are acces direct la date de control, cum ar fi sistemul de monitorizare a navelor de pescuit (VMS), informații privind licențele sau jurnalele de pescuit. În cazul în care are loc orice verificare sau verificare încrucișată înainte de validare, acest lucru trebuie să se realizeze prin apeluri telefonice la sediul Ministerului pentru pescuit și resurse marine, unde sunt centralizate informațiile pertinente. Nu este disponibilă nicio documentație cu privire la o astfel de verificare. |
| --- | --- |

(33)

În plus, singurul responsabil cu validarea adesea nu are acces direct la date de control, cum ar fi sistemul de monitorizare a navelor de pescuit (VMS), informații privind licențele sau jurnalele de pescuit. În cazul în care are loc orice verificare sau verificare încrucișată înainte de validare, acest lucru trebuie să se realizeze prin apeluri telefonice la sediul Ministerului pentru pescuit și resurse marine, unde sunt centralizate informațiile pertinente. Nu este disponibilă nicio documentație cu privire la o astfel de verificare.

| (34) | Faptul că validarea este efectuată în mod sistematic în aceeași zi precum declarația exportatorului (cu foarte puține excepții) arată că verificarea și verificările încrucișate ale datelor în prealabil sunt limitate, dacă nu chiar inexistente. În orice caz, nu a fost furnizată nicio documentație privind verificările încrucișate. |
| --- | --- |

(34)

Faptul că validarea este efectuată în mod sistematic în aceeași zi precum declarația exportatorului (cu foarte puține excepții) arată că verificarea și verificările încrucișate ale datelor în prealabil sunt limitate, dacă nu chiar inexistente. În orice caz, nu a fost furnizată nicio documentație privind verificările încrucișate.

| (35) | În plus, au fost detectate o serie de deficiențe în certificatele de captură, legate de incoerențe în sistemul de numerotare, informații insuficiente referitoare la măsurile aplicabile de conservare și gestionare, zona de capturare, precum și neconcordanțe grave ale datelor (spre exemplu, data de validare indicată precedă declarația exportatorului sau declarația de debarcare precedă data de capturare). Astfel de erori elementare pun sub semnul îndoielii credibilitatea întregii proceduri de validare. |
| --- | --- |

(35)

În plus, au fost detectate o serie de deficiențe în certificatele de captură, legate de incoerențe în sistemul de numerotare, informații insuficiente referitoare la măsurile aplicabile de conservare și gestionare, zona de capturare, precum și neconcordanțe grave ale datelor (spre exemplu, data de validare indicată precedă declarația exportatorului sau declarația de debarcare precedă data de capturare). Astfel de erori elementare pun sub semnul îndoielii credibilitatea întregii proceduri de validare.

| (36) | Comisia a descoperit, de asemenea, cazuri în care nu există informații privind debarcările de pește (deci lipsesc declarații de debarcare) și în care Insulele Solomon au utilizat în schimb informații din autorizații de transbordare în port pentru a declara cantitățile în certificatele de captură. De asemenea, s-a luat act de faptul că operatorii utilizează modele de certificate de captură cu informații precompletate privind navele, speciile, codurile produselor etc. Au fost găsite certificate de captură validate cu rânduri necompletate pentru ton obez și ton cu aripioare galbene, în care nu au fost indicate cantitățile. Aceasta creează riscul de manipulare a certificatului de captură după validare. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a descoperit, de asemenea, cazuri în care nu există informații privind debarcările de pește (deci lipsesc declarații de debarcare) și în care Insulele Solomon au utilizat în schimb informații din autorizații de transbordare în port pentru a declara cantitățile în certificatele de captură. De asemenea, s-a luat act de faptul că operatorii utilizează modele de certificate de captură cu informații precompletate privind navele, speciile, codurile produselor etc. Au fost găsite certificate de captură validate cu rânduri necompletate pentru ton obez și ton cu aripioare galbene, în care nu au fost indicate cantitățile. Aceasta creează riscul de manipulare a certificatului de captură după validare.

| (37) | În plus, au fost descoperite mai multe cazuri în care au fost prezentate versiuni diferite ale unor certificate de captură la importul produselor în Uniune, în care fuseseră indicate cantități diferite. Insulele Solomon au explicat că, la solicitarea operatorului, emit certificate de captură suplimentare pentru același transport, fără a întreba care este motivul solicitării și fără a cere înapoi originalul inițial pentru a preveni utilizarea frauduloasă. Această practică, împreună cu alte deficiențe detectate, generează un risc considerabil de disimulare a provenienței peștelui obținut din pescuitul INN sau cel puțin a peștelui care nu este autorizat pentru export către Uniune. În special țările din regiune care nu sunt autorizate să exporte produse din pește către Uniune ar putea profita de punctele slabe ale sistemului de validare al Insulelor Solomon pentru a face posibil importul indirect al peștelui său în Uniune. Și în această privință, Insulele Solomon au demonstrat o lipsă de înțelegere și de conștientizare a riscului generat de supraacoperirea cantităților prin emiterea unor certificate de captură în dublu sau în triplu exemplar. |
| --- | --- |

(37)

În plus, au fost descoperite mai multe cazuri în care au fost prezentate versiuni diferite ale unor certificate de captură la importul produselor în Uniune, în care fuseseră indicate cantități diferite. Insulele Solomon au explicat că, la solicitarea operatorului, emit certificate de captură suplimentare pentru același transport, fără a întreba care este motivul solicitării și fără a cere înapoi originalul inițial pentru a preveni utilizarea frauduloasă. Această practică, împreună cu alte deficiențe detectate, generează un risc considerabil de disimulare a provenienței peștelui obținut din pescuitul INN sau cel puțin a peștelui care nu este autorizat pentru export către Uniune. În special țările din regiune care nu sunt autorizate să exporte produse din pește către Uniune ar putea profita de punctele slabe ale sistemului de validare al Insulelor Solomon pentru a face posibil importul indirect al peștelui său în Uniune. Și în această privință, Insulele Solomon au demonstrat o lipsă de înțelegere și de conștientizare a riscului generat de supraacoperirea cantităților prin emiterea unor certificate de captură în dublu sau în triplu exemplar.

| (38) | Insulele Solomon au recunoscut toate deficiențele regimului de certificare a capturilor prezentate la considerentele 32-37 și au explicat greșelile prin incompetența funcționarilor responsabili. Insulele Solomon au explicat că depun eforturi de îmbunătățire a procesului de certificare a capturilor. În acest sens, au fost elaborate o serie de proceduri operaționale standard (POS), iar personalul participă la formări cu scopul facilitării punerii în aplicare a acestora. Cu toate acestea, toate informațiile furnizate au vizat planuri viitoare, fără vreun rezultat concret și tangibil. În plus, Comisia a încercat să verifice dacă procesul de validare a certificatelor de captură s-a îmbunătățit în urma vizitei Comisiei din februarie 2014 și a introducerii măsurilor de salvgardare de către Insulele Solomon. Cu toate acestea, pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia nu a observat nicio îmbunătățire. |
| --- | --- |

(38)

Insulele Solomon au recunoscut toate deficiențele regimului de certificare a capturilor prezentate la considerentele 32-37 și au explicat greșelile prin incompetența funcționarilor responsabili. Insulele Solomon au explicat că depun eforturi de îmbunătățire a procesului de certificare a capturilor. În acest sens, au fost elaborate o serie de proceduri operaționale standard (POS), iar personalul participă la formări cu scopul facilitării punerii în aplicare a acestora. Cu toate acestea, toate informațiile furnizate au vizat planuri viitoare, fără vreun rezultat concret și tangibil. În plus, Comisia a încercat să verifice dacă procesul de validare a certificatelor de captură s-a îmbunătățit în urma vizitei Comisiei din februarie 2014 și a introducerii măsurilor de salvgardare de către Insulele Solomon. Cu toate acestea, pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, Comisia nu a observat nicio îmbunătățire.

| (39) | Având în vedere lipsa de trasabilitate constatată și lipsa de informații disponibile Insulelor Solomon cu privire la peștele debarcat, Insulele Solomon nu pot să garanteze că produsele pescărești care intră în Insulele Solomon sau în fabricile de prelucrare din Insulele Solomon nu provin din activități de pescuit INN, astfel cum se prezintă la considerentele 28-37. Posibilitatea de a controla accesul produselor INN și exportul lor ulterior este, de asemenea, compromisă de aplicarea ambiguă a regulilor de origine, așa cum s-a explicat la considerentul 28, precum și de absența unor măsuri clare de conservare și gestionare, după cum se descrie la considerentele 63-68. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere lipsa de trasabilitate constatată și lipsa de informații disponibile Insulelor Solomon cu privire la peștele debarcat, Insulele Solomon nu pot să garanteze că produsele pescărești care intră în Insulele Solomon sau în fabricile de prelucrare din Insulele Solomon nu provin din activități de pescuit INN, astfel cum se prezintă la considerentele 28-37. Posibilitatea de a controla accesul produselor INN și exportul lor ulterior este, de asemenea, compromisă de aplicarea ambiguă a regulilor de origine, așa cum s-a explicat la considerentul 28, precum și de absența unor măsuri clare de conservare și gestionare, după cum se descrie la considerentele 63-68.

| (40) | Prin urmare, având în vedere toate elementele concrete colectate de Comisie, precum și declarațiile transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional, în calitate de stat costier și de stat comercial, pentru prevenirea accesului pe piața lor al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN. |
| --- | --- |

(40)

Prin urmare, având în vedere toate elementele concrete colectate de Comisie, precum și declarațiile transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional, în calitate de stat costier și de stat comercial, pentru prevenirea accesului pe piața lor al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN.

3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării legii [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (41) | Comisia a analizat dacă Insulele Solomon au cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a analizat dacă Insulele Solomon au cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe.

| (42) | Deși autoritățile Insulelor Solomon implicate în punerea în aplicare a regimului de certificare a capturilor prevăzut în Regulamentul INN răspund, în general, în mod cooperant și oferă feedback cu privire la solicitările de informații sau de verificare, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor acestora este compromisă și subminată de lipsa de transparență și de posibilitățile reduse sau lipsa oricărei posibilități de asigurare a trasabilității produselor pescărești, așa cum s-a arătat în secțiunea 3.1. |
| --- | --- |

(42)

Deși autoritățile Insulelor Solomon implicate în punerea în aplicare a regimului de certificare a capturilor prevăzut în Regulamentul INN răspund, în general, în mod cooperant și oferă feedback cu privire la solicitările de informații sau de verificare, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor acestora este compromisă și subminată de lipsa de transparență și de posibilitățile reduse sau lipsa oricărei posibilități de asigurare a trasabilității produselor pescărești, așa cum s-a arătat în secțiunea 3.1.

| (43) | În contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Insulele Solomon a sarcinilor lor legate de obligațiile care le revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului și de stat costier, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Insulele Solomon cooperează cu alte state de pavilion pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(43)

În contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Insulele Solomon a sarcinilor lor legate de obligațiile care le revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului și de stat costier, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Insulele Solomon cooperează cu alte state de pavilion pentru combaterea pescuitului INN.

| (44) | În acest scop, cu ocazia vizitei Comisiei din februarie 2014, s-a stabilit că a existat o lipsă de voință din partea Insulelor Solomon de a coopera cu statele de pavilion ale navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon în cadrul a diferite acorduri de pescuit, deoarece această țară nu furnizează în mod sistematic statelor de pavilion informații referitoare la datele navelor. Acest lucru este un indiciu clar că Insulele Solomon nu își îndeplinesc obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional [în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) din UNFSA] de a garanta conservarea și gestionarea eficace a stocurilor de pești anadromi din apele lor și de a asigura combaterea eficace și eficientă a pescuitului INN. Această lipsă de cooperare contravine, de asemenea, punctului 40 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion (8), conform căruia statele de pavilion și statele costiere ar trebui să încheie acorduri de pescuit numai atunci când ambele părți consideră că astfel de activități nu vor submina durabilitatea resurselor biologice marine aflate sub jurisdicția statului costier. |
| --- | --- |

(44)

În acest scop, cu ocazia vizitei Comisiei din februarie 2014, s-a stabilit că a existat o lipsă de voință din partea Insulelor Solomon de a coopera cu statele de pavilion ale navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon în cadrul a diferite acorduri de pescuit, deoarece această țară nu furnizează în mod sistematic statelor de pavilion informații referitoare la datele navelor. Acest lucru este un indiciu clar că Insulele Solomon nu își îndeplinesc obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional [în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) din UNFSA] de a garanta conservarea și gestionarea eficace a stocurilor de pești anadromi din apele lor și de a asigura combaterea eficace și eficientă a pescuitului INN. Această lipsă de cooperare contravine, de asemenea, punctului 40 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion (8), conform căruia statele de pavilion și statele costiere ar trebui să încheie acorduri de pescuit numai atunci când ambele părți consideră că astfel de activități nu vor submina durabilitatea resurselor biologice marine aflate sub jurisdicția statului costier.

| (45) | În ciuda numărului mare de transbordări ale navelor aflate sub pavilion străin care au loc în Insulele Solomon, această țară nu a stabilit o colaborare cu statele de pavilion ale acestor nave. Prin urmare, Insulele Solomon nu ar fi în măsură să își îndeplinească sarcinile care le revin în calitate de stat al portului în temeiul punctelor 52-64 din IPOA INN. În special, Insulele Solomon nu își respectă obligațiile care le revin în calitate de stat al portului față de navele aflate sub pavilion străin care utilizează porturile lor, deoarece nu cooperează cu statele de pavilion în ceea ce privește chestiuni de bază, cum ar fi schimbul de informații referitoare la debarcări, transbordări și refuzuri ale permisiunii de a utiliza un port. Deși autoritățile Insulelor Solomon au declarat, în comunicarea lor din 6 mai 2014, că vor scrie statelor de pavilion vizate pentru a consolida colaborarea în ceea ce privește completarea datelor referitoare la transbordare care trebuie indicate pe certificatele de captură pentru exporturi către Uniune, până în prezent nu au fost încheiate înțelegeri concrete cu țări terțe cu privire la schimbul de informații și date legate de transbordări. |
| --- | --- |

(45)

În ciuda numărului mare de transbordări ale navelor aflate sub pavilion străin care au loc în Insulele Solomon, această țară nu a stabilit o colaborare cu statele de pavilion ale acestor nave. Prin urmare, Insulele Solomon nu ar fi în măsură să își îndeplinească sarcinile care le revin în calitate de stat al portului în temeiul punctelor 52-64 din IPOA INN. În special, Insulele Solomon nu își respectă obligațiile care le revin în calitate de stat al portului față de navele aflate sub pavilion străin care utilizează porturile lor, deoarece nu cooperează cu statele de pavilion în ceea ce privește chestiuni de bază, cum ar fi schimbul de informații referitoare la debarcări, transbordări și refuzuri ale permisiunii de a utiliza un port. Deși autoritățile Insulelor Solomon au declarat, în comunicarea lor din 6 mai 2014, că vor scrie statelor de pavilion vizate pentru a consolida colaborarea în ceea ce privește completarea datelor referitoare la transbordare care trebuie indicate pe certificatele de captură pentru exporturi către Uniune, până în prezent nu au fost încheiate înțelegeri concrete cu țări terțe cu privire la schimbul de informații și date legate de transbordări.

| (46) | În ceea ce privește colaborarea cu statele membre ale Uniunii în domeniul controlului certificatelor captură validate de Insulele Solomon, țara a primit solicitări de verificare din partea a trei state membre ale Uniunii. Solicitările au fost tratate de autoritățile competente și au primit răspuns în timp util. Cu toate acestea, de obicei, răspunsurile doar au confirmat autenticitatea certificatului de captură, fără nicio altă explicație. La fața locului, nu a fost disponibilă nicio documentație cu privire la astfel de solicitări de verificare. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește colaborarea cu statele membre ale Uniunii în domeniul controlului certificatelor captură validate de Insulele Solomon, țara a primit solicitări de verificare din partea a trei state membre ale Uniunii. Solicitările au fost tratate de autoritățile competente și au primit răspuns în timp util. Cu toate acestea, de obicei, răspunsurile doar au confirmat autenticitatea certificatului de captură, fără nicio altă explicație. La fața locului, nu a fost disponibilă nicio documentație cu privire la astfel de solicitări de verificare.

| (47) | Comisia a analizat dacă Insulele Solomon au luat măsuri eficace de asigurare a respectării legii cu privire la operatorii responsabili pentru pescuit INN și dacă s-au aplicat sancțiuni suficient de severe pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(47)

Comisia a analizat dacă Insulele Solomon au luat măsuri eficace de asigurare a respectării legii cu privire la operatorii responsabili pentru pescuit INN și dacă s-au aplicat sancțiuni suficient de severe pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din pescuitul INN.

| (48) | În ceea ce privește conformitatea și asigurarea respectării legii, în urma vizitei Comisiei s-a constatat că Insulele Solomon nu au o legislație specifică pentru a aborda problemele legate de activitățile de pescuit INN. O astfel de omisiune arată că Insulele Solomon nu asigură controlul statului de pavilion asupra navelor de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 94 din UNCLOS. În plus, performanța Insulelor Solomon cu privire la conformitate și asigurarea respectării legii nu este în concordanță cu punctul 21 din IPOA INN, conform căruia statele ar trebui să se asigure că sancțiunile pentru navele aflate sub jurisdicția lor care desfășoară activități de pescuit INN sunt suficient de severe pentru a preveni, a descuraja și a elimina în mod eficace pescuitul INN și pentru a-i priva pe contravenienți de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește conformitatea și asigurarea respectării legii, în urma vizitei Comisiei s-a constatat că Insulele Solomon nu au o legislație specifică pentru a aborda problemele legate de activitățile de pescuit INN. O astfel de omisiune arată că Insulele Solomon nu asigură controlul statului de pavilion asupra navelor de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 94 din UNCLOS. În plus, performanța Insulelor Solomon cu privire la conformitate și asigurarea respectării legii nu este în concordanță cu punctul 21 din IPOA INN, conform căruia statele ar trebui să se asigure că sancțiunile pentru navele aflate sub jurisdicția lor care desfășoară activități de pescuit INN sunt suficient de severe pentru a preveni, a descuraja și a elimina în mod eficace pescuitul INN și pentru a-i priva pe contravenienți de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale.

| (49) | Într-adevăr, într-un raport de audit publicat în 2012, auditorul general al Insulelor Solomon (9) a remarcat că legea în vigoare privind pescuitul nu mai este de actualitate și că nu acoperă obligațiile care îi revin țării în temeiul acordurilor internaționale, regionale și subregionale. Această constatare a fost susținută de autoritățile cu care Comisia s-a întâlnit în cursul vizitei sale din februarie 2014. Un nou proiect al unei legi privind pescuitul a fost prezentat înaintea vizitei. Cu toate acestea, sancțiunile prevăzute în acest proiect nu sunt suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC (10). În special, regimul de sancțiuni se bazează pe un sistem de unități de penalizare al cărui temei juridic nu a fost încă stabilit. Insulele Solomon au recunoscut perimarea sistemului, care nu a fost aplicat, și au explicat că se află în proces de revizuire a acestuia. Un proiect actualizat al legii privind pescuitul a fost prezentat la 6 octombrie 2014. Cu toate acestea, situația rămâne în continuare problematică, deoarece încălcările grave, punctele de penalizare, încălcările repetate și nivelul penalităților nu au fost definite în mod clar și din cauza consecințelor juridice neclare ale acestora. |
| --- | --- |

(49)

Într-adevăr, într-un raport de audit publicat în 2012, auditorul general al Insulelor Solomon (9) a remarcat că legea în vigoare privind pescuitul nu mai este de actualitate și că nu acoperă obligațiile care îi revin țării în temeiul acordurilor internaționale, regionale și subregionale. Această constatare a fost susținută de autoritățile cu care Comisia s-a întâlnit în cursul vizitei sale din februarie 2014. Un nou proiect al unei legi privind pescuitul a fost prezentat înaintea vizitei. Cu toate acestea, sancțiunile prevăzute în acest proiect nu sunt suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC (10). În special, regimul de sancțiuni se bazează pe un sistem de unități de penalizare al cărui temei juridic nu a fost încă stabilit. Insulele Solomon au recunoscut perimarea sistemului, care nu a fost aplicat, și au explicat că se află în proces de revizuire a acestuia. Un proiect actualizat al legii privind pescuitul a fost prezentat la 6 octombrie 2014. Cu toate acestea, situația rămâne în continuare problematică, deoarece încălcările grave, punctele de penalizare, încălcările repetate și nivelul penalităților nu au fost definite în mod clar și din cauza consecințelor juridice neclare ale acestora.

| (50) | În ceea ce privește capacitatea existentă a Insulelor Solomon, trebuie menționat faptul că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (11), Insulele Solomon sunt considerate ca fiind o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană (pe locul 143 din 186 de țări în anul 2013). Acest lucru este confirmat, de asemenea, de anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (12), în care Insulele Solomon sunt incluse în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate. Potrivit listei beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) elaborate de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Insulele Solomon sunt considerate, la 1 ianuarie 2013, pentru raportarea pe 2012 (13), ca făcând parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate. În acest sens, constrângerile legate de capacitatea financiară și administrativă a autorităților competente pot fi considerate ca un factor care subminează capacitatea Insulelor Solomon de a-și îndeplini sarcinile în materie de cooperare și de asigurare a respectării legii. Cu toate acestea, este necesar să se reamintească faptul că deficiențele în cooperare și asigurarea respectării legii sunt legate de lipsa unui cadru juridic adecvat care să permită acțiuni adecvate de monitorizare și nu atât de capacitatea existentă a Insulelor Solomon de a-și respecta obligațiile internaționale. În acest sens, Comisia observă că, pe baza informațiilor obținute în cursul vizitei sale din februarie 2014, nu se poate considera că Insulele Solomon nu dispun de resurse financiare, ci mai degrabă că nu dispun de mediul juridic și administrativ necesar pentru a asigura îndeplinirea eficientă și eficace a sarcinilor lor în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat comercial. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește capacitatea existentă a Insulelor Solomon, trebuie menționat faptul că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (11), Insulele Solomon sunt considerate ca fiind o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană (pe locul 143 din 186 de țări în anul 2013). Acest lucru este confirmat, de asemenea, de anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (12), în care Insulele Solomon sunt incluse în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate. Potrivit listei beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) elaborate de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Insulele Solomon sunt considerate, la 1 ianuarie 2013, pentru raportarea pe 2012 (13), ca făcând parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate. În acest sens, constrângerile legate de capacitatea financiară și administrativă a autorităților competente pot fi considerate ca un factor care subminează capacitatea Insulelor Solomon de a-și îndeplini sarcinile în materie de cooperare și de asigurare a respectării legii. Cu toate acestea, este necesar să se reamintească faptul că deficiențele în cooperare și asigurarea respectării legii sunt legate de lipsa unui cadru juridic adecvat care să permită acțiuni adecvate de monitorizare și nu atât de capacitatea existentă a Insulelor Solomon de a-și respecta obligațiile internaționale. În acest sens, Comisia observă că, pe baza informațiilor obținute în cursul vizitei sale din februarie 2014, nu se poate considera că Insulele Solomon nu dispun de resurse financiare, ci mai degrabă că nu dispun de mediul juridic și administrativ necesar pentru a asigura îndeplinirea eficientă și eficace a sarcinilor lor în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat comercial.

| (51) | În afară de aceasta, trebuie subliniat faptul că, în conformitate cu recomandările de la punctele 85 și 86 din IPOA INN privind cerințele speciale pentru țările în curs de dezvoltare, Uniunea a sprijinit Insulele Solomon în aplicarea Regulamentului INN printr-un program de asistență tehnică specifică finanțat de către Comisie (14). |
| --- | --- |

(51)

În afară de aceasta, trebuie subliniat faptul că, în conformitate cu recomandările de la punctele 85 și 86 din IPOA INN privind cerințele speciale pentru țările în curs de dezvoltare, Uniunea a sprijinit Insulele Solomon în aplicarea Regulamentului INN printr-un program de asistență tehnică specifică finanțat de către Comisie (14).

| (52) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional în calitate de stat costier și de stat comercial, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(52)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional în calitate de stat costier și de stat comercial, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

3.3.   Neaplicarea normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (53) | Insulele Solomon au ratificat UNCLOS și UNFSA. Insulele Solomon sunt parte contractantă la WCPFC. Insulele Solomon sunt parte la Convenția FFA și la PNA privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun. |
| --- | --- |

(53)

Insulele Solomon au ratificat UNCLOS și UNFSA. Insulele Solomon sunt parte contractantă la WCPFC. Insulele Solomon sunt parte la Convenția FFA și la PNA privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun.

| (54) | Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Insulelor Solomon de parte contractantă la WCPFC. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Insulelor Solomon de parte contractantă la WCPFC.

| (55) | De asemenea, Comisia a analizat orice informație considerată relevantă cu privire la acordul Insulelor Solomon de a aplica măsurile de conservare și de gestionare adoptate de WCPFC. |
| --- | --- |

(55)

De asemenea, Comisia a analizat orice informație considerată relevantă cu privire la acordul Insulelor Solomon de a aplica măsurile de conservare și de gestionare adoptate de WCPFC.

| (56) | Pe baza informațiilor furnizate de către Insulele Solomon cu privire la situația activităților de pescuit ton în apele lor, în 2012 capturile din stocurile de ton obținute în ZEE a Insulelor Solomon au reprezentat 3,5 % din captura din Oceanul Pacific de Vest și Central (15). Aceasta reprezintă o scădere cu 50 % față de anii 2010 și 2011. |
| --- | --- |

(56)

Pe baza informațiilor furnizate de către Insulele Solomon cu privire la situația activităților de pescuit ton în apele lor, în 2012 capturile din stocurile de ton obținute în ZEE a Insulelor Solomon au reprezentat 3,5 % din captura din Oceanul Pacific de Vest și Central (15). Aceasta reprezintă o scădere cu 50 % față de anii 2010 și 2011.

| (57) | Pe baza cifrelor prezentate la considerentul 56, se pare că Insulele Solomon gestionează resurse globale importante de ton și, astfel, au responsabilitatea, în calitate de stat costier, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestei resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul costier, care ar trebui să promoveze obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă și să asigure respectarea de către resortisanții altor state care desfășoară activități de pescuit în zona sa economică exclusivă a măsurilor de conservare și de gestionare, precum și să coopereze cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit. |
| --- | --- |

(57)

Pe baza cifrelor prezentate la considerentul 56, se pare că Insulele Solomon gestionează resurse globale importante de ton și, astfel, au responsabilitatea, în calitate de stat costier, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestei resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul costier, care ar trebui să promoveze obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă și să asigure respectarea de către resortisanții altor state care desfășoară activități de pescuit în zona sa economică exclusivă a măsurilor de conservare și de gestionare, precum și să coopereze cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit.

| (58) | În acest sens, se remarcă faptul că prin cadrul juridic al Insulelor Solomon nu se asigură gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția lor, ceea ce presupune o încălcare a obligațiilor și recomandărilor menționate. În plus, cadrul juridic nu conține dispoziții clare și transparente care să stabilească măsuri de conservare și de gestionare aplicabile pentru toate tipurile de ape aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon sau în cazul în care acestea pot fi găsite, nu există proceduri clare și transparente de stabilire a modului în care ar trebui asigurată punerea în aplicare a acestora. Aceste aspecte sunt analizate mai detaliat la considerentele 59-75. |
| --- | --- |

(58)

În acest sens, se remarcă faptul că prin cadrul juridic al Insulelor Solomon nu se asigură gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția lor, ceea ce presupune o încălcare a obligațiilor și recomandărilor menționate. În plus, cadrul juridic nu conține dispoziții clare și transparente care să stabilească măsuri de conservare și de gestionare aplicabile pentru toate tipurile de ape aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon sau în cazul în care acestea pot fi găsite, nu există proceduri clare și transparente de stabilire a modului în care ar trebui asigurată punerea în aplicare a acestora. Aceste aspecte sunt analizate mai detaliat la considerentele 59-75.

| (59) | O dovadă clară a caracterului inadecvat al cadrului juridic al Insulelor Solomon este reprezentată de modul în care acestea gestionează resursele de ton. Insulele Solomon au explicat că actualul „Plan național al Insulelor Solomon de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton” nu a fost pus în aplicare decât parțial și că, în consecință, urmează să fie înlocuit printr-un nou plan. |
| --- | --- |

(59)

O dovadă clară a caracterului inadecvat al cadrului juridic al Insulelor Solomon este reprezentată de modul în care acestea gestionează resursele de ton. Insulele Solomon au explicat că actualul „Plan național al Insulelor Solomon de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton” nu a fost pus în aplicare decât parțial și că, în consecință, urmează să fie înlocuit printr-un nou plan.

| (60) | Noul proiect de plan de gestionare a capturilor de ton prezentat Comisiei în noiembrie 2013 furnizează cadrul juridic pentru gestionarea resurselor de ton și se aplică tuturor apelor Insulelor Solomon de la trei mile marine față de coastă, incluzând apele arhipelagice. Cu toate acestea, acesta este un document în care se stabilesc doar principii generale. În cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, Insulele Solomon au fost de acord să revizuiască proiectul, pentru a reflecta situația reală în ceea ce privește operațiunile, activitățile și industria lor de pescuit. Insulele Solomon au declarat că noul plan va include măsurile subregionale de conservare și de gestionare, regimurile și condițiile de acordare a licențelor, limitele TAC, managementul zonal pentru apele arhipelagice și ZEE, punctele de referință și normele de control al capturilor. |
| --- | --- |

(60)

Noul proiect de plan de gestionare a capturilor de ton prezentat Comisiei în noiembrie 2013 furnizează cadrul juridic pentru gestionarea resurselor de ton și se aplică tuturor apelor Insulelor Solomon de la trei mile marine față de coastă, incluzând apele arhipelagice. Cu toate acestea, acesta este un document în care se stabilesc doar principii generale. În cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, Insulele Solomon au fost de acord să revizuiască proiectul, pentru a reflecta situația reală în ceea ce privește operațiunile, activitățile și industria lor de pescuit. Insulele Solomon au declarat că noul plan va include măsurile subregionale de conservare și de gestionare, regimurile și condițiile de acordare a licențelor, limitele TAC, managementul zonal pentru apele arhipelagice și ZEE, punctele de referință și normele de control al capturilor.

| (61) | În orice caz, este clar că planul existent este depășit și, prin urmare, încalcă obligațiile prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), articolul 62 alineatul (1) și articolul 64 din UNCLOS în ceea ce privește utilizarea optimă a resurselor prin măsuri adecvate de conservare și de gestionare. |
| --- | --- |

(61)

În orice caz, este clar că planul existent este depășit și, prin urmare, încalcă obligațiile prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), articolul 62 alineatul (1) și articolul 64 din UNCLOS în ceea ce privește utilizarea optimă a resurselor prin măsuri adecvate de conservare și de gestionare.

| (62) | Un alt aspect al deficienței de reglementare este absența unor măsuri clare de conservare și de gestionare adoptate de Insulele Solomon, pe baza celor mai bune avize științifice și în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul UNCLOS, UNFSA și WCPFC, în ceea ce privește toate apele care se află sub jurisdicția lor națională, inclusiv apele lor arhipelagice. Într-adevăr, în februarie 2014 s-a constatat că normele de conservare și de gestionare sunt lipsite de transparență și claritate (astfel cum se explică la considerentele 63-68) și nu par a fi nici compatibile, nici bazate pe cele mai bune avize științifice (astfel cum se explică la considerentele 69-75). |
| --- | --- |

(62)

Un alt aspect al deficienței de reglementare este absența unor măsuri clare de conservare și de gestionare adoptate de Insulele Solomon, pe baza celor mai bune avize științifice și în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul UNCLOS, UNFSA și WCPFC, în ceea ce privește toate apele care se află sub jurisdicția lor națională, inclusiv apele lor arhipelagice. Într-adevăr, în februarie 2014 s-a constatat că normele de conservare și de gestionare sunt lipsite de transparență și claritate (astfel cum se explică la considerentele 63-68) și nu par a fi nici compatibile, nici bazate pe cele mai bune avize științifice (astfel cum se explică la considerentele 69-75).

| (63) | Apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon. |
| --- | --- |

(63)

Apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția Insulelor Solomon.

| (64) | Cu toate acestea, Insulele Solomon au informat Comisia că din punctul lor de vedere apele aflate sub jurisdicția lor (marea teritorială, apele arhipelagice, ZEE) nu sunt reglementate prin Convenția WCPFC, deși WCPFC a delegat punerea în aplicare a măsurilor sale de conservare și de gestionare părților sale contractante. De asemenea, în timp ce PNA limitează efortul de pescuit printr-o alocare a zilelor de pescuit pentru nave [schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS)] aplicabilă în toate zonele ZEE ale părților semnatare ale acordului, această limitare nu se aplică în apele teritoriale și arhipelagice ale Insulelor Solomon. |
| --- | --- |

(64)

Cu toate acestea, Insulele Solomon au informat Comisia că din punctul lor de vedere apele aflate sub jurisdicția lor (marea teritorială, apele arhipelagice, ZEE) nu sunt reglementate prin Convenția WCPFC, deși WCPFC a delegat punerea în aplicare a măsurilor sale de conservare și de gestionare părților sale contractante. De asemenea, în timp ce PNA limitează efortul de pescuit printr-o alocare a zilelor de pescuit pentru nave [schema de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (VDS)] aplicabilă în toate zonele ZEE ale părților semnatare ale acordului, această limitare nu se aplică în apele teritoriale și arhipelagice ale Insulelor Solomon.

| (65) | În temeiul articolelor 61-64 din UNCLOS, al articolelor 5, 7, 8, 9 și 10 din UNFSA și al obiectivului general și al normelor relevante din Convenția WCPFC (în special articolele 2, 5, 7 și 8), există o obligație clară a unui stat costier să adopte măsuri compatibile cu cele aplicabile în regiune și în marea liberă, pentru a asigura durabilitatea pe termen lung a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori și pentru a promova obiectivul utilizării optime a acestora. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.1, 7.2, 7.3 și 8.1, recomandă, de asemenea, cele mai bune practici pentru îndeplinirea acestor obligații. |
| --- | --- |

(65)

În temeiul articolelor 61-64 din UNCLOS, al articolelor 5, 7, 8, 9 și 10 din UNFSA și al obiectivului general și al normelor relevante din Convenția WCPFC (în special articolele 2, 5, 7 și 8), există o obligație clară a unui stat costier să adopte măsuri compatibile cu cele aplicabile în regiune și în marea liberă, pentru a asigura durabilitatea pe termen lung a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori și pentru a promova obiectivul utilizării optime a acestora. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.1, 7.2, 7.3 și 8.1, recomandă, de asemenea, cele mai bune practici pentru îndeplinirea acestor obligații.

| (66) | În licența de pescuit sunt stabilite condiții specifice pentru navele de pescuit care operează în apele Insulelor Solomon, și anume perioada de pescuit, speciile de pești vizate, zonele de pescuit și alte condiții. Navele care arborează pavilionul Insulelor Solomon au acces la apele arhipelagice, în timp ce flota aflată sub incidența unor acorduri de navlosire și flota care face obiectul acordurilor bilaterale/multilaterale are acces la efortul navelor cu plasă-pungă din ZEE a Insulelor Solomon, așa cum este reglementat și limitat la nivel regional în cadrul VDS. Pentru navele cu paragate sau navele care operează în apele arhipelagice, măsurile de conservare și de gestionare ar fi stabilite în licența de pescuit. Pentru navele cu platformă și paragate, măsurile de conservare și de gestionare ar fi stabilite în licența de pescuit. |
| --- | --- |

(66)

În licența de pescuit sunt stabilite condiții specifice pentru navele de pescuit care operează în apele Insulelor Solomon, și anume perioada de pescuit, speciile de pești vizate, zonele de pescuit și alte condiții. Navele care arborează pavilionul Insulelor Solomon au acces la apele arhipelagice, în timp ce flota aflată sub incidența unor acorduri de navlosire și flota care face obiectul acordurilor bilaterale/multilaterale are acces la efortul navelor cu plasă-pungă din ZEE a Insulelor Solomon, așa cum este reglementat și limitat la nivel regional în cadrul VDS. Pentru navele cu paragate sau navele care operează în apele arhipelagice, măsurile de conservare și de gestionare ar fi stabilite în licența de pescuit. Pentru navele cu platformă și paragate, măsurile de conservare și de gestionare ar fi stabilite în licența de pescuit.

| (67) | Lipsa de claritate și de transparență a normelor aplicabile de conservare și de gestionare și a utilizării efective a efortului de pescuit în cadrul VDS, precum și numeroasele reglementări existente în ceea ce privește accesul la pescuit descrise la considerentul 66, compromit și subminează posibilitatea unei puneri în aplicare eficace a conservării și gestionării eficiente a resurselor piscicole din Insulele Solomon. |
| --- | --- |

(67)

Lipsa de claritate și de transparență a normelor aplicabile de conservare și de gestionare și a utilizării efective a efortului de pescuit în cadrul VDS, precum și numeroasele reglementări existente în ceea ce privește accesul la pescuit descrise la considerentul 66, compromit și subminează posibilitatea unei puneri în aplicare eficace a conservării și gestionării eficiente a resurselor piscicole din Insulele Solomon.

| (68) | În concluzie, nu există norme clare, transparente și compatibile cu privire la conservare și gestionare pentru apele arhipelagice ale Insulelor Solomon, ceea ce încalcă obligațiile prevăzute la considerentul 65. |
| --- | --- |

(68)

În concluzie, nu există norme clare, transparente și compatibile cu privire la conservare și gestionare pentru apele arhipelagice ale Insulelor Solomon, ceea ce încalcă obligațiile prevăzute la considerentul 65.

| (69) | În temeiul articolului 61 din UNCLOS, al articolelor 5 și 6 din UNFSA și al articolelor 5 și 6 din Convenția WCPFC, statele costiere trebuie să determine captura admisibilă de resurse biologice în zona lor economică exclusivă pe baza celor mai bune date științifice aflate la dispoziția lor și pe baza unei abordări de tip preventiv; statele costiere trebuie, de asemenea, să se asigure, prin măsuri adecvate de conservare și de gestionare, că resursele biologice și stocurile din ZEE și din alte ape aflate sub jurisdicția lor nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.3, 7.4 și 7.5, recomandă cele mai bune practici pentru respectarea acestor obligații. |
| --- | --- |

(69)

În temeiul articolului 61 din UNCLOS, al articolelor 5 și 6 din UNFSA și al articolelor 5 și 6 din Convenția WCPFC, statele costiere trebuie să determine captura admisibilă de resurse biologice în zona lor economică exclusivă pe baza celor mai bune date științifice aflate la dispoziția lor și pe baza unei abordări de tip preventiv; statele costiere trebuie, de asemenea, să se asigure, prin măsuri adecvate de conservare și de gestionare, că resursele biologice și stocurile din ZEE și din alte ape aflate sub jurisdicția lor nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.3, 7.4 și 7.5, recomandă cele mai bune practici pentru respectarea acestor obligații.

| (70) | Întrucât Insulele Solomon consideră că normele WCPFC nu se aplică apelor aflate sub jurisdicția lor, nu este pe deplin clar ce date sunt colectate și raportate către WCPFC; acestea pot să nu includă evaluările tuturor apelor de pescuit ale Insulelor Solomon. Rapoartele Comitetului științific al WCPFC ridică în mod regulat problema deficiențelor de date. De exemplu, în raportul din cadrul celei de a șaptea sesiuni a sa din 2011, Comitetul științific al WCPFC a remarcat la punctul 89 unele neconcordanțe între flote în ceea ce privește raportarea capturilor de ton dungat, ton cu aripioare galbene și ton obez în jurnalele de pescuit ale navelor cu plasă-pungă și, având în vedere importanța, în scopuri științifice, a datelor exacte privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă, a recomandat ca această problemă să fie înaintată Comitetului tehnic și pentru controlul conformității (16). La punctul 37, comitetul a subliniat incertitudinea în ceea ce privește compoziția speciilor capturate de navele cu plasă-pungă și a solicitat părților contractante să continue îmbunătățirea estimărilor cu privire la datele privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă. În cadrul celei de a opta sesiuni a sa, Comitetul științific al WCPFC a ridicat din nou probleme referitoare la deficiențele și neconcordanțele datelor (17) în ceea ce privește capturile și compoziția capturilor, a făcut observații în legătură cu obligațiile de raportare din cadrul acordurilor de navlosire și a formulat recomandări de gestionare în scopul îmbunătățirii (18). Acesta a abordat, de asemenea, lipsa transmiterii de date sau transmiterea unor date nefiabile de către unele părți contractante, dintre care unele operează în apele aflate sub jurisdicția națională a Insulelor Solomon. |
| --- | --- |

(70)

Întrucât Insulele Solomon consideră că normele WCPFC nu se aplică apelor aflate sub jurisdicția lor, nu este pe deplin clar ce date sunt colectate și raportate către WCPFC; acestea pot să nu includă evaluările tuturor apelor de pescuit ale Insulelor Solomon. Rapoartele Comitetului științific al WCPFC ridică în mod regulat problema deficiențelor de date. De exemplu, în raportul din cadrul celei de a șaptea sesiuni a sa din 2011, Comitetul științific al WCPFC a remarcat la punctul 89 unele neconcordanțe între flote în ceea ce privește raportarea capturilor de ton dungat, ton cu aripioare galbene și ton obez în jurnalele de pescuit ale navelor cu plasă-pungă și, având în vedere importanța, în scopuri științifice, a datelor exacte privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă, a recomandat ca această problemă să fie înaintată Comitetului tehnic și pentru controlul conformității (16). La punctul 37, comitetul a subliniat incertitudinea în ceea ce privește compoziția speciilor capturate de navele cu plasă-pungă și a solicitat părților contractante să continue îmbunătățirea estimărilor cu privire la datele privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă. În cadrul celei de a opta sesiuni a sa, Comitetul științific al WCPFC a ridicat din nou probleme referitoare la deficiențele și neconcordanțele datelor (17) în ceea ce privește capturile și compoziția capturilor, a făcut observații în legătură cu obligațiile de raportare din cadrul acordurilor de navlosire și a formulat recomandări de gestionare în scopul îmbunătățirii (18). Acesta a abordat, de asemenea, lipsa transmiterii de date sau transmiterea unor date nefiabile de către unele părți contractante, dintre care unele operează în apele aflate sub jurisdicția națională a Insulelor Solomon.

| (71) | De asemenea, rapoartele precizează că o observare cu acoperire de 100 %, astfel cum a fost prevăzută de WCPFC, nu a fost încă îndeplinită, și că Insulele Solomon nu o respectă încă, conform raportului anual înaintat Comitetului științific în 2012 (19). |
| --- | --- |

(71)

De asemenea, rapoartele precizează că o observare cu acoperire de 100 %, astfel cum a fost prevăzută de WCPFC, nu a fost încă îndeplinită, și că Insulele Solomon nu o respectă încă, conform raportului anual înaintat Comitetului științific în 2012 (19).

| (72) | Comitetul științific al WCPFC a atras atenția în cadrul celei de a șaptea reuniuni a sa asupra faptului că, în cazul în care practicile recente de pescuit pentru tonul dungat continuă, nivelurile ratelor de captură ar trebui să scadă și capturile ar trebui să se diminueze, deoarece stocurile de pește sunt exploatate până la nivelul producției maxime durabile. Prin urmare, creșterea efortului de pescuit ar trebui monitorizată (20). |
| --- | --- |

(72)

Comitetul științific al WCPFC a atras atenția în cadrul celei de a șaptea reuniuni a sa asupra faptului că, în cazul în care practicile recente de pescuit pentru tonul dungat continuă, nivelurile ratelor de captură ar trebui să scadă și capturile ar trebui să se diminueze, deoarece stocurile de pește sunt exploatate până la nivelul producției maxime durabile. Prin urmare, creșterea efortului de pescuit ar trebui monitorizată (20).

| (73) | Insulele Solomon nu aplică niciuna dintre măsurile WCPFC de conservare și de gestionare în apele lor arhipelagice și nu au în vigoare decât măsuri compatibile în mod limitat. Având în vedere caracterul anadrom și de mare migrator al resurselor de ton și importanța stocurilor de ton și a activităților de pescuit în apele arhipelagice ale Insulelor Solomon, care reprezintă o zonă geografică importantă de depunere a icrelor pentru speciile de ton, această situație pune în pericol orice efort de conservare cu privire la stocul de ton în ansamblu în regiunea Pacificului. Prin urmare, Insulele Solomon nu asigură aplicarea măsurilor de conservare și de gestionare în toate apele aflate sub jurisdicția lor într-un mod compatibil cu cerințele WCPFC și în conformitate cu obligația de a se asigura că speciile aflate sub jurisdicția statului costier nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. |
| --- | --- |

(73)

Insulele Solomon nu aplică niciuna dintre măsurile WCPFC de conservare și de gestionare în apele lor arhipelagice și nu au în vigoare decât măsuri compatibile în mod limitat. Având în vedere caracterul anadrom și de mare migrator al resurselor de ton și importanța stocurilor de ton și a activităților de pescuit în apele arhipelagice ale Insulelor Solomon, care reprezintă o zonă geografică importantă de depunere a icrelor pentru speciile de ton, această situație pune în pericol orice efort de conservare cu privire la stocul de ton în ansamblu în regiunea Pacificului. Prin urmare, Insulele Solomon nu asigură aplicarea măsurilor de conservare și de gestionare în toate apele aflate sub jurisdicția lor într-un mod compatibil cu cerințele WCPFC și în conformitate cu obligația de a se asigura că speciile aflate sub jurisdicția statului costier nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă.

| (74) | Comisia a evaluat, de asemenea, orice acțiune sau omisiune a Insulelor Solomon, care este posibil să fi diminuat eficacitatea legislației, a reglementărilor sau a măsurilor internaționale de conservare și de gestionare aplicabile. |
| --- | --- |

(74)

Comisia a evaluat, de asemenea, orice acțiune sau omisiune a Insulelor Solomon, care este posibil să fi diminuat eficacitatea legislației, a reglementărilor sau a măsurilor internaționale de conservare și de gestionare aplicabile.

| (75) | În această privință, nici planul în vigoare de gestionare a capturilor de ton și nici proiectul de „Plan al Insulelor Solomon de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton” nu stabilesc obiective clare pentru a limita numărul de licențe și captura totală admisibilă. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa unor măsuri de conservare și de gestionare subminează respectarea de către Insulele Solomon a obligațiilor internaționale care le revin. Întrucât tonul este o specie anadromă și de mare migrator, măsurile de conservare și de gestionare trebuie să fie coerente și compatibile în întreaga zonă de migrație pentru a fi eficace și durabile, acesta reprezentând, de asemenea, obiectivul general al Convenției WCPFC. |
| --- | --- |

(75)

În această privință, nici planul în vigoare de gestionare a capturilor de ton și nici proiectul de „Plan al Insulelor Solomon de gestionare și dezvoltare a capturilor de ton” nu stabilesc obiective clare pentru a limita numărul de licențe și captura totală admisibilă. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa unor măsuri de conservare și de gestionare subminează respectarea de către Insulele Solomon a obligațiilor internaționale care le revin. Întrucât tonul este o specie anadromă și de mare migrator, măsurile de conservare și de gestionare trebuie să fie coerente și compatibile în întreaga zonă de migrație pentru a fi eficace și durabile, acesta reprezentând, de asemenea, obiectivul general al Convenției WCPFC.

| (76) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale. |
| --- | --- |

(76)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Insulele Solomon, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, se poate stabili că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în baza dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale.

3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (77) | Ținând seama de clasificarea Insulelor Solomon ca o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană și ca o țară care face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (după cum s-ar arătat la considerentul 50), Comisia a analizat dacă informațiile colectate ar putea fi legate de constrângerile specifice ale Insulelor Solomon ca țară în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(77)

Ținând seama de clasificarea Insulelor Solomon ca o țară cu un grad scăzut de dezvoltare umană și ca o țară care face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (după cum s-ar arătat la considerentul 50), Comisia a analizat dacă informațiile colectate ar putea fi legate de constrângerile specifice ale Insulelor Solomon ca țară în curs de dezvoltare.

| (78) | Ar trebui remarcat faptul că notificarea Insulelor Solomon ca stat de pavilion a fost acceptată de către Comisie în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN începând cu 1 ianuarie 2010. După cum este stipulat la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, Insulele Solomon au confirmat că dispun de mecanisme naționale pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, reglementărilor și măsurilor de conservare și de gestionare care trebuie respectate de către navele lor de pescuit. |
| --- | --- |

(78)

Ar trebui remarcat faptul că notificarea Insulelor Solomon ca stat de pavilion a fost acceptată de către Comisie în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul INN începând cu 1 ianuarie 2010. După cum este stipulat la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, Insulele Solomon au confirmat că dispun de mecanisme naționale pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, reglementărilor și măsurilor de conservare și de gestionare care trebuie respectate de către navele lor de pescuit.

| (79) | Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice cu care se confruntă Insulele Solomon din cauza nivelului lor de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național referitoare la instrumentele internaționale de combatere, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, aceste constrângeri nu pot justifica faptul că Insulele Solomon nu au stabilit un sistem de sancțiuni pentru încălcările măsurilor de gestionare și de conservare internaționale. |
| --- | --- |

(79)

Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice cu care se confruntă Insulele Solomon din cauza nivelului lor de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național referitoare la instrumentele internaționale de combatere, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, aceste constrângeri nu pot justifica faptul că Insulele Solomon nu au stabilit un sistem de sancțiuni pentru încălcările măsurilor de gestionare și de conservare internaționale.

| (80) | De asemenea, trebuie avut în vedere faptul că Uniunea a finanțat deja acțiuni de asistență tehnică specifică în Insulele Solomon în ceea ce privește combaterea pescuitului INN (21) și că, în prezent, furnizează în continuare asistență tehnică acestei țări printr-un program specific de consolidare a capacităților. |
| --- | --- |

(80)

De asemenea, trebuie avut în vedere faptul că Uniunea a finanțat deja acțiuni de asistență tehnică specifică în Insulele Solomon în ceea ce privește combaterea pescuitului INN (21) și că, în prezent, furnizează în continuare asistență tehnică acestei țări printr-un program specific de consolidare a capacităților.

| (81) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Insulele Solomon, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Insulele Solomon în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul lor de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Insulele Solomon, de asistența acordată de Uniune și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al țării respective nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța globală a Insulelor Solomon ca stat de pavilion sau stat costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor lor de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Insulele Solomon, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Insulele Solomon în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul lor de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Insulele Solomon, de asistența acordată de Uniune și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al țării respective nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța globală a Insulelor Solomon ca stat de pavilion sau stat costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor lor de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (82) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu au luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(82)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Insulele Solomon nu și-au îndeplinit sarcinile care le revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu au luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (83) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Insulele Solomon cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Insulele Solomon. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(83)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Insulele Solomon cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Insulele Solomon. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (84) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea Insulelor Solomon cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(84)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea Insulelor Solomon cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Insulele Solomon sunt notificate cu privire la posibilitatea de a fi identificate de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Acordul de la Nauru (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  A noua sesiune ordinară a Comitetului științific al WCPFC, 6-14 august 2013, Pohnpei, Statele Federate ale Microneziei, Raportul anual către Comisie, partea 1: Informații privind cercetarea și statisticile din domeniul pescuitului, Insulele Solomon, WCPFC-SC9-AR/CCM-21 (http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-21-Solomon-Islands-AR-Part-1.pdf).

4

(5)  Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 2001.

5

(6)  Codul de conduită pentru un pescuit responsabil, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 1995.

6

(7)  Articolele 22-27 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1), articolul 67 alineatul (1) litera (a) și articolele 72 și 75 din Regulamentul (UE) nr. 1063/2010 al Comisiei din 18 noiembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 307, 23.11.2010, p. 1).

7

(8)  Orientările voluntare privind performanța statului de pavilion, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 2014.

8

(9)  http://www.pmc.gov.sb/content/fisheries-act-outdated

9

(10)  Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central, adoptată la Honolulu, la 5 septembrie 2000 (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

10

(11)  Informații preluate de pe site-ul http://hdr.undp.org/en/statistics

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

13

(14)  Care asistă țările în curs de dezvoltare în procesul de conformare cu punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

14

(15)  A opta sesiune ordinară a Comitetului științific al WCPFC, WCPFC SC8-AR/CCM-21.

15

(16)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a șaptea sesiune ordinară, Pohnpei, Statele Federate ale Microneziei, 9-17 august 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

16

(17)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a opta sesiune ordinară, 7-15 august 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), secțiunea 3.1.

17

(18)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a opta sesiune ordinară, punctele 69-71.

18

(19)  A opta sesiune ordinară a Comitetului științific al WCPFC, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

19

(20)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a șaptea sesiune ordinară, punctele 35 și 36.

20

(21)  A se vedea nota de subsol 14.

21

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 12 decembrie 2014

de notificare a unei țări terțe în privința căreia Comisia consideră că există posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2014/C 447/10)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA SAINT KITTS ȘI NEVIS

| (9) | În perioada 21-23 mai 2014, Comisia a vizitat Federația Saint Kitts și Nevis (Saint Kitts și Nevis) în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 21-23 mai 2014, Comisia a vizitat Federația Saint Kitts și Nevis (Saint Kitts și Nevis) în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN.

| (10) | Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele Federației Saint Kitts și Nevis pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Saint Kitts și Nevis pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN. O nouă vizită a avut loc la 23 și 24 iulie 2014, la sediul registrului internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă, aflat în Londra, Regatul Unit. |
| --- | --- |

(10)

Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele Federației Saint Kitts și Nevis pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Saint Kitts și Nevis pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN. O nouă vizită a avut loc la 23 și 24 iulie 2014, la sediul registrului internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă, aflat în Londra, Regatul Unit.

| (11) | Raportul final privind vizita a fost trimis Federației Saint Kitts și Nevis la 20 iunie 2014. |
| --- | --- |

(11)

Raportul final privind vizita a fost trimis Federației Saint Kitts și Nevis la 20 iunie 2014.

| (12) | Observațiile din partea Federației Saint Kitts și Nevis privind raportul final menționat au fost primite la 14 iulie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Observațiile din partea Federației Saint Kitts și Nevis privind raportul final menționat au fost primite la 14 iulie 2014.

| (13) | Saint Kitts și Nevis este parte necontractantă cooperantă la Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (CPANE) și, până în 2013, a fost parte necontractantă cooperantă la Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Saint Kitts și Nevis a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și a acceptat Acordul din 1993 al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă (Acordul de conformitate al FAO). |
| --- | --- |

(13)

Saint Kitts și Nevis este parte necontractantă cooperantă la Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (CPANE) și, până în 2013, a fost parte necontractantă cooperantă la Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Saint Kitts și Nevis a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și a acceptat Acordul din 1993 al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă (Acordul de conformitate al FAO).

| (14) | Pentru a evalua conformitatea Federației Saint Kitts și Nevis cu obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 13 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, în acest caz CPANE și WCPFC, Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a evalua conformitatea Federației Saint Kitts și Nevis cu obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 13 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, în acest caz CPANE și WCPFC, Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu.

| (15) | În această privință, Comisia a utilizat informații obținute din datele disponibile publicate de ORGP, în acest caz Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) și WCPFC, precum și informații disponibile publicului. |
| --- | --- |

(15)

În această privință, Comisia a utilizat informații obținute din datele disponibile publicate de ORGP, în acest caz Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) și WCPFC, precum și informații disponibile publicului.

3.   POSIBILITATEA CA FEDERAȚIA SAINT KITTS ȘI NEVIS SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (16) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile Federației Saint Kitts și Nevis în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile Federației Saint Kitts și Nevis în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN.

3.1.   Recurența activităților navelor de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (17) | Pe baza informațiilor furnizate de operatorii economici și de statele costiere vizate, Comisia dispune de dovezi ale înmatriculării recente în registrul Federației Saint Kitts și Nevis a unei nave de pescuit auxiliare care a fost implicată anterior în transbordări ilegale sub pavilionul Republicii Panama. Transbordările ilegale au avut loc de-a lungul coastei Africii de Vest pe parcursul unei perioade de cinci ani, până în 2012, și au reprezentat o încălcare a legilor statelor costiere. Nava auxiliară a operat în perioada respectivă sub pavilionul Republicii Panama fără a deține o licență valabilă emisă de Panama pentru transport, transbordare și asistență pentru activitățile de pescuit. Nava a efectuat transbordări neautorizate în apele din zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Guineea-Bissau și a primit pești capturați de nave în apele pentru care Republica Liberia a impus măsuri specifice de conservare și gestionare, ceea ce a însemnat o încălcare a măsurilor respective. Activitățile de pescuit INN ale navei auxiliare au fost investigate de statul de pavilion vizat (Panama) și de unul dintre statele costiere (Liberia). Ca răspuns la activitățile de pescuit INN, statul de pavilion (Panama) și statul costier (Liberia) au impus amenzi navei auxiliare în cauză în 2012 și, respectiv, în 2013. În consecință, nava auxiliară a fost radiată din registrul navelor aflate sub pavilionul Republicii Panama și și-a schimbat numele. Ulterior, s-a înmatriculat sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis în 2014. Operațiunile de pescuit INN efectuate în mod recurent în trecut de nava respectivă ar fi trebuit să fie luate în considerare de Federația Saint Kitts și Nevis în cadrul exercitării responsabilității sale de a se asigura că navele nu desfășoară activități de pescuit INN și că înlocuirea pavilionului cu cel al Federației Saint Kitts și Nevis nu conduce la pescuit INN. |
| --- | --- |

(17)

Pe baza informațiilor furnizate de operatorii economici și de statele costiere vizate, Comisia dispune de dovezi ale înmatriculării recente în registrul Federației Saint Kitts și Nevis a unei nave de pescuit auxiliare care a fost implicată anterior în transbordări ilegale sub pavilionul Republicii Panama. Transbordările ilegale au avut loc de-a lungul coastei Africii de Vest pe parcursul unei perioade de cinci ani, până în 2012, și au reprezentat o încălcare a legilor statelor costiere. Nava auxiliară a operat în perioada respectivă sub pavilionul Republicii Panama fără a deține o licență valabilă emisă de Panama pentru transport, transbordare și asistență pentru activitățile de pescuit. Nava a efectuat transbordări neautorizate în apele din zona economică exclusivă (ZEE) a Republicii Guineea-Bissau și a primit pești capturați de nave în apele pentru care Republica Liberia a impus măsuri specifice de conservare și gestionare, ceea ce a însemnat o încălcare a măsurilor respective. Activitățile de pescuit INN ale navei auxiliare au fost investigate de statul de pavilion vizat (Panama) și de unul dintre statele costiere (Liberia). Ca răspuns la activitățile de pescuit INN, statul de pavilion (Panama) și statul costier (Liberia) au impus amenzi navei auxiliare în cauză în 2012 și, respectiv, în 2013. În consecință, nava auxiliară a fost radiată din registrul navelor aflate sub pavilionul Republicii Panama și și-a schimbat numele. Ulterior, s-a înmatriculat sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis în 2014. Operațiunile de pescuit INN efectuate în mod recurent în trecut de nava respectivă ar fi trebuit să fie luate în considerare de Federația Saint Kitts și Nevis în cadrul exercitării responsabilității sale de a se asigura că navele nu desfășoară activități de pescuit INN și că înlocuirea pavilionului cu cel al Federației Saint Kitts și Nevis nu conduce la pescuit INN.

| (18) | Prin autorizarea înmatriculării unei nave de pescuit auxiliare implicate anterior în activități de pescuit INN care au subminat eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare fără un control prealabil al practicilor anterioare în materie de pescuit INN ale acestei nave, Federația Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul articolului 94 din UNCLOS, al articolului III paragraful (1) litera (a) și paragraful (5) litera (a) din Acordul de conformitate al FAO, al punctelor 36 și 38 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) și al punctului 18 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion. |
| --- | --- |

(18)

Prin autorizarea înmatriculării unei nave de pescuit auxiliare implicate anterior în activități de pescuit INN care au subminat eficacitatea măsurilor internaționale de conservare și gestionare fără un control prealabil al practicilor anterioare în materie de pescuit INN ale acestei nave, Federația Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul articolului 94 din UNCLOS, al articolului III paragraful (1) litera (a) și paragraful (5) litera (a) din Acordul de conformitate al FAO, al punctelor 36 și 38 din Planul internațional de acțiune al FAO pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) și al punctului 18 din Orientările voluntare ale FAO privind performanța statului de pavilion.

| (19) | Având în vedere situația explicată la considerentele 17 și 18 și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Federația Saint Kitts și Nevis, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN, că Federația Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în baza dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave care arborează în prezent pavilionul său și care au fost implicate anterior în activități de pescuit INN. Această neîndeplinire a sarcinilor a fost evidențiată mai ales de faptul că nu au fost întreprinse suficiente acțiuni de efectuare a unor controale ale activităților de pescuit INN documentate și desfășurate în mod recurent în trecut de către nava auxiliară. Acest fapt este deosebit de grav, având în vedere faptul că schimbarea pavilionului s-a realizat în cazul unui contravenient notoriu în domeniul pescuitului INN. În temeiul articolului 31 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, Comisia a examinat, de asemenea, măsurile adoptate de Federația Saint Kitts și Nevis cu privire la accesul pe piața sa al produselor pescărești provenite din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(19)

Având în vedere situația explicată la considerentele 17 și 18 și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Federația Saint Kitts și Nevis, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN, că Federația Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în baza dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave care arborează în prezent pavilionul său și care au fost implicate anterior în activități de pescuit INN. Această neîndeplinire a sarcinilor a fost evidențiată mai ales de faptul că nu au fost întreprinse suficiente acțiuni de efectuare a unor controale ale activităților de pescuit INN documentate și desfășurate în mod recurent în trecut de către nava auxiliară. Acest fapt este deosebit de grav, având în vedere faptul că schimbarea pavilionului s-a realizat în cazul unui contravenient notoriu în domeniul pescuitului INN. În temeiul articolului 31 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul INN, Comisia a examinat, de asemenea, măsurile adoptate de Federația Saint Kitts și Nevis cu privire la accesul pe piața sa al produselor pescărești provenite din pescuitul INN.

| (20) | IPOA INN oferă orientări cu privire la măsurile convenite la nivel internațional referitoare la piață care susțin reducerea sau eliminarea comerțului cu pește și produse din pește provenite din pescuitul INN. La punctul 71 din IPOA INN se sugerează, de asemenea, că statele ar trebui să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește. În egală măsură, Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al FAO (Codul de conduită al FAO) prezintă, în special la articolul 11, bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. Articolul 11.1.11 din Codul de conduită menționat prevede că statele trebuie să se asigure că peștele și produsele pescărești sunt comercializate la nivel internațional și național în conformitate cu practici solide de conservare și gestionare, prin îmbunătățirea identificării originii peștelui și a produselor pescărești. |
| --- | --- |

(20)

IPOA INN oferă orientări cu privire la măsurile convenite la nivel internațional referitoare la piață care susțin reducerea sau eliminarea comerțului cu pește și produse din pește provenite din pescuitul INN. La punctul 71 din IPOA INN se sugerează, de asemenea, că statele ar trebui să ia măsuri pentru a îmbunătăți transparența propriilor piețe în scopul de a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește. În egală măsură, Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al FAO (Codul de conduită al FAO) prezintă, în special la articolul 11, bune practici privind activitățile post-capturare și comerțul internațional responsabil. Articolul 11.1.11 din Codul de conduită menționat prevede că statele trebuie să se asigure că peștele și produsele pescărești sunt comercializate la nivel internațional și național în conformitate cu practici solide de conservare și gestionare, prin îmbunătățirea identificării originii peștelui și a produselor pescărești.

| (21) | În această privință, se remarcă faptul că trasabilitatea produselor este împiedicată de o lipsă a transparenței legislației naționale, a sistemelor naționale de înmatriculare și a celor de acordare a licențelor din Federația Saint Kitts și Nevis. |
| --- | --- |

(21)

În această privință, se remarcă faptul că trasabilitatea produselor este împiedicată de o lipsă a transparenței legislației naționale, a sistemelor naționale de înmatriculare și a celor de acordare a licențelor din Federația Saint Kitts și Nevis.

| (22) | Codul de conduită al FAO recomandă transparență în ceea ce privește legile din domeniul pescuitului și elaborarea acestora, precum și transparență în ceea ce privește procesele de elaborare de politici, de luare a deciziilor și de gestionare corespunzătoare (articolul 6.13 și, respectiv, articolul 7.1.9). Acest cod prevede principii și standarde aplicabile pentru conservarea, gestionarea și dezvoltarea tuturor pescăriilor și reglementează, de asemenea, printre altele, capturarea, prelucrarea și comercializarea peștelui și a produselor pescărești, operațiunile de pescuit și cercetarea în domeniul pescuitului. Articolele 11.2 și 11.3 din Codul de conduită al FAO prevede, de asemenea, că desfășurarea comerțului internațional de pește și produse pescărești nu ar trebui să compromită dezvoltarea durabilă a pescuitului și ar trebui să se bazeze pe măsuri transparente, precum și pe legi, reglementări și proceduri administrative transparente, simple și cuprinzătoare. |
| --- | --- |

(22)

Codul de conduită al FAO recomandă transparență în ceea ce privește legile din domeniul pescuitului și elaborarea acestora, precum și transparență în ceea ce privește procesele de elaborare de politici, de luare a deciziilor și de gestionare corespunzătoare (articolul 6.13 și, respectiv, articolul 7.1.9). Acest cod prevede principii și standarde aplicabile pentru conservarea, gestionarea și dezvoltarea tuturor pescăriilor și reglementează, de asemenea, printre altele, capturarea, prelucrarea și comercializarea peștelui și a produselor pescărești, operațiunile de pescuit și cercetarea în domeniul pescuitului. Articolele 11.2 și 11.3 din Codul de conduită al FAO prevede, de asemenea, că desfășurarea comerțului internațional de pește și produse pescărești nu ar trebui să compromită dezvoltarea durabilă a pescuitului și ar trebui să se bazeze pe măsuri transparente, precum și pe legi, reglementări și proceduri administrative transparente, simple și cuprinzătoare.

| (23) | În cursul vizitei sale, Comisia a constatat că Federația Saint Kitts și Nevis nu este în măsură să indice speciile capturate de flota Federației de pescuit în marea liberă și nici fluxurile comerciale ale produselor capturate. Comisia a concluzionat, pe baza informațiilor obținute în cursul vizitei sale, că Federația Saint Kitts și Nevis nu este în măsură să garanteze transparența piețelor sale pentru a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește, după cum se prevede la punctul 71 din IPOA INN. |
| --- | --- |

(23)

În cursul vizitei sale, Comisia a constatat că Federația Saint Kitts și Nevis nu este în măsură să indice speciile capturate de flota Federației de pescuit în marea liberă și nici fluxurile comerciale ale produselor capturate. Comisia a concluzionat, pe baza informațiilor obținute în cursul vizitei sale, că Federația Saint Kitts și Nevis nu este în măsură să garanteze transparența piețelor sale pentru a permite trasabilitatea peștelui sau a produselor din pește, după cum se prevede la punctul 71 din IPOA INN.

| (24) | În plus, cerințele pentru acordarea unei autorizații de pescuit, care au fost stabilite în legea din 2002 a Federației Saint Kitts și Nevis privind pescuitul (aplicabilă doar în apele jurisdicționale ale Federației, denumită în continuare „legea din 2002 privind pescuitul”) și legea din 2002 a Federației Saint Kitts și Nevis privind navigația maritimă comercială (aplicabilă doar flotei Federației de pescuit în marea liberă, denumită în continuare „legea din 2002 privind navigația maritimă”) nu includ obligațiile de raportare prevăzute la punctul 47.2 din IPOA INN și la punctul 29 litera (c) punctul (iv) și în anexa I din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion. Autoritățile au afirmat că au introdus, de asemenea, dispoziții juridice specifice privind registrul internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă, în scopul reglementării operațiunilor navelor (circulara maritimă nr. MC/58/13 din decembrie 2013). Cu toate acestea, circulara respectivă nu conține nicio prevedere care să împuternicească registrul internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă sa adopte acte cu caracter obligatoriu în ceea ce privește obligațiile de raportare ale navelor. Întrucât Federația Saint Kitts și Nevis nu dispune de datele necesare, nu poate asigura în mod corespunzător trasabilitatea produselor din pește, iar capacitatea sa de a preveni comercializarea produselor de pescuit INN este subminată. Având în vedere lipsa de trasabilitate constatată și lipsa de informații disponibile pentru autoritățile din Federația Saint Kitts și Nevis cu privire la peștele debarcat sau transbordat de navele aflate sub pavilionul său, această țară nu poate garanta că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN. În această privință, Federația Saint Kitts și Nevis nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficace pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, prin punctul de debarcare și până la destinația finală. |
| --- | --- |

(24)

În plus, cerințele pentru acordarea unei autorizații de pescuit, care au fost stabilite în legea din 2002 a Federației Saint Kitts și Nevis privind pescuitul (aplicabilă doar în apele jurisdicționale ale Federației, denumită în continuare „legea din 2002 privind pescuitul”) și legea din 2002 a Federației Saint Kitts și Nevis privind navigația maritimă comercială (aplicabilă doar flotei Federației de pescuit în marea liberă, denumită în continuare „legea din 2002 privind navigația maritimă”) nu includ obligațiile de raportare prevăzute la punctul 47.2 din IPOA INN și la punctul 29 litera (c) punctul (iv) și în anexa I din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion. Autoritățile au afirmat că au introdus, de asemenea, dispoziții juridice specifice privind registrul internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă, în scopul reglementării operațiunilor navelor (circulara maritimă nr. MC/58/13 din decembrie 2013). Cu toate acestea, circulara respectivă nu conține nicio prevedere care să împuternicească registrul internațional al Federației Saint Kitts și Nevis pentru flotă sa adopte acte cu caracter obligatoriu în ceea ce privește obligațiile de raportare ale navelor. Întrucât Federația Saint Kitts și Nevis nu dispune de datele necesare, nu poate asigura în mod corespunzător trasabilitatea produselor din pește, iar capacitatea sa de a preveni comercializarea produselor de pescuit INN este subminată. Având în vedere lipsa de trasabilitate constatată și lipsa de informații disponibile pentru autoritățile din Federația Saint Kitts și Nevis cu privire la peștele debarcat sau transbordat de navele aflate sub pavilionul său, această țară nu poate garanta că produsele pescărești comercializate pe teritoriul său nu provin din activități de pescuit INN. În această privință, Federația Saint Kitts și Nevis nu a ținut seama de recomandările de la punctul 24 din IPOA INN, care îndeamnă statele de pavilion să ia măsuri cuprinzătoare și eficace pentru monitorizarea, controlul și supravegherea pescuitului, prin punctul de debarcare și până la destinația finală.

| (25) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Federația Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat comercial, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN. |
| --- | --- |

(25)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Federația Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) literele (a) și (b) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional, în calitate de stat de pavilion și de stat comercial, pentru prevenirea accesului pe piața sa al produselor pescărești provenite din activități de pescuit INN.

3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurare a respectării legii [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (26) | Comisia a analizat dacă autoritățile din Saint Kitts și Nevis au cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a analizat dacă autoritățile din Saint Kitts și Nevis au cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe.

| (27) | Deși autoritățile din Saint Kitts și Nevis în domeniul pescuitului au fost în general cooperante, răspunzând și oferind feedback cu privire la solicitările de informații, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor acestora a fost compromisă și subminată de absența unui cadru juridic și de lipsa de transparență a sistemului de gestionare a pescuitului din această țară, așa cum s-a arătat în secțiunea 3.1. |
| --- | --- |

(27)

Deși autoritățile din Saint Kitts și Nevis în domeniul pescuitului au fost în general cooperante, răspunzând și oferind feedback cu privire la solicitările de informații, fiabilitatea și corectitudinea răspunsurilor acestora a fost compromisă și subminată de absența unui cadru juridic și de lipsa de transparență a sistemului de gestionare a pescuitului din această țară, așa cum s-a arătat în secțiunea 3.1.

| (28) | În plus, în contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Saint Kitts și Nevis a sarcinilor sale legate de obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Saint Kitts și Nevis cooperează cu alte state pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(28)

În plus, în contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Saint Kitts și Nevis a sarcinilor sale legate de obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Saint Kitts și Nevis cooperează cu alte state pentru combaterea pescuitului INN.

| (29) | Pe baza informațiilor obținute în timpul vizitelor și de la autoritățile din țări costiere terțe, Comisia a stabilit că nave aflate sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis operează în apele Africii de Vest. Autoritățile din Saint Kitts și Nevis au recunoscut că guvernul lor nu a cooperat în mod oficial cu țările terțe în ale căror ape au operat nave aflate sub pavilionul Saint Kitts și Nevis. |
| --- | --- |

(29)

Pe baza informațiilor obținute în timpul vizitelor și de la autoritățile din țări costiere terțe, Comisia a stabilit că nave aflate sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis operează în apele Africii de Vest. Autoritățile din Saint Kitts și Nevis au recunoscut că guvernul lor nu a cooperat în mod oficial cu țările terțe în ale căror ape au operat nave aflate sub pavilionul Saint Kitts și Nevis.

| (30) | Situația descrisă la considerentul 29 indică faptul că Saint Kitts și Nevis nu și-a respectat obligațiile legate de cooperare și de coordonare a activităților din apele Africii de Vest cu statele costiere în ceea ce privește prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, astfel cum se prevede la punctul 28 din IPOA INN. În special, așa cum este stabilit la punctul 31 din IPOA INN, în calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis ar trebui să încheie acorduri sau înțelegeri cu alte state și să coopereze și în alte moduri în vederea asigurării respectării legilor și măsurilor de conservare și gestionare aplicabile sau a prevederilor adoptate la nivel național, regional sau mondial. |
| --- | --- |

(30)

Situația descrisă la considerentul 29 indică faptul că Saint Kitts și Nevis nu și-a respectat obligațiile legate de cooperare și de coordonare a activităților din apele Africii de Vest cu statele costiere în ceea ce privește prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, astfel cum se prevede la punctul 28 din IPOA INN. În special, așa cum este stabilit la punctul 31 din IPOA INN, în calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis ar trebui să încheie acorduri sau înțelegeri cu alte state și să coopereze și în alte moduri în vederea asigurării respectării legilor și măsurilor de conservare și gestionare aplicabile sau a prevederilor adoptate la nivel național, regional sau mondial.

| (31) | În plus, Comisia a analizat și dacă Saint Kitts și Nevis a luat măsuri eficace de asigurare a respectării legii cu privire la operatorii responsabili pentru pescuit INN și dacă s-au aplicat sancțiuni suficient de severe pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din pescuitul INN. |
| --- | --- |

(31)

În plus, Comisia a analizat și dacă Saint Kitts și Nevis a luat măsuri eficace de asigurare a respectării legii cu privire la operatorii responsabili pentru pescuit INN și dacă s-au aplicat sancțiuni suficient de severe pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din pescuitul INN.

| (32) | Elementele de probă disponibile confirmă că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la măsuri eficace de asigurare a respectării legii. În acest sens, cadrul juridic se bazează pe legea din 2002 privind pescuitul (în ceea ce privește pescăriile din apele jurisdicționale ale Saint Kitts și Nevis) și pe legea din 2002 privind navigația maritimă (în ceea ce privește navele aflate sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis care vizează pescuitul în marea liberă). Este important de subliniat faptul că, într-o scrisoare transmisă către FAO în iunie 2013, Saint Kitts și Nevis a recunoscut că sistemul său juridic actual în domeniul pescuitului „nu este pe deplin compatibil” cu legislația internațională. |
| --- | --- |

(32)

Elementele de probă disponibile confirmă că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional cu privire la măsuri eficace de asigurare a respectării legii. În acest sens, cadrul juridic se bazează pe legea din 2002 privind pescuitul (în ceea ce privește pescăriile din apele jurisdicționale ale Saint Kitts și Nevis) și pe legea din 2002 privind navigația maritimă (în ceea ce privește navele aflate sub pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis care vizează pescuitul în marea liberă). Este important de subliniat faptul că, într-o scrisoare transmisă către FAO în iunie 2013, Saint Kitts și Nevis a recunoscut că sistemul său juridic actual în domeniul pescuitului „nu este pe deplin compatibil” cu legislația internațională.

| (33) | Cadrul juridic aplicabil apelor jurisdicționale ale Saint Kitts și Nevis nu respectă cerințele de bază din articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS. Nu există nicio strategie națională privind monitorizarea, controlul și supravegherea flotei de pescuit și niciun sistem de inspecție sau de observare. În plus, cadrul juridic al Saint Kitts și Nevis nu abordează activitățile de pescuit INN. În acest sens, cadrul juridic actual nu prevede o definiție a încălcărilor grave și nici o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiunile severe proporționale corespunzătoare. Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. Într-adevăr, tratarea încălcărilor și a încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu punctul 21 din Planul internațional de acțiune (IPOA) al FAO și cu punctul 38 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion. |
| --- | --- |

(33)

Cadrul juridic aplicabil apelor jurisdicționale ale Saint Kitts și Nevis nu respectă cerințele de bază din articolele 61, 62 și 117-119 din UNCLOS. Nu există nicio strategie națională privind monitorizarea, controlul și supravegherea flotei de pescuit și niciun sistem de inspecție sau de observare. În plus, cadrul juridic al Saint Kitts și Nevis nu abordează activitățile de pescuit INN. În acest sens, cadrul juridic actual nu prevede o definiție a încălcărilor grave și nici o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiunile severe proporționale corespunzătoare. Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. Într-adevăr, tratarea încălcărilor și a încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu punctul 21 din Planul internațional de acțiune (IPOA) al FAO și cu punctul 38 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion.

| (34) | Se remarcă faptul că, în calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis nu dispune de niciun fel de cadru juridic pentru gestionare, conservare și monitorizare, control și supraveghere care să permită reglementarea activităților de pescuit în marea liberă sau în apele țărilor terțe. Doar flota de pescuit care operează în zona CPANE este supusă normelor ORGP relevante și îndeplinește cerințele aplicabile în zonă, cu toate că Saint Kitts și Nevis nu dispune de niciun cadru juridic specific în vigoare. Saint Kitts și Nevis a recunoscut că această absență a unui cadru juridic contravine Convenției UNCLOS și dispozițiilor IPOA INN în ceea ce privește responsabilitățile statului de pavilion, precum și Orientărilor FAO privind performanța statului de pavilion. |
| --- | --- |

(34)

Se remarcă faptul că, în calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis nu dispune de niciun fel de cadru juridic pentru gestionare, conservare și monitorizare, control și supraveghere care să permită reglementarea activităților de pescuit în marea liberă sau în apele țărilor terțe. Doar flota de pescuit care operează în zona CPANE este supusă normelor ORGP relevante și îndeplinește cerințele aplicabile în zonă, cu toate că Saint Kitts și Nevis nu dispune de niciun cadru juridic specific în vigoare. Saint Kitts și Nevis a recunoscut că această absență a unui cadru juridic contravine Convenției UNCLOS și dispozițiilor IPOA INN în ceea ce privește responsabilitățile statului de pavilion, precum și Orientărilor FAO privind performanța statului de pavilion.

| (35) | În plus, în ceea ce privește conformitatea cu normele existente privind activitățile de pescuit desfășurate în marea liberă și în apele țărilor terțe și asigurarea respectării acestor norme, după cum se descrie la considerentul 33, Saint Kitts și Nevis nu dispune de nicio legislație specifică pentru a combate activitățile de pescuit INN. Nu există nicio definiție explicită a activităților de pescuit INN, iar măsurile administrative de însoțire nu sunt prevăzute. Singura măsură luată este cea de radiere a navelor de pescuit. Cu toate acestea, o astfel de acțiune nu presupune desfășurarea de investigații privind activitățile de pescuit ilegale efectuate de nave sau impunerea de sancțiuni pentru încălcările constatate. Într-adevăr, radierea unei nave de pescuit nu garantează faptul că cei vinovați de încălcare sunt sancționați pentru acțiunile lor și privați de beneficiile acțiunilor lor. Acest lucru este cu atât mai important în cazul Federației Saint Kitts și Nevis care, după cum s-a explicat la considerentul 45, păstrează un registru internațional al flotei unde sunt înmatriculate navele, registru situat în afara Federației Saint Kitts și Nevis, și care nu garantează că navele care arborează pavilionul țării respective au o legătură reală cu aceasta, așa cum impune articolul 91 din UNCLOS. În cursul vizitelor sale, Comisia a constatat că diferitele agenții ale Federației Saint Kitts și Nevis nu se coordonează în cadrul procesului de înmatriculare a navelor și că, totodată, acestea nu cooperează cu statele de pavilion anterioare în ceea ce privește statutul navelor care trebuie înmatriculate, astfel încât să evite „schimbarea repetată a pavilionului”, după cum se recomandă la punctul 16 litera (e) din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion. Simpla decizie administrativă de a radia o navă de pescuit din registru, fără să se asigure posibilitatea de a impune alte penalități, este un act care nu asigură efecte de descurajare. O astfel de acțiune nu asigură controlul statului de pavilion asupra navelor de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 94 din UNCLOS. În plus, performanța Federației Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește conformitatea și asigurarea respectării legii nu este în conformitate cu punctul 18 din IPOA INN care prevede că, în lumina dispozițiilor UNCLOS, fiecare stat ar trebui să ia măsuri sau să coopereze pentru a se asigura că resortisanții care se află sub jurisdicția sa nu sprijină sau nu se angajează în activități de pescuit INN. Performanța Federației Saint Kitts și Nevis în această privință nu este în conformitate nici cu recomandările de la punctul 21 din IPOA INN, conform căruia statele ar trebui să se asigure că sancțiunile pentru navele și, în cea mai mare măsură posibilă, pentru resortisanții care se află sub jurisdicția lor și care desfășoară activități de pescuit INN sunt suficient de severe pentru a preveni, a descuraja și a elimina în mod eficace pescuitul INN și pentru a-i priva pe contravenienți de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale. În plus, respectiva practică administrativă, care ar putea încuraja operatorii INN să înregistreze navele INN, nu este în conformitate cu articolul 94 din UNCLOS. |
| --- | --- |

(35)

În plus, în ceea ce privește conformitatea cu normele existente privind activitățile de pescuit desfășurate în marea liberă și în apele țărilor terțe și asigurarea respectării acestor norme, după cum se descrie la considerentul 33, Saint Kitts și Nevis nu dispune de nicio legislație specifică pentru a combate activitățile de pescuit INN. Nu există nicio definiție explicită a activităților de pescuit INN, iar măsurile administrative de însoțire nu sunt prevăzute. Singura măsură luată este cea de radiere a navelor de pescuit. Cu toate acestea, o astfel de acțiune nu presupune desfășurarea de investigații privind activitățile de pescuit ilegale efectuate de nave sau impunerea de sancțiuni pentru încălcările constatate. Într-adevăr, radierea unei nave de pescuit nu garantează faptul că cei vinovați de încălcare sunt sancționați pentru acțiunile lor și privați de beneficiile acțiunilor lor. Acest lucru este cu atât mai important în cazul Federației Saint Kitts și Nevis care, după cum s-a explicat la considerentul 45, păstrează un registru internațional al flotei unde sunt înmatriculate navele, registru situat în afara Federației Saint Kitts și Nevis, și care nu garantează că navele care arborează pavilionul țării respective au o legătură reală cu aceasta, așa cum impune articolul 91 din UNCLOS. În cursul vizitelor sale, Comisia a constatat că diferitele agenții ale Federației Saint Kitts și Nevis nu se coordonează în cadrul procesului de înmatriculare a navelor și că, totodată, acestea nu cooperează cu statele de pavilion anterioare în ceea ce privește statutul navelor care trebuie înmatriculate, astfel încât să evite „schimbarea repetată a pavilionului”, după cum se recomandă la punctul 16 litera (e) din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion. Simpla decizie administrativă de a radia o navă de pescuit din registru, fără să se asigure posibilitatea de a impune alte penalități, este un act care nu asigură efecte de descurajare. O astfel de acțiune nu asigură controlul statului de pavilion asupra navelor de pescuit, astfel cum se prevede la articolul 94 din UNCLOS. În plus, performanța Federației Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește conformitatea și asigurarea respectării legii nu este în conformitate cu punctul 18 din IPOA INN care prevede că, în lumina dispozițiilor UNCLOS, fiecare stat ar trebui să ia măsuri sau să coopereze pentru a se asigura că resortisanții care se află sub jurisdicția sa nu sprijină sau nu se angajează în activități de pescuit INN. Performanța Federației Saint Kitts și Nevis în această privință nu este în conformitate nici cu recomandările de la punctul 21 din IPOA INN, conform căruia statele ar trebui să se asigure că sancțiunile pentru navele și, în cea mai mare măsură posibilă, pentru resortisanții care se află sub jurisdicția lor și care desfășoară activități de pescuit INN sunt suficient de severe pentru a preveni, a descuraja și a elimina în mod eficace pescuitul INN și pentru a-i priva pe contravenienți de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale. În plus, respectiva practică administrativă, care ar putea încuraja operatorii INN să înregistreze navele INN, nu este în conformitate cu articolul 94 din UNCLOS.

| (36) | În ceea ce privește istoricul, natura, circumstanțele, amploarea și gravitatea manifestărilor de pescuit INN luate în considerare, posibilitatea de a evalua aceste aspecte este compromisă la rândul ei de absența unui cadru juridic și de lipsa de claritate și de transparență descrise mai sus. Ca urmare a acestor deficiențe, nu este posibil să se stabilească, într-un mod fiabil, dimensiunea potențială a activităților legate de pescuitul INN. Cu toate acestea, este un fapt recunoscut că lipsa de transparență combinată cu imposibilitatea controalelor eficace încurajează comportamentul ilegal. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește istoricul, natura, circumstanțele, amploarea și gravitatea manifestărilor de pescuit INN luate în considerare, posibilitatea de a evalua aceste aspecte este compromisă la rândul ei de absența unui cadru juridic și de lipsa de claritate și de transparență descrise mai sus. Ca urmare a acestor deficiențe, nu este posibil să se stabilească, într-un mod fiabil, dimensiunea potențială a activităților legate de pescuitul INN. Cu toate acestea, este un fapt recunoscut că lipsa de transparență combinată cu imposibilitatea controalelor eficace încurajează comportamentul ilegal.

| (37) | În ceea ce privește capacitatea existentă a Federației Saint Kitts și Nevis, trebuie menționat faptul că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (2), Saint Kitts și Nevis este considerată o țară cu un grad înalt de dezvoltare umană (pe locul 72 din 187 de țări). În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Federația Saint Kitts și Nevis este inclusă în categoria „Țări și teritorii cu venituri medii superioare”, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2013, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (4). Ținând seama de poziția sa, nu se consideră necesar să se analizeze capacitatea financiară și administrativă existentă a Federației Saint Kitts și Nevis. Acest lucru se datorează faptului că nivelul de dezvoltare din Saint Kitts și Nevis, astfel cum s-a demonstrat în acest considerent, nu poate fi considerat drept un factor care subminează capacitatea sa de a coopera cu alte țări și de a pune în practică acțiunile de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește capacitatea existentă a Federației Saint Kitts și Nevis, trebuie menționat faptul că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (2), Saint Kitts și Nevis este considerată o țară cu un grad înalt de dezvoltare umană (pe locul 72 din 187 de țări). În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3), Federația Saint Kitts și Nevis este inclusă în categoria „Țări și teritorii cu venituri medii superioare”, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2013, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (4). Ținând seama de poziția sa, nu se consideră necesar să se analizeze capacitatea financiară și administrativă existentă a Federației Saint Kitts și Nevis. Acest lucru se datorează faptului că nivelul de dezvoltare din Saint Kitts și Nevis, astfel cum s-a demonstrat în acest considerent, nu poate fi considerat drept un factor care subminează capacitatea sa de a coopera cu alte țări și de a pune în practică acțiunile de asigurare a respectării legii.

| (38) | În ciuda analizei de la considerentul 37, s-a remarcat de asemenea faptul că, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitelor Comisiei din mai și iulie 2014, nu se poate considera că Saint Kitts și Nevis nu dispune de resurse financiare. Ceea ce îi lipsește sunt mai degrabă mediul și abilitările juridice și administrative necesare pentru a asigura o îndeplinire eficientă și eficace a sarcinilor care îi revin. |
| --- | --- |

(38)

În ciuda analizei de la considerentul 37, s-a remarcat de asemenea faptul că, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitelor Comisiei din mai și iulie 2014, nu se poate considera că Saint Kitts și Nevis nu dispune de resurse financiare. Ceea ce îi lipsește sunt mai degrabă mediul și abilitările juridice și administrative necesare pentru a asigura o îndeplinire eficientă și eficace a sarcinilor care îi revin.

| (39) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

3.3.   Neaplicarea normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (40) | Saint Kitts și Nevis a ratificat UNCLOS și Acordul de conformitate al FAO. Saint Kitts și Nevis este parte necontractantă cooperantă la CPANE și, până în 2013, a fost parte necontractantă cooperantă la WCPFC. |
| --- | --- |

(40)

Saint Kitts și Nevis a ratificat UNCLOS și Acordul de conformitate al FAO. Saint Kitts și Nevis este parte necontractantă cooperantă la CPANE și, până în 2013, a fost parte necontractantă cooperantă la WCPFC.

| (41) | Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Federației Saint Kitts și Nevis de parte necontractantă cooperantă la CPANE. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul Federației Saint Kitts și Nevis de parte necontractantă cooperantă la CPANE.

| (42) | Ca parte necontractantă cooperantă la CPANE, Saint Kitts și Nevis ar trebui să respecte Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (Convenția CPANE). Convenția CPANE și Declarația din 2013 referitoare la interpretarea și punerea în aplicare a Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est exprimă recunoașterea, printre alte texte internaționale, a dispozițiilor relevante ale Acordului Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește (UNFSA) (5). În această sens, Saint Kitts și Nevis ar trebui să respecte UNFSA. Cu toate acestea, faptele descrise la considerentele 17, 18, 23, 24, 29-36 și 43-44 demonstrează că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit obligațiile în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește acest acord. Comisia este de părere că aceste considerații constituie elemente de probă care sprijină adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(42)

Ca parte necontractantă cooperantă la CPANE, Saint Kitts și Nevis ar trebui să respecte Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (Convenția CPANE). Convenția CPANE și Declarația din 2013 referitoare la interpretarea și punerea în aplicare a Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est exprimă recunoașterea, printre alte texte internaționale, a dispozițiilor relevante ale Acordului Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește (UNFSA) (5). În această sens, Saint Kitts și Nevis ar trebui să respecte UNFSA. Cu toate acestea, faptele descrise la considerentele 17, 18, 23, 24, 29-36 și 43-44 demonstrează că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit obligațiile în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește acest acord. Comisia este de părere că aceste considerații constituie elemente de probă care sprijină adoptarea prezentei decizii.

| (43) | Comisia a stabilit de asemenea, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitelor din 2014 și de la statele costiere implicate, că flota Federației Saint Kitts și Nevis vizează tonul și speciile înrudite cu tonul în apele jurisdicționale ale statelor costiere din Africa de Vest. În această situație, statul de pavilion Saint Kitts și Nevis ar trebui să coopereze cu ORGP competentă în zona respectivă și pentru specia respectivă, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). Cu toate acestea, Saint Kitts și Nevis nu este nici parte contractantă, nici parte necontractantă cooperantă la ICCAT. În calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis nu își îndeplinește obligațiile care îi revin în conformitate cu articolul 64 din UNCLOS și care sunt aplicabile altor state ai căror resortisanți pescuiesc în zone aflate sub jurisdicția statelor costiere. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a stabilit de asemenea, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitelor din 2014 și de la statele costiere implicate, că flota Federației Saint Kitts și Nevis vizează tonul și speciile înrudite cu tonul în apele jurisdicționale ale statelor costiere din Africa de Vest. În această situație, statul de pavilion Saint Kitts și Nevis ar trebui să coopereze cu ORGP competentă în zona respectivă și pentru specia respectivă, Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT). Cu toate acestea, Saint Kitts și Nevis nu este nici parte contractantă, nici parte necontractantă cooperantă la ICCAT. În calitate de stat de pavilion, Saint Kitts și Nevis nu își îndeplinește obligațiile care îi revin în conformitate cu articolul 64 din UNCLOS și care sunt aplicabile altor state ai căror resortisanți pescuiesc în zone aflate sub jurisdicția statelor costiere.

| (44) | Saint Kitts și Nevis nu este nici parte contractantă, nici parte necontractantă cooperantă la CCAMLR. În „Punerea în aplicare a măsurii de conservare 10-05” (6), Secretariatul CCAMLR a subliniat faptul că s-a determinat, cu efect de la 24 septembrie 2013, că este posibil ca Federația Saint Kitts și Nevis să fie fost implicată, în cursul ultimilor cinci ani, în capturarea și/sau comercializarea de dissostichus spp., timp în care nu a cooperat cu CCAMLR, neparticipând la sistemul de documentare a capturilor. În această privință, lipsa de cooperare a Federației Saint Kitts și Nevis cu CCAMLR contravine obligațiilor care îi revin acestei țări în calitate de stat de pavilion, astfel cum sunt prevăzute la articolul 119 alineatul (2) din UNCLOS. |
| --- | --- |

(44)

Saint Kitts și Nevis nu este nici parte contractantă, nici parte necontractantă cooperantă la CCAMLR. În „Punerea în aplicare a măsurii de conservare 10-05” (6), Secretariatul CCAMLR a subliniat faptul că s-a determinat, cu efect de la 24 septembrie 2013, că este posibil ca Federația Saint Kitts și Nevis să fie fost implicată, în cursul ultimilor cinci ani, în capturarea și/sau comercializarea de dissostichus spp., timp în care nu a cooperat cu CCAMLR, neparticipând la sistemul de documentare a capturilor. În această privință, lipsa de cooperare a Federației Saint Kitts și Nevis cu CCAMLR contravine obligațiilor care îi revin acestei țări în calitate de stat de pavilion, astfel cum sunt prevăzute la articolul 119 alineatul (2) din UNCLOS.

| (45) | În plus, după cum s-a constatat în cursul vizitei efectuate de Comisie în Saint Kitts și Nevis, această țară păstrează un registru internațional al flotei unde sunt înmatriculate navele, registru care este situat în afara Federației Saint Kitts și Nevis. Nivelul scăzut de control efectuat de autoritățile din Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește procesul de înmatriculare și absența cerințelor relevante, precum cele stabilite la punctul 14 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion, nu garantează că navele care arborează pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis au o legătură reală cu această țară. Lipsa unei astfel de legături reale între respectivul stat și navele care sunt înmatriculate în registrul său încalcă condițiile stabilite cu privire la naționalitatea navelor la articolul 91 din UNCLOS. |
| --- | --- |

(45)

În plus, după cum s-a constatat în cursul vizitei efectuate de Comisie în Saint Kitts și Nevis, această țară păstrează un registru internațional al flotei unde sunt înmatriculate navele, registru care este situat în afara Federației Saint Kitts și Nevis. Nivelul scăzut de control efectuat de autoritățile din Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește procesul de înmatriculare și absența cerințelor relevante, precum cele stabilite la punctul 14 din Orientările FAO privind performanța statului de pavilion, nu garantează că navele care arborează pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis au o legătură reală cu această țară. Lipsa unei astfel de legături reale între respectivul stat și navele care sunt înmatriculate în registrul său încalcă condițiile stabilite cu privire la naționalitatea navelor la articolul 91 din UNCLOS.

| (46) | În sfârșit, în pofida recomandărilor de la punctele 25, 26 și 27 din IPOA INN, Saint Kitts și Nevis nu a elaborat un plan național de acțiune de combatere a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(46)

În sfârșit, în pofida recomandărilor de la punctele 25, 26 și 27 din IPOA INN, Saint Kitts și Nevis nu a elaborat un plan național de acțiune de combatere a pescuitului INN.

| (47) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale.

3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (48) | Se reamintește că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (7), Saint Kitts și Nevis este considerată o țară cu un grad înalt de dezvoltare umană (pe locul 72 din 187 de țări). Se reamintește de asemenea faptul că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, Federația Saint Kitts și Nevis este inclusă în categoria „Țări și teritorii cu venituri medii superioare”. |
| --- | --- |

(48)

Se reamintește că, potrivit indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (7), Saint Kitts și Nevis este considerată o țară cu un grad înalt de dezvoltare umană (pe locul 72 din 187 de țări). Se reamintește de asemenea faptul că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, Federația Saint Kitts și Nevis este inclusă în categoria „Țări și teritorii cu venituri medii superioare”.

| (49) | Ținând cont de această clasificare, Saint Kitts și Nevis nu poate fi considerată o țară supusă unor constrângeri specifice care derivă direct din nivelul său de dezvoltare. Nu au putut fi găsite probe coroborante care să indice că neîndeplinirea de către Saint Kitts și Nevis a sarcinilor sale care îi revin în temeiul dreptului internațional este rezultatul nivelului redus de dezvoltare al acestui stat. În același mod, nu există probe concrete care să permită corelarea deficiențelor constatate în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit cu lipsa capacităților și a infrastructurii. În această privință, se remarcă faptul că autoritățile din Saint Kitts și Nevis nu au contestat niciun argument cu privire la constrângerile legate de dezvoltare și au susținut că administrația lor dispune de un bun nivel de eficiență în ansamblu. |
| --- | --- |

(49)

Ținând cont de această clasificare, Saint Kitts și Nevis nu poate fi considerată o țară supusă unor constrângeri specifice care derivă direct din nivelul său de dezvoltare. Nu au putut fi găsite probe coroborante care să indice că neîndeplinirea de către Saint Kitts și Nevis a sarcinilor sale care îi revin în temeiul dreptului internațional este rezultatul nivelului redus de dezvoltare al acestui stat. În același mod, nu există probe concrete care să permită corelarea deficiențelor constatate în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit cu lipsa capacităților și a infrastructurii. În această privință, se remarcă faptul că autoritățile din Saint Kitts și Nevis nu au contestat niciun argument cu privire la constrângerile legate de dezvoltare și au susținut că administrația lor dispune de un bun nivel de eficiență în ansamblu.

| (50) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul de dezvoltare și performanța generală ale Federației Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește activitățile de pescuit nu sunt afectate de nivelul său de dezvoltare. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Saint Kitts și Nevis, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul de dezvoltare și performanța generală ale Federației Saint Kitts și Nevis în ceea ce privește activitățile de pescuit nu sunt afectate de nivelul său de dezvoltare.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (51) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(51)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Saint Kitts și Nevis nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (52) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Saint Kitts și Nevis cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Saint Kitts și Nevis. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(52)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Saint Kitts și Nevis cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Saint Kitts și Nevis. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (53) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea Federației Saint Kitts și Nevis cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(53)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea Federației Saint Kitts și Nevis cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Saint Kitts și Nevis este notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  Informații preluate de pe site-ul http://hdr.undp.org/en/statistics

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

3

(4)  Lista CAD a beneficiarilor AOD (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

4

(5)  A se vedea preambulul la Declarația referitoare la interpretarea și punerea în aplicare a Convenției privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est, preluat de la adresa următoare: http://www.dgrm.min-agricultura.pt/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=248939&att_display=n&att_download=y

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08.24 septembrie 2013.

6

(7)  A se vedea nota de subsol 2.

7

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/23

---

DECIZIA COMISIEI

din 12 decembrie 2014

de notificare a unei țări terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

(2014/C 447/11)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999 (1), în special articolul 32,

întrucât:

1.   INTRODUCERE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 („Regulamentul INN”) instituie un sistem al Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

| (2) | Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul VI din Regulamentul INN definește procedura pentru identificarea țărilor terțe necooperante, demersurile cu privire la astfel de țări, stabilirea unei liste a acestor țări, eliminarea de pe această listă, publicarea listei și eventualele măsuri de urgență.

| (3) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să trimită o notificare țărilor terțe cu privire la posibilitatea de a fi identificate ca țări necooperante. Această notificare este de natură preliminară. Notificarea trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul INN. De asemenea, Comisia trebuie să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din regulamentul menționat în ceea ce privește țările terțe notificate. În special, Comisia trebuie să includă în notificare informații privind faptele și motivele esențiale care stau la baza respectivei identificări și să ofere țărilor în cauză posibilitatea de a răspunde și de a furniza elemente de probă care să infirme identificarea sau, după caz, un plan de acțiune destinat să amelioreze situația și măsurile adoptate pentru a o remedia. Comisia trebuie să acorde țărilor terțe notificate o perioadă de timp corespunzătoare pentru a răspunde la notificare și un termen rezonabil pentru a remedia situația.

| (4) | În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul INN, Comisia trebuie să identifice țările terțe pe care le consideră necooperante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. O țară terță trebuie să fie identificată ca necooperantă în cazul în care nu se achită de sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitatea sa de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și care presupun luarea de măsuri de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

| (5) | Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(5)

Identificarea țărilor terțe necooperante trebuie să se bazeze pe revizuirea tuturor informațiilor prevăzute la articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul INN.

| (6) | În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 33 din Regulamentul INN, Consiliul trebuie să stabilească o listă a țărilor terțe necooperante. Măsurile prevăzute, printre altele, la articolul 38 din Regulamentul INN se aplică acelor țări.

| (7) | În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 20 alineatul (1) din Regulamentul INN, acceptarea certificatelor de captură validate prezentate de țări terțe de pavilion face obiectul unei notificări către Comisie cu privire la mecanismele pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare pe care trebuie să le respecte navele de pescuit ale respectivelor țări terțe.

| (8) | În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN, Comisia trebuie să coopereze pe plan administrativ cu țări terțe în domeniile legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

2.   PROCEDURA CU PRIVIRE LA TUVALU

| (9) | În perioada 18-20 februarie 2014, cu sprijinul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA), Comisia a efectuat o vizită în Tuvalu în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(9)

În perioada 18-20 februarie 2014, cu sprijinul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA), Comisia a efectuat o vizită în Tuvalu în contextul cooperării administrative prevăzute la articolul 20 alineatul (4) din Regulamentul INN.

| (10) | Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele statului Tuvalu pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Tuvalu pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN. |
| --- | --- |

(10)

Vizita a urmărit verificarea informațiilor privind mecanismele statului Tuvalu pentru punerea în aplicare, controlul și asigurarea respectării legilor, a reglementărilor și a măsurilor de conservare și gestionare care trebuie respectate de navele de pescuit ale acestui stat, precum și privind măsurile adoptate de Tuvalu pentru punerea în aplicare a obligațiilor asumate în cadrul luptei împotriva pescuitului INN.

| (11) | Raportul final privind vizita a fost trimis statului Tuvalu la 18 martie 2014. |
| --- | --- |

(11)

Raportul final privind vizita a fost trimis statului Tuvalu la 18 martie 2014.

| (12) | Tuvalu a răspuns la raportul final privind vizita la 16 octombrie 2014. |
| --- | --- |

(12)

Tuvalu a răspuns la raportul final privind vizita la 16 octombrie 2014.

| (13) | Tuvalu se numără printre membrii Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Tuvalu a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Tuvalu este parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (2) (Convenția FFA) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3). |
| --- | --- |

(13)

Tuvalu se numără printre membrii Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC). Tuvalu a ratificat Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982 și Acordul Organizației Națiunilor Unite din 1995 pentru aplicarea prevederilor Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA). Tuvalu este parte la Convenția Agenției de Pescuit a Forumului Pacificului de Sud (2) (Convenția FFA) și la Acordul de la Nauru (PNA) privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun (3).

| (14) | Pentru a evalua conformitatea statului Tuvalu cu obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 13 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul respectiv, Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a evalua conformitatea statului Tuvalu cu obligațiile internaționale care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial, obligații prevăzute în acordurile internaționale menționate la considerentul 13 și stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante, menționate la considerentul respectiv, Comisia a cules și a analizat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în sensul unui astfel de exercițiu.

| (15) | Comisia a utilizat, de asemenea, informații obținute din datele disponibile, publicate de ORGP, în acest caz WCPFC, precum și informații disponibile publicului. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a utilizat, de asemenea, informații obținute din datele disponibile, publicate de ORGP, în acest caz WCPFC, precum și informații disponibile publicului.

3.   POSIBILITATEA CA TUVALU SĂ FIE IDENTIFICATĂ CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (16) | În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile statului Tuvalu în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul INN, Comisia a analizat sarcinile statului Tuvalu în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial. În scopul respectivei revizuiri, Comisia a ținut seama de criteriile enumerate la articolul 31 alineatele (4)-(7) din Regulamentul INN.

3.1.   Recurența activităților navelor de pescuit INN și a fluxurilor comerciale INN [articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul INN]

| (17) | În ceea ce privește navele care arborează pavilionul statului Tuvalu, având în vedere informațiile extrase din listele de nave ale ORGP, se menționează că nu există nave în listele INN provizorii sau definitive și că nu există dovezi de cazuri anterioare de nave care arborează pavilionul statului Tuvalu care ar permite Comisiei să analizeze performanța acestui stat în ceea ce privește activitățile de pescuit INN recurente în conformitate cu articolul 31 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește navele care arborează pavilionul statului Tuvalu, având în vedere informațiile extrase din listele de nave ale ORGP, se menționează că nu există nave în listele INN provizorii sau definitive și că nu există dovezi de cazuri anterioare de nave care arborează pavilionul statului Tuvalu care ar permite Comisiei să analizeze performanța acestui stat în ceea ce privește activitățile de pescuit INN recurente în conformitate cu articolul 31 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul INN.

| (18) | În absența informațiilor și a probelor, după cum se explică la considerentul 17, se concluzionează că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (a), nu este necesar să se evalueze conformitatea performanței statului Tuvalu cu privire la prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN cu sarcinile care îi revin în temeiul legislației internaționale în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește navele implicate în pescuitul INN și pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave de pescuit care arborează pavilionul său sau de resortisanții săi. |
| --- | --- |

(18)

În absența informațiilor și a probelor, după cum se explică la considerentul 17, se concluzionează că, în conformitate cu articolul 31 alineatul (3) și alineatul (4) litera (a), nu este necesar să se evalueze conformitatea performanței statului Tuvalu cu privire la prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN cu sarcinile care îi revin în temeiul legislației internaționale în calitate de stat de pavilion în ceea ce privește navele implicate în pescuitul INN și pescuitul INN desfășurat sau sprijinit de nave de pescuit care arborează pavilionul său sau de resortisanții săi.

3.2.   Nerespectarea obligațiilor legate de cooperare și de asigurarea respectării legii [articolul 31 alineatul (5) din Regulamentul INN]

| (19) | Comisia a analizat dacă Tuvalu a cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe. |
| --- | --- |

(19)

Comisia a analizat dacă Tuvalu a cooperat în mod eficace cu Comisia, prin furnizarea unui răspuns la solicitările formulate de Comisie pentru a investiga, a oferi un feedback sau a asigura monitorizarea cu privire la pescuitul INN și la activitățile conexe.

| (20) | În această privință, Tuvalu este reticent față de cooperarea cu Comisia în ceea ce privește remedierea deficiențelor sistemului său de gestionare a pescuitului, care au fost identificate în cursul vizitei Comisiei. În răspunsul la raportul final, răspuns prezentat la 16 octombrie 2014, Tuvalu nu propune angajamente contractuale pentru a remedia deficiențele identificate de către Comisie. În special, Tuvalu a recunoscut problemele și provocările și a estimat că ar avea nevoie de asistență tehnică și de timp pentru a obține îmbunătățiri, dar nu a propus niciun angajament sau plan concret de acțiune pentru a remedia deficiențele constatate. |
| --- | --- |

(20)

În această privință, Tuvalu este reticent față de cooperarea cu Comisia în ceea ce privește remedierea deficiențelor sistemului său de gestionare a pescuitului, care au fost identificate în cursul vizitei Comisiei. În răspunsul la raportul final, răspuns prezentat la 16 octombrie 2014, Tuvalu nu propune angajamente contractuale pentru a remedia deficiențele identificate de către Comisie. În special, Tuvalu a recunoscut problemele și provocările și a estimat că ar avea nevoie de asistență tehnică și de timp pentru a obține îmbunătățiri, dar nu a propus niciun angajament sau plan concret de acțiune pentru a remedia deficiențele constatate.

| (21) | În contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Tuvalu a sarcinilor sale legate de obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului și de stat costier, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Tuvalu cooperează cu alte state de pavilion pentru combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(21)

În contextul evaluării generale privind îndeplinirea de către Tuvalu a sarcinilor sale legate de obligațiile care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat al portului și de stat costier, Comisia a analizat, de asemenea, dacă Tuvalu cooperează cu alte state de pavilion pentru combaterea pescuitului INN.

| (22) | În conformitate cu articolele 63 și 64 din UNCLOS, statele costiere și statele de pavilion trebuie să coopereze cu privire la speciile de pești anadromi și speciile de pești mari migratori. Articolele 7 și 20 din UNFSA dezvoltă în continuare obligația de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și, respectiv, pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. În plus, articolul 7.1.3 din Codul de conduită al FAO (4) recomandă ca statele implicate în exploatarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor transfrontaliere să încheie acorduri bilaterale pentru a garanta eficacitatea cooperării în vederea asigurării conservării și gestionării eficace a resurselor. Acest lucru este specificat mai în amănunt la punctele 28 și 51 din Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) (5), care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă dintre state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele costiere. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu articolele 63 și 64 din UNCLOS, statele costiere și statele de pavilion trebuie să coopereze cu privire la speciile de pești anadromi și speciile de pești mari migratori. Articolele 7 și 20 din UNFSA dezvoltă în continuare obligația de a coopera pentru stabilirea de măsuri de conservare și gestionare compatibile și, respectiv, pentru asigurarea conformității cu astfel de măsuri și a executării acestora. În plus, articolul 7.1.3 din Codul de conduită al FAO (4) recomandă ca statele implicate în exploatarea stocurilor de pești anadromi și a stocurilor transfrontaliere să încheie acorduri bilaterale pentru a garanta eficacitatea cooperării în vederea asigurării conservării și gestionării eficace a resurselor. Acest lucru este specificat mai în amănunt la punctele 28 și 51 din Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA INN) (5), care stabilesc practicile detaliate pentru cooperarea directă dintre state, inclusiv schimbul de date sau informații de care dispun statele costiere.

| (23) | În acest sens, articolul 25 alineatul (10) din Convenția WCPFC (6) stipulează că fiecare membru, în cazul în care are motive întemeiate pentru a crede că o navă de pescuit care arborează pavilionul altui stat s-a angajat în activități care subminează eficacitatea măsurilor de conservare și gestionare adoptate pentru zona convenției, aduce acest fapt în atenția statului de pavilion în cauză. |
| --- | --- |

(23)

În acest sens, articolul 25 alineatul (10) din Convenția WCPFC (6) stipulează că fiecare membru, în cazul în care are motive întemeiate pentru a crede că o navă de pescuit care arborează pavilionul altui stat s-a angajat în activități care subminează eficacitatea măsurilor de conservare și gestionare adoptate pentru zona convenției, aduce acest fapt în atenția statului de pavilion în cauză.

| (24) | Importanța mecanismelor eficiente de cooperare trebuie să fie evaluată în contextul prezenței predominante a navelor care arborează un pavilion străin în apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu. Conform informațiilor furnizate de autoritățile din Tuvalu în cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, în prezent sunt în vigoare un total de 18 contracte private bilaterale de acordare a licențelor, încheiate cu zece țări. În acest sens, flota autorizată să opereze în apele statului Tuvalu este compusă din 213 nave cu plasă-pungă, 17 nave cu platformă și paragate și 7 nave cu paragate, dintre care doar o navă cu plasă-pungă și două nave cu paragate se află sub pavilionul statului Tuvalu. Cu toate acestea, Tuvalu a recunoscut că nu au fost instituite canale de cooperare cu statele de pavilion vizate, care să asigure respectarea de către Tuvalu a obligațiilor sale de cooperare cu statele de pavilion, așa cum sunt descrise la considerentele 22 și 23. |
| --- | --- |

(24)

Importanța mecanismelor eficiente de cooperare trebuie să fie evaluată în contextul prezenței predominante a navelor care arborează un pavilion străin în apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu. Conform informațiilor furnizate de autoritățile din Tuvalu în cursul vizitei Comisiei din februarie 2014, în prezent sunt în vigoare un total de 18 contracte private bilaterale de acordare a licențelor, încheiate cu zece țări. În acest sens, flota autorizată să opereze în apele statului Tuvalu este compusă din 213 nave cu plasă-pungă, 17 nave cu platformă și paragate și 7 nave cu paragate, dintre care doar o navă cu plasă-pungă și două nave cu paragate se află sub pavilionul statului Tuvalu. Cu toate acestea, Tuvalu a recunoscut că nu au fost instituite canale de cooperare cu statele de pavilion vizate, care să asigure respectarea de către Tuvalu a obligațiilor sale de cooperare cu statele de pavilion, așa cum sunt descrise la considerentele 22 și 23.

| (25) | În ceea ce privește eficacitatea măsurilor de asigurare a respectării legii, articolul 19 alineatul (2) din UNFSA stabilește că sancțiunile aplicabile în cazul încălcărilor trebuie să fie suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale. După cum s-a arătat la considerentele 26-29, Tuvalu nu dispune de cadrul juridic și nici de controlul asupra flotei și apelor sale care ar fi necesare pentru a-i sancționa în mod adecvat pe contravenienți. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește eficacitatea măsurilor de asigurare a respectării legii, articolul 19 alineatul (2) din UNFSA stabilește că sancțiunile aplicabile în cazul încălcărilor trebuie să fie suficient de severe pentru a fi eficace în asigurarea conformității, pentru a descuraja încălcările, oriunde au loc, și pentru a priva contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale. După cum s-a arătat la considerentele 26-29, Tuvalu nu dispune de cadrul juridic și nici de controlul asupra flotei și apelor sale care ar fi necesare pentru a-i sancționa în mod adecvat pe contravenienți.

| (26) | Sistemul de sancțiuni este stabilit în legea statului Tuvalu din 2006 privind resursele marine. Deși legea respectivă a fost modificată în 2012, aceasta nu ia în considerare cele mai recente evoluții în domeniul dreptului internațional în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. În acest sens, în cadrul juridic actual nu sunt definite în mod explicit activitățile de pescuit INN și încălcările grave și nici nu este prevăzută o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiunile severe corespunzătoare. |
| --- | --- |

(26)

Sistemul de sancțiuni este stabilit în legea statului Tuvalu din 2006 privind resursele marine. Deși legea respectivă a fost modificată în 2012, aceasta nu ia în considerare cele mai recente evoluții în domeniul dreptului internațional în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. În acest sens, în cadrul juridic actual nu sunt definite în mod explicit activitățile de pescuit INN și încălcările grave și nici nu este prevăzută o listă cuprinzătoare a infracțiunilor grave, însoțite de sancțiunile severe corespunzătoare.

| (27) | În plus, legislația statului Tuvalu nu prevede într-un mod sistematic măsuri administrative de însoțire. Acest tip de măsuri complementare se limitează la suspendarea și revocarea licențelor și este aplicabil doar în cazuri de „infracțiuni grave”, în timp ce acest concept al „infracțiunilor grave” nu este definit în legislația statului Tuvalu. |
| --- | --- |

(27)

În plus, legislația statului Tuvalu nu prevede într-un mod sistematic măsuri administrative de însoțire. Acest tip de măsuri complementare se limitează la suspendarea și revocarea licențelor și este aplicabil doar în cazuri de „infracțiuni grave”, în timp ce acest concept al „infracțiunilor grave” nu este definit în legislația statului Tuvalu.

| (28) | Noțiunea de „infracțiuni sau încălcări grave” nu a fost raționalizată în legislația statului Tuvalu. Cadrul juridic actual nu prevede sancțiuni cu efecte negative care să priveze contravenienții de beneficiile obținute dintr-o activitate ilegală. |
| --- | --- |

(28)

Noțiunea de „infracțiuni sau încălcări grave” nu a fost raționalizată în legislația statului Tuvalu. Cadrul juridic actual nu prevede sancțiuni cu efecte negative care să priveze contravenienții de beneficiile obținute dintr-o activitate ilegală.

| (29) | Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. Într-adevăr, tratarea încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, în forma sa actuală, sistemul de sancțiuni nu este suficient de cuprinzător și de sever pentru a-și îndeplini funcția de descurajare. Într-adevăr, tratarea încălcărilor grave nu este de natură să asigure conformitatea, să descurajeze încălcările, oriunde au loc, și să priveze contravenienții de beneficiile rezultate din activitățile lor ilegale, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din UNFSA și cu articolul 25 alineatul (7) din Convenția WCPFC.

| (30) | În ceea ce privește istoricul, natura, circumstanțele, amploarea și gravitatea manifestărilor de pescuit INN luate în considerare, posibilitatea de a evalua aceste aspecte este compromisă la rândul ei de lipsa de claritate și de transparență descrisă la considerentele 39-48. Ca urmare a acestor deficiențe, nu este posibil să se stabilească, într-un mod fiabil, dimensiunea potențială a activităților legate de pescuitul INN. Cu toate acestea, este un fapt recunoscut că lipsa de transparență combinată cu lipsa controalelor eficace încurajează comportamentul ilegal. |
| --- | --- |

(30)

În ceea ce privește istoricul, natura, circumstanțele, amploarea și gravitatea manifestărilor de pescuit INN luate în considerare, posibilitatea de a evalua aceste aspecte este compromisă la rândul ei de lipsa de claritate și de transparență descrisă la considerentele 39-48. Ca urmare a acestor deficiențe, nu este posibil să se stabilească, într-un mod fiabil, dimensiunea potențială a activităților legate de pescuitul INN. Cu toate acestea, este un fapt recunoscut că lipsa de transparență combinată cu lipsa controalelor eficace încurajează comportamentul ilegal.

| (31) | În ceea ce privește capacitatea financiară și administrativă existentă a statului Tuvalu, trebuie remarcat faptul că acest stat nu este clasificat în cadrul indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (7). În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (8), Tuvalu este inclus în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2013, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (9). În acest sens, constrângerile legate de capacitatea financiară și administrativă a statului Tuvalu pot fi considerate ca un factor care subminează capacitatea acestui stat de a-și îndeplini sarcinile în materie de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește capacitatea financiară și administrativă existentă a statului Tuvalu, trebuie remarcat faptul că acest stat nu este clasificat în cadrul indicelui de dezvoltare umană al Organizației Națiunilor Unite (7). În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (8), Tuvalu este inclus în categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, în conformitate cu lista beneficiarilor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) de la 1 ianuarie 2013, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (9). În acest sens, constrângerile legate de capacitatea financiară și administrativă a statului Tuvalu pot fi considerate ca un factor care subminează capacitatea acestui stat de a-și îndeplini sarcinile în materie de cooperare și de asigurare a respectării legii.

| (32) | În ciuda analizei de la considerentul 31, s-a remarcat de asemenea faptul că, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitei Comisiei din februarie 2014, nu se poate considera că autoritățile din Tuvalu nu dispun de resurse financiare. Ceea ce îi lipsește statului Tuvalu este mai degrabă mediul juridic și administrativ necesar pentru a asigura o îndeplinire eficientă și eficace a sarcinilor care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat comercial. |
| --- | --- |

(32)

În ciuda analizei de la considerentul 31, s-a remarcat de asemenea faptul că, pe baza informațiilor obținute în cadrul vizitei Comisiei din februarie 2014, nu se poate considera că autoritățile din Tuvalu nu dispun de resurse financiare. Ceea ce îi lipsește statului Tuvalu este mai degrabă mediul juridic și administrativ necesar pentru a asigura o îndeplinire eficientă și eficace a sarcinilor care îi revin în calitate de stat de pavilion, de stat costier, de stat al portului și de stat comercial.

| (33) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Tuvalu, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Tuvalu, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, în ceea ce privește eforturile de cooperare și de asigurare a respectării legii.

3.3.   Neaplicarea normelor internaționale [articolul 31 alineatul (6) din Regulamentul INN]

| (34) | Tuvalu a ratificat UNCLOS și UNFSA. Tuvalu este membru al WCPFC. Tuvalu este parte la Convenția FFA și la PNA privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun. |
| --- | --- |

(34)

Tuvalu a ratificat UNCLOS și UNFSA. Tuvalu este membru al WCPFC. Tuvalu este parte la Convenția FFA și la PNA privind cooperarea în materie de gestionare a activităților de pescuit de interes comun.

| (35) | Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul statului Tuvalu de membru al WCPFC. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a analizat toate informațiile considerate relevante cu privire la statutul statului Tuvalu de membru al WCPFC.

| (36) | De asemenea, Comisia a analizat orice informație considerată relevantă cu privire la acordul statului Tuvalu de a aplica măsurile de conservare și de gestionare adoptate de WCPFC. |
| --- | --- |

(36)

De asemenea, Comisia a analizat orice informație considerată relevantă cu privire la acordul statului Tuvalu de a aplica măsurile de conservare și de gestionare adoptate de WCPFC.

| (37) | Conform informațiilor cuprinzătoare furnizate de Tuvalu cu privire la situația activităților de pescuit ton în apele sale (10), în 2011 capturile din stocurile de ton obținute în zona economică exclusivă (ZEE) a Tuvalu s-au ridicat la 51 800 de tone metrice (tm). Deși aceasta reprezintă o scădere față de anii precedenți (63 427 tm în 2009 și 60 618 tm în 2010), stocurile din ZEE a statului Tuvalu constituie în continuare o parte semnificativă din stocurile totale de ton din Oceanul Pacific de Vest și Central. |
| --- | --- |

(37)

Conform informațiilor cuprinzătoare furnizate de Tuvalu cu privire la situația activităților de pescuit ton în apele sale (10), în 2011 capturile din stocurile de ton obținute în zona economică exclusivă (ZEE) a Tuvalu s-au ridicat la 51 800 de tone metrice (tm). Deși aceasta reprezintă o scădere față de anii precedenți (63 427 tm în 2009 și 60 618 tm în 2010), stocurile din ZEE a statului Tuvalu constituie în continuare o parte semnificativă din stocurile totale de ton din Oceanul Pacific de Vest și Central.

| (38) | Pe baza cifrelor prezentate la considerentul 37, se pare că Tuvalu gestionează resurse globale importante de ton și, în consecință, are responsabilitatea, în calitate de stat costier, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestor resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul costier, care ar trebui să adopte măsuri compatibile cu cele aplicabile în regiune și în marea liberă, cu scopul de a asigura durabilitatea pe termen lung a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori, și de a promova obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă. De asemenea, statele costiere trebuie să se asigure că resortisanții altor state care pescuiesc în zonele lor economice exclusive respectă măsurile de conservare și gestionare și că aceștia cooperează cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit. |
| --- | --- |

(38)

Pe baza cifrelor prezentate la considerentul 37, se pare că Tuvalu gestionează resurse globale importante de ton și, în consecință, are responsabilitatea, în calitate de stat costier, să asigure gestionarea responsabilă, pe termen lung și durabilă a acestor resurse. Articolele 61-64 din UNCLOS și articolele 7 și 8 din UNFSA reglementează utilizarea resurselor biologice de către statul costier, care ar trebui să adopte măsuri compatibile cu cele aplicabile în regiune și în marea liberă, cu scopul de a asigura durabilitatea pe termen lung a stocurilor de pești anadromi și a stocurilor de pești mari migratori, și de a promova obiectivul utilizării optime a resurselor biologice în zona sa economică exclusivă. De asemenea, statele costiere trebuie să se asigure că resortisanții altor state care pescuiesc în zonele lor economice exclusive respectă măsurile de conservare și gestionare și că aceștia cooperează cu statele și organizațiile regionale relevante implicate în respectivele activități de pescuit.

| (39) | Cadrul juridic al statului Tuvalu nu prevede măsuri de conservare și gestionare clare și transparente care să asigure gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția sa. În special, nu există măsuri de conservare și gestionare pentru pescuitul costier. Tuvalu a recunoscut, de asemenea, că planul de gestionare a capturilor de ton în vigoare nu mai este de actualitate și necesită o revizuire. Totodată, nu a fost încă adoptat un plan de gestionare aplicabil rechinilor, în conformitate cu cerința măsurii de conservare și gestionare (CMM) 2010-07 a WCPFC (11). |
| --- | --- |

(39)

Cadrul juridic al statului Tuvalu nu prevede măsuri de conservare și gestionare clare și transparente care să asigure gestionarea eficientă și eficace a navelor care operează în apele aflate sub jurisdicția sa. În special, nu există măsuri de conservare și gestionare pentru pescuitul costier. Tuvalu a recunoscut, de asemenea, că planul de gestionare a capturilor de ton în vigoare nu mai este de actualitate și necesită o revizuire. Totodată, nu a fost încă adoptat un plan de gestionare aplicabil rechinilor, în conformitate cu cerința măsurii de conservare și gestionare (CMM) 2010-07 a WCPFC (11).

| (40) | Măsurile de conservare și gestionare în ceea ce privește apele aflate sub jurisdicție națională, inclusiv apele arhipelagice, sunt incomplete și nu se bazează pe avize științifice, ceea ce încalcă prevederile din UNCLOS, UNFSA și WCPFC. Deși legea din 2006 a statului Tuvalu privind pescuitul prevede principiile de bază pentru o gestionare durabilă a activităților de pescuit și abilitează Ministerul resurselor naturale să adopte măsuri de conservare și gestionare în consecință, vizita Comisiei a evidențiat că acest tip de dispoziții este foarte slab dezvoltat. În această privință, principalul efort s-a axat pe transpunerea măsurilor prevăzute în a treia înțelegere PNA (12) în cadrul legislativ al statului Tuvalu în 2009. |
| --- | --- |

(40)

Măsurile de conservare și gestionare în ceea ce privește apele aflate sub jurisdicție națională, inclusiv apele arhipelagice, sunt incomplete și nu se bazează pe avize științifice, ceea ce încalcă prevederile din UNCLOS, UNFSA și WCPFC. Deși legea din 2006 a statului Tuvalu privind pescuitul prevede principiile de bază pentru o gestionare durabilă a activităților de pescuit și abilitează Ministerul resurselor naturale să adopte măsuri de conservare și gestionare în consecință, vizita Comisiei a evidențiat că acest tip de dispoziții este foarte slab dezvoltat. În această privință, principalul efort s-a axat pe transpunerea măsurilor prevăzute în a treia înțelegere PNA (12) în cadrul legislativ al statului Tuvalu în 2009.

| (41) | Apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu. Acestea fiind spuse, Tuvalu exclude apele sale teritoriale și arhipelagice de la aplicarea schemei de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (Vessels Day Scheme – VDS), un sistem care limitează efortul de pescuit al flotei de nave cu plasă-pungă prin alocarea zilelor de pescuit. Prin urmare, principalul instrument juridic pentru conservarea resurselor piscicole din apele statului Tuvalu nu se aplică unei părți considerabile a apelor aflate sub jurisdicția sa. În ceea ce privește navele cu paragate și navele cu platformă și paragate, măsurile de conservare și gestionare sunt stabilite în licențele individuale. Cu toate acestea, nu există informații disponibile publicului cu privire la gestionarea efectivă a capturii și a efortului pentru aceste două pescării, cu excepția politicii generale de limitare a numărului de licențe de pescuit. |
| --- | --- |

(41)

Apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu sunt menționate ca mare teritorială, ape arhipelagice și ZEE. În temeiul articolului 3 din Convenția WCPFC, sfera de competență a WCPFC cuprinde, în principiu, toate apele din Oceanul Pacific, inclusiv apele aflate sub jurisdicția statului Tuvalu. Acestea fiind spuse, Tuvalu exclude apele sale teritoriale și arhipelagice de la aplicarea schemei de alocare a zilelor de pescuit pentru nave (Vessels Day Scheme – VDS), un sistem care limitează efortul de pescuit al flotei de nave cu plasă-pungă prin alocarea zilelor de pescuit. Prin urmare, principalul instrument juridic pentru conservarea resurselor piscicole din apele statului Tuvalu nu se aplică unei părți considerabile a apelor aflate sub jurisdicția sa. În ceea ce privește navele cu paragate și navele cu platformă și paragate, măsurile de conservare și gestionare sunt stabilite în licențele individuale. Cu toate acestea, nu există informații disponibile publicului cu privire la gestionarea efectivă a capturii și a efortului pentru aceste două pescării, cu excepția politicii generale de limitare a numărului de licențe de pescuit.

| (42) | În plus, în cursul vizitei Comisiei, Tuvalu a confirmat că anumite măsuri CMM ale WCPFC nu sunt aplicate în prezent. Printre acestea se numără măsura CMM 2007-1 privind Programul regional de observare, care stabilește o observare cu acoperire de 5 % în cazul navelor cu paragate, și măsura CMM 2010-07, care prevede că greutatea înotătoarelor debarcate nu poate depăși 5 % din greutatea rechinilor. S-a afirmat că lipsa de capacitate tehnică și de resurse a împiedicat înregistrarea progreselor în ceea ce privește conformitatea cu măsurile CMM relevante ale WCPFC. |
| --- | --- |

(42)

În plus, în cursul vizitei Comisiei, Tuvalu a confirmat că anumite măsuri CMM ale WCPFC nu sunt aplicate în prezent. Printre acestea se numără măsura CMM 2007-1 privind Programul regional de observare, care stabilește o observare cu acoperire de 5 % în cazul navelor cu paragate, și măsura CMM 2010-07, care prevede că greutatea înotătoarelor debarcate nu poate depăși 5 % din greutatea rechinilor. S-a afirmat că lipsa de capacitate tehnică și de resurse a împiedicat înregistrarea progreselor în ceea ce privește conformitatea cu măsurile CMM relevante ale WCPFC.

| (43) | Deficiențele evidente în ceea ce privește claritatea și transparența măsurilor de conservare și gestionare aplicabile (descrise la considerentele 39-42), incluzând controlul efortului de pescuit în temeiul schemei VDS, combinate cu existența a 18 contracte private diferite de acordare a licențelor (menționată la considerentul 24), subminează punerea în aplicare eficace a măsurilor de conservare și gestionare, ceea ce reprezintă o încălcare a obligațiilor prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), articolul 62 alineatul (1) și articolul 64 din UNCLOS privind utilizarea optimă a resurselor prin intermediul unor măsuri adecvate de conservare și gestionare. |
| --- | --- |

(43)

Deficiențele evidente în ceea ce privește claritatea și transparența măsurilor de conservare și gestionare aplicabile (descrise la considerentele 39-42), incluzând controlul efortului de pescuit în temeiul schemei VDS, combinate cu existența a 18 contracte private diferite de acordare a licențelor (menționată la considerentul 24), subminează punerea în aplicare eficace a măsurilor de conservare și gestionare, ceea ce reprezintă o încălcare a obligațiilor prevăzute la articolul 61 alineatele (2)-(5), articolul 62 alineatul (1) și articolul 64 din UNCLOS privind utilizarea optimă a resurselor prin intermediul unor măsuri adecvate de conservare și gestionare.

| (44) | În temeiul articolului 61 din UNCLOS, al articolelor 5 și 6 din UNFSA și al articolelor 5 și 6 din Convenția WCPFC, statele costiere trebuie să determine captura admisibilă de resurse biologice în zona lor economică exclusivă pe baza celor mai bune date științifice aflate la dispoziția lor și pe baza unei abordări de tip preventiv; statele costiere trebuie, de asemenea, să se asigure, prin măsuri adecvate de conservare și gestionare, că resursele biologice și stocurile din ZEE și din alte ape aflate sub jurisdicția lor nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.3, 7.4 și 7.5, recomandă cele mai bune practici pentru respectarea acestor obligații. |
| --- | --- |

(44)

În temeiul articolului 61 din UNCLOS, al articolelor 5 și 6 din UNFSA și al articolelor 5 și 6 din Convenția WCPFC, statele costiere trebuie să determine captura admisibilă de resurse biologice în zona lor economică exclusivă pe baza celor mai bune date științifice aflate la dispoziția lor și pe baza unei abordări de tip preventiv; statele costiere trebuie, de asemenea, să se asigure, prin măsuri adecvate de conservare și gestionare, că resursele biologice și stocurile din ZEE și din alte ape aflate sub jurisdicția lor nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. Codul de conduită al FAO, în special articolele 7.3, 7.4 și 7.5, recomandă cele mai bune practici pentru respectarea acestor obligații.

| (45) | În raportul său către al nouălea Comitet științific al WCPFC, Tuvalu a recunoscut existența provocărilor rămase în ceea ce privește colectarea de date, raportarea și conformitatea (13). Aceste probleme sunt atribuite unor dificultăți în materie de capacitate din cadrul Departamentului de pescuit în ceea ce privește monitorizarea raportării și gestionarea datelor. |
| --- | --- |

(45)

În raportul său către al nouălea Comitet științific al WCPFC, Tuvalu a recunoscut existența provocărilor rămase în ceea ce privește colectarea de date, raportarea și conformitatea (13). Aceste probleme sunt atribuite unor dificultăți în materie de capacitate din cadrul Departamentului de pescuit în ceea ce privește monitorizarea raportării și gestionarea datelor.

| (46) | În acest sens, rapoartele Comitetului științific al WCPFC ridică în mod regulat problema deficiențelor de date. De exemplu, în raportul din cadrul celei de a șaptea sesiuni a sa din 2011, Comitetul științific al WCPFC a remarcat la punctul 89 unele neconcordanțe în ceea ce privește raportarea capturilor de ton dungat, ton cu aripioare galbene și ton obez în jurnalele de pescuit ale navelor cu plasă-pungă. Având în vedere importanța, în scopuri științifice, a datelor exacte privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă, comitetul menționat a recomandat ca această problemă să fie înaintată Comitetului tehnic și pentru controlul conformității (14). La punctul 37, comitetul a subliniat incertitudinea în ceea ce privește compoziția speciilor capturate de navele cu plasă-pungă și a solicitat părților contractante să continue îmbunătățirea estimărilor cu privire la datele privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă. În cadrul celei de a opta sesiuni a sa, Comitetul științific al WCPFC a ridicat din nou probleme referitoare la deficiențele și neconcordanțele datelor (15) în ceea ce privește capturile și compoziția capturilor, a făcut observații în legătură cu obligațiile de raportare din cadrul acordurilor de navlosire și a formulat recomandări de gestionare în scopul îmbunătățirii (16). Acesta a abordat, de asemenea, lipsa transmiterii de date sau transmiterea unor date nefiabile de către unele părți contractante, dintre care unele operează în apele aflate sub jurisdicția națională a statului Tuvalu. |
| --- | --- |

(46)

În acest sens, rapoartele Comitetului științific al WCPFC ridică în mod regulat problema deficiențelor de date. De exemplu, în raportul din cadrul celei de a șaptea sesiuni a sa din 2011, Comitetul științific al WCPFC a remarcat la punctul 89 unele neconcordanțe în ceea ce privește raportarea capturilor de ton dungat, ton cu aripioare galbene și ton obez în jurnalele de pescuit ale navelor cu plasă-pungă. Având în vedere importanța, în scopuri științifice, a datelor exacte privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă, comitetul menționat a recomandat ca această problemă să fie înaintată Comitetului tehnic și pentru controlul conformității (14). La punctul 37, comitetul a subliniat incertitudinea în ceea ce privește compoziția speciilor capturate de navele cu plasă-pungă și a solicitat părților contractante să continue îmbunătățirea estimărilor cu privire la datele privind compoziția capturilor navelor cu plasă-pungă. În cadrul celei de a opta sesiuni a sa, Comitetul științific al WCPFC a ridicat din nou probleme referitoare la deficiențele și neconcordanțele datelor (15) în ceea ce privește capturile și compoziția capturilor, a făcut observații în legătură cu obligațiile de raportare din cadrul acordurilor de navlosire și a formulat recomandări de gestionare în scopul îmbunătățirii (16). Acesta a abordat, de asemenea, lipsa transmiterii de date sau transmiterea unor date nefiabile de către unele părți contractante, dintre care unele operează în apele aflate sub jurisdicția națională a statului Tuvalu.

| (47) | Comitetul științific al WCPFC a atras atenția în cadrul celei de a șaptea reuniuni a sa asupra faptului că, în cazul în care practicile recente de pescuit pentru tonul dungat continuă, nivelurile ratelor de captură ar trebui să scadă și capturile ar trebui să se diminueze, deoarece stocurile de pește sunt exploatate până la nivelul producției maxime durabile. Prin urmare, creșterea efortului de pescuit ar trebui monitorizată (17). Cu toate acestea, vizita Comisiei a dezvăluit absența unei politici reale privind flota și accesul la pescuit, după cum demonstrează caracterul perimat și incomplet al planului de gestionare a capturilor de ton. |
| --- | --- |

(47)

Comitetul științific al WCPFC a atras atenția în cadrul celei de a șaptea reuniuni a sa asupra faptului că, în cazul în care practicile recente de pescuit pentru tonul dungat continuă, nivelurile ratelor de captură ar trebui să scadă și capturile ar trebui să se diminueze, deoarece stocurile de pește sunt exploatate până la nivelul producției maxime durabile. Prin urmare, creșterea efortului de pescuit ar trebui monitorizată (17). Cu toate acestea, vizita Comisiei a dezvăluit absența unei politici reale privind flota și accesul la pescuit, după cum demonstrează caracterul perimat și incomplet al planului de gestionare a capturilor de ton.

| (48) | Tuvalu nu aplică niciuna dintre măsurile WCPFC de conservare și de gestionare în apele sale arhipelagice și nu are în vigoare decât un număr limitat de măsuri compatibile. Având în vedere caracterul anadrom și de mare migrator al resurselor de ton și importanța stocurilor de ton și a activităților de pescuit în apele arhipelagice ale statului Tuvalu, care reprezintă o zonă geografică importantă de depunere a icrelor pentru speciile de ton, această situație pune în pericol orice efort de conservare cu privire la stocurile de ton în ansamblu în regiunea Pacificului. Prin urmare, Tuvalu nu asigură aplicarea măsurilor de conservare și de gestionare în toate apele aflate sub jurisdicția sa într-un mod compatibil cu cerințele WCPFC și în conformitate cu obligația de a se asigura că speciile aflate sub jurisdicția statului costier nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă. |
| --- | --- |

(48)

Tuvalu nu aplică niciuna dintre măsurile WCPFC de conservare și de gestionare în apele sale arhipelagice și nu are în vigoare decât un număr limitat de măsuri compatibile. Având în vedere caracterul anadrom și de mare migrator al resurselor de ton și importanța stocurilor de ton și a activităților de pescuit în apele arhipelagice ale statului Tuvalu, care reprezintă o zonă geografică importantă de depunere a icrelor pentru speciile de ton, această situație pune în pericol orice efort de conservare cu privire la stocurile de ton în ansamblu în regiunea Pacificului. Prin urmare, Tuvalu nu asigură aplicarea măsurilor de conservare și de gestionare în toate apele aflate sub jurisdicția sa într-un mod compatibil cu cerințele WCPFC și în conformitate cu obligația de a se asigura că speciile aflate sub jurisdicția statului costier nu sunt puse în pericol de exploatarea excesivă.

| (49) | Comisia a evaluat, de asemenea, orice acțiune sau omisiune a statului Tuvalu, care este posibil să fi diminuat eficacitatea legislației, a reglementărilor sau a măsurilor internaționale de conservare și de gestionare aplicabile. |
| --- | --- |

(49)

Comisia a evaluat, de asemenea, orice acțiune sau omisiune a statului Tuvalu, care este posibil să fi diminuat eficacitatea legislației, a reglementărilor sau a măsurilor internaționale de conservare și de gestionare aplicabile.

| (50) | În această privință, după cum a recunoscut și statul Tuvalu, planul depășit de gestionare a capturilor de ton nu stabilește obiective clare pentru a limita numărul de licențe de pescuit și captura totală admisibilă. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa unor măsuri de conservare și de gestionare subminează respectarea de către Tuvalu a obligațiilor sale internaționale. Întrucât tonul este o specie anadromă și de mare migrator, măsurile de conservare și de gestionare trebuie să fie coerente și compatibile în întreaga zonă de migrație pentru a fi eficace și durabile, acesta reprezentând, de asemenea, obiectivul general al Convenției WCPFC. |
| --- | --- |

(50)

În această privință, după cum a recunoscut și statul Tuvalu, planul depășit de gestionare a capturilor de ton nu stabilește obiective clare pentru a limita numărul de licențe de pescuit și captura totală admisibilă. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa unor măsuri de conservare și de gestionare subminează respectarea de către Tuvalu a obligațiilor sale internaționale. Întrucât tonul este o specie anadromă și de mare migrator, măsurile de conservare și de gestionare trebuie să fie coerente și compatibile în întreaga zonă de migrație pentru a fi eficace și durabile, acesta reprezentând, de asemenea, obiectivul general al Convenției WCPFC.

| (51) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Tuvalu, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale. |
| --- | --- |

(51)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a tuturor declarațiilor transmise de Tuvalu, în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (6) din Regulamentul INN, s-a putut stabili că această țară nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în ceea ce privește normele, reglementările și măsurile de conservare și de gestionare internaționale.

3.4.   Constrângeri specifice țărilor în curs de dezvoltare

| (52) | Ținând seama de clasificarea statului Tuvalu ca o țară care face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (după cum s-ar arătat la considerentul 31), Comisia a analizat dacă informațiile colectate ar putea fi legate de constrângerile specifice ale acestui stat ca țară în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(52)

Ținând seama de clasificarea statului Tuvalu ca o țară care face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate (după cum s-ar arătat la considerentul 31), Comisia a analizat dacă informațiile colectate ar putea fi legate de constrângerile specifice ale acestui stat ca țară în curs de dezvoltare.

| (53) | Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice cu care se confruntă Tuvalu din cauza nivelului său de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național referitoare la instrumentele internaționale de combatere, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, aceste constrângeri nu pot justifica faptul că Tuvalu nu a stabilit un sistem de sancțiuni pentru încălcările măsurilor de gestionare și de conservare internaționale. |
| --- | --- |

(53)

Deși pot exista, în general, constrângeri de capacitate specifice cu privire la control și monitorizare, constrângerile specifice cu care se confruntă Tuvalu din cauza nivelului său de dezvoltare nu pot justifica absența unor dispoziții specifice în cadrul juridic național referitoare la instrumentele internaționale de combatere, descurajare și eliminare a activităților de pescuit INN. În plus, aceste constrângeri nu pot justifica faptul că Tuvalu nu a stabilit un sistem de sancțiuni pentru încălcările măsurilor de gestionare și de conservare internaționale.

| (54) | În plus, se pare că deficiențele sistemului de monitorizare, control și supraveghere decurg din dezechilibrul dintre capacitățile reduse ale statului Tuvalu de a controla activitățile de pescuit din zona sa economică exclusivă, pe de o parte, și acordarea accesului la apele sale unei flote străine de dimensiuni mari, pe de altă parte. În plus, în pofida contribuției importante a pescuitului la veniturile generale ale statului Tuvalu, se pare că bugetul alocat gestionării pescuitului este mult mai scăzut. În consecință, deși pot exista constrângeri legate de dezvoltare în Tuvalu, politicile urmate de această țară pentru gestionarea resurselor piscicole nu sunt compatibile cu resursele alocate și cu prioritățile țării în ceea ce privește gestionarea pescuitului. |
| --- | --- |

(54)

În plus, se pare că deficiențele sistemului de monitorizare, control și supraveghere decurg din dezechilibrul dintre capacitățile reduse ale statului Tuvalu de a controla activitățile de pescuit din zona sa economică exclusivă, pe de o parte, și acordarea accesului la apele sale unei flote străine de dimensiuni mari, pe de altă parte. În plus, în pofida contribuției importante a pescuitului la veniturile generale ale statului Tuvalu, se pare că bugetul alocat gestionării pescuitului este mult mai scăzut. În consecință, deși pot exista constrângeri legate de dezvoltare în Tuvalu, politicile urmate de această țară pentru gestionarea resurselor piscicole nu sunt compatibile cu resursele alocate și cu prioritățile țării în ceea ce privește gestionarea pescuitului.

| (55) | Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Tuvalu, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Tuvalu în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Tuvalu și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al acestei țări nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța globală a Tuvalu ca stat de pavilion sau stat costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere situația descrisă în prezenta secțiune și pe baza tuturor elementelor concrete colectate de Comisie, precum și a declarațiilor transmise de Tuvalu, s-a putut stabili, în conformitate cu articolul 31 alineatul (7) din Regulamentul INN, că stadiul în care se află Tuvalu în ceea ce privește guvernanța în domeniul pescuitului poate fi afectat de nivelul său de dezvoltare. Cu toate acestea, ținând cont de natura deficiențelor constatate în Tuvalu și de acțiunile întreprinse pentru a remedia situația, nivelul de dezvoltare al acestei țări nu poate pe deplin scuza sau justifica performanța globală a Tuvalu ca stat de pavilion sau stat costier cu privire la pescuit și insuficiența acțiunilor sale de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului INN.

4.   CONCLUZIE PRIVIND POSIBILITATEA IDENTIFICĂRII CA ȚARĂ TERȚĂ NECOOPERANTĂ

| (56) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Tuvalu nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN. |
| --- | --- |

(56)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în legătură cu faptul că Tuvalu nu și-a îndeplinit sarcinile care îi revin în temeiul dreptului internațional în calitate de stat de pavilion, de stat al portului, de stat costier sau de stat comercial și nu a luat măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN, în conformitate cu articolul 32 din Regulamentul INN, această țară ar trebui să fie notificată cu privire la posibilitatea de a fi identificată de către Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului INN.

| (57) | În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Tuvalu cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Tuvalu. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul INN, Comisia ar trebui să notifice Tuvalu cu privire la posibilitatea de a fi identificată ca țară terță necooperantă. De asemenea, Comisia ar trebui să întreprindă toate demersurile prevăzute la articolul 32 din Regulamentul INN în ceea ce privește Tuvalu. În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească un termen în care țara respectivă să poată răspunde în scris la notificare și să rectifice situația.

| (58) | În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea statului Tuvalu cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante, |
| --- | --- |

(58)

În afară de aceasta, ar trebui să se precizeze faptul că notificarea statului Tuvalu cu privire la posibilitatea de a fi identificat ca țară pe care Comisia o consideră necooperantă în sensul prezentei decizii nu exclude și nici nu conduce automat la vreo acțiune ulterioară întreprinsă de Comisie sau de Consiliu în vederea identificării și stabilirii unei liste a țărilor necooperante,

DECIDE:

Articol unic

Tuvalu este notificat cu privire la posibilitatea de a fi identificat de Comisie ca țară terță necooperantă în ceea ce privește combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Acordul de la Nauru (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Codul de conduită pentru un pescuit responsabil, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 1995.

4

(5)  Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, 2001.

5

(6)  Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central, adoptată la Honolulu, 5 septembrie 2000 (https://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

6

(7)  Informații preluate de pe site-ul http://hdr.undp.org/en/statistics

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

8

(9)  Lista CAD a beneficiarilor AOD (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

9

(10)  A noua sesiune ordinară a Comitetului științific al WCPFC, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

10

(11)  http://www.wcpfc.int/system/files/CMM%202010-07%20%5BSharks%5D.pdf

11

(12)  A treia înțelegere a părților la Acordul de la Nauru (PNA), 2008.

12

(13)  A noua sesiune ordinară a Comitetului științific al WCPFC, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

13

(14)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a șaptea sesiune ordinară, Pohnpei, Statele Federate ale Microneziei, 9-17 august 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

14

(15)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a opta sesiune ordinară, 7-15 august 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), secțiunea 3.1.

15

(16)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a opta sesiune ordinară, punctele 69-71.

16

(17)  Raport de sinteză al Comitetului științific al WCPFC, cea de a șaptea sesiune ordinară, punctele 35 și 36.

17

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/30

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

(2014/C 447/12)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării activităților | 8.12.2014 |
| --- | --- |
| Durată | 8.12.2014-31.12.2014 |
| Stat membru | Suedia |
| Stoc sau grup de stocuri | COD/03AS. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Kattegat |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 79/TQ43 |

Data și ora încetării activităților

8.12.2014

Durată

8.12.2014-31.12.2014

Stat membru

Suedia

Stoc sau grup de stocuri

COD/03AS.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Kattegat

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

79/TQ43

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/30

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

(2014/C 447/13)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării activităților | 21.11.2014 |
| --- | --- |
| Durată | 21.11.2014-31.12.2014 |
| Stat membru | Portugalia |
| Stoc sau grup de stocuri | GHL/N3LMNO |
| Specie | Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zonă | NAFO 3 LMNO |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 77/TQ43 |

Data și ora încetării activităților

21.11.2014

Durată

21.11.2014-31.12.2014

Stat membru

Portugalia

Stoc sau grup de stocuri

GHL/N3LMNO

Specie

Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides)

Zonă

NAFO 3 LMNO

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

77/TQ43

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/31

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

(2014/C 447/14)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării activităților | 3.12.2014 |
| --- | --- |
| Durată | 3.12.2014-31.12.2014 |
| Stat membru | Suedia |
| Stoc sau grup de stocuri | COD/03AN. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Skagerrak |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 78/TQ43 |

Data și ora încetării activităților

3.12.2014

Durată

3.12.2014-31.12.2014

Stat membru

Suedia

Stoc sau grup de stocuri

COD/03AN.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Skagerrak

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

78/TQ43

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 13.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 447/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 447/32

---

Actualizare a sumelor de referință pentru trecerea frontierelor externe, menționate la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (1)

(2014/C 447/15)

Publicarea sumelor de referință pentru trecerea frontierelor externe, menționate la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen), are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 34 din Codul Frontierelor Schengen.

În afară de publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare lunară este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Afaceri Interne.

BELGIA

Informații care înlocuiesc informațiile publicate în JO C 247, 13.10.2006.

Legislația belgiană prevede că trebuie demonstrată disponibilitatea mijloacelor de subzistență adecvate.

Practica administrativă este următoarea:

| (a) | Străinii care locuiesc la o persoană particulară
  Dovada mijloacelor de subzistență poate fi făcută prin intermediul unei scrisori de garanție semnată de persoana care găzduiește străinul în Belgia și autentificată de autoritatea administrativă municipală de la locul de reședință al persoanei.
  Declarația de responsabilitate acoperă cheltuielile de ședere ale străinului, asistența medicală, cazarea și repatrierea, în cazul în care străinul se află în imposibilitatea de a le plăti, astfel încât autoritățile publice să nu fie nevoite să suporte aceste cheltuieli. Declarația trebuie semnată de o persoană solvabilă, iar dacă aceasta este un străin, el trebuie să dețină un permis de ședere sau de stabilire.
  Dacă este necesar, străinului i se mai poate cere, de asemenea, să facă dovada resurselor personale.
  În cazul în care nu dispune de niciun credit financiar, acesta trebuie să poată avea acces la o sumă de aproximativ 45 EUR pentru fiecare zi de ședere planificată. |
| --- | --- |

(a)

Străinii care locuiesc la o persoană particulară

Dovada mijloacelor de subzistență poate fi făcută prin intermediul unei scrisori de garanție semnată de persoana care găzduiește străinul în Belgia și autentificată de autoritatea administrativă municipală de la locul de reședință al persoanei.

Declarația de responsabilitate acoperă cheltuielile de ședere ale străinului, asistența medicală, cazarea și repatrierea, în cazul în care străinul se află în imposibilitatea de a le plăti, astfel încât autoritățile publice să nu fie nevoite să suporte aceste cheltuieli. Declarația trebuie semnată de o persoană solvabilă, iar dacă aceasta este un străin, el trebuie să dețină un permis de ședere sau de stabilire.

Dacă este necesar, străinului i se mai poate cere, de asemenea, să facă dovada resurselor personale.

În cazul în care nu dispune de niciun credit financiar, acesta trebuie să poată avea acces la o sumă de aproximativ 45 EUR pentru fiecare zi de ședere planificată.

| (b) | Străinii care locuiesc la hotel
  În cazul în care străinul nu poate face dovada existenței niciunui credit, el trebuie să aibă acces la o sumă de aproximativ 95 EUR pentru fiecare zi de ședere planificată.
  În majoritatea cazurilor, persoana respectivă trebuie să prezinte un bilet (bilet de avion) care să-i permită întoarcerea în țara sa de origine sau de reședință. |
| --- | --- |

(b)

Străinii care locuiesc la hotel

În cazul în care străinul nu poate face dovada existenței niciunui credit, el trebuie să aibă acces la o sumă de aproximativ 95 EUR pentru fiecare zi de ședere planificată.

În majoritatea cazurilor, persoana respectivă trebuie să prezinte un bilet (bilet de avion) care să-i permită întoarcerea în țara sa de origine sau de reședință.

Lista publicărilor anterioare

| | JO C 247, 13.10.2006, p. 19; |
| --- | --- |

JO C 247, 13.10.2006, p. 19;

| | JO C 153, 6.7.2007, p. 22; |
| --- | --- |

JO C 153, 6.7.2007, p. 22;

| | JO C 182, 4.8.2007, p. 18; |
| --- | --- |

JO C 182, 4.8.2007, p. 18;

| | JO C 57, 1.3.2008, p. 38; |
| --- | --- |

JO C 57, 1.3.2008, p. 38;

| | JO C 134, 31.5.2008, p. 19; |
| --- | --- |

JO C 134, 31.5.2008, p. 19;

| | JO C 37, 14.2.2009, p. 8; |
| --- | --- |

JO C 37, 14.2.2009, p. 8;

| | JO C 35, 12.2.2010, p. 7; |
| --- | --- |

JO C 35, 12.2.2010, p. 7;

| | JO C 304, 10.11.2010, p. 5; |
| --- | --- |

JO C 304, 10.11.2010, p. 5;

| | JO C 24, 26.1.2011, p. 6; |
| --- | --- |

JO C 24, 26.1.2011, p. 6;

| | JO C 157, 27.5.2011, p. 8; |
| --- | --- |

JO C 157, 27.5.2011, p. 8;

| | JO C 203, 9.7.2011, p. 16; |
| --- | --- |

JO C 203, 9.7.2011, p. 16;

| | JO C 11, 13.1.2012, p. 13; |
| --- | --- |

JO C 11, 13.1.2012, p. 13;

| | JO C 72, 10.3.2012, p. 44; |
| --- | --- |

JO C 72, 10.3.2012, p. 44;

| | JO C 199, 7.7.2012, p. 8; |
| --- | --- |

JO C 199, 7.7.2012, p. 8;

| | JO C 298, 4.10.2012, p. 3; |
| --- | --- |

JO C 298, 4.10.2012, p. 3;

| | JO C 56, 26.2.2013, p. 13; |
| --- | --- |

JO C 56, 26.2.2013, p. 13;

| | JO C 98, 5.4.2013, p. 3; |
| --- | --- |

JO C 98, 5.4.2013, p. 3;

| | JO C 269, 18.9.2013, p. 2; |
| --- | --- |

JO C 269, 18.9.2013, p. 2;

| | JO C 57, 28.2.2014, p. 1; |
| --- | --- |

JO C 57, 28.2.2014, p. 1;

| | JO C 152, 20.5.2014, p. 25; |
| --- | --- |

JO C 152, 20.5.2014, p. 25;

| | JO C 224, 15.7.2014, p. 31; |
| --- | --- |

JO C 224, 15.7.2014, p. 31;

| | JO C 434, 4.12.2014, p. 3. |
| --- | --- |

JO C 434, 4.12.2014, p. 3.

---

(1)  A se vedea lista publicărilor anterioare de la sfârșitul prezentei actualizări.

---