# Úřední věstník C 451/16.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 451 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5716. prosince 2014 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 451

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5716. prosince 2014

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014 |
| 2014/C 451/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi — (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2014/C 451/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období — (stanovisko z vlastní iniciativy) | 10 |
| 2014/C 451/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování podniků: průzkum alternativních finančních mechanismů — (stanovisko z vlastní iniciativy) | 20 |
| 2014/C 451/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální společnost – přístup, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnání a prostředky k zajištění rovného postavení — (stanovisko z vlastní iniciativy) | 25 |
| 2014/C 451/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kybernetické útoky v EU — (stanovisko z vlastní iniciativy) | 31 |
| 2014/C 451/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zvýšení transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k Evropské unii — (stanovisko z vlastní iniciativy) | 39 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014

2014/C 451/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi — (průzkumné stanovisko)

1

2014/C 451/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období — (stanovisko z vlastní iniciativy)

10

2014/C 451/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování podniků: průzkum alternativních finančních mechanismů — (stanovisko z vlastní iniciativy)

20

2014/C 451/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální společnost – přístup, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnání a prostředky k zajištění rovného postavení — (stanovisko z vlastní iniciativy)

25

2014/C 451/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kybernetické útoky v EU — (stanovisko z vlastní iniciativy)

31

2014/C 451/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zvýšení transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k Evropské unii — (stanovisko z vlastní iniciativy)

39

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014 |
| 2014/C 451/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturálních opatřeních zvyšujících odolnost úvěrových institucí EU — COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD) | 45 |
| 2014/C 451/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků: Budování důvěry v doručovací služby a podpora elektronického prodeje — COM(2013) 886 final | 51 |
| 2014/C 451/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování — COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD) | 59 |
| 2014/C 451/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního fondu ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu — COM(2014) 86 final | 64 |
| 2014/C 451/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii — COM(2014) 172 final | 69 |
| 2014/C 451/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o osobních ochranných prostředcích — COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD) | 76 |
| 2014/C 451/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o lanových drahách — COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD) | 81 |
| 2014/C 451/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2007/36/ES, pokud jde o podporu dlouhodobého zapojení akcionářů, a směrnice 2013/34/EU, pokud jde o některé prvky výkazu o správě a řízení společnosti — COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD) | 87 |
| 2014/C 451/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky — COM(2014) 168 final | 91 |
| 2014/C 451/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboruke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskémua sociálnímu výboru a Výboru regionů – Otevřená a bezpečná Evropa: cesta k realizaci — COM(2014) 154 final | 96 |
| 2014/C 451/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Agenda EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020 – posílit důvěru, mobilitu a růst v Unii — COM(2014) 144 final | 104 |
| 2014/C 451/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi — COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD) | 109 |
| 2014/C 451/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci — COM(2013) 882 final | 116 |
| 2014/C 451/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum pokynů Společenství k financování letišť a ke státní podpoře na zahájení činnosti leteckých společností s odletem z regionálních letišť — C(2014) 963 final | 123 |
| 2014/C 451/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví — COM(2013) 659 final | 127 |
| 2014/C 451/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Program Čisté ovzduší pro Evropu COM(2013) 918 final, k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší a o změně směrnice 2003/35/ES COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD), k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD), a k návrhu rozhodnutí Rady k přijetí změny Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 COM(2013) 917 final | 134 |
| 2014/C 451/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení — COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD) | 142 |
| 2014/C 451/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Politika v oblasti internetu a jeho správa — Úloha Evropy při formování budoucnosti internetové správy — COM(2014) 72 final | 145 |
| 2014/C 451/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti — COM(2014) 216 final | 152 |
| 2014/C 451/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ruší směrnice Rady 93/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin — COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD | 157 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014

2014/C 451/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturálních opatřeních zvyšujících odolnost úvěrových institucí EU — COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)

COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)

45

2014/C 451/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků: Budování důvěry v doručovací služby a podpora elektronického prodeje — COM(2013) 886 final

COM(2013) 886 final

51

2014/C 451/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování — COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD)

COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD)

59

2014/C 451/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního fondu ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu — COM(2014) 86 final

COM(2014) 86 final

64

2014/C 451/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii — COM(2014) 172 final

COM(2014) 172 final

69

2014/C 451/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o osobních ochranných prostředcích — COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD)

COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD)

76

2014/C 451/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o lanových drahách — COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD)

COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD)

81

2014/C 451/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2007/36/ES, pokud jde o podporu dlouhodobého zapojení akcionářů, a směrnice 2013/34/EU, pokud jde o některé prvky výkazu o správě a řízení společnosti — COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD)

COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD)

87

2014/C 451/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky — COM(2014) 168 final

COM(2014) 168 final

91

2014/C 451/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboruke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskémua sociálnímu výboru a Výboru regionů – Otevřená a bezpečná Evropa: cesta k realizaci — COM(2014) 154 final

COM(2014) 154 final

96

2014/C 451/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Agenda EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020 – posílit důvěru, mobilitu a růst v Unii — COM(2014) 144 final

COM(2014) 144 final

104

2014/C 451/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi — COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD)

COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD)

109

2014/C 451/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci — COM(2013) 882 final

COM(2013) 882 final

116

2014/C 451/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum pokynů Společenství k financování letišť a ke státní podpoře na zahájení činnosti leteckých společností s odletem z regionálních letišť — C(2014) 963 final

C(2014) 963 final

123

2014/C 451/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví — COM(2013) 659 final

COM(2013) 659 final

127

2014/C 451/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Program Čisté ovzduší pro Evropu COM(2013) 918 final, k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší a o změně směrnice 2003/35/ES COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD), k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD), a k návrhu rozhodnutí Rady k přijetí změny Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 COM(2013) 917 final

COM(2013) 918 final,

COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD),

COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD),

COM(2013) 917 final

134

2014/C 451/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení — COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD)

COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD)

142

2014/C 451/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Politika v oblasti internetu a jeho správa — Úloha Evropy při formování budoucnosti internetové správy — COM(2014) 72 final

COM(2014) 72 final

145

2014/C 451/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti — COM(2014) 216 final

COM(2014) 216 final

152

2014/C 451/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ruší směrnice Rady 93/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin — COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD

COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD

157

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi

(průzkumné stanovisko)

(2014/C 451/01)

| Zpravodaj: | pan Gkofas |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan Pariza Castaños |

Zpravodaj:

pan Gkofas

Spoluzpravodaj:

pan Pariza Castaños

Dne 6. prosince 2013 se řecké předsednictví Evropské unie, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodlo požádat Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

Evropská přistěhovalecká politika a vztahy se třetími zeměmi.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. června 2014.

Na ... plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání ze dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 64 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Cílem tohoto stanoviska je přispět k činnosti řeckého předsednictví a zaručit kontinuitu v rámci předsednictví italského, v zájmu posílení vnějšího rozměru přistěhovalecké a azylové politiky EU. Přistěhovalectví je velmi složitou problematikou, jež vyžaduje spolupráci mezi řadou zúčastněných stran a společné a komplexní řízení na straně EU, a to jak na mezinárodní, tak na evropské úrovni (1). |
| --- | --- |

1.1

Cílem tohoto stanoviska je přispět k činnosti řeckého předsednictví a zaručit kontinuitu v rámci předsednictví italského, v zájmu posílení vnějšího rozměru přistěhovalecké a azylové politiky EU. Přistěhovalectví je velmi složitou problematikou, jež vyžaduje spolupráci mezi řadou zúčastněných stran a společné a komplexní řízení na straně EU, a to jak na mezinárodní, tak na evropské úrovni (1).

| 1.2 | EU musí přestat přistupovat k přistěhovalecké politice jako k téměř výhradně interní záležitosti členských států. Některé z našich nezdarů v této oblasti vyplývají právě z tohoto chybného pojetí. EHSV se domnívá, že Evropa musí řídit přistěhovalectví na základě komplexního přístupu, který obsáhne jak vnitřní, tak vnější rozměr této otázky – vnitřní řízení migračních toků a spolupráce se třetími zeměmi musí představovat různé stránky jedné politiky, pokud má být tato politika úspěšná. |
| --- | --- |

1.2

EU musí přestat přistupovat k přistěhovalecké politice jako k téměř výhradně interní záležitosti členských států. Některé z našich nezdarů v této oblasti vyplývají právě z tohoto chybného pojetí. EHSV se domnívá, že Evropa musí řídit přistěhovalectví na základě komplexního přístupu, který obsáhne jak vnitřní, tak vnější rozměr této otázky – vnitřní řízení migračních toků a spolupráce se třetími zeměmi musí představovat různé stránky jedné politiky, pokud má být tato politika úspěšná.

| 1.3 | V kontextu globalizace ekonomiky musíme k výzvě v podobě mobility osob přistupovat komplexně. Přistěhovalectví a mobilita se vzájemně úzce ovlivňují. Mezinárodní dialog o mobilitě osob a migraci musí být propojen s dalšími oblastmi evropské politiky, jako je obchod, rozvojová spolupráce, lidská práva či bezpečnost. |
| --- | --- |

1.3

V kontextu globalizace ekonomiky musíme k výzvě v podobě mobility osob přistupovat komplexně. Přistěhovalectví a mobilita se vzájemně úzce ovlivňují. Mezinárodní dialog o mobilitě osob a migraci musí být propojen s dalšími oblastmi evropské politiky, jako je obchod, rozvojová spolupráce, lidská práva či bezpečnost.

| 1.4 | Členské státy EU nemohou náležitě zvládat přistěhovalectví a azyl individuálně, a proto Smlouva pokládá základy pro společnou politiku, kterou je třeba vytvořit na základě harmonizované legislativy. Je třeba posílit zásadu solidarity a spravedlivého sdílení. |
| --- | --- |

1.4

Členské státy EU nemohou náležitě zvládat přistěhovalectví a azyl individuálně, a proto Smlouva pokládá základy pro společnou politiku, kterou je třeba vytvořit na základě harmonizované legislativy. Je třeba posílit zásadu solidarity a spravedlivého sdílení.

| 1.5 | EU musí přijmout zodpovědnost za kontrolu vnějších hranic členských států, které jsou hranicemi celé Evropské unie v schengenském prostoru. Agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže. EU musí posílit solidaritu mezi členskými státy a zlepšit dělbu povinností. |
| --- | --- |

1.5

EU musí přijmout zodpovědnost za kontrolu vnějších hranic členských států, které jsou hranicemi celé Evropské unie v schengenském prostoru. Agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže. EU musí posílit solidaritu mezi členskými státy a zlepšit dělbu povinností.

| 1.6 | Některá evropská území mají kvůli své zeměpisné poloze specifické potíže, neboť představují mezilehlé body pro nelegální přistěhovalectví a někdy přijímají objem osob, který přesahuje jejich přijímací kapacitu. Je nezbytné, aby Evropská unie zavedla postupy pro lepší rozdělení odpovědnosti a poskytování podpory ve finanční a operativní oblasti a v oblasti přijímání. |
| --- | --- |

1.6

Některá evropská území mají kvůli své zeměpisné poloze specifické potíže, neboť představují mezilehlé body pro nelegální přistěhovalectví a někdy přijímají objem osob, který přesahuje jejich přijímací kapacitu. Je nezbytné, aby Evropská unie zavedla postupy pro lepší rozdělení odpovědnosti a poskytování podpory ve finanční a operativní oblasti a v oblasti přijímání.

| 1.7 | V globalizovaném světě musí Evropa spolupracovat se třetími zeměmi i s mezinárodními institucemi při prosazování mezinárodního právního rámce pro migraci a mobilitu. |
| --- | --- |

1.7

V globalizovaném světě musí Evropa spolupracovat se třetími zeměmi i s mezinárodními institucemi při prosazování mezinárodního právního rámce pro migraci a mobilitu.

| 1.8 | EHSV je toho názoru, že přistěhovalectví je nutné řešit ve třech vzájemně souvisejících místech: v zemích původu přistěhovalců, v tranzitních zemích a v cílových zemích, tedy v EU, neboť pouze takto je možné účinně řídit migrační toky. |
| --- | --- |

1.8

EHSV je toho názoru, že přistěhovalectví je nutné řešit ve třech vzájemně souvisejících místech: v zemích původu přistěhovalců, v tranzitních zemích a v cílových zemích, tedy v EU, neboť pouze takto je možné účinně řídit migrační toky.

| 1.9 | Přistěhovaleckou a azylovou politiku je nutné lépe koordinovat s vnější politikou EU. Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by měla plnit svou úlohu a pokrývat přistěhovaleckou a azylovou politiku a politiku správy hranic, aby se tak posílila jejich koherence. EHSV, jenž přispěl k činnosti řeckého předsednictví, vítá začlenění vnějšího rozměru otázek migrace, azylu a správy hranic do strategických pokynů, které přijme Evropská rada na zasedání ve dnech 26.–27. června 2014. Taktéž je třeba v těchto otázkách posílit úlohu Parlamentu. |
| --- | --- |

1.9

Přistěhovaleckou a azylovou politiku je nutné lépe koordinovat s vnější politikou EU. Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by měla plnit svou úlohu a pokrývat přistěhovaleckou a azylovou politiku a politiku správy hranic, aby se tak posílila jejich koherence. EHSV, jenž přispěl k činnosti řeckého předsednictví, vítá začlenění vnějšího rozměru otázek migrace, azylu a správy hranic do strategických pokynů, které přijme Evropská rada na zasedání ve dnech 26.–27. června 2014. Taktéž je třeba v těchto otázkách posílit úlohu Parlamentu.

| 1.10 | V rámci globálního přístupu k migraci a mobilitě musí EU uzavřít dohody se třetími zeměmi, zejména se sousedními zeměmi, zeměmi původu přistěhovalců a s tranzitními zeměmi. |
| --- | --- |

1.10

V rámci globálního přístupu k migraci a mobilitě musí EU uzavřít dohody se třetími zeměmi, zejména se sousedními zeměmi, zeměmi původu přistěhovalců a s tranzitními zeměmi.

| 1.11 | Výbor navrhuje, aby byl za tímto účelem posílen dialog s těmito zeměmi v zájmu uzavření nových, obsahově bohatších partnerství v oblasti mobility a migrace, jak je stanoveno v odstavcích 1.3 a 5.1.6. |
| --- | --- |

1.11

Výbor navrhuje, aby byl za tímto účelem posílen dialog s těmito zeměmi v zájmu uzavření nových, obsahově bohatších partnerství v oblasti mobility a migrace, jak je stanoveno v odstavcích 1.3 a 5.1.6.

| 1.12 | Partnerství v oblasti mobility mají jistá omezení, jež je třeba v několika nadcházejících letech překonat; nejsou totiž pro smluvní strany závazná. Díky svému nepovinnému charakteru usnadňují uzavírání politických dohod, avšak nenesou s sebou žádné právní závazky. Podle EHSV by se měly proměnit na závazné mezinárodní dohody. |
| --- | --- |

1.12

Partnerství v oblasti mobility mají jistá omezení, jež je třeba v několika nadcházejících letech překonat; nejsou totiž pro smluvní strany závazná. Díky svému nepovinnému charakteru usnadňují uzavírání politických dohod, avšak nenesou s sebou žádné právní závazky. Podle EHSV by se měly proměnit na závazné mezinárodní dohody.

| 1.13 | Mezi priority partnerství v oblasti mobility by měly patřit aspekty související s ekonomickou migrací a mobilitou – vedle bezpečnosti, repatriace a ostrahy hranic by měla být věnována větší pozornost organizaci legální migrace a vízové politice, uznávání kvalifikací, právům v oblasti sociálního zabezpečení a podílu migrace a mobility na rozvoji. |
| --- | --- |

1.13

Mezi priority partnerství v oblasti mobility by měly patřit aspekty související s ekonomickou migrací a mobilitou – vedle bezpečnosti, repatriace a ostrahy hranic by měla být věnována větší pozornost organizaci legální migrace a vízové politice, uznávání kvalifikací, právům v oblasti sociálního zabezpečení a podílu migrace a mobility na rozvoji.

| 1.14 | Výbor navrhuje, aby se v zemích původu zřídily migrační úřady EU, které by spravovala Evropská komise a v nichž by byli zaměstnáni úředníci ESVČ, GŘ pro vnitřní věci a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Webový portál EU věnovaný přistěhovalectví představuje užitečný, leč nedostatečný nástroj. Musí být možné s ním pracovat ve více jazycích a musí mít interaktivnější charakter. |
| --- | --- |

1.14

Výbor navrhuje, aby se v zemích původu zřídily migrační úřady EU, které by spravovala Evropská komise a v nichž by byli zaměstnáni úředníci ESVČ, GŘ pro vnitřní věci a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování. Webový portál EU věnovaný přistěhovalectví představuje užitečný, leč nedostatečný nástroj. Musí být možné s ním pracovat ve více jazycích a musí mít interaktivnější charakter.

| 1.15 | Je nezbytné zlepšit spolupráci se zeměmi původu i s tranzitními zeměmi, předcházet neregulérní migraci. Rovněž je zapotřebí používat informační kampaně a účinně bojovat proti zločineckým sítím nelegálního obchodu s migranty a jejich nezákonného převádění. Pro potírání zločineckých sítí je klíčová policejní a soudní spolupráce. Ve snaze dosáhnout nezákonného finančního zisku z trestné činnosti obchodníci s lidmi a převaděči ohrožují životy lidí a jejich bezpečnost. Partnerství v oblasti mobility musí vyvinout nové systémy spolupráce pro ostrahu hranic a asistovaný návrat. |
| --- | --- |

1.15

Je nezbytné zlepšit spolupráci se zeměmi původu i s tranzitními zeměmi, předcházet neregulérní migraci. Rovněž je zapotřebí používat informační kampaně a účinně bojovat proti zločineckým sítím nelegálního obchodu s migranty a jejich nezákonného převádění. Pro potírání zločineckých sítí je klíčová policejní a soudní spolupráce. Ve snaze dosáhnout nezákonného finančního zisku z trestné činnosti obchodníci s lidmi a převaděči ohrožují životy lidí a jejich bezpečnost. Partnerství v oblasti mobility musí vyvinout nové systémy spolupráce pro ostrahu hranic a asistovaný návrat.

| 1.16 | Stejně zásadní význam má finanční pomoc a programy rozvoje založené na zásadě „pozitivní podmíněnosti“ (více za více), které se současně zabývají různými faktory přistěhovalectví včetně návratové a readmisní politiky. Dále je důležité posílit organizace občanské společnosti a jejich zapojení do těchto partnerství. |
| --- | --- |

1.16

Stejně zásadní význam má finanční pomoc a programy rozvoje založené na zásadě „pozitivní podmíněnosti“ (více za více), které se současně zabývají různými faktory přistěhovalectví včetně návratové a readmisní politiky. Dále je důležité posílit organizace občanské společnosti a jejich zapojení do těchto partnerství.

| 1.17 | EHSV je také zastáncem spolupráce mezi agenturou Frontex a Europolem při potírání organizovaného zločinu a zejména obchodování s lidmi a nezákonného převádění migrantů a dále spolupráce s organizacemi činnými v oblasti lidských práv, jako je Mezinárodní organizace pro migraci, Úřad vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR) a Mezinárodní středisko pro rozvoj migrační politiky. Podporuje nařízení Komise, jejichž cílem je učinit od roku 2014 správu Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost flexibilnější. |
| --- | --- |

1.17

EHSV je také zastáncem spolupráce mezi agenturou Frontex a Europolem při potírání organizovaného zločinu a zejména obchodování s lidmi a nezákonného převádění migrantů a dále spolupráce s organizacemi činnými v oblasti lidských práv, jako je Mezinárodní organizace pro migraci, Úřad vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR) a Mezinárodní středisko pro rozvoj migrační politiky. Podporuje nařízení Komise, jejichž cílem je učinit od roku 2014 správu Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost flexibilnější.

| 1.18 | Na úrovni EU by měla být zavedena vhodná a soudržná společná evropská přistěhovalecká politika založená na vzájemné podpoře a angažovanosti všech členských států. EU musí zavést účinnou návratovou politiku založenou na mezinárodních úmluvách o repatriaci a readmisi. Hranice EU, včetně těch mořských v případě členských států ve středozemní oblasti, jsou hranicemi všech států EU jako celku, a je tedy odpovědností všech členských států aktivně zajišťovat jejich ochranu, v souladu se smlouvami. |
| --- | --- |

1.18

Na úrovni EU by měla být zavedena vhodná a soudržná společná evropská přistěhovalecká politika založená na vzájemné podpoře a angažovanosti všech členských států. EU musí zavést účinnou návratovou politiku založenou na mezinárodních úmluvách o repatriaci a readmisi. Hranice EU, včetně těch mořských v případě členských států ve středozemní oblasti, jsou hranicemi všech států EU jako celku, a je tedy odpovědností všech členských států aktivně zajišťovat jejich ochranu, v souladu se smlouvami.

| 1.19 | Lidská práva nelegálních přistěhovalců musí být respektována ve všech fázích, od jejich záchrany nebo přijetí až do obdržení statusu ochrany, i když se nacházejí v nelegální situaci osob „bez dokladů“ nebo jsou navráceni do země původu. Je nutné zřídit další a kvalitnější střediska pro dočasný pobyt a retenční centra pro přistěhovalce ve všech členských státech, s podporou Evropské unie, přičemž je třeba věnovat pozornost zdravotním podmínkám a poskytování zdravotní péče, jakož i nezbytnému urychlení posuzování žádostí o azyl a sociální pomoc. EHSV opakuje svůj nesouhlas se zadržováním žadatelů o azyl a neregulérních přistěhovalců v zajišťovacích zařízeních, a to zejména pokud jde o děti, nezletilé osoby bez doprovodu, těhotné ženy a vážně nemocné. |
| --- | --- |

1.19

Lidská práva nelegálních přistěhovalců musí být respektována ve všech fázích, od jejich záchrany nebo přijetí až do obdržení statusu ochrany, i když se nacházejí v nelegální situaci osob „bez dokladů“ nebo jsou navráceni do země původu. Je nutné zřídit další a kvalitnější střediska pro dočasný pobyt a retenční centra pro přistěhovalce ve všech členských státech, s podporou Evropské unie, přičemž je třeba věnovat pozornost zdravotním podmínkám a poskytování zdravotní péče, jakož i nezbytnému urychlení posuzování žádostí o azyl a sociální pomoc. EHSV opakuje svůj nesouhlas se zadržováním žadatelů o azyl a neregulérních přistěhovalců v zajišťovacích zařízeních, a to zejména pokud jde o děti, nezletilé osoby bez doprovodu, těhotné ženy a vážně nemocné.

| 1.20 | Výbor s obavami sleduje, že v Evropě narůstá netolerance, rasismus a xenofobie namířená vůči přistěhovalcům; taktéž jej znepokojuje, že v některých členských státech dochází ke zhoršení situace v oblasti ochrany základních práv. |
| --- | --- |

1.20

Výbor s obavami sleduje, že v Evropě narůstá netolerance, rasismus a xenofobie namířená vůči přistěhovalcům; taktéž jej znepokojuje, že v některých členských státech dochází ke zhoršení situace v oblasti ochrany základních práv.

| 1.21 | Všechny instituce Unie opakovaně upozorňují na ekonomický a demografický význam přistěhovalectví pro EU. Hovoří o něm rovněž strategie Evropa 2020. Jak EHSV opakovaně uvádí, společná evropská přistěhovalecká politika proto musí být proaktivní a chránit lidská práva, potírat diskriminaci pracovního a sociálního charakteru a dále rozvíjet oblast začleňování. |
| --- | --- |

1.21

Všechny instituce Unie opakovaně upozorňují na ekonomický a demografický význam přistěhovalectví pro EU. Hovoří o něm rovněž strategie Evropa 2020. Jak EHSV opakovaně uvádí, společná evropská přistěhovalecká politika proto musí být proaktivní a chránit lidská práva, potírat diskriminaci pracovního a sociálního charakteru a dále rozvíjet oblast začleňování.

| 1.22 | Evropská unie by měla zřídit společný azylový systém založený na harmonizovaných právních předpisech. Dublinskou úmluvu je třeba uvnitř EU nahradit systémem, který bude více podporovat začlenění a zohledňovat přání žadatelů o azyl a zajistí vyváženější rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.22

Evropská unie by měla zřídit společný azylový systém založený na harmonizovaných právních předpisech. Dublinskou úmluvu je třeba uvnitř EU nahradit systémem, který bude více podporovat začlenění a zohledňovat přání žadatelů o azyl a zajistí vyváženější rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy.

| 1.23 | Nové nařízení o Azylovém, migračním a integračním fondu věnuje zvláštní pozornost naléhavým a krizovým situacím. EHSV podporuje návrh Komise, podle něhož by díky dostatečným finančním prostředkům vyčleněným na mimořádné situace měla být na evropské úrovni zajištěna možnost pružnější reakce. Příchod velkého počtu lidí ze Sýrie a dalších válečných oblastí v Africe si žádá, aby se EU mobilizovala, protože jde o humanitárně naléhavé situace. |
| --- | --- |

1.23

Nové nařízení o Azylovém, migračním a integračním fondu věnuje zvláštní pozornost naléhavým a krizovým situacím. EHSV podporuje návrh Komise, podle něhož by díky dostatečným finančním prostředkům vyčleněným na mimořádné situace měla být na evropské úrovni zajištěna možnost pružnější reakce. Příchod velkého počtu lidí ze Sýrie a dalších válečných oblastí v Africe si žádá, aby se EU mobilizovala, protože jde o humanitárně naléhavé situace.

2.   Úvod

Absence společné evropské přistěhovalecké politiky, v poslední době stále se opakující tragické události, kdy umírali lidé na moři poblíž Libye, Malty, Řecka, Itálie a Španělska, nepřetržitý nárůst počtu uprchlíků na hranicích Sýrie, komplexnost související problematiky a kvantitativní rozsah migračních toků, to je řada aspektů, jež vystavují zatěžkávací zkoušce reakceschopnost zejména středomořských zemí. Vítáme proto skutečnost, že otázky přistěhovalectví budou prioritou i pro Itálii coby současnou předsednickou zemi, jako byly pro jejího předchůdce Řecko.

3.   Evropa a mezinárodní řízení migrace

| 3.1 | Ve 21. století dojde k nárůstu mobility osob a rovněž migračních toků. V současné době pouze 3 % světové populace žijí mimo zemi, v níž se narodili, ale je zde tendence, že objem těchto přesunů bude v budoucnu narůstat (míra ročního nárůstu dosahuje 3 %). Je nutné poznamenat, že migrační toky se navíc zintenzivňují mezi zeměmi Jihu, zejména do tzv. rozvíjejících se zemí. Roste rovněž mobilita mezi členskými státy EU (2) a mobilita v rámci Evropského hospodářského prostoru. |
| --- | --- |

3.1

Ve 21. století dojde k nárůstu mobility osob a rovněž migračních toků. V současné době pouze 3 % světové populace žijí mimo zemi, v níž se narodili, ale je zde tendence, že objem těchto přesunů bude v budoucnu narůstat (míra ročního nárůstu dosahuje 3 %). Je nutné poznamenat, že migrační toky se navíc zintenzivňují mezi zeměmi Jihu, zejména do tzv. rozvíjejících se zemí. Roste rovněž mobilita mezi členskými státy EU (2) a mobilita v rámci Evropského hospodářského prostoru.

| 3.2 | Mezi příčiny, které způsobují mezinárodní migraci, se řadí chudoba, nezaměstnanost, demografické trendy, nedostatek příležitostí, konflikty, ekologické katastrofy a změna klimatu. |
| --- | --- |

3.2

Mezi příčiny, které způsobují mezinárodní migraci, se řadí chudoba, nezaměstnanost, demografické trendy, nedostatek příležitostí, konflikty, ekologické katastrofy a změna klimatu.

| 3.3 | EHSV navrhl, že v oblasti vnější politiky by EU měla prosazovat mezinárodní právní rámec pro migraci a mobilitu, který zmírní tlak na členské státy. Tento mezinárodní právní rámec by měl obsahovat základní úmluvy MOP a Mezinárodní úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, kterou členské státy EU ještě neratifikovaly (3). EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala zprávu o opatřeních přijímaných členskými státy, s cílem připravit půdu pro ratifikaci úmluvy v nejbližší budoucnosti. |
| --- | --- |

3.3

EHSV navrhl, že v oblasti vnější politiky by EU měla prosazovat mezinárodní právní rámec pro migraci a mobilitu, který zmírní tlak na členské státy. Tento mezinárodní právní rámec by měl obsahovat základní úmluvy MOP a Mezinárodní úmluvu OSN o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, kterou členské státy EU ještě neratifikovaly (3). EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vypracovala zprávu o opatřeních přijímaných členskými státy, s cílem připravit půdu pro ratifikaci úmluvy v nejbližší budoucnosti.

| 3.4 | Jak již bylo uvedeno výše, hlavním cílem tohoto stanoviska je poukázat na hlavní problémy přistěhovalectví obecně a hledat komplexní řešení, jež zajistí účinnou přistěhovaleckou politiku respektující práva přistěhovalců. |
| --- | --- |

3.4

Jak již bylo uvedeno výše, hlavním cílem tohoto stanoviska je poukázat na hlavní problémy přistěhovalectví obecně a hledat komplexní řešení, jež zajistí účinnou přistěhovaleckou politiku respektující práva přistěhovalců.

4.   Vnitřní rozměr: Společná přistěhovalecká, azylová a integrační politika EU

4.1   Společná přistěhovalecká politika

| 4.1.1 | V průběhu posledních deseti let si EU postupně vypracovala společný právní rámec pro takové aspekty, jako je status dlouhodobě pobývajícího rezidenta či sloučení rodiny. Harmonizovala podmínky přijímání studentů a vědeckých pracovníků a vytvořila modrou kartu určenou pro vysoce kvalifikované migranty. EU dále přijala horizontální právní předpisy, jako je předpis týkající se jediného povolení pro migrující pracovníky nebo směrnice týkající se přijímání dočasných pracovníků a směrnice týkající se převádění pracovníků v rámci společnosti.
  EU musí dodat impuls společné strategii v oblasti přistěhovalectví pracovních sil a vytvořit právní rámec, jenž bude koherentní, globální, průřezový, bude v souladu se zásadou respektování práv pracovníků, zaručí rovné zacházení, bude se řídit potřebami podniků a zaručí legální zaměstnávání migrujících pracovníků. Jsou zapotřebí právní předpisy a spolupráce se zeměmi původu, které by umožnily přistěhovalectví za účelem zaměstnání legální a transparentní cestou, a to jak pro vysoce kvalifikované pracovníky, tak pro pracovníky s nižší kvalifikací.
  Je zapotřebí komplexní a koherentní politika v oblasti přistěhovalectví, azylu a správy hranic a harmonizace právních předpisů, které aktivně zapojí členské státy, administrativu Evropské komise, ESVČ a příslušné evropské subjekty. |
| --- | --- |

4.1.1

V průběhu posledních deseti let si EU postupně vypracovala společný právní rámec pro takové aspekty, jako je status dlouhodobě pobývajícího rezidenta či sloučení rodiny. Harmonizovala podmínky přijímání studentů a vědeckých pracovníků a vytvořila modrou kartu určenou pro vysoce kvalifikované migranty. EU dále přijala horizontální právní předpisy, jako je předpis týkající se jediného povolení pro migrující pracovníky nebo směrnice týkající se přijímání dočasných pracovníků a směrnice týkající se převádění pracovníků v rámci společnosti.

EU musí dodat impuls společné strategii v oblasti přistěhovalectví pracovních sil a vytvořit právní rámec, jenž bude koherentní, globální, průřezový, bude v souladu se zásadou respektování práv pracovníků, zaručí rovné zacházení, bude se řídit potřebami podniků a zaručí legální zaměstnávání migrujících pracovníků. Jsou zapotřebí právní předpisy a spolupráce se zeměmi původu, které by umožnily přistěhovalectví za účelem zaměstnání legální a transparentní cestou, a to jak pro vysoce kvalifikované pracovníky, tak pro pracovníky s nižší kvalifikací.

Je zapotřebí komplexní a koherentní politika v oblasti přistěhovalectví, azylu a správy hranic a harmonizace právních předpisů, které aktivně zapojí členské státy, administrativu Evropské komise, ESVČ a příslušné evropské subjekty.

| 4.1.2 | EHSV a Komise úzce spolupracují na integračních politikách. Ve spojitosti se společnými hlavními zásadami připravuje EU agendu pro integraci, která zahrnuje rovněž finanční fond. EHSV a Komise budou nadále spolupracovat na činnosti Evropského fóra pro integraci. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV a Komise úzce spolupracují na integračních politikách. Ve spojitosti se společnými hlavními zásadami připravuje EU agendu pro integraci, která zahrnuje rovněž finanční fond. EHSV a Komise budou nadále spolupracovat na činnosti Evropského fóra pro integraci.

4.2   Společný azylový systém

| 4.2.1 | V EU vzniká společný azylový systém a harmonizující právní předpisy, avšak zatím máme k náležité situaci ještě daleko, neboť členské státy si zachovávají rozdílné politiky a právní předpisy (4). |
| --- | --- |

4.2.1

V EU vzniká společný azylový systém a harmonizující právní předpisy, avšak zatím máme k náležité situaci ještě daleko, neboť členské státy si zachovávají rozdílné politiky a právní předpisy (4).

| 4.2.2 | Výbor kritizoval skutečnost, že EU je v oblasti azylu málo solidární, protože 90 % žádostí bylo vyřízeno pouze v deseti členských státech. Poměrně vzato nejvyššímu tlaku čelí nejmenší země jako Malta a Kypr a rovněž Řecko. |
| --- | --- |

4.2.2

Výbor kritizoval skutečnost, že EU je v oblasti azylu málo solidární, protože 90 % žádostí bylo vyřízeno pouze v deseti členských státech. Poměrně vzato nejvyššímu tlaku čelí nejmenší země jako Malta a Kypr a rovněž Řecko.

| 4.2.3 | Dublinská úmluva určuje členský stát odpovědný za posouzení každé žádosti o azyl, avšak EHSV se domnívá, že tento systém nezajišťuje solidaritu mezi jednotlivými členskými státy EU. Žadatelé o azyl by měli mít možnost předložit svou žádost v kterémkoliv členském státě. Ve střednědobém horizontu musí EU získat nové pravomoci, aby bylo zajištěno, že žádosti bude posuzovat ona, a nikoliv orgány jednotlivých členských států. Žádosti tak budou posuzovány rychleji a zlepší se také podmínky pro udělování azylu. Dublinskou úmluvu je zkrátka třeba uvnitř EU nahradit systémem, který bude více podporovat začlenění a zohledňovat přání žadatelů o azyl a zajistí přiměřenější rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy. |
| --- | --- |

4.2.3

Dublinská úmluva určuje členský stát odpovědný za posouzení každé žádosti o azyl, avšak EHSV se domnívá, že tento systém nezajišťuje solidaritu mezi jednotlivými členskými státy EU. Žadatelé o azyl by měli mít možnost předložit svou žádost v kterémkoliv členském státě. Ve střednědobém horizontu musí EU získat nové pravomoci, aby bylo zajištěno, že žádosti bude posuzovat ona, a nikoliv orgány jednotlivých členských států. Žádosti tak budou posuzovány rychleji a zlepší se také podmínky pro udělování azylu. Dublinskou úmluvu je zkrátka třeba uvnitř EU nahradit systémem, který bude více podporovat začlenění a zohledňovat přání žadatelů o azyl a zajistí přiměřenější rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy.

| 4.2.4 | Na pomoc členským státům s přípravou nového azylového systému byl zřízen Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO), který rovněž poskytuje technickou a provozní pomoc. EASO musí mít mandát pro posouzení vnitrostátních azylových systémů a jejich slučitelnosti s povinnostmi vyplývajícími z evropského a mezinárodního práva a se základními právy. |
| --- | --- |

4.2.4

Na pomoc členským státům s přípravou nového azylového systému byl zřízen Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO), který rovněž poskytuje technickou a provozní pomoc. EASO musí mít mandát pro posouzení vnitrostátních azylových systémů a jejich slučitelnosti s povinnostmi vyplývajícími z evropského a mezinárodního práva a se základními právy.

| 4.2.5 | EHSV navrhuje zvýšit počet programů pro znovuusídlení zaměřených na přesun uprchlíků z území mimo EU a jejich usazování v Unii, a to ve spolupráci se třetími zeměmi a Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR). |
| --- | --- |

4.2.5

EHSV navrhuje zvýšit počet programů pro znovuusídlení zaměřených na přesun uprchlíků z území mimo EU a jejich usazování v Unii, a to ve spolupráci se třetími zeměmi a Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR).

| 4.2.6 | Výbor též navrhuje rozšířit programy na přemísťování v rámci Unie, které poskytují finanční pobídky účastnícím se členským státům. Výbor se domnívá, že v současnosti je solidarita mezi členskými státy související se znovuusídlením a přemísťováním osob požívajících ochrany a uprchlíků a žadatelů o azyl velmi slabá. |
| --- | --- |

4.2.6

Výbor též navrhuje rozšířit programy na přemísťování v rámci Unie, které poskytují finanční pobídky účastnícím se členským státům. Výbor se domnívá, že v současnosti je solidarita mezi členskými státy související se znovuusídlením a přemísťováním osob požívajících ochrany a uprchlíků a žadatelů o azyl velmi slabá.

| 4.2.7 | Přemístění by mělo být prováděno na základě stanoveného stálého mechanismu. V této souvislosti by Komise měla předložit legislativní návrh stálého a účinného mechanismu pro přemístění v rámci EU, jenž by vycházel z evropského systému rozdělování žadatelů o azyl, který je popsán ve zprávě Evropského parlamentu o posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu (2012/2032 INI). V zájmu zajištění co nejlepšího fungování tohoto mechanismu by bylo vhodné, aby tento legislativní návrh zohlednil také konkrétní zkušenosti získané v rámci pilotního projektu Eurema pro Maltu (5). |
| --- | --- |

4.2.7

Přemístění by mělo být prováděno na základě stanoveného stálého mechanismu. V této souvislosti by Komise měla předložit legislativní návrh stálého a účinného mechanismu pro přemístění v rámci EU, jenž by vycházel z evropského systému rozdělování žadatelů o azyl, který je popsán ve zprávě Evropského parlamentu o posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu (2012/2032 INI). V zájmu zajištění co nejlepšího fungování tohoto mechanismu by bylo vhodné, aby tento legislativní návrh zohlednil také konkrétní zkušenosti získané v rámci pilotního projektu Eurema pro Maltu (5).

4.3   Předcházení neregulérnímu přistěhovalectví

EHSV je názoru, že je nezbytné dosáhnout v rámci EU větší solidarity. Některá evropská území mají kvůli své zeměpisné poloze specifické potíže, neboť představují mezilehlé body pro neregulérní přistěhovalectví a často přijímají objem osob, který přesahuje jejich přijímací kapacitu. Je nezbytné, aby Evropská unie zavedla postupy pro poskytování podpory ve finanční a operativní oblasti a v oblasti přijímání, a to mimo jiné s ohledem na ekonomickou a sociální situaci v jednotlivých členských státech.

| 4.3.1 | Spojení přistěhovalectví a kriminality, které se objevuje v některých politických projevech, neodpovídá skutečnosti a podporuje xenofobní postoje. Většina přistěhovalců, kteří jsou v EU v neregulérním postavení, vstoupila legálně, s krátkodobým vízem, a prodlužuje si svůj pobyt, nebo mají tito lidé dočasné přistěhovalecké povolení, avšak po jeho vypršení se nevracejí. |
| --- | --- |

4.3.1

Spojení přistěhovalectví a kriminality, které se objevuje v některých politických projevech, neodpovídá skutečnosti a podporuje xenofobní postoje. Většina přistěhovalců, kteří jsou v EU v neregulérním postavení, vstoupila legálně, s krátkodobým vízem, a prodlužuje si svůj pobyt, nebo mají tito lidé dočasné přistěhovalecké povolení, avšak po jeho vypršení se nevracejí.

| 4.3.2 | Mnoho z nich pracuje za nespravedlivých pracovních podmínek, někdy i mimo pracovněprávní rámec či v neformální ekonomice a nachází se v situacích sociálního vyloučení. S ohledem na některé tyto poměry podpořily organizace občanské společnosti a EHSV procesy zaměřené na regularizaci situace nelegálních přistěhovalců a obecněji vyzývají EU, aby přijala návrhy, doporučení a opatření, které zamezí vzniku těchto situací. |
| --- | --- |

4.3.2

Mnoho z nich pracuje za nespravedlivých pracovních podmínek, někdy i mimo pracovněprávní rámec či v neformální ekonomice a nachází se v situacích sociálního vyloučení. S ohledem na některé tyto poměry podpořily organizace občanské společnosti a EHSV procesy zaměřené na regularizaci situace nelegálních přistěhovalců a obecněji vyzývají EU, aby přijala návrhy, doporučení a opatření, které zamezí vzniku těchto situací.

| 4.3.3 | Práva nelegálních přistěhovalců musí být respektována za každých okolností, ať už při jejich zachraňování nebo při zadržování, a to do té doby, než je jim udělen nějaký status ochrany, nebo než jsou vráceni do jejich zemí původu. Nedovolená migrace po moři často končí ztrátou lidských životů. V této souvislosti EHSV zdůrazňuje, že je nutné za každých okolností respektovat základní práva osob. |
| --- | --- |

4.3.3

Práva nelegálních přistěhovalců musí být respektována za každých okolností, ať už při jejich zachraňování nebo při zadržování, a to do té doby, než je jim udělen nějaký status ochrany, nebo než jsou vráceni do jejich zemí původu. Nedovolená migrace po moři často končí ztrátou lidských životů. V této souvislosti EHSV zdůrazňuje, že je nutné za každých okolností respektovat základní práva osob.

4.4   Vnější hranice a vstupní víza

| 4.4.1 | Evropská unie potřebuje hodnověrnou, účinnou a legitimní politiku v oblasti vnějších hranic podléhající demokratické kontrole. Členské státy, jež tvoří schengenský prostor, neprovádějí kontroly na hranicích, které spolu sdílejí. To předpokládá spolupráci a sdílení odpovědnosti v otázce správy vnějších hranic. Schengenský hraniční kodex řídí přeshraniční pohyb a hraniční kontroly, přičemž zohledňuje podmínky, jež musí splňovat státní příslušníci země mimo EU, když chtějí vstoupit do schengenského prostoru a pobývat v něm po dobu nepřesahující tří měsíce. EU připravuje seznamy států, jejichž příslušníci musí žádat o vstupní víza. |
| --- | --- |

4.4.1

Evropská unie potřebuje hodnověrnou, účinnou a legitimní politiku v oblasti vnějších hranic podléhající demokratické kontrole. Členské státy, jež tvoří schengenský prostor, neprovádějí kontroly na hranicích, které spolu sdílejí. To předpokládá spolupráci a sdílení odpovědnosti v otázce správy vnějších hranic. Schengenský hraniční kodex řídí přeshraniční pohyb a hraniční kontroly, přičemž zohledňuje podmínky, jež musí splňovat státní příslušníci země mimo EU, když chtějí vstoupit do schengenského prostoru a pobývat v něm po dobu nepřesahující tří měsíce. EU připravuje seznamy států, jejichž příslušníci musí žádat o vstupní víza.

| 4.4.2 | EHSV má za to, že je třeba posílit úlohu agentury Frontex, aby se tato agentura ve střednědobém výhledu stala evropskou službou pohraniční stráže sestávající ze sboru evropských příslušníků pohraniční stráže. Jejím hlavním úkolem by bylo vynucování společných pravidel stanovených v hraničním kodexu. EHSV se domnívá, že je nezbytné posílit solidaritu EU k jejím členským státům se zohledněním jejich zeměpisné polohy. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV má za to, že je třeba posílit úlohu agentury Frontex, aby se tato agentura ve střednědobém výhledu stala evropskou službou pohraniční stráže sestávající ze sboru evropských příslušníků pohraniční stráže. Jejím hlavním úkolem by bylo vynucování společných pravidel stanovených v hraničním kodexu. EHSV se domnívá, že je nezbytné posílit solidaritu EU k jejím členským státům se zohledněním jejich zeměpisné polohy.

| 4.4.3 | Boj proti obchodování s lidmi a převaděčství osob je třeba vést tak, aby byla obětem neustále zaručena ochrana na základě mezinárodních humanitárních předpisů a evropských úmluv o lidských právech. Podle čl. 6 odst. 2 Schengenského hraničního kodexu pohraniční stráž nediskriminuje osoby na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; a podle článku 13 příslušníci třetích zemí, kterým je odepřen vstup, mají právo se odvolat. |
| --- | --- |

4.4.3

Boj proti obchodování s lidmi a převaděčství osob je třeba vést tak, aby byla obětem neustále zaručena ochrana na základě mezinárodních humanitárních předpisů a evropských úmluv o lidských právech. Podle čl. 6 odst. 2 Schengenského hraničního kodexu pohraniční stráž nediskriminuje osoby na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; a podle článku 13 příslušníci třetích zemí, kterým je odepřen vstup, mají právo se odvolat.

| 4.4.4 | Výbor podporuje návrhy Komise na změnu vízových právních předpisů. Spolupráce s třetími zeměmi je v oblasti vízové politiky zásadní, neboť v mnoha případech je její součástí reciprocita. |
| --- | --- |

4.4.4

Výbor podporuje návrhy Komise na změnu vízových právních předpisů. Spolupráce s třetími zeměmi je v oblasti vízové politiky zásadní, neboť v mnoha případech je její součástí reciprocita.

4.5   Navracení osob

| 4.5.1 | Partnerství v oblasti mobility by měla zajistit, že postupy používané při navracení budou primárně založeny na dobrovolném navracení, přičemž budou zavedeny systémy podpory (6). V případě zahájení postupu pro nucený návrat bude nicméně zapotřebí zajistit, aby byla plně respektována lidská práva dotčených osob, v souladu s doporučeními Rady Evropy (7). |
| --- | --- |

4.5.1

Partnerství v oblasti mobility by měla zajistit, že postupy používané při navracení budou primárně založeny na dobrovolném navracení, přičemž budou zavedeny systémy podpory (6). V případě zahájení postupu pro nucený návrat bude nicméně zapotřebí zajistit, aby byla plně respektována lidská práva dotčených osob, v souladu s doporučeními Rady Evropy (7).

| 4.5.2 | Dohody se třetími zeměmi, jež budou uzavřeny, budou muset být založeny na zásadě pozitivní podmíněnosti a současně s jejich uzavřením bude nutné stanovit ekonomickou pomoc a rozvojové programy, aby se předešlo neregulérnímu přistěhovalectví. |
| --- | --- |

4.5.2

Dohody se třetími zeměmi, jež budou uzavřeny, budou muset být založeny na zásadě pozitivní podmíněnosti a současně s jejich uzavřením bude nutné stanovit ekonomickou pomoc a rozvojové programy, aby se předešlo neregulérnímu přistěhovalectví.

| 4.5.3 | Repatriace přistěhovalců, kteří se na území EU dostanou nedovoleným způsobem, musí být prováděna v souladu se zavedenými pravidly. Klíčový význam pro zajištění plného dodržování práv navracejících se migrantů mají v této souvislosti dohody o navracení uzavřené se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

4.5.3

Repatriace přistěhovalců, kteří se na území EU dostanou nedovoleným způsobem, musí být prováděna v souladu se zavedenými pravidly. Klíčový význam pro zajištění plného dodržování práv navracejících se migrantů mají v této souvislosti dohody o navracení uzavřené se třetími zeměmi.

| 4.5.4 | Listina výslovně zakazuje hromadná vyhoštění a zaručuje, že žádná osoba nebude moci být navrácena, vyhoštěna či vydána do jiného státu, v němž by se vystavovala vážnému nebezpečí trestu smrti, mučení či jiným nehumánním či ponižujícím trestům či zacházení – zásada nenavracení. Různé nevládní organizace však odsoudily hromadná vyhoštění a vyhoštění nelegálních přistěhovalců a žadatelů o azyl do zemí, v nichž jsou porušována lidská práva. EHSV připomíná, že Evropská úmluva o lidských právech a Listina obsahují ustanovení uplatnitelná na evropskou politiku v oblasti nedovoleného přistěhovalectví, zejména s ohledem na ochranu v případech navrácení, vyhoštění a vydání. |
| --- | --- |

4.5.4

Listina výslovně zakazuje hromadná vyhoštění a zaručuje, že žádná osoba nebude moci být navrácena, vyhoštěna či vydána do jiného státu, v němž by se vystavovala vážnému nebezpečí trestu smrti, mučení či jiným nehumánním či ponižujícím trestům či zacházení – zásada nenavracení. Různé nevládní organizace však odsoudily hromadná vyhoštění a vyhoštění nelegálních přistěhovalců a žadatelů o azyl do zemí, v nichž jsou porušována lidská práva. EHSV připomíná, že Evropská úmluva o lidských právech a Listina obsahují ustanovení uplatnitelná na evropskou politiku v oblasti nedovoleného přistěhovalectví, zejména s ohledem na ochranu v případech navrácení, vyhoštění a vydání.

| 4.5.5 | Osoby s těžkým onemocněním nesmějí být zadrženy ani vyhoštěny, jak rozhodl Evropský soud pro lidská práva v souvislosti s výkladem článku 3 Evropské úmluvy o lidských právech, neboť potřebují zdravotní péči, stejně jako těhotné ženy. Situace nezletilých taktéž vyžaduje zvláštní péči a ochranu, zejména pokud je nikdo nedoprovází. |
| --- | --- |

4.5.5

Osoby s těžkým onemocněním nesmějí být zadrženy ani vyhoštěny, jak rozhodl Evropský soud pro lidská práva v souvislosti s výkladem článku 3 Evropské úmluvy o lidských právech, neboť potřebují zdravotní péči, stejně jako těhotné ženy. Situace nezletilých taktéž vyžaduje zvláštní péči a ochranu, zejména pokud je nikdo nedoprovází.

| 4.5.6 | EHSV opakuje svůj nesouhlas s automatickým zadržováním žadatelů o azyl a nelegálních přistěhovalců v zajišťovacích zařízeních, jelikož to musí představovat výjimečná opatření (8). Výbor žádá větší transparentnost v oblasti zajišťovacích zařízení uvnitř a vně EU a rovněž to, aby byl UNHCR informován o situaci internovaných osob. |
| --- | --- |

4.5.6

EHSV opakuje svůj nesouhlas s automatickým zadržováním žadatelů o azyl a nelegálních přistěhovalců v zajišťovacích zařízeních, jelikož to musí představovat výjimečná opatření (8). Výbor žádá větší transparentnost v oblasti zajišťovacích zařízení uvnitř a vně EU a rovněž to, aby byl UNHCR informován o situaci internovaných osob.

5.   Vnější rozměr přistěhovalecké a azylové politiky

5.1   Globální přístup k migraci a mobilitě

| 5.1.1 | První krok byl učiněn v Evropské radě, která přijala globální přístup k migraci (Global Appproach to Migration, GAM) koncem roku 2005. Pro další rozvoj vnějšího rozměru evropské migrační politiky zahájila Komise řadu iniciativ. |
| --- | --- |

5.1.1

První krok byl učiněn v Evropské radě, která přijala globální přístup k migraci (Global Appproach to Migration, GAM) koncem roku 2005. Pro další rozvoj vnějšího rozměru evropské migrační politiky zahájila Komise řadu iniciativ.

| 5.1.2 | Partnerství v oblasti mobility jsou nejdůležitějším politickým nástrojem pro provádění globálního přístupu k migraci a mobilitě. Pilotní fáze provádění již skončila a Komise v roce 2009 přistoupila k jejímu hodnocení (9). |
| --- | --- |

5.1.2

Partnerství v oblasti mobility jsou nejdůležitějším politickým nástrojem pro provádění globálního přístupu k migraci a mobilitě. Pilotní fáze provádění již skončila a Komise v roce 2009 přistoupila k jejímu hodnocení (9).

| 5.1.3 | Komise ve svém sdělení Dialog se zeměmi jižního Středomoří o migraci, mobilitě a bezpečnosti – COM(2011) 292 – doporučila řešit nové výzvy stojící před přistěhovaleckou a azylovou politikou (jako jsou války a přesuny obyvatelstva ve středozemní oblasti) nastolením dialogu pro migraci, mobilitu a bezpečnost v EU. Od té doby EU zahájila dialog s některými zeměmi. |
| --- | --- |

5.1.3

Komise ve svém sdělení Dialog se zeměmi jižního Středomoří o migraci, mobilitě a bezpečnosti – COM(2011) 292 – doporučila řešit nové výzvy stojící před přistěhovaleckou a azylovou politikou (jako jsou války a přesuny obyvatelstva ve středozemní oblasti) nastolením dialogu pro migraci, mobilitu a bezpečnost v EU. Od té doby EU zahájila dialog s některými zeměmi.

| 5.1.4 | Bylo uzavřeno šest partnerství v oblasti mobility, a to s následujícími zeměmi: Kapverdy (květen 2008) (10), Moldavsko (květen 2008) (11), Gruzie (listopad 2009) (12), Arménie (říjen 2011) (13), Ázerbájdžán (prosinec 2013) (14) a Maroko (červen 2013) (15). EU dokončila jednání o dalším partnerství v oblasti mobility, tentokráte s Tuniskem, a 3. března letošního roku bylo podepsáno společné prohlášení. Byla zahájena jednání o partnerství v oblasti mobility s Jordánskem, jež by měla být dokončena ještě v době řeckého předsednictví, v nejbližší době pak započne nový dialog v oblasti migrace, mobility a bezpečnosti se zeměmi jižního Středomoří, jako je Egypt, Libye, Alžírsko a Libanon. Prohlášení summitu EU–Afrika o migraci a mobilitě (16) má globální přístup, jejž EHSV podporuje. |
| --- | --- |

5.1.4

Bylo uzavřeno šest partnerství v oblasti mobility, a to s následujícími zeměmi: Kapverdy (květen 2008) (10), Moldavsko (květen 2008) (11), Gruzie (listopad 2009) (12), Arménie (říjen 2011) (13), Ázerbájdžán (prosinec 2013) (14) a Maroko (červen 2013) (15). EU dokončila jednání o dalším partnerství v oblasti mobility, tentokráte s Tuniskem, a 3. března letošního roku bylo podepsáno společné prohlášení. Byla zahájena jednání o partnerství v oblasti mobility s Jordánskem, jež by měla být dokončena ještě v době řeckého předsednictví, v nejbližší době pak započne nový dialog v oblasti migrace, mobility a bezpečnosti se zeměmi jižního Středomoří, jako je Egypt, Libye, Alžírsko a Libanon. Prohlášení summitu EU–Afrika o migraci a mobilitě (16) má globální přístup, jejž EHSV podporuje.

| 5.1.5 | V roce 2011 předložila Komise .hodnocení „globálního přístupu k migraci“ (17), v jehož rámci vyzvala EU, aby posílila svou vnější politiku v oblasti migrace, a předložila nová opatření v rámci „globálního přístupu k migraci a mobilitě“, založeném na čtyřech pilířích: 1) organizace a usnadňování legální migrace a mobility; 2) prevence a omezování nelegální migrace a obchodování s lidmi; 3) podpoře mezinárodní ochrany a posílení vnějšího rozměru azylové politiky; 4) optimalizace dopadu migrace a mobility na rozvoj. |
| --- | --- |

5.1.5

V roce 2011 předložila Komise .hodnocení „globálního přístupu k migraci“ (17), v jehož rámci vyzvala EU, aby posílila svou vnější politiku v oblasti migrace, a předložila nová opatření v rámci „globálního přístupu k migraci a mobilitě“, založeném na čtyřech pilířích: 1) organizace a usnadňování legální migrace a mobility; 2) prevence a omezování nelegální migrace a obchodování s lidmi; 3) podpoře mezinárodní ochrany a posílení vnějšího rozměru azylové politiky; 4) optimalizace dopadu migrace a mobility na rozvoj.

| 5.1.6 | Dle názoru EHSV jsou partnerství v oblasti mobility ovlivněna určitými omezeními, které bude třeba v příštích několika letech překonat. Z právního hlediska se jedná o „měkké“ právo. Jde o společná prohlášení EU, skupiny zainteresovaných členských států a nějaké třetí země, avšak nemají pro smluvní strany závazný charakter. Jejich flexibilní povaha napomáhá uzavření politických dohod, avšak nikoli vzniku právní odpovědnosti. Jak EHSV již dříve konstatoval (18), partnerství v oblasti mobility by měla být mezinárodními dohodami závaznými pro smluvní strany. |
| --- | --- |

5.1.6

Dle názoru EHSV jsou partnerství v oblasti mobility ovlivněna určitými omezeními, které bude třeba v příštích několika letech překonat. Z právního hlediska se jedná o „měkké“ právo. Jde o společná prohlášení EU, skupiny zainteresovaných členských států a nějaké třetí země, avšak nemají pro smluvní strany závazný charakter. Jejich flexibilní povaha napomáhá uzavření politických dohod, avšak nikoli vzniku právní odpovědnosti. Jak EHSV již dříve konstatoval (18), partnerství v oblasti mobility by měla být mezinárodními dohodami závaznými pro smluvní strany.

| 5.1.7 | Partnerství v oblasti mobility by měla rozvíjet své prvky mobility a migrace komplexnějším a vyváženějším způsobem a měla by to považovat za svou prioritu. Dosud byla pozornost věnována zejména tématům bezpečnosti, repatriace, readmise nelegálních migrantů a ostrahy hranic. Ve sdělení Komise o dialogu se uvádí, že „nárůst mobility“ se bude řídit specifickými podmínkami pro jednotlivé třetí země. EHSV má za to, že EU musí těmto zemím nabídnout příležitosti k imigraci formou legálních a transparentních postupů (19). |
| --- | --- |

5.1.7

Partnerství v oblasti mobility by měla rozvíjet své prvky mobility a migrace komplexnějším a vyváženějším způsobem a měla by to považovat za svou prioritu. Dosud byla pozornost věnována zejména tématům bezpečnosti, repatriace, readmise nelegálních migrantů a ostrahy hranic. Ve sdělení Komise o dialogu se uvádí, že „nárůst mobility“ se bude řídit specifickými podmínkami pro jednotlivé třetí země. EHSV má za to, že EU musí těmto zemím nabídnout příležitosti k imigraci formou legálních a transparentních postupů (19).

| 5.1.8 | EHSV navrhuje, aby EU partnerským zemím nabídla otevření kanálů pro mobilitu osob a usnadnění a liberalizaci vízového systému a systému přijímání nových přistěhovalců. Výbor (20) souhlasí s tím, aby se do nových dohod zapracovaly další otázky:






  — | zlepšení kapacit pro vyrovnání nabídky a poptávky po pracovní síle; |
| --- | --- | --- |

5.1.8

EHSV navrhuje, aby EU partnerským zemím nabídla otevření kanálů pro mobilitu osob a usnadnění a liberalizaci vízového systému a systému přijímání nových přistěhovalců. Výbor (20) souhlasí s tím, aby se do nových dohod zapracovaly další otázky:

—

zlepšení kapacit pro vyrovnání nabídky a poptávky po pracovní síle;

| — | uznávání dovedností a akademických a odborných kvalifikací; |
| --- | --- |

—

uznávání dovedností a akademických a odborných kvalifikací;

| — | vypracování a provádění právních rámců, jež by umožnily zlepšit převod důchodových práv; |
| --- | --- |

—

vypracování a provádění právních rámců, jež by umožnily zlepšit převod důchodových práv;

| — | zlepšení přístupu k informacím o volných pracovních místech v EU; |
| --- | --- |

—

zlepšení přístupu k informacím o volných pracovních místech v EU;

| — | opatření pro zlepšení spolupráce v oblasti dovedností a vyvážení nabídky pracovních sil a poptávky po nich s oporou v práci, kterou realizovala Evropská nadace odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

—

opatření pro zlepšení spolupráce v oblasti dovedností a vyvážení nabídky pracovních sil a poptávky po nich s oporou v práci, kterou realizovala Evropská nadace odborného vzdělávání.

| 5.1.9 | Pokud EU v zemích původu migrantů vytvoří imigrační střediska, nejen že tak posílí svou přítomnost v těchto státech, ale naruší tak desinformování ze strany obchodníků s lidmi a současně podpoří předkládání žádostí o legální přistěhovalectví. Zejména bude třeba podporovat občanskou společnost na místní úrovni, nebo dokonce podnítit její vznik tam, kde dosud neexistuje. |
| --- | --- |

5.1.9

Pokud EU v zemích původu migrantů vytvoří imigrační střediska, nejen že tak posílí svou přítomnost v těchto státech, ale naruší tak desinformování ze strany obchodníků s lidmi a současně podpoří předkládání žádostí o legální přistěhovalectví. Zejména bude třeba podporovat občanskou společnost na místní úrovni, nebo dokonce podnítit její vznik tam, kde dosud neexistuje.

| 5.1.10 | EU by v situacích humanitární krize na tranzitních územích způsobených masovými přesuny obyvatel – při zohlednění zásady pozitivní podmíněnosti – mohla financovat imigrační střediska nebo dočasná pobytová centra. Ve spolupráci s UNHCR a s IOM bude v těchto střediscích či centrech osobám, které to potřebují, zajištěna ochrana mezinárodního azylového systému. |
| --- | --- |

5.1.10

EU by v situacích humanitární krize na tranzitních územích způsobených masovými přesuny obyvatel – při zohlednění zásady pozitivní podmíněnosti – mohla financovat imigrační střediska nebo dočasná pobytová centra. Ve spolupráci s UNHCR a s IOM bude v těchto střediscích či centrech osobám, které to potřebují, zajištěna ochrana mezinárodního azylového systému.

| 5.1.11 | Bude nutné, aby EU uzavřela dohody s tranzitními zeměmi, v nichž musí přiložit zvláštní význam požadavkům na dodržování lidských práv repatriaci. |
| --- | --- |

5.1.11

Bude nutné, aby EU uzavřela dohody s tranzitními zeměmi, v nichž musí přiložit zvláštní význam požadavkům na dodržování lidských práv repatriaci.

| 5.1.12 | Podpis dohod by se rovněž mohl rozšířit o spolupráci s Europolem a s agenturou Frontex. Boj proti organizovaným skupinám nezákonně převádějícím migranty představuje samý základ opatření zaměřených na prevenci a omezení přílivu nelegálních přistěhovalců. Na osoby, které se stanou oběťmi vykořisťování převaděči, je nutno nazírat jako na nevinné oběti. |
| --- | --- |

5.1.12

Podpis dohod by se rovněž mohl rozšířit o spolupráci s Europolem a s agenturou Frontex. Boj proti organizovaným skupinám nezákonně převádějícím migranty představuje samý základ opatření zaměřených na prevenci a omezení přílivu nelegálních přistěhovalců. Na osoby, které se stanou oběťmi vykořisťování převaděči, je nutno nazírat jako na nevinné oběti.

| 5.1.13 | Po katastrofě na ostrově Lampedusa byla na zasedání Rady ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 7. a 8. října 2013 zřízena pracovní skupina pro Středomoří. Skupina svou práci dokončila zveřejněním sdělení o práci pracovní skupiny pro Středomoří (COM(2013) 869 final), která obsahuje balíček krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření uspořádaný do pěti hlavních okruhů činnosti: činnost ve spolupráci s třetími zeměmi; regionální ochrana, znovuusídlení a posílené legální cesty do Evropy; boj proti obchodování s lidmi, nezákonnému převaděčství osob a organizované trestné činnosti; posílená ostraha hranic; pomoc poskytovaná členským státům čelícím vysokým migračním tlakům a solidarita s těmito státy. |
| --- | --- |

5.1.13

Po katastrofě na ostrově Lampedusa byla na zasedání Rady ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 7. a 8. října 2013 zřízena pracovní skupina pro Středomoří. Skupina svou práci dokončila zveřejněním sdělení o práci pracovní skupiny pro Středomoří (COM(2013) 869 final), která obsahuje balíček krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření uspořádaný do pěti hlavních okruhů činnosti: činnost ve spolupráci s třetími zeměmi; regionální ochrana, znovuusídlení a posílené legální cesty do Evropy; boj proti obchodování s lidmi, nezákonnému převaděčství osob a organizované trestné činnosti; posílená ostraha hranic; pomoc poskytovaná členským státům čelícím vysokým migračním tlakům a solidarita s těmito státy.

| 5.1.14 | EHSV považuje za zásadní, aby byla krátkodobá opatření doplněna o opatření dlouhodobá, jež by se zabývala prvotními příčinami nedobrovolné migrace. |
| --- | --- |

5.1.14

EHSV považuje za zásadní, aby byla krátkodobá opatření doplněna o opatření dlouhodobá, jež by se zabývala prvotními příčinami nedobrovolné migrace.

| 5.1.15 | Evropská rada v prosinci 2013 podpořila navržená opatření a zopakovala, že je nezbytné rozhodně jednat, aby se zamezilo ztrátám životům na moři a odvrátily se budoucí tragédie. Potvrdila, že prioritou je spolupráce se třetími zeměmi, aby se těmto jevům předcházelo. |
| --- | --- |

5.1.15

Evropská rada v prosinci 2013 podpořila navržená opatření a zopakovala, že je nezbytné rozhodně jednat, aby se zamezilo ztrátám životům na moři a odvrátily se budoucí tragédie. Potvrdila, že prioritou je spolupráce se třetími zeměmi, aby se těmto jevům předcházelo.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Viz REX/375 a REX/351.

1

(2)  Viz SOC/373.

2

(3)  Úř. věst C 191, 29.6.2012, s. 134-141.

3

(4)  EU má povinnosti v oblasti azylové politiky vyplývající ze Smlouvy o fungování EU, Listiny základních práv Evropské unie a mezinárodních úmluv.

4

(5)  Projekt Eurema schválila Evropská rada ve svých závěrech z 18. a 19. června 2009 (dokument č. 11225/2/09 CONCL 2). Jedná se o pilotní projekt EU, jehož cílem je rozmístit osoby požívající mezinárodní ochrany nacházející se na Maltě po celém území EU za účelem znovuusídlení.

5

(6)  Ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci.

6

(7)  Dvacet pokynů pro nucené navracení, CM(2005) 40.

7

(8)  Viz stanovisko EHSV ze dne 16. července 2009 k tématu Přijímání žadatelů o azyl v členských státech – minimální normy, zpravodajka: paní Le Nouail-Marlière, přijato na plenárním zasedání ve dnech 15. a 16. července 2009.

8

Přijímání žadatelů o azyl v členských státech – minimální normy

(9)  Evropská komise (2009), Mobility partnerships as a tool of the global approach to migration (Partnerství v oblasti mobility jako nástroj globálního přístupu k migraci), pracovní dokument útvarů Komise, SEC (2009) 1240, Brusel, 18. září 2009.

9

Mobility partnerships as a tool of the global approach to migration

(10)  Rada Evropské unie (2008), Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and the Republic of Cape Verde (Společné prohlášení o partnerství v oblasti mobility mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou), 9460/08, Add. 2, Brusel, 21. května.

10

Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and the Republic of Cape Verde

(11)  Rada Evropské unie (2008), Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Moldova (Společné prohlášení o partnerství v oblasti mobility mezi Evropskou unií a Moldavskem), 9460/08 Add. 1, 21. května.

11

Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Moldova

(12)  Rada Evropské unie (2009), Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Georgia (Společné prohlášení o partnerství v oblasti mobility mezi Evropskou unií a Gruzií), 16396/09, Brusel, 20. listopadu.

12

Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Georgia

(13)  Rada Evropské unie (2011), Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Armenia (Společné prohlášení o partnerství v oblasti mobility mezi Evropskou unií a Arménií), 14963/1/11, úterý 11. října 2011.

13

Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Armenia

(14)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1215_en.htm 5. 12. 2013.

14

(15)  Rada Evropské unie (2013), Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Morocco (Společné prohlášení o partnerství v oblasti mobility mezi Evropskou unií a Marokem), 6139/13, 3. června 2013.

15

Joint Declaration on a Mobility Partnership between the European Union and Morocco

(16)  Summit EU-Afrika konaný ve dnech 2.–3. dubna 2014, Brusel.

16

(17)  Sdělení Komise – Globální přístup k migraci a mobilitě – COM(2011) 743 final, 18. listopadu 2011.

17

(18)  Viz REX/351.

18

(19)  Viz REX/351.

19

(20)  Viz SOC/268 a REX/236.

20

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/10

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2014/C 451/02)

| Zpravodajové: | pan van Iersel a pan Cedrone |
| --- | --- |

Zpravodajové:

pan van Iersel a pan Cedrone

Dne 19. září 2013 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Dokončit hospodářskou a měnivou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. května 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 195 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Plán pro příští evropské legislativní období

Vzhledem k nesmírným výzvám, jimž hospodářská a měnová unie EU čelí, se EHSV domnívá, že

| — | cílem HMU, základního kamene jakéhokoli dalšího vývoje EU, je podpora kvality života, prosperity a stability pro evropské občany. Budování důvěry a příznivé podmínky pro reálnou ekonomiku jsou předpokladem růstu, zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a investic. Tyto aspekty podtrhují význam HMU stejnou měrou pro členské i nečlenské státy eurozóny; |
| --- | --- |

—

cílem HMU, základního kamene jakéhokoli dalšího vývoje EU, je podpora kvality života, prosperity a stability pro evropské občany. Budování důvěry a příznivé podmínky pro reálnou ekonomiku jsou předpokladem růstu, zaměstnanosti, konkurenceschopnosti a investic. Tyto aspekty podtrhují význam HMU stejnou měrou pro členské i nečlenské státy eurozóny;

| — | nepředvídatelnost vývoje nutí eurozónu k urychlenému vytvoření odpovídajících podmínek, neboť v dnešním globalizovaném světě nemůže žádná evropská země zaručit svobodu svého vlastního jednání. To má značný dopad na správu HMU i na její politiky; |
| --- | --- |

—

nepředvídatelnost vývoje nutí eurozónu k urychlenému vytvoření odpovídajících podmínek, neboť v dnešním globalizovaném světě nemůže žádná evropská země zaručit svobodu svého vlastního jednání. To má značný dopad na správu HMU i na její politiky;

| — | HMU neexistuje sama o sobě. Původně byla plánována jako dokončení otevřeného vnitřního evropského prostoru a jednotného trhu. Vedle rozpočtové kázně musí EU a členské státy zároveň vypracovat podpůrné hospodářské a sociální politiky pro růst a zaměstnanost, neboť jsou klíčovými faktory zdařilé konsolidace (1); |
| --- | --- |

—

HMU neexistuje sama o sobě. Původně byla plánována jako dokončení otevřeného vnitřního evropského prostoru a jednotného trhu. Vedle rozpočtové kázně musí EU a členské státy zároveň vypracovat podpůrné hospodářské a sociální politiky pro růst a zaměstnanost, neboť jsou klíčovými faktory zdařilé konsolidace (1);

| — | k zajištění konvergence v členských státech v celé řadě oblastí bude třeba provést v hospodářských a strukturálních politikách, jež byly až donedávna obecně považovány za výlučnou oblast spadající do pravomoci členských států, zásadní změny. Nedůvěru a napětí musí nahradit společně vybudovaná důvěra. Užší unie se týká celé společnosti. Měl by být zaručen sociální a občanský dialog na všech úrovních. |
| --- | --- |

—

k zajištění konvergence v členských státech v celé řadě oblastí bude třeba provést v hospodářských a strukturálních politikách, jež byly až donedávna obecně považovány za výlučnou oblast spadající do pravomoci členských států, zásadní změny. Nedůvěru a napětí musí nahradit společně vybudovaná důvěra. Užší unie se týká celé společnosti. Měl by být zaručen sociální a občanský dialog na všech úrovních.

Vzhledem k výše uvedenému EHSV požaduje, aby byl v příštím evropském legislativním období neprodleně vypracován plán k řešení palčivých problémů.

Za tímto účelem EHSV navrhuje:

| I. | Dokončit HMU opírající se o pevné správní a řídící struktury eurozóny a stavějící na






  i. | měnovém a finančním pilíři, včetně uskutečnění úplné bankovní unie pod vedením EU s cílem vytvořit celoevropský kapitálový trh, přičemž je zároveň třeba chránit daňové poplatníky před nepřiměřeným podstupováním rizik a problematickým nesplácením dluhů; |
| --- | --- | --- |

I.

Dokončit HMU opírající se o pevné správní a řídící struktury eurozóny a stavějící na

i.

měnovém a finančním pilíři, včetně uskutečnění úplné bankovní unie pod vedením EU s cílem vytvořit celoevropský kapitálový trh, přičemž je zároveň třeba chránit daňové poplatníky před nepřiměřeným podstupováním rizik a problematickým nesplácením dluhů;

| ii. | ekonomickém pilíři, jenž odráží rostoucí vzájemnou závislost členských států na makro i mikroúrovni s cílem posílit rozhodovací proces v hospodářské politice a tím i růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost, konvergenci a solidaritu v Evropě; |
| --- | --- |

ii.

ekonomickém pilíři, jenž odráží rostoucí vzájemnou závislost členských států na makro i mikroúrovni s cílem posílit rozhodovací proces v hospodářské politice a tím i růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost, konvergenci a solidaritu v Evropě;

| iii. | sociálním pilíři s cílem řádně zohlednit sociální dopady hospodářských změn; |
| --- | --- |

iii.

sociálním pilíři s cílem řádně zohlednit sociální dopady hospodářských změn;

| iv. | politickém pilíři, včetně větší odpovědnosti a demokratické legitimity s cílem zvýšit věrohodnost a důvěru. |
| --- | --- |

iv.

politickém pilíři, včetně větší odpovědnosti a demokratické legitimity s cílem zvýšit věrohodnost a důvěru.

| II. | Neprodleně zahájit skutečný evropský plán růstu a zaměstnanosti, který bude založen na rozsáhlém investičním programu financovaném veřejným i soukromým sektorem a jenž bude fiskálním impulsem. Mělo by se zajistit nové zaměření a řádné uplatňování stávajících nástrojů, především balíčku šesti právních předpisů (six-pack), balíčku dvou právních předpisů (two-pack), fiskální úmluvy a evropského semestru. |
| --- | --- |

II.

Neprodleně zahájit skutečný evropský plán růstu a zaměstnanosti, který bude založen na rozsáhlém investičním programu financovaném veřejným i soukromým sektorem a jenž bude fiskálním impulsem. Mělo by se zajistit nové zaměření a řádné uplatňování stávajících nástrojů, především balíčku šesti právních předpisů (six-pack), balíčku dvou právních předpisů (two-pack), fiskální úmluvy a evropského semestru.

| III. | Vypracovat časový plán a opatření pro vytvoření politické Evropy jako celku, a to i na základě úvah o její institucionální struktuře v kontextu nové evropské úmluvy. |
| --- | --- |

III.

Vypracovat časový plán a opatření pro vytvoření politické Evropy jako celku, a to i na základě úvah o její institucionální struktuře v kontextu nové evropské úmluvy.

| IV. | Začít provádět strategii v oblasti komunikace a zjednodušení zaměřenou na HMU v rámci společného úsilí Komise, Evropského parlamentu, členských států a občanské společnosti. |
| --- | --- |

IV.

Začít provádět strategii v oblasti komunikace a zjednodušení zaměřenou na HMU v rámci společného úsilí Komise, Evropského parlamentu, členských států a občanské společnosti.

2.   HMU – základní kámen

| 2.1 | EHSV upozorňuje na to, že důsledky úplné a úspěšné HMU dalece přesahují rozpočtové, měnové a bankovní záležitosti. Cílevědomé vedení by občany a hospodářské subjekty mělo přimět k tomu, aby uvěřili ve společnou věc a získali pocit sounáležitosti s Evropou. |
| --- | --- |

2.1

EHSV upozorňuje na to, že důsledky úplné a úspěšné HMU dalece přesahují rozpočtové, měnové a bankovní záležitosti. Cílevědomé vedení by občany a hospodářské subjekty mělo přimět k tomu, aby uvěřili ve společnou věc a získali pocit sounáležitosti s Evropou.

| 2.2 | Nadcházejících pět let bude mít rozhodující význam pro rozvoj zatím ještě křehké HMU ve zralou strukturu. To od vlád členských států eurozóny, Rady a všech ostatních institucí EU vyžaduje zejména to, aby tento záměr přijaly za svůj, jednaly otevřeně a transparentně. Proto potřebujeme účinné politiky a srozumitelná a jasná poselství, žádná dvojznačná sdělení. |
| --- | --- |

2.2

Nadcházejících pět let bude mít rozhodující význam pro rozvoj zatím ještě křehké HMU ve zralou strukturu. To od vlád členských států eurozóny, Rady a všech ostatních institucí EU vyžaduje zejména to, aby tento záměr přijaly za svůj, jednaly otevřeně a transparentně. Proto potřebujeme účinné politiky a srozumitelná a jasná poselství, žádná dvojznačná sdělení.

| 2.3 | Stejně jako někteří přední evropští politici spatřuje i EHSV v politické unii orientační bod na obzoru (2). V souladu s jejich argumentem považuje EHSV politickou unii nejen za dokončení HMU jako takové, ale dívá se na ni i v širších mezinárodních souvislostech současného globalizovaného světa, který zásadním způsobem zpochybňuje politické uspořádání Evropy po Vestfálském míru a regulační schopnosti jednotlivých států. |
| --- | --- |

2.3

Stejně jako někteří přední evropští politici spatřuje i EHSV v politické unii orientační bod na obzoru (2). V souladu s jejich argumentem považuje EHSV politickou unii nejen za dokončení HMU jako takové, ale dívá se na ni i v širších mezinárodních souvislostech současného globalizovaného světa, který zásadním způsobem zpochybňuje politické uspořádání Evropy po Vestfálském míru a regulační schopnosti jednotlivých států.

| 2.4 | V dnešním globalizovaném světě nemůže žádný evropský stát sám o sobě přežít. Státní suverenita je tudíž lépe zaručena společným politickým a hospodářským rámcem. |
| --- | --- |

2.4

V dnešním globalizovaném světě nemůže žádný evropský stát sám o sobě přežít. Státní suverenita je tudíž lépe zaručena společným politickým a hospodářským rámcem.

| 2.5 | Ve zprávě předsedy Van Rompuye Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii a příslušném sdělení Komise z listopadu a prosince 2012 byl představen návrh plánu s konkrétními opatřeními, která se ubírají stejným směrem. EHSV to uvítal (3). Hlavním problémem je to, že nehledě na značný pokrok vytváří rozkol mezi správou společné měny a mezivládní ekonomickou správou nepřekonatelné napětí. EHSV zdůrazňuje, že zpráva předsedy Van Rompuye musí být politickým základem legislativních iniciativ zahájených v příštím období. |
| --- | --- |

2.5

Ve zprávě předsedy Van Rompuye Směrem ke skutečné hospodářské a měnové unii a příslušném sdělení Komise z listopadu a prosince 2012 byl představen návrh plánu s konkrétními opatřeními, která se ubírají stejným směrem. EHSV to uvítal (3). Hlavním problémem je to, že nehledě na značný pokrok vytváří rozkol mezi správou společné měny a mezivládní ekonomickou správou nepřekonatelné napětí. EHSV zdůrazňuje, že zpráva předsedy Van Rompuye musí být politickým základem legislativních iniciativ zahájených v příštím období.

| 2.6 | Hospodářská a finanční krize měla dopad především v eurozóně a vynesla na světlo omezení HMU, která dnes panují. Euro přestalo být nástrojem integrace Evropy a mnozí ho začali vnímat jako klín, který rozděluje země a občanskou společnost a ohrožuje samotnou budoucnost Unie. Tento zkreslený pohled neuznává, že krize – a její původ do značné míry mimo eurozónu – by bez společné měny byla hlubší. |
| --- | --- |

2.6

Hospodářská a finanční krize měla dopad především v eurozóně a vynesla na světlo omezení HMU, která dnes panují. Euro přestalo být nástrojem integrace Evropy a mnozí ho začali vnímat jako klín, který rozděluje země a občanskou společnost a ohrožuje samotnou budoucnost Unie. Tento zkreslený pohled neuznává, že krize – a její původ do značné míry mimo eurozónu – by bez společné měny byla hlubší.

| 2.7 | Nerovnováha a hospodářské rozdíly mezi skupinami zemí, které existují od roku 1991 a nikdy nebyly zpochybněny, v současné době brání pokračování procesu integrace. Začínají se opět objevovat i tendence nebezpečného dělení a navracení pravomocí na úroveň členských států. |
| --- | --- |

2.7

Nerovnováha a hospodářské rozdíly mezi skupinami zemí, které existují od roku 1991 a nikdy nebyly zpochybněny, v současné době brání pokračování procesu integrace. Začínají se opět objevovat i tendence nebezpečného dělení a navracení pravomocí na úroveň členských států.

| 2.8 | Budoucnost je tudíž nepředvídatelná. Náznaky hospodářské obnovy živí optimismus a ukončují krizový režim. Nicméně ještě nějaký čas lze počítat s nízkou či mírnou mírou růstu, částečně i kvůli nedokončené HMU a roztříštěnosti evropského finančního trhu. Vzhledem k nestabilitě hospodářství a potenciálním zvratům v nadcházejících letech EHSV upozorňuje, že zde není žádný důvod ke spokojenosti v těchto otázkách. |
| --- | --- |

2.8

Budoucnost je tudíž nepředvídatelná. Náznaky hospodářské obnovy živí optimismus a ukončují krizový režim. Nicméně ještě nějaký čas lze počítat s nízkou či mírnou mírou růstu, částečně i kvůli nedokončené HMU a roztříštěnosti evropského finančního trhu. Vzhledem k nestabilitě hospodářství a potenciálním zvratům v nadcházejících letech EHSV upozorňuje, že zde není žádný důvod ke spokojenosti v těchto otázkách.

| 2.9 | S ohledem na tuto situaci byla nedávno učiněná rozhodnutí – včetně balíčku šesti právních předpisů, balíčku dvou právních předpisů a bankovní unie (i když omezené) – velmi potřebná a naléhavá. Tyto nové správní mechanismy však do značné míry vycházejí spíše z obav o rozpočet a stabilitu než z obav o občany. Proto opatření v oblasti růstu a sociálních věcí přicházejí zkrátka. Zdlouhavý proces přijímání rozhodnutí a složitost systému mají navíc za následek tichý či otevřený odpor členských států i Rady jakožto důsledek politické nedůvěry a zaměření se na národní svrchovanost. Tato situace již Evropské unii způsobila hospodářské a sociální náklady a zhoršuje její mezinárodní postavení, a proto je budování důvěry zásadní pro překonání překážek. |
| --- | --- |

2.9

S ohledem na tuto situaci byla nedávno učiněná rozhodnutí – včetně balíčku šesti právních předpisů, balíčku dvou právních předpisů a bankovní unie (i když omezené) – velmi potřebná a naléhavá. Tyto nové správní mechanismy však do značné míry vycházejí spíše z obav o rozpočet a stabilitu než z obav o občany. Proto opatření v oblasti růstu a sociálních věcí přicházejí zkrátka. Zdlouhavý proces přijímání rozhodnutí a složitost systému mají navíc za následek tichý či otevřený odpor členských států i Rady jakožto důsledek politické nedůvěry a zaměření se na národní svrchovanost. Tato situace již Evropské unii způsobila hospodářské a sociální náklady a zhoršuje její mezinárodní postavení, a proto je budování důvěry zásadní pro překonání překážek.

| 2.10 | EHSV proto naléhá na to, aby byl v příštím evropském legislativním období vypracován přesvědčivý plán, v němž budou s přesnými lhůtami určena další opatření, která musí být zaměřena na dokončení HMU v úzké souvislosti s cíli strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ. V tomto stanovisku se navrhuje několik nejvýznamnějších prvků tohoto plánu. |
| --- | --- |

2.10

EHSV proto naléhá na to, aby byl v příštím evropském legislativním období vypracován přesvědčivý plán, v němž budou s přesnými lhůtami určena další opatření, která musí být zaměřena na dokončení HMU v úzké souvislosti s cíli strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ. V tomto stanovisku se navrhuje několik nejvýznamnějších prvků tohoto plánu.

| 2.11 | Diferencovaná integrace v EU, která již úspěšně funguje v různých politikách, by měla být i nadále hlavní zásadou. Mnohá z rozhodnutí nezbytných k dokončení HMU lze realizovat prostřednictvím platných právních předpisů nebo posílené spolupráce, zatímco u jiných bude nutné uzavřít novou smlouvu nebo stávající smlouvy změnit. Tato rozhodnutí by umožnila dohnat zpoždění, k němuž došlo při dokončování HMU, a přijmout řadu rychlých opatření, aniž by bylo opomíjeno dlouhodobé hledisko a s přihlédnutím ke skutečnosti, že i eurozóna potřebuje na institucionální úrovni skutečné strukturální reformy, vedle těch, které je třeba provést v jednotlivých zemích. |
| --- | --- |

2.11

Diferencovaná integrace v EU, která již úspěšně funguje v různých politikách, by měla být i nadále hlavní zásadou. Mnohá z rozhodnutí nezbytných k dokončení HMU lze realizovat prostřednictvím platných právních předpisů nebo posílené spolupráce, zatímco u jiných bude nutné uzavřít novou smlouvu nebo stávající smlouvy změnit. Tato rozhodnutí by umožnila dohnat zpoždění, k němuž došlo při dokončování HMU, a přijmout řadu rychlých opatření, aniž by bylo opomíjeno dlouhodobé hledisko a s přihlédnutím ke skutečnosti, že i eurozóna potřebuje na institucionální úrovni skutečné strukturální reformy, vedle těch, které je třeba provést v jednotlivých zemích.

3.   První krok: reálný plán pro růst a zaměstnanost ve stávajícím právním rámci

| 3.1 | Prvním bezprostředním krokem v plánu pro příští legislativní období EU by bylo podepsání a provedení reálného paktu pro růst, zaměstnanost a stabilitu, aby se podpořila obnova a bylo možné splácet dluh (evropský „Nový úděl“). Tento plán by měl obsahovat přinejmenším tyto prvky:






  — | eurobondy vydávané EIB a EIF (částečně se již děje prostřednictvím „projektových dluhopisů“) – aniž by se zvýšilo státní zadlužení – pro účely financování malých a středních podniků a projektů v oblasti infrastruktury, zdraví, obnovy měst, životního prostředí a transevropských sítí. Tato cílená opatření EIB a EIF budou výrazem aktivního evropského závazku ke zlepšení finančního prostředí pro soukromé investice (4); |
| --- | --- | --- |

3.1

Prvním bezprostředním krokem v plánu pro příští legislativní období EU by bylo podepsání a provedení reálného paktu pro růst, zaměstnanost a stabilitu, aby se podpořila obnova a bylo možné splácet dluh (evropský „Nový úděl“). Tento plán by měl obsahovat přinejmenším tyto prvky:

—

eurobondy vydávané EIB a EIF (částečně se již děje prostřednictvím „projektových dluhopisů“) – aniž by se zvýšilo státní zadlužení – pro účely financování malých a středních podniků a projektů v oblasti infrastruktury, zdraví, obnovy měst, životního prostředí a transevropských sítí. Tato cílená opatření EIB a EIF budou výrazem aktivního evropského závazku ke zlepšení finančního prostředí pro soukromé investice (4);

| — | veřejné investice členských států, i do sociálních věcí (5), s cílem přispět k veřejným investicím EU prostřednictvím systému společně dohodnutých parametrů, jež by v kombinaci se správnými strukturálními reformami rovněž posílily soukromé investice (zlaté pravidlo); |
| --- | --- |

—

veřejné investice členských států, i do sociálních věcí (5), s cílem přispět k veřejným investicím EU prostřednictvím systému společně dohodnutých parametrů, jež by v kombinaci se správnými strukturálními reformami rovněž posílily soukromé investice (zlaté pravidlo);

| — | zmírnění či dočasné pozastavení úsporných opatření během krize, neboť jsou jednou z hlavních příčin recese, poklesu poptávky a nárůstu nezaměstnanosti a opožděného začátku obnovy. V podstatě se jedná o to, že je třeba zajistit přechod od pouhých úspor ke společně dohodnutým reformám, které umožní udržitelný růst, vytváření pracovních míst a vyšší produktivitu (6); |
| --- | --- |

—

zmírnění či dočasné pozastavení úsporných opatření během krize, neboť jsou jednou z hlavních příčin recese, poklesu poptávky a nárůstu nezaměstnanosti a opožděného začátku obnovy. V podstatě se jedná o to, že je třeba zajistit přechod od pouhých úspor ke společně dohodnutým reformám, které umožní udržitelný růst, vytváření pracovních míst a vyšší produktivitu (6);

| — | dohodnutá průvodní opatření v oblasti růstu, zaměstnanosti a sociálních věcí musí být začleněna do provádění balíčku dvou právních předpisů (two-pack), balíčku šesti právních předpisů (six-pack) a fiskální úmluvy; |
| --- | --- |

—

dohodnutá průvodní opatření v oblasti růstu, zaměstnanosti a sociálních věcí musí být začleněna do provádění balíčku dvou právních předpisů (two-pack), balíčku šesti právních předpisů (six-pack) a fiskální úmluvy;

| — | lepší uplatňování evropského semestru: při budování hospodářské unie hraje v procesu sbližování a přizpůsobování ekonomik nepostradatelnou roli čtyři roky fungující evropský semestr. Přestože je plodem „nezávazné“ koordinace, může přinést náležité výsledky. Měl by však být řádně prováděn, být transparentnější a mělo by se o něm náležitě informovat. Je třeba zaručit účast a zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na evropské i vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

—

lepší uplatňování evropského semestru: při budování hospodářské unie hraje v procesu sbližování a přizpůsobování ekonomik nepostradatelnou roli čtyři roky fungující evropský semestr. Přestože je plodem „nezávazné“ koordinace, může přinést náležité výsledky. Měl by však být řádně prováděn, být transparentnější a mělo by se o něm náležitě informovat. Je třeba zaručit účast a zapojení sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na evropské i vnitrostátní úrovni;

| — | řádné dodržování národních programů reforem: důležité je řízení. Pro ně má rozhodující význam způsob, jakým státní správa pracuje, a proto by mělo být více zdůrazněno potřebné zlepšení všude tam, kde je to možné. Provádění národních programů reforem, i co se týče kvality státní správy, by měly kontrolovat všechny zainteresované strany a Komise by ho měla monitorovat; |
| --- | --- |

—

řádné dodržování národních programů reforem: důležité je řízení. Pro ně má rozhodující význam způsob, jakým státní správa pracuje, a proto by mělo být více zdůrazněno potřebné zlepšení všude tam, kde je to možné. Provádění národních programů reforem, i co se týče kvality státní správy, by měly kontrolovat všechny zainteresované strany a Komise by ho měla monitorovat;

| — | převzetí odpovědnosti ze strany členských států: proces semestru je ve své stávající podobě stále ještě příliš technokratický, což brzdí jeho provádění. Do procesu je třeba zapojit parlamenty jednotlivých členských států, sociální partnery a další organizace občanské společnosti tím, že budou o semestru náležitě diskutovat (7). |
| --- | --- |

—

převzetí odpovědnosti ze strany členských států: proces semestru je ve své stávající podobě stále ještě příliš technokratický, což brzdí jeho provádění. Do procesu je třeba zapojit parlamenty jednotlivých členských států, sociální partnery a další organizace občanské společnosti tím, že budou o semestru náležitě diskutovat (7).

4.   Prohloubit a dokončit HMU během příštího legislativního období

4.1   Měnový a finanční pilíř

| 4.1.1 | Co se týče měnové politiky, a v souladu s posílením makroekonomického řízení eurozóny, je třeba doplnit mandát ECB, aby měla stejné postavení jako ostatní centrální banky z neevropských zemí a z evropských zemí, které nejsou členy EU ani eurozóny. Díky tomuto mandátu bude moci mj. jednat jako věřitel poslední instance a jako rovnoprávný subjekt na mezinárodních fórech a zůstane zcela nezávislá. ECB by měla mít neomezenou možnost předcházet krizím likvidity tak, aby tím podpořila investice (malé a střední podniky). |
| --- | --- |

4.1.1

Co se týče měnové politiky, a v souladu s posílením makroekonomického řízení eurozóny, je třeba doplnit mandát ECB, aby měla stejné postavení jako ostatní centrální banky z neevropských zemí a z evropských zemí, které nejsou členy EU ani eurozóny. Díky tomuto mandátu bude moci mj. jednat jako věřitel poslední instance a jako rovnoprávný subjekt na mezinárodních fórech a zůstane zcela nezávislá. ECB by měla mít neomezenou možnost předcházet krizím likvidity tak, aby tím podpořila investice (malé a střední podniky).

| 4.1.2 | Odpovědnost však nemůže nést pouze sama ECB. Na cestě k úplné bankovní unii má rozhodující význam rozpočtová a hospodářská unie (8). Kvůli neustálým vazbám mezi vládami a bankami se členské státy zdráhají vytvořit potřebné politické a hospodářské podmínky, v důsledku čehož jsou nejlepší a nejúčinnější rozhodnutí odkládána (9). Narušuje to rovněž účinný dohled ECB nad všemi bankami, jenž by měl řešit roztříštěnost finančního trhu, měl by zpřetrhávat nežádoucí kontakty mezi politiky a bankami v členských státech a vytvářet vhodné příležitosti k přeshraničním fúzím bank. |
| --- | --- |

4.1.2

Odpovědnost však nemůže nést pouze sama ECB. Na cestě k úplné bankovní unii má rozhodující význam rozpočtová a hospodářská unie (8). Kvůli neustálým vazbám mezi vládami a bankami se členské státy zdráhají vytvořit potřebné politické a hospodářské podmínky, v důsledku čehož jsou nejlepší a nejúčinnější rozhodnutí odkládána (9). Narušuje to rovněž účinný dohled ECB nad všemi bankami, jenž by měl řešit roztříštěnost finančního trhu, měl by zpřetrhávat nežádoucí kontakty mezi politiky a bankami v členských státech a vytvářet vhodné příležitosti k přeshraničním fúzím bank.

| 4.1.3 | Během jednání s Radou o bankovní unii se Evropskému parlamentu podařilo dospět k dohodě o podniknutí kroků k zavedení jednotného mechanismu pro řešení problémů a zřízení jednotného fondu pro řešení problémů (10). EHSV plně podporuje postoj EP. V nejbližší budoucnosti by rozhodnutí měla přispět k vytvoření jednotného evropského kapitálového trhu po vzoru Spojených států. |
| --- | --- |

4.1.3

Během jednání s Radou o bankovní unii se Evropskému parlamentu podařilo dospět k dohodě o podniknutí kroků k zavedení jednotného mechanismu pro řešení problémů a zřízení jednotného fondu pro řešení problémů (10). EHSV plně podporuje postoj EP. V nejbližší budoucnosti by rozhodnutí měla přispět k vytvoření jednotného evropského kapitálového trhu po vzoru Spojených států.

| 4.1.4 | Úplná bankovní unie vyžaduje dobře strukturovaný jednotný mechanismus pro řešení problémů, harmonizovaný systém pojištění vkladů v členských státech a Evropský mechanismus stability (ESM), jenž umožní přímou rekapitalizaci bank (11). Související systém pro rozhodování by měl být účinný a musí zaručit rychlé přijímání opatření. Proces přípravy a využívání těchto prvků je třeba urychlit. |
| --- | --- |

4.1.4

Úplná bankovní unie vyžaduje dobře strukturovaný jednotný mechanismus pro řešení problémů, harmonizovaný systém pojištění vkladů v členských státech a Evropský mechanismus stability (ESM), jenž umožní přímou rekapitalizaci bank (11). Související systém pro rozhodování by měl být účinný a musí zaručit rychlé přijímání opatření. Proces přípravy a využívání těchto prvků je třeba urychlit.

| 4.1.5 | Samotná bankovní unie nestačí ke stimulování hospodářství a investic. S ohledem na vytvoření odolnějšího evropského finančního sektoru se plán činnosti pro příští roky musí zaměřit i na plné provedení Basel III, na Radu pro finanční stabilitu a na nalezení řešení pro banky, jež jsou příliš velké na to, aby mohly zkrachovat, v souladu s mezinárodními dohodami (G-20). |
| --- | --- |

4.1.5

Samotná bankovní unie nestačí ke stimulování hospodářství a investic. S ohledem na vytvoření odolnějšího evropského finančního sektoru se plán činnosti pro příští roky musí zaměřit i na plné provedení Basel III, na Radu pro finanční stabilitu a na nalezení řešení pro banky, jež jsou příliš velké na to, aby mohly zkrachovat, v souladu s mezinárodními dohodami (G-20).

| 4.1.6 | Nedávno zveřejněný objemný legislativní balíček komisaře Barniera o bankách a finančních trzích může nejen významným způsobem přispět k řádnému fungování finančních trhů v Evropě, ale i vytvořit stabilní a spolehlivý bankovní sektor. To je pro reálnou ekonomiku nejdůležitější. Poslední rozhodnutí Rady v této oblasti se tímto žádoucím směrem ubírají jen částečně. |
| --- | --- |

4.1.6

Nedávno zveřejněný objemný legislativní balíček komisaře Barniera o bankách a finančních trzích může nejen významným způsobem přispět k řádnému fungování finančních trhů v Evropě, ale i vytvořit stabilní a spolehlivý bankovní sektor. To je pro reálnou ekonomiku nejdůležitější. Poslední rozhodnutí Rady v této oblasti se tímto žádoucím směrem ubírají jen částečně.

| 4.1.7 | Pro obnovu a růst hospodářství a rozvoj jsou největší prioritou dostatečné úvěry. To znamená, že se u právních předpisů EU musí usilovat o vyrovnanost mezi zajištěním přísných rámcových podmínek pro bankovnictví a podporováním dostatečných možností k operačním bankovním činnostem, zejména s ohledem na usnadnění investic, jež jsou pro všechny politiky růstu nepostradatelné. Netřeba zdůrazňovat, že rozhodující jsou uspokojivá opatření ve prospěch nově zakládaných společností a malých a středních podniků (12). |
| --- | --- |

4.1.7

Pro obnovu a růst hospodářství a rozvoj jsou největší prioritou dostatečné úvěry. To znamená, že se u právních předpisů EU musí usilovat o vyrovnanost mezi zajištěním přísných rámcových podmínek pro bankovnictví a podporováním dostatečných možností k operačním bankovním činnostem, zejména s ohledem na usnadnění investic, jež jsou pro všechny politiky růstu nepostradatelné. Netřeba zdůrazňovat, že rozhodující jsou uspokojivá opatření ve prospěch nově zakládaných společností a malých a středních podniků (12).

4.2   Makroekonomický a rozpočtový pilíř

| 4.2.1 | V tomto směru jsou příznačné – a neuspokojivé – složité diskuse v Evropské radě o závazných dohodách o hospodářských reformách (13). EHSV proto naléhá na Komisi, aby podrobněji rozpracovala svůj návrh takovýchto smluvních ujednání, která budou vyžadovat další diskusi o jejich podobě, financování a demokratické legitimitě (14). |
| --- | --- |

4.2.1

V tomto směru jsou příznačné – a neuspokojivé – složité diskuse v Evropské radě o závazných dohodách o hospodářských reformách (13). EHSV proto naléhá na Komisi, aby podrobněji rozpracovala svůj návrh takovýchto smluvních ujednání, která budou vyžadovat další diskusi o jejich podobě, financování a demokratické legitimitě (14).

| 4.2.2 | Partnerství založená na systému vzájemně dohodnutých smluvních ujednání a souvisejících mechanismů solidarity by mohla pomoci usnadnit a podpořit provádění vhodných politik. Tato opatření by přispěla k tomu, aby členské státy převzaly v rámci společného rámce odpovědnost a aby byly ve všech oblastech týkajících se udržitelného růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti provedeny reformy, neboť všechny tyto tři faktory podpoří HMU jako celek (15). Tento rámec by mohl pomoci zajistit reakci EU na specifické asymetrické otřesy v jednotlivých zemích, což by bylo určitým výrazem solidarity v EU. |
| --- | --- |

4.2.2

Partnerství založená na systému vzájemně dohodnutých smluvních ujednání a souvisejících mechanismů solidarity by mohla pomoci usnadnit a podpořit provádění vhodných politik. Tato opatření by přispěla k tomu, aby členské státy převzaly v rámci společného rámce odpovědnost a aby byly ve všech oblastech týkajících se udržitelného růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti provedeny reformy, neboť všechny tyto tři faktory podpoří HMU jako celek (15). Tento rámec by mohl pomoci zajistit reakci EU na specifické asymetrické otřesy v jednotlivých zemích, což by bylo určitým výrazem solidarity v EU.

| 4.2.3 | Partnerství tohoto druhu by mohla podpořit soudržnost a důvěru obyvatel, což je nesmírně důležité k překonání obav souvisejících s národní svrchovaností. To naopak přispěje k evropské sounáležitosti, jež je neodmyslitelným základem rozvoje takových nástrojů EU, jako je např. rozpočet eurozóny, Fond solidarity EU a eurobondy. |
| --- | --- |

4.2.3

Partnerství tohoto druhu by mohla podpořit soudržnost a důvěru obyvatel, což je nesmírně důležité k překonání obav souvisejících s národní svrchovaností. To naopak přispěje k evropské sounáležitosti, jež je neodmyslitelným základem rozvoje takových nástrojů EU, jako je např. rozpočet eurozóny, Fond solidarity EU a eurobondy.

| 4.2.4 | Konvergence hospodářských systémů, včetně systémů daňových (16), je spolu s nástrojem finanční solidarity klíčovým faktorem pro postupné odstranění makroekonomických a mikroekonomických rozdílů mezi zeměmi. Je to nástroj, z něhož se ve střednědobém výhledu – i za cenu případných nezbytných změn ve Smlouvách – stane vyrovnávací hospodářský mechanismus, aby došlo k opětovnému vyvážení a integraci ekonomik v členských zemích eurozóny. Mohl by být případně začleněn do systému společného rozpočtu eurozóny. Z tohoto hlediska by bylo možné využít i strukturální fondy a Fond soudržnosti. |
| --- | --- |

4.2.4

Konvergence hospodářských systémů, včetně systémů daňových (16), je spolu s nástrojem finanční solidarity klíčovým faktorem pro postupné odstranění makroekonomických a mikroekonomických rozdílů mezi zeměmi. Je to nástroj, z něhož se ve střednědobém výhledu – i za cenu případných nezbytných změn ve Smlouvách – stane vyrovnávací hospodářský mechanismus, aby došlo k opětovnému vyvážení a integraci ekonomik v členských zemích eurozóny. Mohl by být případně začleněn do systému společného rozpočtu eurozóny. Z tohoto hlediska by bylo možné využít i strukturální fondy a Fond soudržnosti.

| 4.2.5 | Nová Komise jakožto jeden z hlavních aktérů tohoto procesu musí převzít odpovědnost za předkládání legislativních návrhů, podle vzoru komisaře Barniera při regulaci finančního systému, a sice v oblastech, v nichž dosud diskusi ovládaly členské státy, aby se v Radě na základě konkrétních návrhů rozproudily plodné debaty. |
| --- | --- |

4.2.5

Nová Komise jakožto jeden z hlavních aktérů tohoto procesu musí převzít odpovědnost za předkládání legislativních návrhů, podle vzoru komisaře Barniera při regulaci finančního systému, a sice v oblastech, v nichž dosud diskusi ovládaly členské státy, aby se v Radě na základě konkrétních návrhů rozproudily plodné debaty.

| 4.2.6 | Komise doposud tuto metodu uplatňovala nepříliš často. K případům, v nichž by bylo možné ji použít, patří například koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky, dohody o hospodářských reformách provázené mechanismem solidarity, zřízení Evropského fondu pro umoření dluhu či eurobondy. Pokud tyto návrhy vyžadují změny ve Smlouvách, měla by to dát Komise členským státům eurozóny jasně najevo. |
| --- | --- |

4.2.6

Komise doposud tuto metodu uplatňovala nepříliš často. K případům, v nichž by bylo možné ji použít, patří například koordinace ex ante týkající se plánů zásadních reforem hospodářské politiky, dohody o hospodářských reformách provázené mechanismem solidarity, zřízení Evropského fondu pro umoření dluhu či eurobondy. Pokud tyto návrhy vyžadují změny ve Smlouvách, měla by to dát Komise členským státům eurozóny jasně najevo.

| 4.2.7 | Tento postup Radu přinutí, aby se k těmto návrhům vyjádřila. Podpoří to transparentnost a jasnost různých politických postojů a bude to jediný způsob, jak se dostat z mezivládní patové situace ve stávající struktuře. Komise o tom rovněž musí řádně informovat jednotlivé zainteresované strany, včetně široké veřejnosti. |
| --- | --- |

4.2.7

Tento postup Radu přinutí, aby se k těmto návrhům vyjádřila. Podpoří to transparentnost a jasnost různých politických postojů a bude to jediný způsob, jak se dostat z mezivládní patové situace ve stávající struktuře. Komise o tom rovněž musí řádně informovat jednotlivé zainteresované strany, včetně široké veřejnosti.

| 4.2.8 | Ze střednědobého hlediska je tudíž v eurozóně zapotřebí hospodářské řízení makroekonomických a mikroekonomických politik (nutné již od podepsání Maastrichtské smlouvy), které by upustilo od nynější metody koordinace, jež zatím nepřinesla téměř žádné výsledky, a začalo uplatňovat společné rozhodování o „základech“ těchto politik. Eurozóna si nemůže dovolit mít i nadále stejnou měnu a jiné hospodářské politiky. Proto je třeba politiky integrovat, aby se tak mj. usnadnila práce ECB. |
| --- | --- |

4.2.8

Ze střednědobého hlediska je tudíž v eurozóně zapotřebí hospodářské řízení makroekonomických a mikroekonomických politik (nutné již od podepsání Maastrichtské smlouvy), které by upustilo od nynější metody koordinace, jež zatím nepřinesla téměř žádné výsledky, a začalo uplatňovat společné rozhodování o „základech“ těchto politik. Eurozóna si nemůže dovolit mít i nadále stejnou měnu a jiné hospodářské politiky. Proto je třeba politiky integrovat, aby se tak mj. usnadnila práce ECB.

| 4.2.9 | Mechanismus přerozdělování pro případy asymetrických šoků: zásadu odpovědnosti (nejen států, ale i občanů) nelze oddělovat od zásady solidarity. Proto by měla být přijata konkrétní přechodná opatření pro nejohroženější skupiny obyvatel. Tuto odpovědnost musejí nést všichni občané ve všech zemích. |
| --- | --- |

4.2.9

Mechanismus přerozdělování pro případy asymetrických šoků: zásadu odpovědnosti (nejen států, ale i občanů) nelze oddělovat od zásady solidarity. Proto by měla být přijata konkrétní přechodná opatření pro nejohroženější skupiny obyvatel. Tuto odpovědnost musejí nést všichni občané ve všech zemích.

| 4.2.10 | V tomto ohledu je třeba se začít přibližovat náležitému vlastnímu rozpočtu eurozóny a jeho společným pravidlům, neboť je to jediný způsob, který umožní pokrok na cestě ke společné fiskální politice a k absorpci otřesů, k nimž by v budoucnu mohlo dojít. Financování je možné naplánovat např. prostřednictvím účelové daně, daně z finančních transakcí (za předpokladu, že bude vybírána v celé eurozóně), daně z uhlíku nebo dočasně i z přebytku platebních bilancí překračujícího 6 %, anebo prostřednictvím emise společných dluhopisů. |
| --- | --- |

4.2.10

V tomto ohledu je třeba se začít přibližovat náležitému vlastnímu rozpočtu eurozóny a jeho společným pravidlům, neboť je to jediný způsob, který umožní pokrok na cestě ke společné fiskální politice a k absorpci otřesů, k nimž by v budoucnu mohlo dojít. Financování je možné naplánovat např. prostřednictvím účelové daně, daně z finančních transakcí (za předpokladu, že bude vybírána v celé eurozóně), daně z uhlíku nebo dočasně i z přebytku platebních bilancí překračujícího 6 %, anebo prostřednictvím emise společných dluhopisů.

| 4.2.11 | Státní dluh: měl by být zaveden mechanismus, podle nějž by se se státním dluhem nedalo spekulovat, aniž by přitom zadlužené země byly zbaveny odpovědnosti. Státní dluh, postupně konvertovaný až do maximální výše 60 % (podle návrhu EHSV (17)) nebo od části překračující 60 % (podle návrhu Komise na vytvoření Evropského fondu pro umoření dluhu (18)), by mohl být veden na konsolidovaných debetních účtech a splácen poměrně podle jednotlivých členských států. Nebo by bylo možné zřídit na základě mezivládní dohody dočasný fond pro eurobondy, který by umožnil vydávat krátkodobé dluhové nástroje pro eurozónu, čímž by bylo odstraněno riziko krize likvidity členských států eurozóny. V návaznosti na závěry odborné skupiny, jež byla zřízena za specifickým účelem analyzovat výhody a rizika různých možností společné emise dluhopisů, by Komise nyní měla předložit konkrétní návrhy toho, jaké nástroje se mají použít a v jakém časovém rámci. |
| --- | --- |

4.2.11

Státní dluh: měl by být zaveden mechanismus, podle nějž by se se státním dluhem nedalo spekulovat, aniž by přitom zadlužené země byly zbaveny odpovědnosti. Státní dluh, postupně konvertovaný až do maximální výše 60 % (podle návrhu EHSV (17)) nebo od části překračující 60 % (podle návrhu Komise na vytvoření Evropského fondu pro umoření dluhu (18)), by mohl být veden na konsolidovaných debetních účtech a splácen poměrně podle jednotlivých členských států. Nebo by bylo možné zřídit na základě mezivládní dohody dočasný fond pro eurobondy, který by umožnil vydávat krátkodobé dluhové nástroje pro eurozónu, čímž by bylo odstraněno riziko krize likvidity členských států eurozóny. V návaznosti na závěry odborné skupiny, jež byla zřízena za specifickým účelem analyzovat výhody a rizika různých možností společné emise dluhopisů, by Komise nyní měla předložit konkrétní návrhy toho, jaké nástroje se mají použít a v jakém časovém rámci.

4.3   Mikroekonomický pilíř

| 4.3.1 | Velkou pozornost si zasluhují i mikroekonomické politiky, zejména průmyslová a odvětvová politika, která má zásadní význam pro růst evropského hospodářství a v níž nelze pokračovat izolovaným přístupem. Proto je třeba sloučit některé politiky, které přímo ovlivňují státní rozpočty, a příslušné rozhodovací postupy, a dospět tak ke společné vizi a společné akci Komise a členských států, zejména pokud jde o:






  — | dokončení jednotného trhu; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Velkou pozornost si zasluhují i mikroekonomické politiky, zejména průmyslová a odvětvová politika, která má zásadní význam pro růst evropského hospodářství a v níž nelze pokračovat izolovaným přístupem. Proto je třeba sloučit některé politiky, které přímo ovlivňují státní rozpočty, a příslušné rozhodovací postupy, a dospět tak ke společné vizi a společné akci Komise a členských států, zejména pokud jde o:

—

dokončení jednotného trhu;

| — | vytvoření příznivých podmínek pro podniky, aby zůstaly v Evropě nebo do ní přišly, v prvé řadě odstraněním roztříštěnosti trhu; |
| --- | --- |

—

vytvoření příznivých podmínek pro podniky, aby zůstaly v Evropě nebo do ní přišly, v prvé řadě odstraněním roztříštěnosti trhu;

| — | společnou průmyslovou politiku (19) posilující základy stávajícího, inovativního a udržitelného hospodářského růstu v celé Evropě; |
| --- | --- |

—

společnou průmyslovou politiku (19) posilující základy stávajícího, inovativního a udržitelného hospodářského růstu v celé Evropě;

| — | společnou energetickou politiku, která bohužel neexistuje, nicméně má zásadní význam pro spravedlivé a stabilní hospodářské podmínky v EU; |
| --- | --- |

—

společnou energetickou politiku, která bohužel neexistuje, nicméně má zásadní význam pro spravedlivé a stabilní hospodářské podmínky v EU;

| — | velké společné projekty infrastruktury a dopravní politiky ke zlepšení propojení; |
| --- | --- |

—

velké společné projekty infrastruktury a dopravní politiky ke zlepšení propojení;

| — | konvergenci zdanění podniků; |
| --- | --- |

—

konvergenci zdanění podniků;

| — | služby, včetně služeb podnikům; |
| --- | --- |

—

služby, včetně služeb podnikům;

| — | trh práce a mobilitu pracovních sil; |
| --- | --- |

—

trh práce a mobilitu pracovních sil;

| — | politiku výzkumu. |
| --- | --- |

—

politiku výzkumu.

4.4   Sociální pilíř

| 4.4.1 | EHSV požaduje přijmout konkrétní opatření týkající se sociálního rozměru HMU (20). Míra zaměstnanosti mladých lidí je nadále nebezpečně nízká. Nová Komise by spolu s členskými státy měla převzít odpovědnost za zlepšení životních a pracovních podmínek prostřednictvím:






  — | vytváření pracovních míst a zakládání nových podniků; |
| --- | --- | --- |

4.4.1

EHSV požaduje přijmout konkrétní opatření týkající se sociálního rozměru HMU (20). Míra zaměstnanosti mladých lidí je nadále nebezpečně nízká. Nová Komise by spolu s členskými státy měla převzít odpovědnost za zlepšení životních a pracovních podmínek prostřednictvím:

—

vytváření pracovních míst a zakládání nových podniků;

| — | navržení změn v politikách vzdělávání na všech úrovních všude v Evropě a v případě potřeby i změn v politikách v oblasti zdravotní péče; |
| --- | --- |

—

navržení změn v politikách vzdělávání na všech úrovních všude v Evropě a v případě potřeby i změn v politikách v oblasti zdravotní péče;

| — | vytvoření náležitých podmínek pro přeshraniční mobilitu pracovních sil; |
| --- | --- |

—

vytvoření náležitých podmínek pro přeshraniční mobilitu pracovních sil;

| — | daňových návrhů zaměřených na usnadnění tvorby pracovních míst; |
| --- | --- |

—

daňových návrhů zaměřených na usnadnění tvorby pracovních míst;

| — | návrhů zaměřených na prosazování práv spotřebitelů; |
| --- | --- |

—

návrhů zaměřených na prosazování práv spotřebitelů;

| — | zaručení rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

—

zaručení rovnosti žen a mužů;

| — | sociálních investic (21). |
| --- | --- |

—

sociálních investic (21).

| 4.4.2 | Je zapotřebí řádný sociální dialog na všech úrovních. To znamená, že v členských státech i mezi nimi navzájem je nutné odstranit překážky účinných konzultací. EU by měla značně přispět tím, že svede dohromady zainteresované subjekty z různých zemí, aby diskutovaly o osvědčených postupech a navrhly plány na zlepšení podmínek pro vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

4.4.2

Je zapotřebí řádný sociální dialog na všech úrovních. To znamená, že v členských státech i mezi nimi navzájem je nutné odstranit překážky účinných konzultací. EU by měla značně přispět tím, že svede dohromady zainteresované subjekty z různých zemí, aby diskutovaly o osvědčených postupech a navrhly plány na zlepšení podmínek pro vytváření pracovních míst.

| 4.4.3 | Bude-li Unie – a především eurozóna – dokončena, nebude moci ignorovat sociální dopady prováděných hospodářských politik a nechávat plně na členských státech, aby je řešily. U hospodářských i sociálních opatření bude třeba zohlednit nejen kritéria Paktu stability, ale také širší škálu makroekonomických kritérií (např. míru nezaměstnanosti, míru růstu, platební bilanci, míru zaměstnanosti, míru chudoby, rozdělení příjmů a bohatství atd.). Stabilitu HMU nelze zaručit bez jakýchkoli sociálních mechanismů pro eurozónu, které mohou zmírnit důsledky dramatické hospodářské recese nebo nerovnováhy. Některé z nich mohou vyžadovat změny ve Smlouvách. Ve střednědobém horizontu by k nim mohlo patřit:






  — | vytvoření společného systému pojištění v nezaměstnanosti jako doplňku k vnitrostátním systémům, potenciálně spojeného s přijetím společných pravidel pro trh práce v eurozóně a s mobilitou pracovních sil; |
| --- | --- | --- |

4.4.3

Bude-li Unie – a především eurozóna – dokončena, nebude moci ignorovat sociální dopady prováděných hospodářských politik a nechávat plně na členských státech, aby je řešily. U hospodářských i sociálních opatření bude třeba zohlednit nejen kritéria Paktu stability, ale také širší škálu makroekonomických kritérií (např. míru nezaměstnanosti, míru růstu, platební bilanci, míru zaměstnanosti, míru chudoby, rozdělení příjmů a bohatství atd.). Stabilitu HMU nelze zaručit bez jakýchkoli sociálních mechanismů pro eurozónu, které mohou zmírnit důsledky dramatické hospodářské recese nebo nerovnováhy. Některé z nich mohou vyžadovat změny ve Smlouvách. Ve střednědobém horizontu by k nim mohlo patřit:

—

vytvoření společného systému pojištění v nezaměstnanosti jako doplňku k vnitrostátním systémům, potenciálně spojeného s přijetím společných pravidel pro trh práce v eurozóně a s mobilitou pracovních sil;

| — | poskytnutí odpovídajícího minimálního příjmu některým skupinám občanů žijících pod hranicí chudoby a vypracování společných pravidel sociálního zabezpečení a pomoci. |
| --- | --- |

—

poskytnutí odpovídajícího minimálního příjmu některým skupinám občanů žijících pod hranicí chudoby a vypracování společných pravidel sociálního zabezpečení a pomoci.

| 4.4.4 | Dále je třeba se v zájmu občanů podílet na dalších politikách, které v nich upevní pocit sounáležitosti a usnadní jejich mobilitu. Mezi ně patří:






  — | vzájemné uznávání kvalifikací a diplomů; |
| --- | --- | --- |

4.4.4

Dále je třeba se v zájmu občanů podílet na dalších politikách, které v nich upevní pocit sounáležitosti a usnadní jejich mobilitu. Mezi ně patří:

—

vzájemné uznávání kvalifikací a diplomů;

| — | kvalita a poskytování společných veřejných statků a služeb v eurozóně s cílem zaručit jejich existenci zejména v dobách krize atd. |
| --- | --- |

—

kvalita a poskytování společných veřejných statků a služeb v eurozóně s cílem zaručit jejich existenci zejména v dobách krize atd.

4.5   Politický pilíř

| 4.5.1 | Takto rozsáhlý program lze provádět pouze v případě, že má potřebnou demokratickou legitimitu vyplývající z rozhodovacího procesu. EHSV plně uznává značný pokrok, jehož bylo dosaženo v uplynulých několika letech, a má za to, že dalšího pokroku v příštím období lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li se věnovat zvláštní pozornost odpovědnosti, legitimitě, demokracii, transparentnosti a komunikaci. |
| --- | --- |

4.5.1

Takto rozsáhlý program lze provádět pouze v případě, že má potřebnou demokratickou legitimitu vyplývající z rozhodovacího procesu. EHSV plně uznává značný pokrok, jehož bylo dosaženo v uplynulých několika letech, a má za to, že dalšího pokroku v příštím období lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li se věnovat zvláštní pozornost odpovědnosti, legitimitě, demokracii, transparentnosti a komunikaci.

| 4.5.2 | V Evropě se vedou stále ostřejší politické diskuse o procesu integrace. Na úrovni EU musí politické strany jasně vymezit své možnosti, z nichž musí vycházet postoje různých politických frakcí v EP a které přispějí k většímu zviditelnění evropských politických stran. Nadnárodní volby do EP, jichž by se účastnila přeshraniční politická uskupení, by posílily a značným způsobem usnadnily diskuse v rámci Evropy. |
| --- | --- |

4.5.2

V Evropě se vedou stále ostřejší politické diskuse o procesu integrace. Na úrovni EU musí politické strany jasně vymezit své možnosti, z nichž musí vycházet postoje různých politických frakcí v EP a které přispějí k většímu zviditelnění evropských politických stran. Nadnárodní volby do EP, jichž by se účastnila přeshraniční politická uskupení, by posílily a značným způsobem usnadnily diskuse v rámci Evropy.

| 4.5.3 | Společná odpovědnost a nutnost podpory ze strany veřejnosti vyžadují, aby se národní parlamenty podstatně více zapojily do evropské diskuse. Národní parlamenty by se měly náležitým způsobem zabývat legislativními návrhy EU a národními programy reforem. Měly by probíhat interaktivní konzultace EP a národních parlamentů ke strategickým otázkám, což rovněž rozproudí dynamiku mezi národními parlamenty. |
| --- | --- |

4.5.3

Společná odpovědnost a nutnost podpory ze strany veřejnosti vyžadují, aby se národní parlamenty podstatně více zapojily do evropské diskuse. Národní parlamenty by se měly náležitým způsobem zabývat legislativními návrhy EU a národními programy reforem. Měly by probíhat interaktivní konzultace EP a národních parlamentů ke strategickým otázkám, což rovněž rozproudí dynamiku mezi národními parlamenty.

| 4.5.4 | Při předkládání legislativních návrhů a opatření by Komise měla co nejefektivněji uplatňovat metodu Společenství, a to i v případech pravomocí, jež sdílí s členskými státy. Stejně jako v minulosti se vyplatí zaujmout proaktivní a odvážný přístup. |
| --- | --- |

4.5.4

Při předkládání legislativních návrhů a opatření by Komise měla co nejefektivněji uplatňovat metodu Společenství, a to i v případech pravomocí, jež sdílí s členskými státy. Stejně jako v minulosti se vyplatí zaujmout proaktivní a odvážný přístup.

| 4.5.5 | Na žádost národních parlamentů nebo občanské společnosti by Komise měla být vyzvána, aby s členskými státy vedla diskuse o evropských otázkách. |
| --- | --- |

4.5.5

Na žádost národních parlamentů nebo občanské společnosti by Komise měla být vyzvána, aby s členskými státy vedla diskuse o evropských otázkách.

| 4.5.6 | Evropská rada a Rada ve svých příslušných složeních – zejména Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci – jsou těmi, kdo přijímají hlavní rozhodnutí a mají zásadní význam pro odpovědnost a legitimitu. Proto je nutná větší transparentnost, neboť je v souladu s požadavky na demokracii. |
| --- | --- |

4.5.6

Evropská rada a Rada ve svých příslušných složeních – zejména Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci – jsou těmi, kdo přijímají hlavní rozhodnutí a mají zásadní význam pro odpovědnost a legitimitu. Proto je nutná větší transparentnost, neboť je v souladu s požadavky na demokracii.

| 4.5.7 | Členové Rady, kteří zastupují národní zájmy, a subjekty, které spolurozhodují na evropské úrovni, často hovoří jinak doma a jinak v Bruselu, což obvykle vytváří značné zmatky a brání v dosažení dohody. Taková dvojznačná sdělení jsou nepřijatelná. Členské státy by se měly dohodnout na společně ujednaných politických poselstvích a podpořit je na všech úrovních, kde se přijímají rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.5.7

Členové Rady, kteří zastupují národní zájmy, a subjekty, které spolurozhodují na evropské úrovni, často hovoří jinak doma a jinak v Bruselu, což obvykle vytváří značné zmatky a brání v dosažení dohody. Taková dvojznačná sdělení jsou nepřijatelná. Členské státy by se měly dohodnout na společně ujednaných politických poselstvích a podpořit je na všech úrovních, kde se přijímají rozhodnutí.

| 4.5.8 | Členské státy představují ve struktuře HMU subjekty i objekty. Konvergence k evropské metodě se současným zachováním vnitrostátních správních postupů a tradicí je sice možná, bude však v řadě zemí vyžadovat hodně změn. Spolehlivé politické a správní postupy budou rozhodující pro budování důvěry. |
| --- | --- |

4.5.8

Členské státy představují ve struktuře HMU subjekty i objekty. Konvergence k evropské metodě se současným zachováním vnitrostátních správních postupů a tradicí je sice možná, bude však v řadě zemí vyžadovat hodně změn. Spolehlivé politické a správní postupy budou rozhodující pro budování důvěry.

| 4.5.9 | EHSV zdůrazňuje, že i občanská společnost musí plnit svou často nedoceňovanou úlohu v budoucím uspořádání EU a integrovanější eurozóny. Existuje mnoho oblastí, v nichž postup do určité míry nebo úplně závisí na nevládních subjektech. Měla by být plně zapojena občanská společnost. Existuje příliš mnoho zemí, v nichž občanská společnost hraje druhé housle, přestože musí mít k dispozici nástroje nezbytné k tomu, aby se mohla spojit s institucemi, jež přijímají rozhodnutí. Občanská společnost se musí chopit své odpovědnosti a musí se zapojit do rozhodovacího procesu v EU, aby rozšířila svůj demokratický základ. Bez jejího aktivního zapojení nebude HMU nikdy úspěšně dokončena. |
| --- | --- |

4.5.9

EHSV zdůrazňuje, že i občanská společnost musí plnit svou často nedoceňovanou úlohu v budoucím uspořádání EU a integrovanější eurozóny. Existuje mnoho oblastí, v nichž postup do určité míry nebo úplně závisí na nevládních subjektech. Měla by být plně zapojena občanská společnost. Existuje příliš mnoho zemí, v nichž občanská společnost hraje druhé housle, přestože musí mít k dispozici nástroje nezbytné k tomu, aby se mohla spojit s institucemi, jež přijímají rozhodnutí. Občanská společnost se musí chopit své odpovědnosti a musí se zapojit do rozhodovacího procesu v EU, aby rozšířila svůj demokratický základ. Bez jejího aktivního zapojení nebude HMU nikdy úspěšně dokončena.

| 4.5.10 | Zejména pro sociální partnery by bylo poměrně účelné, kdyby byly prozkoumány výsledky konsenzuálního modelu v členských státech. EHSV to důrazně podporuje. Měla by být doporučována výměna osvědčených postupů. |
| --- | --- |

4.5.10

Zejména pro sociální partnery by bylo poměrně účelné, kdyby byly prozkoumány výsledky konsenzuálního modelu v členských státech. EHSV to důrazně podporuje. Měla by být doporučována výměna osvědčených postupů.

| 4.5.11 | Podle EHSV je zřejmé, že nynější pravidla nejsou dostačující a neosvědčila se tak, jak se čekalo, a že mezistátní opatření nebyla a nejsou s to čelit výzvám spojeným s HMU. Nesmíme si ani namlouvat, že s ustupující krizí se stabilizační mechanismy, narychlo a zbrkle přijaté v dobách běsnící bouře, ukáží být dostatečné k tomu, abychom mohli jít dál a zabránit dalším krizím. |
| --- | --- |

4.5.11

Podle EHSV je zřejmé, že nynější pravidla nejsou dostačující a neosvědčila se tak, jak se čekalo, a že mezistátní opatření nebyla a nejsou s to čelit výzvám spojeným s HMU. Nesmíme si ani namlouvat, že s ustupující krizí se stabilizační mechanismy, narychlo a zbrkle přijaté v dobách běsnící bouře, ukáží být dostatečné k tomu, abychom mohli jít dál a zabránit dalším krizím.

| 4.5.12 | Jedinou možností, jak zabránit tomu, aby se podobná situace opakovala, je změnit pravidla fungování a procesu přijímání rozhodnutí v eurozóně tak, aby byla transparentnější a demokratičtější:






  — | prostřednictvím institucionalizace euroskupiny pověřit někoho záležitostmi eura tak, aby mohlo promlouvat jedním hlasem. Euroskupina by v zájmu lepší správy eurozóny měla být schopna přijímat rychlá rozhodnutí a zasahovat v případě krizí. Rozhodovací proces, počínaje zrušením práva veta, tak bude demokratičtější a transparentnější; |
| --- | --- | --- |

4.5.12

Jedinou možností, jak zabránit tomu, aby se podobná situace opakovala, je změnit pravidla fungování a procesu přijímání rozhodnutí v eurozóně tak, aby byla transparentnější a demokratičtější:

—

prostřednictvím institucionalizace euroskupiny pověřit někoho záležitostmi eura tak, aby mohlo promlouvat jedním hlasem. Euroskupina by v zájmu lepší správy eurozóny měla být schopna přijímat rychlá rozhodnutí a zasahovat v případě krizí. Rozhodovací proces, počínaje zrušením práva veta, tak bude demokratičtější a transparentnější;

| — | zavést v eurozóně mechanismus přerozdělování nebo skutečný rozpočet, jak je uvedeno v odstavcích 4.2.9 a 4.2.10, a to postupně krok za krokem, aby bylo zaručeno poskytování veřejných statků občanům a spravedlivější rozdělování zdrojů v zájmu podpoření reforem a snížení rozdílů mezi členskými státy, přičemž musí existovat možnost zavést rovněž společnou daňovou politiku atd.; |
| --- | --- |

—

zavést v eurozóně mechanismus přerozdělování nebo skutečný rozpočet, jak je uvedeno v odstavcích 4.2.9 a 4.2.10, a to postupně krok za krokem, aby bylo zaručeno poskytování veřejných statků občanům a spravedlivější rozdělování zdrojů v zájmu podpoření reforem a snížení rozdílů mezi členskými státy, přičemž musí existovat možnost zavést rovněž společnou daňovou politiku atd.;

| — | mít jediného zástupce v mezinárodních organizacích; |
| --- | --- |

—

mít jediného zástupce v mezinárodních organizacích;

| — | opatření tohoto řídicího orgánu musí podpořit a odhlasovat poslanci EP zastupující členské země eurozóny (europarlament), přičemž tento orgán musí být otevřen i dalším členům, nicméně bez hlasovacího práva. |
| --- | --- |

—

opatření tohoto řídicího orgánu musí podpořit a odhlasovat poslanci EP zastupující členské země eurozóny (europarlament), přičemž tento orgán musí být otevřen i dalším členům, nicméně bez hlasovacího práva.

5.   Dlouhodobý horizont: vytvořit politickou Evropu jako celek

| 5.1 | Kromě výše popsaného dokončení HMU by bylo vhodné, kdyby se během příštího legislativního období začalo vážně uvažovat o prohloubení celé EU a fungování jejích institucí a rovněž o výběru politik, které by měly být společné. Z pohledu EHSV by se tyto úvahy měly zaměřit na níže popsané aspekty. |
| --- | --- |

5.1

Kromě výše popsaného dokončení HMU by bylo vhodné, kdyby se během příštího legislativního období začalo vážně uvažovat o prohloubení celé EU a fungování jejích institucí a rovněž o výběru politik, které by měly být společné. Z pohledu EHSV by se tyto úvahy měly zaměřit na níže popsané aspekty.

| 5.2 | Podmínit činnost Komise souhlasem Evropského parlamentu, jenž by také mohl mít právo iniciativy. Poslanci EP by kromě toho mohli být voleni z celoevropských kandidátek evropských politických stran. |
| --- | --- |

5.2

Podmínit činnost Komise souhlasem Evropského parlamentu, jenž by také mohl mít právo iniciativy. Poslanci EP by kromě toho mohli být voleni z celoevropských kandidátek evropských politických stran.

| 5.3 | V zájmu podpory viditelnosti, demokratické legitimity a rozdělení pravomocí by měla být zrušena diarchie předsedy Evropské rady a předsedy Komise, jehož by volil přímo EP za předpokladu, že se změní i jeho funkce. Současnou Radu by bylo možné nahradit „senátem států“, který by fungoval podle nových pravidel. |
| --- | --- |

5.3

V zájmu podpory viditelnosti, demokratické legitimity a rozdělení pravomocí by měla být zrušena diarchie předsedy Evropské rady a předsedy Komise, jehož by volil přímo EP za předpokladu, že se změní i jeho funkce. Současnou Radu by bylo možné nahradit „senátem států“, který by fungoval podle nových pravidel.

| 5.4 | K politikám, pro něž by EU měla mít výhradní nebo sdílenou příslušnost a pravomoc rozhodovat, by mohla patřit: vnější politika a mezinárodní úloha EU, včetně jediného zástupce v mezinárodních organizacích; obranná politika – pro ty, kteří by to chtěli; energetická politika; politika výzkumu; azylová a imigrační politika; respektování norem a práv, včetně možnosti zásahu vůči státům porušujícím pravidla, jako je tomu v případě hospodářských a rozpočtových otázek. |
| --- | --- |

5.4

K politikám, pro něž by EU měla mít výhradní nebo sdílenou příslušnost a pravomoc rozhodovat, by mohla patřit: vnější politika a mezinárodní úloha EU, včetně jediného zástupce v mezinárodních organizacích; obranná politika – pro ty, kteří by to chtěli; energetická politika; politika výzkumu; azylová a imigrační politika; respektování norem a práv, včetně možnosti zásahu vůči státům porušujícím pravidla, jako je tomu v případě hospodářských a rozpočtových otázek.

| 5.5 | Nové institucionální uspořádání, jež nelze nastolit pouze prostřednictvím posílené spolupráce, a úlohu Parlamentu, Rady, Komise, EHSV a VR by stanovila nová smlouva, jejíž konečná podoba by měla být hotova do roku 2019, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

5.5

Nové institucionální uspořádání, jež nelze nastolit pouze prostřednictvím posílené spolupráce, a úlohu Parlamentu, Rady, Komise, EHSV a VR by stanovila nová smlouva, jejíž konečná podoba by měla být hotova do roku 2019, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu.

6.   Komunikace a zjednodušení

| 6.1 | V procesu znovuzískávání důvěry je nepostradatelná dobrá komunikace. EHSV je přesvědčen, že optimální komunikaci lze zajistit prostřednictvím dobrých politik a postupů odrážejících dlouhodobé perspektivy pro celou evropskou společnost. |
| --- | --- |

6.1

V procesu znovuzískávání důvěry je nepostradatelná dobrá komunikace. EHSV je přesvědčen, že optimální komunikaci lze zajistit prostřednictvím dobrých politik a postupů odrážejících dlouhodobé perspektivy pro celou evropskou společnost.

| 6.2 | Komunikaci s veřejností je třeba zintenzivnit a zlepšit. Komunikace budí zájem, a tím i pochopení. Na toto ponaučení nebyl brán dostatečný zřetel, což má na svědomí Komise a členské státy. Mělo by se využívat celé spektrum sociálních médií. |
| --- | --- |

6.2

Komunikaci s veřejností je třeba zintenzivnit a zlepšit. Komunikace budí zájem, a tím i pochopení. Na toto ponaučení nebyl brán dostatečný zřetel, což má na svědomí Komise a členské státy. Mělo by se využívat celé spektrum sociálních médií.

| 6.3 | HMU a související oblasti byly často prezentovány jako technická záležitost. Tak to ale není, neboť jsou veskrze politické a zásadním způsobem ovlivňují život každého z nás. Z tohoto pohledu se však o tom hovoří jen zřídka, natož aby se o tom informovalo, což také vysvětluje obrovskou propast mezi EU a prostým občanem. |
| --- | --- |

6.3

HMU a související oblasti byly často prezentovány jako technická záležitost. Tak to ale není, neboť jsou veskrze politické a zásadním způsobem ovlivňují život každého z nás. Z tohoto pohledu se však o tom hovoří jen zřídka, natož aby se o tom informovalo, což také vysvětluje obrovskou propast mezi EU a prostým občanem.

| 6.4 | Různé tradice a situace každý den bolestně ukazují absenci společného jazyka ve věcech HMU. To je někdy velmi matoucí a má negativní vliv na pochopení občanů. Podle EHSV je Komise jedinou institucí, která může nabídnout řešení, neboť má právo iniciativy v legislativním procesu EU. Na to je třeba pohlížet z hlediska silnější politické role Komise a EP než v minulosti. |
| --- | --- |

6.4

Různé tradice a situace každý den bolestně ukazují absenci společného jazyka ve věcech HMU. To je někdy velmi matoucí a má negativní vliv na pochopení občanů. Podle EHSV je Komise jedinou institucí, která může nabídnout řešení, neboť má právo iniciativy v legislativním procesu EU. Na to je třeba pohlížet z hlediska silnější politické role Komise a EP než v minulosti.

| 6.5 | Občanská společnost a sociální partneři coby spoluodpovědné subjekty musí plnit svou úlohu v komunikaci. Ta byla doposud často zanedbatelná. Občanská společnost a sociální partneři by měli tlumočit obavy občanů a podniků veřejným orgánům a měli by spolupracovat na jejich řešení. Výměna názorů by měla probíhat oběma směry. |
| --- | --- |

6.5

Občanská společnost a sociální partneři coby spoluodpovědné subjekty musí plnit svou úlohu v komunikaci. Ta byla doposud často zanedbatelná. Občanská společnost a sociální partneři by měli tlumočit obavy občanů a podniků veřejným orgánům a měli by spolupracovat na jejich řešení. Výměna názorů by měla probíhat oběma směry.

| 6.6 | Evropa by již neměla budit dojem, že je odtržená od reality, jak si to velký počet občanů myslí. Občanům je třeba jasně vysvětlit výhody evropské integrace, konkrétní pokrok a z něj plynoucí přínos především pro investice, tvorbu pracovních míst a pro spotřebitele. Takzvaná nová vize pro Evropu by měla začít společnou strategií v oblasti komunikace a zjednodušení sdílenou Komisí a členskými státy, které jsou vedle politických stran a občanské společnosti hlavními aktéry. |
| --- | --- |

6.6

Evropa by již neměla budit dojem, že je odtržená od reality, jak si to velký počet občanů myslí. Občanům je třeba jasně vysvětlit výhody evropské integrace, konkrétní pokrok a z něj plynoucí přínos především pro investice, tvorbu pracovních míst a pro spotřebitele. Takzvaná nová vize pro Evropu by měla začít společnou strategií v oblasti komunikace a zjednodušení sdílenou Komisí a členskými státy, které jsou vedle politických stran a občanské společnosti hlavními aktéry.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Viz stanovisko EHSV Hospodářské politiky – členské státy eurozóny, zpravodaj: pan Delapina, odstavec 1.6 (Úř. věst. C 133, 9.5.2013).

1

(2)  Viz řeč Wolfganga Schäubleho dne 3. října 2011 v kostele sv. Pavla a v květnu 2012 u příležitosti udílení ceny Karla Velikého, a projev Giorgia Napolitana v Evropském parlamentu dne 3. února 2014.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV ECO/340 – Prohloubená a skutečná hospodářská a měnové unie, zpravodaj: pan Cedrone (Úř. věst. C 271, 19.9.2013).

3

(4)  Viz stanoviska EHSV ECO/307 – Obnova růstu (Úř. věst. C 143, 22.5.2012), ECO/334 – Kam směřuje euro? (Úř. věst. C 271, 19.9.2013) a ECO/340 – Prohloubená a skutečná hospodářská a měnová unie, zpravodaj: pan Cedrone (Úř. věst. C 271, 19.9.2013).

4

(5)  Viz stanovisko EHSV SOC/496 – Dopady sociálních investic, zpravodaj: pan Greif (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

5

(6)  Viz stanovisko EHSV ECO/336 – Hospodářské politiky – členské státy eurozóny, zpravodaj: pan Delapina (Úř. věst. C 133, 9.5.2013).

6

(7)  Viz stanovisko EHSV EUR/006 – Roční analýza růstu 2014, zpravodajka: paní Pichenot (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

7

(8)  Viz stanovisko EHSV ECO/339 – Balíček o bankovní unii, zpravodaj: pan Trias Pintó (Úř. věst. C 11, 15.1.2013).

8

(9)  Viz závěry Evropské rady z 19.–20. prosince 2013.

9

(10)  Viz dohoda o jednotném mechanismu pro řešení problémů (SRM) uzavřená mezi Radou a EP dne 20. března 2014.

10

(11)  Viz stanoviska EHSV ECO/333 – Ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí, zpravodajka: paní Rusenova (Úř. věst. C 44, 15.2.2013) a ECO/350 – Jednotný mechanismus pro řešení problémů, zpravodaj: pan Mareels (Úř. věst. C 67, 6.3.2014).

11

(12)  Viz stanoviska EHSV ECO/347 – Dlouhodobé financování – odvětví finančních služeb, zpravodaj: pan Smyth (Úř. věst. C 327, 12.11.2013) a ECO/365 – Dlouhodobé financování – návazná opatření, zpravodaj: pan Smyth, spoluzpravodaj: pan Farrugia (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

12

(13)  Viz závěry Evropské rady z 19.–20. prosince 2013.

13

(14)  Viz stanovisko EHSV ECO/348 – Nástroj pro konvergenci a konkurenceschopnost/zásadní reformy hospodářské politiky, zpravodaj: pan Croughan (Úř. věst. C 271, 19.9.2013), a stanovisko EHSV EUR/006 – Roční analýza růstu 2014, zpravodajka: paní Pichenot (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

14

(15)  Viz též projev předsedy euroskupiny pana Dijsselbloema dne 17. února 2014 na semináři OECD v Bruselu na téma „Eurozóna na rozcestí“, který se nesl ve stejném duchu.

15

(16)  Viz stanovisko EHSV ECO/336 – Hospodářské politiky – členské státy eurozóny, zpravodaj: pan Delapina (Úř. věst. C 133, 9.5.2013). Postupně by se měly zohlednit i další důležité daňové aspekty.

16

(17)  Viz stanovisko EHSV ECO/307 – Obnova růstu, zpravodaj: pan Cedrone (Úř. věst. C 143, 22.5.2012).

17

(18)  Viz COM(2012) 777 final/2.

18

(19)  Viz stanovisko EHSV CCMI/108 – Průmyslová politika (přezkum), zpravodaj: pan van Iersel, spoluzpravodaj: pan Gibellieri (Úř. věst. C 327, 12.11.2013).

19

(20)  Viz stanovisko z vlastní iniciativy EHSV SOC/494 – Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie, hlavní zpravodaj: pan Dassis (Úř. věst. C 67, 6.3.2014).

20

(21)  Sem patří i pomáhat lidem dostat se z bídy. V tomto ohledu viz stanovisko EHSV SOC/496 – Dopady sociálních investic, zpravodaj: pan Greif (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

21

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/20

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování podniků: průzkum alternativních finančních mechanismů

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2014/C 451/03)

| Zpravodaj: | pan Smyth |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Smyth

Dne 22. ledna 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Financování podniků: průzkum alternativních finančních mechanismů

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 141 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Po více než šesti letech finančních a hospodářských otřesů zůstávají běžné způsoby financování pro podniky, zejména malé a střední podniky (MSP), částečně zablokovány. Banky, které představují tradiční zdroj financování většiny MSP, jsou méně ochotny půjčovat v důsledku několika faktorů, např. probíhajícího snižování zadluženosti, požadavků na vyšší podíl kapitálu a likvidity, tvorby rezerv na nedobytné pohledávky a neochoty podstupovat riziko. Tato fragmentace finančních trhů a zdrojů financování je jedním z nejtrvalejších rysů finanční krize v Evropě. |
| --- | --- |

1.1

Po více než šesti letech finančních a hospodářských otřesů zůstávají běžné způsoby financování pro podniky, zejména malé a střední podniky (MSP), částečně zablokovány. Banky, které představují tradiční zdroj financování většiny MSP, jsou méně ochotny půjčovat v důsledku několika faktorů, např. probíhajícího snižování zadluženosti, požadavků na vyšší podíl kapitálu a likvidity, tvorby rezerv na nedobytné pohledávky a neochoty podstupovat riziko. Tato fragmentace finančních trhů a zdrojů financování je jedním z nejtrvalejších rysů finanční krize v Evropě.

| 1.2 | Pokles úvěrů poskytovaných MSP na provozní potřeby představuje chronickou formu tržního selhání, které vyžaduje náležitou odpověď ze strany tvůrců politik EU. Tato odpověď svým rozměrem doposud neodpovídá velikosti problému. |
| --- | --- |

1.2

Pokles úvěrů poskytovaných MSP na provozní potřeby představuje chronickou formu tržního selhání, které vyžaduje náležitou odpověď ze strany tvůrců politik EU. Tato odpověď svým rozměrem doposud neodpovídá velikosti problému.

| 1.3 | Iniciativa ECB, LTRO (1), úspěšně odvrátila kolaps bankovního systému, avšak většina jejího financování do reálné ekonomiky přenesena nebyla. Namísto toho byla použita ke konsolidaci bankovních rozvah a představuje promeškanou příležitost, neboť podnikům se nadále v kritické míře nedostává provozního kapitálu. |
| --- | --- |

1.3

Iniciativa ECB, LTRO (1), úspěšně odvrátila kolaps bankovního systému, avšak většina jejího financování do reálné ekonomiky přenesena nebyla. Namísto toho byla použita ke konsolidaci bankovních rozvah a představuje promeškanou příležitost, neboť podnikům se nadále v kritické míře nedostává provozního kapitálu.

| 1.4 | EIB, která MSP po celé Evropě velmi aktivně podporuje, byla podstatným způsobem rekapitalizována a objem úvěrů těmto podnikům zvýšila. Právě podpora MSP je největší politickou prioritou skupiny EIB, jelikož představuje více než 20 % ročního objemu úvěrů EIB a 100 % činnosti EIF. Ačkoli je EIB významným poskytovatelem rozvojového financování MSP, její podíl na celkovém objemu úvěrů podnikům v eurozóně zůstává nízký. |
| --- | --- |

1.4

EIB, která MSP po celé Evropě velmi aktivně podporuje, byla podstatným způsobem rekapitalizována a objem úvěrů těmto podnikům zvýšila. Právě podpora MSP je největší politickou prioritou skupiny EIB, jelikož představuje více než 20 % ročního objemu úvěrů EIB a 100 % činnosti EIF. Ačkoli je EIB významným poskytovatelem rozvojového financování MSP, její podíl na celkovém objemu úvěrů podnikům v eurozóně zůstává nízký.

| 1.5 | EHSV vyjádřil svou podporu loňské zelené knize o dlouhodobém financování ekonomiky (2) a poté byl nedávno zveřejněn balíček opatření (3) zaměřených na podporu dlouhodobého financování obecně i financování konkrétně MSP. Balíček obsahuje opatření, která mají zvýšit využívání sekuritizace úvěrů MSP. Komise dále navrhuje nová pravidla s cílem povzbudit penzijní fondy, aby investovaly do finančních aktiv a podpořily tak financování dlouhodobějšího růstu v reálné ekonomice (4). Existují také návrhy na vytvoření likvidního a transparentního sekundárního trhu s korporátními a dalšími druhy dluhopisů. EHSV tyto návrhy vítá a domnívá se, že po určité době mohou přispět k reformovanému a efektivnějšímu trhu s financováním MSP. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vyjádřil svou podporu loňské zelené knize o dlouhodobém financování ekonomiky (2) a poté byl nedávno zveřejněn balíček opatření (3) zaměřených na podporu dlouhodobého financování obecně i financování konkrétně MSP. Balíček obsahuje opatření, která mají zvýšit využívání sekuritizace úvěrů MSP. Komise dále navrhuje nová pravidla s cílem povzbudit penzijní fondy, aby investovaly do finančních aktiv a podpořily tak financování dlouhodobějšího růstu v reálné ekonomice (4). Existují také návrhy na vytvoření likvidního a transparentního sekundárního trhu s korporátními a dalšími druhy dluhopisů. EHSV tyto návrhy vítá a domnívá se, že po určité době mohou přispět k reformovanému a efektivnějšímu trhu s financováním MSP.

| 1.6 | Probíhá několik dalších iniciativ k odstranění překážek přesnějšího hodnocení úvěrové způsobilosti a rizika ze strany věřitelů. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to obchodními rejstříky, statistickými úřady, při hodnocení bankovních úvěrů a dalšími věřiteli, a nakonec také zřízení evropského centrálního úvěrového rejstříku. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší hodnocení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika. |
| --- | --- |

1.6

Probíhá několik dalších iniciativ k odstranění překážek přesnějšího hodnocení úvěrové způsobilosti a rizika ze strany věřitelů. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to obchodními rejstříky, statistickými úřady, při hodnocení bankovních úvěrů a dalšími věřiteli, a nakonec také zřízení evropského centrálního úvěrového rejstříku. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší hodnocení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika.

| 1.7 | V současné době je zpracovávána nebo zvažována řada dalších návrhů na zlepšení přístupu MSP k financování. EHSV tuto aktivnější odpověď od tvůrců politik podporuje, ale realizace návrhů bude vyžadovat čas. Nadále před námi stojí výzva, co učinit nyní a v krátkodobém horizontu ke zlepšení přístupu MSP k financování. |
| --- | --- |

1.7

V současné době je zpracovávána nebo zvažována řada dalších návrhů na zlepšení přístupu MSP k financování. EHSV tuto aktivnější odpověď od tvůrců politik podporuje, ale realizace návrhů bude vyžadovat čas. Nadále před námi stojí výzva, co učinit nyní a v krátkodobém horizontu ke zlepšení přístupu MSP k financování.

| 1.8 | Jediné univerzální řešení nemusí vyhovovat podmínkám ve všech členských státech. Některé členské státy vyvinuly přístupy, které vyhovují jejich vnitrostátním finančním strukturám a předpisům. Jednou z nejzajímavějších iniciativ je britský program financování úvěrů „Funding for Lending Scheme“ (5). Během posledních dvou let dosáhl mimořádných úspěchů při zvyšování objemu hypotečních úvěrů a úvěrů domácnostem ve Spojeném království a nyní se zaměřuje pouze na zvyšování objemu úvěrů MSP. Program poskytuje zúčastněným bankám pobídky na zvýšení čistého objemu úvěrů MSP pomocí nižších nákladů na financování. Jeho zastánci tvrdí, že bez tohoto programu by byl objem úvěrů MSP mnohem nižší. |
| --- | --- |

1.8

Jediné univerzální řešení nemusí vyhovovat podmínkám ve všech členských státech. Některé členské státy vyvinuly přístupy, které vyhovují jejich vnitrostátním finančním strukturám a předpisům. Jednou z nejzajímavějších iniciativ je britský program financování úvěrů „Funding for Lending Scheme“ (5). Během posledních dvou let dosáhl mimořádných úspěchů při zvyšování objemu hypotečních úvěrů a úvěrů domácnostem ve Spojeném království a nyní se zaměřuje pouze na zvyšování objemu úvěrů MSP. Program poskytuje zúčastněným bankám pobídky na zvýšení čistého objemu úvěrů MSP pomocí nižších nákladů na financování. Jeho zastánci tvrdí, že bez tohoto programu by byl objem úvěrů MSP mnohem nižší.

| 1.9 | EHSV považuje program „Funding for Lending“ za ukázku osvědčených postupů a doporučuje ECB, aby důkladně zvážila zavedení podobné iniciativy v eurozóně. Dne 5. června 2014 oznámila ECB soubor opatření v oblasti likvidity, která mají za cíl zvýšit objem úvěrů malým a středním podnikům (6). EHSV je potěšen, že hlavní návrh ECB, nazvaný „cílené dlouhodobější refinanční operace“ (TLTRO), je podobný programu FLS, který je popsán v tomto stanovisku. Dále stojí za to uvést, že práce EHSV na tomto stanovisku předcházela tomu, jak se vyvíjely úvahy tvůrců politik. |
| --- | --- |

1.9

EHSV považuje program „Funding for Lending“ za ukázku osvědčených postupů a doporučuje ECB, aby důkladně zvážila zavedení podobné iniciativy v eurozóně. Dne 5. června 2014 oznámila ECB soubor opatření v oblasti likvidity, která mají za cíl zvýšit objem úvěrů malým a středním podnikům (6). EHSV je potěšen, že hlavní návrh ECB, nazvaný „cílené dlouhodobější refinanční operace“ (TLTRO), je podobný programu FLS, který je popsán v tomto stanovisku. Dále stojí za to uvést, že práce EHSV na tomto stanovisku předcházela tomu, jak se vyvíjely úvahy tvůrců politik.

2.   Krize poskytování úvěrů podnikům v Evropě

| 2.1 | Diskuse o poskytování úvěrů a financí podnikům se spíše zaměřuje na nabídku rozvojového nebo investičního kapitálu a poptávku po něm, zejména v případě MSP. Věřitelé často upozorňují na nedostatek nových projektů, který vede k malé poptávce po rozvojovém financování. Zástupci MSP a středně kapitalizovaných podniků si často stěžují na nabídku rozvojového financování i náklady takových úvěrů a tvrdí, že banky nasazují u rizikového financování příliš vysoké ceny. Oba názory mohou být do jisté míry platné. V každém případě je objem úvěrů velkým i malým podnikům v poslední době v lepším případě neměnný a v horším případě prudce klesá ve všech členských státech EU. |
| --- | --- |

2.1

Diskuse o poskytování úvěrů a financí podnikům se spíše zaměřuje na nabídku rozvojového nebo investičního kapitálu a poptávku po něm, zejména v případě MSP. Věřitelé často upozorňují na nedostatek nových projektů, který vede k malé poptávce po rozvojovém financování. Zástupci MSP a středně kapitalizovaných podniků si často stěžují na nabídku rozvojového financování i náklady takových úvěrů a tvrdí, že banky nasazují u rizikového financování příliš vysoké ceny. Oba názory mohou být do jisté míry platné. V každém případě je objem úvěrů velkým i malým podnikům v poslední době v lepším případě neměnný a v horším případě prudce klesá ve všech členských státech EU.

| 2.2 | Pro účely tohoto stanoviska EHSV se nezaměřujeme na rozvojový kapitál či na financování nových nebo nově založených podniků nebo na inovace. Stanovisko se zaobírá naopak otázkou přístupu k provoznímu kapitálu – možnostmi přečerpání bankovního zůstatku a nástrojů opakovaného čerpání úvěrů, které představují naprosto základní nástroje pro většinu podniků. Trendy poskytování provozního kapitálu je obtížné určit právě kvůli nedostatku údajů, avšak obecný trend lze pozorovat na údajích ECB o úvěrech nefinančním podnikům. Tyto údaje klesají čtyři či pět let a určité známky oživení vykazují až v několika posledních měsících. |
| --- | --- |

2.2

Pro účely tohoto stanoviska EHSV se nezaměřujeme na rozvojový kapitál či na financování nových nebo nově založených podniků nebo na inovace. Stanovisko se zaobírá naopak otázkou přístupu k provoznímu kapitálu – možnostmi přečerpání bankovního zůstatku a nástrojů opakovaného čerpání úvěrů, které představují naprosto základní nástroje pro většinu podniků. Trendy poskytování provozního kapitálu je obtížné určit právě kvůli nedostatku údajů, avšak obecný trend lze pozorovat na údajích ECB o úvěrech nefinančním podnikům. Tyto údaje klesají čtyři či pět let a určité známky oživení vykazují až v několika posledních měsících.

| 2.3 | Jedním z nejtrvalejších rozměrů finanční a hospodářské krize posledních šesti let je výrazný pokles objemu financí pro podniky. S tím, jak evropské banky usilovaly o snížení své expozice vůči znehodnoceným úvěrům a bezcenným dluhům, poklesla obvyklá nabídka provozního kapitálu podnikům, zejména malým podnikům a mikropodnikům, a to v nominálním i reálném vyjádření. Tento pokles úvěrů poskytovaných podnikům lze popsat jako chronickou formu tržního selhání. Fragmentace evropských finančních trhů navíc vedla k dvouúrovňové struktuře úvěrových sazeb. Například malé podniky v Itálii a ve Španělsku se potýkají s mnohem vyššími úrokovými náklady než podobné podniky v Německu a Spojeném království. Dodnes není odpověď tvůrců politik EU úměrná závažnosti problému a existují určité důkazy, že vlivy posílené bankovní regulace na úrovni EU i mezinárodní úrovni mohly problém úvěrování podniků dále zhoršit tím, že zvýšily neochotu bank podstupovat riziko. |
| --- | --- |

2.3

Jedním z nejtrvalejších rozměrů finanční a hospodářské krize posledních šesti let je výrazný pokles objemu financí pro podniky. S tím, jak evropské banky usilovaly o snížení své expozice vůči znehodnoceným úvěrům a bezcenným dluhům, poklesla obvyklá nabídka provozního kapitálu podnikům, zejména malým podnikům a mikropodnikům, a to v nominálním i reálném vyjádření. Tento pokles úvěrů poskytovaných podnikům lze popsat jako chronickou formu tržního selhání. Fragmentace evropských finančních trhů navíc vedla k dvouúrovňové struktuře úvěrových sazeb. Například malé podniky v Itálii a ve Španělsku se potýkají s mnohem vyššími úrokovými náklady než podobné podniky v Německu a Spojeném království. Dodnes není odpověď tvůrců politik EU úměrná závažnosti problému a existují určité důkazy, že vlivy posílené bankovní regulace na úrovni EU i mezinárodní úrovni mohly problém úvěrování podniků dále zhoršit tím, že zvýšily neochotu bank podstupovat riziko.

3.   Odpověď tvůrců politik

| 3.1 | Následky finanční krize a její dopad na reálnou ekonomiku řešili tvůrci politik EU s obtížemi. Křehkost bankovního systému EU se stala jednou z hlavních překážek hospodářského oživení. S cílem pomoci zmírnit křehkost systému přistoupila Evropská centrální banka (ECB) v letech 2012 a 2013 k bezprecedentní iniciativě, v jejímž rámci poskytla bankám v EU přístup k penězům za poměrně nízké náklady ve výši přesahující 1 bilion EUR. Název této iniciativy je dlouhodobější refinanční operace (LTRO). Byla odpovědí na nebezpečí zamrznutí nebo kolapsu bankovního systému, neboť banky měly co dělat, aby opravily své rozvahy a dosáhly souladu s přísnějšími poměry pro regulatorní kapitál. Dlouhodobá refinanční operace kolaps úspěšně odvrátila, avšak většina tohoto financování do reálné ekonomiky přenesena nebyla. Namísto toho byla použita ke konsolidaci bankovních rozvah. V určitém smyslu bylo možno tento výsledek čekat a chápat. Prioritou většiny evropských bank bylo a zůstává přežít. V jiném smyslu představuje tento výsledek nevyužitou příležitost, protože podnikům se nadále v kritické míře nedostává provozního kapitálu. |
| --- | --- |

3.1

Následky finanční krize a její dopad na reálnou ekonomiku řešili tvůrci politik EU s obtížemi. Křehkost bankovního systému EU se stala jednou z hlavních překážek hospodářského oživení. S cílem pomoci zmírnit křehkost systému přistoupila Evropská centrální banka (ECB) v letech 2012 a 2013 k bezprecedentní iniciativě, v jejímž rámci poskytla bankám v EU přístup k penězům za poměrně nízké náklady ve výši přesahující 1 bilion EUR. Název této iniciativy je dlouhodobější refinanční operace (LTRO). Byla odpovědí na nebezpečí zamrznutí nebo kolapsu bankovního systému, neboť banky měly co dělat, aby opravily své rozvahy a dosáhly souladu s přísnějšími poměry pro regulatorní kapitál. Dlouhodobá refinanční operace kolaps úspěšně odvrátila, avšak většina tohoto financování do reálné ekonomiky přenesena nebyla. Namísto toho byla použita ke konsolidaci bankovních rozvah. V určitém smyslu bylo možno tento výsledek čekat a chápat. Prioritou většiny evropských bank bylo a zůstává přežít. V jiném smyslu představuje tento výsledek nevyužitou příležitost, protože podnikům se nadále v kritické míře nedostává provozního kapitálu.

| 3.2 | V březnu 2013 byla podstatným způsobem rekapitalizována Evropská investiční banka (EIB). Její splacený kapitál akcionáři navýšili o 10 mld. EUR v hotovosti. EIB očekává, že bude schopna během příštích tří až čtyř let zvýšit svůj objem úvěrů MSP, který je již nyní podstatný, až o 40 mld. EUR. Rekapitalizace pomohla EIB zvýšit objem jejích úvěrů MSP. Právě podpora MSP je největší politickou prioritou skupiny EIB a představuje více než 20 % ročního objemu úvěrů EIB a 100 % činnosti EIF. Úvěry MSP však EIB často poskytuje především na rozvojový kapitál, inovace a nové projekty. Má se za to, že EIB uvažuje o poskytování provozního kapitálu, a bude jistě zajímavé všimnout si výsledku těchto úvah. Ačkoli je EIB významným poskytovatelem rozvojového financování MSP, její podíl na celkovém objemu úvěrů podnikům v eurozóně zůstává nízký. |
| --- | --- |

3.2

V březnu 2013 byla podstatným způsobem rekapitalizována Evropská investiční banka (EIB). Její splacený kapitál akcionáři navýšili o 10 mld. EUR v hotovosti. EIB očekává, že bude schopna během příštích tří až čtyř let zvýšit svůj objem úvěrů MSP, který je již nyní podstatný, až o 40 mld. EUR. Rekapitalizace pomohla EIB zvýšit objem jejích úvěrů MSP. Právě podpora MSP je největší politickou prioritou skupiny EIB a představuje více než 20 % ročního objemu úvěrů EIB a 100 % činnosti EIF. Úvěry MSP však EIB často poskytuje především na rozvojový kapitál, inovace a nové projekty. Má se za to, že EIB uvažuje o poskytování provozního kapitálu, a bude jistě zajímavé všimnout si výsledku těchto úvah. Ačkoli je EIB významným poskytovatelem rozvojového financování MSP, její podíl na celkovém objemu úvěrů podnikům v eurozóně zůstává nízký.

| 3.3 | Ve Spojeném království a v USA se měnové orgány uchýlily k určitým neortodoxním opatřením, jako je kvantitativní uvolňování, s cílem poskytnout bankovnímu systému likviditu. V rámci této politiky nakupují centrální banky rozsáhlé množství státních a korporátních dluhopisů a pro bankovní systém jsou vytvářeny nové peníze. Tento postup napomohl předejít zamrznutí peněžních trhů a transmisního mechanismu měnové politiky v USA i ve Spojeném království. Existují určité doklady toho, že v USA napomohlo kvantitativní uvolňování zvýšit objem úvěrů a financování v reálné ekonomice. Americké měnové orgány nyní zvažují jeho omezení, neboť hospodářské oživení získává stabilnější povahu. Ve Spojeném království naznačuje signalizace budoucí měnové politiky ze strany Bank of England, že jakmile hospodářské oživení získá pevné základy, bude politika kvantitativního uvolňování ukončena také tam. |
| --- | --- |

3.3

Ve Spojeném království a v USA se měnové orgány uchýlily k určitým neortodoxním opatřením, jako je kvantitativní uvolňování, s cílem poskytnout bankovnímu systému likviditu. V rámci této politiky nakupují centrální banky rozsáhlé množství státních a korporátních dluhopisů a pro bankovní systém jsou vytvářeny nové peníze. Tento postup napomohl předejít zamrznutí peněžních trhů a transmisního mechanismu měnové politiky v USA i ve Spojeném království. Existují určité doklady toho, že v USA napomohlo kvantitativní uvolňování zvýšit objem úvěrů a financování v reálné ekonomice. Americké měnové orgány nyní zvažují jeho omezení, neboť hospodářské oživení získává stabilnější povahu. Ve Spojeném království naznačuje signalizace budoucí měnové politiky ze strany Bank of England, že jakmile hospodářské oživení získá pevné základy, bude politika kvantitativního uvolňování ukončena také tam.

| 3.4 | Komise zveřejnila v březnu 2013 zelenou knihu o dlouhodobém financování ekonomiky (7), po níž následoval balíček opatření na podporu dlouhodobého financování obecně a zaměřených zejména na financování MSP (8). Stěžejním prvkem tohoto balíčku jsou opatření na zvýšení využívání cenných papírů zajištěných aktivy (ABS), a to úvěry malým a středním podnikům. Širší využívání ABS by bankám a dalším finančním institucím umožnilo poskytovat větší objemy úvěrů podnikům. Komise dále navrhuje nová pravidla s cílem povzbudit penzijní fondy, aby investovaly do finančních aktiv, např. ABS, a podpořily tak financování dlouhodobějšího růstu v reálné ekonomice (9). Existují také návrhy na vytvoření likvidního a transparentního sekundárního trhu s korporátními dluhopisy a zlepšení atraktivity krytých dluhopisů a soukromého umísťování. Bylo zveřejněno sdělení o skupinovém financování (10), které má za cíl podporovat osvědčené postupy, sledovat vývoj trhů skupinového financování a ulehčit vznik známky kvality skupinového financování. |
| --- | --- |

3.4

Komise zveřejnila v březnu 2013 zelenou knihu o dlouhodobém financování ekonomiky (7), po níž následoval balíček opatření na podporu dlouhodobého financování obecně a zaměřených zejména na financování MSP (8). Stěžejním prvkem tohoto balíčku jsou opatření na zvýšení využívání cenných papírů zajištěných aktivy (ABS), a to úvěry malým a středním podnikům. Širší využívání ABS by bankám a dalším finančním institucím umožnilo poskytovat větší objemy úvěrů podnikům. Komise dále navrhuje nová pravidla s cílem povzbudit penzijní fondy, aby investovaly do finančních aktiv, např. ABS, a podpořily tak financování dlouhodobějšího růstu v reálné ekonomice (9). Existují také návrhy na vytvoření likvidního a transparentního sekundárního trhu s korporátními dluhopisy a zlepšení atraktivity krytých dluhopisů a soukromého umísťování. Bylo zveřejněno sdělení o skupinovém financování (10), které má za cíl podporovat osvědčené postupy, sledovat vývoj trhů skupinového financování a ulehčit vznik známky kvality skupinového financování.

| 3.5 | V této souvislosti má význam také několik dalších iniciativ. Překážky přesnějšího hodnocení úvěrové způsobilosti a rizika věřiteli se obvykle týkají nákladů a nedostatku relevantních finančních informací. Institut pro mezinárodní finance (IFF) navrhuje řadu opatření ke snížení těchto překážek. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to obchodními rejstříky, statistickými úřady, při hodnocení bankovních úvěrů a dalšími věřiteli. Tyto vnitrostátní registry údajů o úvěrovém riziku by měly být konsolidovány s databází European Data Warehouse tak, aby nakonec mohl vzniknout evropský centrální úvěrový registr. IFF vyzývá ke stanovení celoevropských standardů pro sběr informací a výkaznictví, aby mohly být prováděny analýzy napříč podniky a zeměmi. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší hodnocení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika. |
| --- | --- |

3.5

V této souvislosti má význam také několik dalších iniciativ. Překážky přesnějšího hodnocení úvěrové způsobilosti a rizika věřiteli se obvykle týkají nákladů a nedostatku relevantních finančních informací. Institut pro mezinárodní finance (IFF) navrhuje řadu opatření ke snížení těchto překážek. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to obchodními rejstříky, statistickými úřady, při hodnocení bankovních úvěrů a dalšími věřiteli. Tyto vnitrostátní registry údajů o úvěrovém riziku by měly být konsolidovány s databází European Data Warehouse tak, aby nakonec mohl vzniknout evropský centrální úvěrový registr. IFF vyzývá ke stanovení celoevropských standardů pro sběr informací a výkaznictví, aby mohly být prováděny analýzy napříč podniky a zeměmi. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší hodnocení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika.

| 3.6 | K dalším návrhům na zlepšení finančních toků do MSP patří:






  — | opatření umožňující vzájemným institucím, družstvům a kolektivním institucím poskytovat MSP úvěry, a to přímou podporou z veřejných zdrojů, |
| --- | --- | --- |

3.6

K dalším návrhům na zlepšení finančních toků do MSP patří:

—

opatření umožňující vzájemným institucím, družstvům a kolektivním institucím poskytovat MSP úvěry, a to přímou podporou z veřejných zdrojů,

| — | upuštění od fiskálního upřednostňování dluhu, a to odečitatelností financování novým vlastním kapitálem z daní, |
| --- | --- |

—

upuštění od fiskálního upřednostňování dluhu, a to odečitatelností financování novým vlastním kapitálem z daní,

| — | přidělení formální úlohy v hodnocení rizika agenturám pro regionální rozvoj při náležité úpravě o tendenci k optimismu, |
| --- | --- |

—

přidělení formální úlohy v hodnocení rizika agenturám pro regionální rozvoj při náležité úpravě o tendenci k optimismu,

| — | podpora většího využívání pojištění úvěrů v případech, kdy je to nákladově efektivní, tak, aby byla pojištěna portfolia nezajištěných úvěrů MSP, které by pak banky mohly prodat nebankovním investorům, |
| --- | --- |

—

podpora většího využívání pojištění úvěrů v případech, kdy je to nákladově efektivní, tak, aby byla pojištěna portfolia nezajištěných úvěrů MSP, které by pak banky mohly prodat nebankovním investorům,

| — | poskytnutí pobídek investorům se soukromým a rizikovým kapitálem, aby rozšířili investice do MSP a řešili mezery ve financování, |
| --- | --- |

—

poskytnutí pobídek investorům se soukromým a rizikovým kapitálem, aby rozšířili investice do MSP a řešili mezery ve financování,

| — | využití daňových pobídek k rozšíření investorské základny v MSP a ve fondech MSP, |
| --- | --- |

—

využití daňových pobídek k rozšíření investorské základny v MSP a ve fondech MSP,

| — | vzdělávání MSP o alternativních možnostech financování a relativních přínosech alternativních mechanismů financování, |
| --- | --- |

—

vzdělávání MSP o alternativních možnostech financování a relativních přínosech alternativních mechanismů financování,

| — | podpora systémů úvěrových záruk a sdílení znalostí a osvědčených postupů s cílem napomoci zlepšení stávajících vnitrostátních systémů záruk, |
| --- | --- |

—

podpora systémů úvěrových záruk a sdílení znalostí a osvědčených postupů s cílem napomoci zlepšení stávajících vnitrostátních systémů záruk,

| — | větší využívání nástrojů financování obchodu, mezipodnikových úvěrů, faktoringu a leasingu. |
| --- | --- |

—

větší využívání nástrojů financování obchodu, mezipodnikových úvěrů, faktoringu a leasingu.

V oblasti realizace mnoha z návrhů uvedených výše bylo dosaženo pokroku, avšak stále zbývá otázka, co lze udělat nyní a v krátkém horizontu pro zlepšení přístupu MSP k financování.

4.   Alternativní způsob financování podniků

| 4.1 | Úkol vytvořit systém, který by podpořil lepší přístup k financování po celé Unii, není jednoduchý. Některé členské státy vyvinuly řešení, která vyhovují jejich vnitrostátním finančním strukturám a předpisům. Jediný univerzální přístup nemusí vyhovovat podmínkám ve všech členských státech. Jednou z nejzajímavějších iniciativ je britský program financování úvěrů „Funding for Lending Scheme“ (FLS), který si zaslouží bližší pohled. |
| --- | --- |

4.1

Úkol vytvořit systém, který by podpořil lepší přístup k financování po celé Unii, není jednoduchý. Některé členské státy vyvinuly řešení, která vyhovují jejich vnitrostátním finančním strukturám a předpisům. Jediný univerzální přístup nemusí vyhovovat podmínkám ve všech členských státech. Jednou z nejzajímavějších iniciativ je britský program financování úvěrů „Funding for Lending Scheme“ (FLS), který si zaslouží bližší pohled.

| 4.2 | Ministerstvo financí Spojeného království a Bank of England tento program zavedly v červenci 2012, aby se pokusily zvýšit objem úvěrů v reálné ekonomice (11). Nad fungováním programu dohlíží ministerstvo financí, které je akcionářem Bank of England. Program nabízí zúčastněným bankám levný zdroj financování a tyto nižší náklady financování by měly bankám umožnit zvýšení dostupnosti úvěrů cestou snížení požadovaných úrokových sazeb. Dále poskytuje bankám pobídky, aby zvýšily objem úvěrů, což jim umožní čerpat další prostředky z programu. Od svého vzniku program přispěl ke značnému poklesu nákladů na bankovní financování, což se projevilo ve formě zlepšených úvěrových podmínek. Je na místě uvést, že většina dosavadního úspěchu programu spočívá ve stimulaci poskytování úvěrů domácnostem, a zejména hypotečních úvěrů. Méně úspěšný byl při zvyšování objemu úvěrů podnikům, takže v listopadu 2013 jej uvedené orgány upravily tak, aby se soustředil pouze na stimulaci úvěrů MSP. |
| --- | --- |

4.2

Ministerstvo financí Spojeného království a Bank of England tento program zavedly v červenci 2012, aby se pokusily zvýšit objem úvěrů v reálné ekonomice (11). Nad fungováním programu dohlíží ministerstvo financí, které je akcionářem Bank of England. Program nabízí zúčastněným bankám levný zdroj financování a tyto nižší náklady financování by měly bankám umožnit zvýšení dostupnosti úvěrů cestou snížení požadovaných úrokových sazeb. Dále poskytuje bankám pobídky, aby zvýšily objem úvěrů, což jim umožní čerpat další prostředky z programu. Od svého vzniku program přispěl ke značnému poklesu nákladů na bankovní financování, což se projevilo ve formě zlepšených úvěrových podmínek. Je na místě uvést, že většina dosavadního úspěchu programu spočívá ve stimulaci poskytování úvěrů domácnostem, a zejména hypotečních úvěrů. Méně úspěšný byl při zvyšování objemu úvěrů podnikům, takže v listopadu 2013 jej uvedené orgány upravily tak, aby se soustředil pouze na stimulaci úvěrů MSP.

| 4.3 | Program FLS má za cíl obchodně motivovat zúčastněné banky ke zvýšenému čistému poskytování úvěrů (tj. hrubý objem úvěrů po odečtení splacených částek). Program nabízí levnější financování všem bankám, dokonce i těm, které snižují svou zadluženost. Neexistuje žádné horní omezení objemu financování, který mohou banky začít čerpat. Pro ilustraci, pokud má na začátku programu určitá zúčastněná banka podnikové úvěry ve výši 100 mld. EUR, mohla by čerpat nejméně 5 mld. EUR financování. Pokud by stejná banka následně zvýšila svůj čistý objem úvěrů MSP o další 1 mld. EUR, mohla by z programu čerpat dalších 5 mld. EUR. Tento poměr 5:1 (čerpání z programu v poměru k novým čistým úvěrům MSP) společně s levnějšími náklady na financování poskytují bankám silnou motivaci, aby zvýšily objem úvěrů (12). |
| --- | --- |

4.3

Program FLS má za cíl obchodně motivovat zúčastněné banky ke zvýšenému čistému poskytování úvěrů (tj. hrubý objem úvěrů po odečtení splacených částek). Program nabízí levnější financování všem bankám, dokonce i těm, které snižují svou zadluženost. Neexistuje žádné horní omezení objemu financování, který mohou banky začít čerpat. Pro ilustraci, pokud má na začátku programu určitá zúčastněná banka podnikové úvěry ve výši 100 mld. EUR, mohla by čerpat nejméně 5 mld. EUR financování. Pokud by stejná banka následně zvýšila svůj čistý objem úvěrů MSP o další 1 mld. EUR, mohla by z programu čerpat dalších 5 mld. EUR. Tento poměr 5:1 (čerpání z programu v poměru k novým čistým úvěrům MSP) společně s levnějšími náklady na financování poskytují bankám silnou motivaci, aby zvýšily objem úvěrů (12).

| 4.4 | Doplněný program FLS monitoruje Bank of England. Účastní se ho většina finančních institucí ve Spojeném království. Upravený program, který má za cíl zvyšovat pouze objem úvěrů podnikům, funguje od listopadu 2013. Na jakékoli smysluplné závěry o jeho efektivitě je tedy pravděpodobně příliš brzy. Některé z největších bank ve Spojeném království a v eurozóně nadále poměrně rychle snižovaly zadluženost a to je pravděpodobně příčinou velké části poklesu objemu úvěrů podnikům. Příznivci tohoto programu uvádějí, že úvěrová situace ve Spojeném království by byla bez dostupného financování FLS mnohem horší. |
| --- | --- |

4.4

Doplněný program FLS monitoruje Bank of England. Účastní se ho většina finančních institucí ve Spojeném království. Upravený program, který má za cíl zvyšovat pouze objem úvěrů podnikům, funguje od listopadu 2013. Na jakékoli smysluplné závěry o jeho efektivitě je tedy pravděpodobně příliš brzy. Některé z největších bank ve Spojeném království a v eurozóně nadále poměrně rychle snižovaly zadluženost a to je pravděpodobně příčinou velké části poklesu objemu úvěrů podnikům. Příznivci tohoto programu uvádějí, že úvěrová situace ve Spojeném království by byla bez dostupného financování FLS mnohem horší.

| 4.5 | EHSV je toho názoru, že by měl být podobný program, jako je FLS, zaveden v celé eurozóně. Program eurozóny podobný FLS by mohl během omezené doby až dvou či tří let přispět k obnovení obvyklejší úrovně financování podniků, přičemž by usnadnil probíhající proces snižování zadluženosti. |
| --- | --- |

4.5

EHSV je toho názoru, že by měl být podobný program, jako je FLS, zaveden v celé eurozóně. Program eurozóny podobný FLS by mohl během omezené doby až dvou či tří let přispět k obnovení obvyklejší úrovně financování podniků, přičemž by usnadnil probíhající proces snižování zadluženosti.

| 4.6 | Dne 5. června 2014 oznámila ECB soubor opatření v oblasti likvidity, která mají za cíl zvýšit objem úvěrů malým a středním podnikům (13). EHSV je potěšen, že hlavní návrh ECB, nazvaný „cílené dlouhodobější refinanční operace“ (TLTRO), je podobný programu FLS, který je popsán v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

4.6

Dne 5. června 2014 oznámila ECB soubor opatření v oblasti likvidity, která mají za cíl zvýšit objem úvěrů malým a středním podnikům (13). EHSV je potěšen, že hlavní návrh ECB, nazvaný „cílené dlouhodobější refinanční operace“ (TLTRO), je podobný programu FLS, který je popsán v tomto stanovisku.

| 4.7 | Většinu návrhů na zlepšení přístupu MSP k financování, které předložila Komise, přijal EHSV kladně, avšak většinou jsou zasazeny do střednědobého až dlouhodobějšího rámce a mohou vyžadovat nové právní předpisy či instituce. Mezitím krize financování provozního kapitálu pro podniky naléhavě vyžaduje okamžitá opatření a zdá se, že se situace dále zhoršuje. EHSV je toho názoru, že tvůrci politik EU by měli učinit více pro přijetí krátkodobějších řešení, jako jsou motivační programy (FLS nebo LTRO) popsané výše. Jakákoli zvýšená rizika ztráty finančních prostředků či dobré pověsti je třeba poměřit s 26 miliony nezaměstnaných lidí (5,6 mil. mladších 25 let) v EU. |
| --- | --- |

4.7

Většinu návrhů na zlepšení přístupu MSP k financování, které předložila Komise, přijal EHSV kladně, avšak většinou jsou zasazeny do střednědobého až dlouhodobějšího rámce a mohou vyžadovat nové právní předpisy či instituce. Mezitím krize financování provozního kapitálu pro podniky naléhavě vyžaduje okamžitá opatření a zdá se, že se situace dále zhoršuje. EHSV je toho názoru, že tvůrci politik EU by měli učinit více pro přijetí krátkodobějších řešení, jako jsou motivační programy (FLS nebo LTRO) popsané výše. Jakákoli zvýšená rizika ztráty finančních prostředků či dobré pověsti je třeba poměřit s 26 miliony nezaměstnaných lidí (5,6 mil. mladších 25 let) v EU.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Dlouhodobější refinanční operace, jejímž prostřednictvím jsou bankám v eurozóně poskytovány úvěry s nízkým úrokem.

1

(2)  Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 11.

2

(3)  COM(2014) 168 final.

3

(4)  COM(2014) 167 final.

4

(5)  http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx

5

(6)  http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.cs.html

6

(7)  COM(2013) 150/2 final.

7

(8)  COM(2014) 168 final.

8

(9)  COM(2014) 167 final.

9

(10)  COM(2014) 172 final.

10

(11)  http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx

11

(12)  Komplexní popis fungování programu FLS naleznete v následujícím článku: R. Churm and A. Radia „The Funding for Lending Scheme“ BoE Quarterly Bulletin, 2012 Q4 http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/qb120401.pdf

12

(13)  http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.cs.html

13

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/25

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální společnost – přístup, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnání a prostředky k zajištění rovného postavení

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2014/C 451/04)

| Zpravodajka: | paní Caño Aguilar |
| --- | --- |

Zpravodajka:

paní Caño Aguilar

Dne 22. ledna 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Digitální společnost – přístup, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnání a prostředky k zajištění rovného postavení.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 18. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 128 hlasy pro, nikdo nebyl proti.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropská unie musí skončit se stavem, kdy je pouze uživatelem digitálních technologií, aby se stala tvůrcem a výrobcem, a proto musí podporovat talenty. Z toho důvodu jsou prioritami informování, odborná příprava a vzdělávání. |
| --- | --- |

1.1

Evropská unie musí skončit se stavem, kdy je pouze uživatelem digitálních technologií, aby se stala tvůrcem a výrobcem, a proto musí podporovat talenty. Z toho důvodu jsou prioritami informování, odborná příprava a vzdělávání.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že přístup k digitální společnosti by měl být prioritním cílem celé evropské společnosti. Politiky prováděné v této oblasti nepostačují k odstranění digitální propasti, která se neustále prohlubuje. |
| --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že přístup k digitální společnosti by měl být prioritním cílem celé evropské společnosti. Politiky prováděné v této oblasti nepostačují k odstranění digitální propasti, která se neustále prohlubuje.

| 1.3 | EHSV připomíná, že je třeba přijmout náležitá opatření pro zaručení přístupu k digitální společnosti osobám s postižením a rovných podmínek ve vztahu k novým technologiím. |
| --- | --- |

1.3

EHSV připomíná, že je třeba přijmout náležitá opatření pro zaručení přístupu k digitální společnosti osobám s postižením a rovných podmínek ve vztahu k novým technologiím.

| 1.4 | Digitální společnost nemůže představovat skutečnost, která doplňuje vyloučení. EHSV zejména zdůrazňuje, že je třeba přijmout náležité politiky, aby nebyly vyloučeny starší osoby, ale aby se naopak plně zapojily do používání technologií, jež tvoří součást běžného života lidí. |
| --- | --- |

1.4

Digitální společnost nemůže představovat skutečnost, která doplňuje vyloučení. EHSV zejména zdůrazňuje, že je třeba přijmout náležité politiky, aby nebyly vyloučeny starší osoby, ale aby se naopak plně zapojily do používání technologií, jež tvoří součást běžného života lidí.

| 1.5 | Evropské a vnitrostátní orgány musí společně usilovat o existenci vybavení a softwaru za dostupnější ceny, které by respektovaly mnohojazyčnost. |
| --- | --- |

1.5

Evropské a vnitrostátní orgány musí společně usilovat o existenci vybavení a softwaru za dostupnější ceny, které by respektovaly mnohojazyčnost.

| 1.6 | Evropská vzdělávací politika musí připravovat občany na život. EHSV trvá na tom, že je nutné konzultovat profesní organizace působící v sektoru vzdělávání. |
| --- | --- |

1.6

Evropská vzdělávací politika musí připravovat občany na život. EHSV trvá na tom, že je nutné konzultovat profesní organizace působící v sektoru vzdělávání.

| 1.7 | Za účelem dosažení cíle rovného postavení je pro EHSV zásadní, aby členské státy v rámci svých finančních možností podporovaly veřejné vzdělávání. |
| --- | --- |

1.7

Za účelem dosažení cíle rovného postavení je pro EHSV zásadní, aby členské státy v rámci svých finančních možností podporovaly veřejné vzdělávání.

| 1.8 | EHSV zdůrazňuje význam veřejných knihoven v procesu odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na digitální svět. |
| --- | --- |

1.8

EHSV zdůrazňuje význam veřejných knihoven v procesu odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na digitální svět.

| 1.9 | EHSV doporučuje prosazovat modely otevřené inovace a otevřených norem. Je třeba předejít neodůvodněným opatřením na podporu duševního vlastnictví, která mohou omezit inovační procesy v rámci digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

1.9

EHSV doporučuje prosazovat modely otevřené inovace a otevřených norem. Je třeba předejít neodůvodněným opatřením na podporu duševního vlastnictví, která mohou omezit inovační procesy v rámci digitální ekonomiky.

| 1.10 | EHSV navrhuje, aby se přijala doporučení, jež v oblasti vzdělávání vydala Evropská nadace pro kvalitu v e-learningu (EFQUEL). |
| --- | --- |

1.10

EHSV navrhuje, aby se přijala doporučení, jež v oblasti vzdělávání vydala Evropská nadace pro kvalitu v e-learningu (EFQUEL).

| 1.11 | EHSV připomíná důležitou roli odborné přípravy pro řešení hospodářské krize a pro hospodářskou obnovu a vyzdvihuje úlohu CEDEFOP v této oblasti. EHSV proto navrhuje:






  — | klást větší důraz na počáteční i průběžnou odbornou přípravu vyučujících; |
| --- | --- | --- |

1.11

EHSV připomíná důležitou roli odborné přípravy pro řešení hospodářské krize a pro hospodářskou obnovu a vyzdvihuje úlohu CEDEFOP v této oblasti. EHSV proto navrhuje:

—

klást větší důraz na počáteční i průběžnou odbornou přípravu vyučujících;

| — | podpořit výuku jazyků; |
| --- | --- |

—

podpořit výuku jazyků;

| — | integrovat do odborné přípravy otevřené vzdělávací zdroje. |
| --- | --- |

—

integrovat do odborné přípravy otevřené vzdělávací zdroje.

| 1.12 | Iniciativa Horizont 2020 musí přispět k posílení postavení Evropy na poli digitálních technologií, kde podniky zaznamenávají méně investic než jejich konkurenti z Asie a Spojených států. |
| --- | --- |

1.12

Iniciativa Horizont 2020 musí přispět k posílení postavení Evropy na poli digitálních technologií, kde podniky zaznamenávají méně investic než jejich konkurenti z Asie a Spojených států.

| 1.13 | EHSV považuje za klíčové podporovat malé a střední evropské podniky v odvětví informačních a komunikačních technologií, neboť mohou podnítit inovační projekty, které jsou pro průmysl, jenž se neustále proměňuje, životně důležité. Daňová opatření a opatření zaměřená na rozšíření možností financování malých a středních podniků budou vedle toho velkým přínosem v boji proti hospodářské krizi. |
| --- | --- |

1.13

EHSV považuje za klíčové podporovat malé a střední evropské podniky v odvětví informačních a komunikačních technologií, neboť mohou podnítit inovační projekty, které jsou pro průmysl, jenž se neustále proměňuje, životně důležité. Daňová opatření a opatření zaměřená na rozšíření možností financování malých a středních podniků budou vedle toho velkým přínosem v boji proti hospodářské krizi.

| 1.14 | Podpora začínajících podniků v oblasti digitálních technologií může přispět k posílení evropského hardwarového a softwarového průmyslu. EHSV oceňuje iniciativu v oblasti podpory vysoce rizikových programů v rámci Digitální agendy, žádá však o vyšší podporu z finančního systému. |
| --- | --- |

1.14

Podpora začínajících podniků v oblasti digitálních technologií může přispět k posílení evropského hardwarového a softwarového průmyslu. EHSV oceňuje iniciativu v oblasti podpory vysoce rizikových programů v rámci Digitální agendy, žádá však o vyšší podporu z finančního systému.

| 1.15 | EHSV navrhuje přijmout soubor opatření ke zvýšení zapojení žen do digitální společnosti. |
| --- | --- |

1.15

EHSV navrhuje přijmout soubor opatření ke zvýšení zapojení žen do digitální společnosti.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Využívání IKT ve vzdělávání se týkají nejrůznější politiky, programy a iniciativy EU, mimo jiné:






  — | program e-učení (2004–2006); |
| --- | --- | --- |

2.1

Využívání IKT ve vzdělávání se týkají nejrůznější politiky, programy a iniciativy EU, mimo jiné:

—

program e-učení (2004–2006);

| — | program v oblasti celoživotního učení (2007–2013), v němž prosazování IKT ve vzdělávání představuje průřezovou prioritu a jehož součástí jsou podprogramy Comenius, Erasmus, Grundtvig a Leonardo; |
| --- | --- |

—

program v oblasti celoživotního učení (2007–2013), v němž prosazování IKT ve vzdělávání představuje průřezovou prioritu a jehož součástí jsou podprogramy Comenius, Erasmus, Grundtvig a Leonardo;

| — | program Erasmus+ (2014–2020), který spadá do strategie Evropa 2020, strategie Vzdělávání a odborná příprava 2020 a strategie Přehodnocení vzdělávání; |
| --- | --- |

—

program Erasmus+ (2014–2020), který spadá do strategie Evropa 2020, strategie Vzdělávání a odborná příprava 2020 a strategie Přehodnocení vzdělávání;

| — | sdělení o nových technologiích a otevřených vzdělávacích zdrojích (Otevření systémů vzdělávání: nové technologie a otevřené vzdělávací zdroje jakožto prostředky inovativní výuky a učení pro všechny – COM(2013) 654 final). |
| --- | --- |

—

sdělení o nových technologiích a otevřených vzdělávacích zdrojích (Otevření systémů vzdělávání: nové technologie a otevřené vzdělávací zdroje jakožto prostředky inovativní výuky a učení pro všechny – COM(2013) 654 final).

| 2.2 | Digitální agenda pro Evropu (2010), stěžejní strategie EU pro dosažení cílů Horizontu 2020, obsahuje řadu opatření, mj. v následujících oblastech:






  — | interoperabilita a normy; |
| --- | --- | --- |

2.2

Digitální agenda pro Evropu (2010), stěžejní strategie EU pro dosažení cílů Horizontu 2020, obsahuje řadu opatření, mj. v následujících oblastech:

—

interoperabilita a normy;

| — | vysokorychlostní připojení k internetu; |
| --- | --- |

—

vysokorychlostní připojení k internetu;

| — | e-učení; |
| --- | --- |

—

e-učení;

| — | přístupnost pro osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

—

přístupnost pro osoby se zdravotním postižením;

| — | digitální gramotnost, rozvoj elektronických dovedností a digitální začlenění. |
| --- | --- |

—

digitální gramotnost, rozvoj elektronických dovedností a digitální začlenění.

| 2.3 | EHSV se těmto otázkám věnoval v různých stanoviscích (1). |
| --- | --- |

2.3

EHSV se těmto otázkám věnoval v různých stanoviscích (1).

| 2.4 | Toto stanovisko z vlastní iniciativy se zabývá některými aspekty, jež souvisejí s přístupem k digitální společnosti, se vzděláváním, rovností a zaměstnaností. |
| --- | --- |

2.4

Toto stanovisko z vlastní iniciativy se zabývá některými aspekty, jež souvisejí s přístupem k digitální společnosti, se vzděláváním, rovností a zaměstnaností.

3.   Obecné připomínky

3.1   Přístup k digitální společnosti

| 3.1.1 | Nástroje, které poskytují IKT, se v životě lidí používají stále častěji. Přístup k digitální společnosti je právo a zdroj příležitostí, jež je potřeba plně využít. |
| --- | --- |

3.1.1

Nástroje, které poskytují IKT, se v životě lidí používají stále častěji. Přístup k digitální společnosti je právo a zdroj příležitostí, jež je potřeba plně využít.

| 3.1.2 | EHSV opakovaně zdůrazňoval důležitost širokopásmového připojení pro evropskou společnost a ekonomiku (2), a vítá proto jeho rozšíření do 28 členských států pomocí družice. Nicméně nadále přetrvávají četné příčiny digitální propasti, které jsou ještě zhoršeny zvýšením míry chudoby prohloubené hospodářskou a sociální krizí. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV opakovaně zdůrazňoval důležitost širokopásmového připojení pro evropskou společnost a ekonomiku (2), a vítá proto jeho rozšíření do 28 členských států pomocí družice. Nicméně nadále přetrvávají četné příčiny digitální propasti, které jsou ještě zhoršeny zvýšením míry chudoby prohloubené hospodářskou a sociální krizí.

| 3.1.3 | Digitální propast se nezmenšuje, mimo jiné v důsledku vzdělání (u osob s vyšším vzděláním je až třikrát pravděpodobnější, že budou uživateli internetu, než u 33 % obyvatelstva s nižším vzděláním), věku (využívání internetu je všeobecně rozšířeno mezi mládeží a studenti ho používají téměř všichni, naopak starší osoby ho využívají mnohem méně), informací (které jsou hlavně v angličtině), rozdílům mezi venkovskými, městskými a ostrovními oblastmi atd. |
| --- | --- |

3.1.3

Digitální propast se nezmenšuje, mimo jiné v důsledku vzdělání (u osob s vyšším vzděláním je až třikrát pravděpodobnější, že budou uživateli internetu, než u 33 % obyvatelstva s nižším vzděláním), věku (využívání internetu je všeobecně rozšířeno mezi mládeží a studenti ho používají téměř všichni, naopak starší osoby ho využívají mnohem méně), informací (které jsou hlavně v angličtině), rozdílům mezi venkovskými, městskými a ostrovními oblastmi atd.

| 3.1.4 | Veřejné orgány se často setkávají s vážnými potížemi při financování nákladů na informační technologie ve vzdělávání v době rozpočtových omezení, která se v souvislosti s Paktem stability jeví jako ještě závažnější. Jeden z možných způsobů financování (vybírání poplatků od uživatelů) může ohrozit rovné postavení ve vzdělávání a jeho dostupnost. |
| --- | --- |

3.1.4

Veřejné orgány se často setkávají s vážnými potížemi při financování nákladů na informační technologie ve vzdělávání v době rozpočtových omezení, která se v souvislosti s Paktem stability jeví jako ještě závažnější. Jeden z možných způsobů financování (vybírání poplatků od uživatelů) může ohrozit rovné postavení ve vzdělávání a jeho dostupnost.

| 3.1.5 | Přístupnost je lidským právem (3). Mimoto je nutné připomenout, že Listina základních práv Evropské unie, jež je nedílnou součástí Lisabonské smlouvy, v článcích 20, 21 a 26 zakazuje jakoukoliv diskriminaci na základě zdravotního postižení a uznává právo osob se zdravotním postižením na specifická opatření. Podle Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením jsou navíc členské státy povinny přijmout vhodná opatření k zajištění přístupu osob se zdravotním postižením na rovnoprávném základě s ostatními k informacím a ke komunikačním technologiím, včetně internetu (4). |
| --- | --- |

3.1.5

Přístupnost je lidským právem (3). Mimoto je nutné připomenout, že Listina základních práv Evropské unie, jež je nedílnou součástí Lisabonské smlouvy, v článcích 20, 21 a 26 zakazuje jakoukoliv diskriminaci na základě zdravotního postižení a uznává právo osob se zdravotním postižením na specifická opatření. Podle Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením jsou navíc členské státy povinny přijmout vhodná opatření k zajištění přístupu osob se zdravotním postižením na rovnoprávném základě s ostatními k informacím a ke komunikačním technologiím, včetně internetu (4).

| 3.1.6 | Vzhledem k tomu, že u osob se zdravotním postižením existuje dvakrát vyšší pravděpodobnost, že budou nezaměstnány, a že nové technologie (včetně internetu) jsou bránou otevírající přístup k zábavě, vzdělávání, kultuře a mnoha dalším veřejným i soukromým službám a též k podpoře účasti na demokracii, jsou dostupné IKT nepostradatelné k tomu, aby osoby se zdravotním postižením mohly za rovných podmínek soutěžit na stále širším digitálním trhu a byly začleněny do tak zvané digitální společnosti. |
| --- | --- |

3.1.6

Vzhledem k tomu, že u osob se zdravotním postižením existuje dvakrát vyšší pravděpodobnost, že budou nezaměstnány, a že nové technologie (včetně internetu) jsou bránou otevírající přístup k zábavě, vzdělávání, kultuře a mnoha dalším veřejným i soukromým službám a též k podpoře účasti na demokracii, jsou dostupné IKT nepostradatelné k tomu, aby osoby se zdravotním postižením mohly za rovných podmínek soutěžit na stále širším digitálním trhu a byly začleněny do tak zvané digitální společnosti.

| 3.1.7 | Digitální společnost nemůže být dalším faktorem vyloučení. Naopak, zranitelné osoby v ní musí najít způsob, jak se z vyloučení vymanit. |
| --- | --- |

3.1.7

Digitální společnost nemůže být dalším faktorem vyloučení. Naopak, zranitelné osoby v ní musí najít způsob, jak se z vyloučení vymanit.

3.2   Vzdělávání v digitální společnosti

| 3.2.1 | Digitální společnost vyžaduje vůli po otevřenosti vůči institucionálním změnám. EU se musí zasazovat o systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou přístupné všem a budou působit ve prospěch rozvoje znalostí, dovedností a schopností občanů v široké škále oblastí, sociálních, občanských a kulturních dovedností, schopnosti učit se, tvořivosti, inovací a schopnosti týmové práce. |
| --- | --- |

3.2.1

Digitální společnost vyžaduje vůli po otevřenosti vůči institucionálním změnám. EU se musí zasazovat o systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou přístupné všem a budou působit ve prospěch rozvoje znalostí, dovedností a schopností občanů v široké škále oblastí, sociálních, občanských a kulturních dovedností, schopnosti učit se, tvořivosti, inovací a schopnosti týmové práce.

| 3.2.2 | Všichni odpovědní pracovníci ve vzdělávacím systému musí ve školách podporovat prostředí vhodné k učení, aby ve vzdělávacím procesu vznikl pozitivní přístup k inovacím, kvalitě a spolupráci, motivovali se v něm všichni studenti a aby se ve školách šířily osvědčené postupy, zapojení občanů a zkušenosti a kultura hodnocení. |
| --- | --- |

3.2.2

Všichni odpovědní pracovníci ve vzdělávacím systému musí ve školách podporovat prostředí vhodné k učení, aby ve vzdělávacím procesu vznikl pozitivní přístup k inovacím, kvalitě a spolupráci, motivovali se v něm všichni studenti a aby se ve školách šířily osvědčené postupy, zapojení občanů a zkušenosti a kultura hodnocení.

| 3.2.3 | Vzdělávací politice EU se nepodařilo dostatečně stimulovat vnitrostátní úřady pro vzdělávání k zajištění toho, aby pedagogové využívali IKT od počátku vzdělávání učitelů a aby je používaly vzdělávací instituce, zejména základní a střední školy a odborná učiliště. Zejména nepodnítila členské státy dostatečně k tomu, aby činily potřebné investice do moderního a inovativního vzdělávání vysoké kvality založeného na IKT. |
| --- | --- |

3.2.3

Vzdělávací politice EU se nepodařilo dostatečně stimulovat vnitrostátní úřady pro vzdělávání k zajištění toho, aby pedagogové využívali IKT od počátku vzdělávání učitelů a aby je používaly vzdělávací instituce, zejména základní a střední školy a odborná učiliště. Zejména nepodnítila členské státy dostatečně k tomu, aby činily potřebné investice do moderního a inovativního vzdělávání vysoké kvality založeného na IKT.

| 3.2.4 | Ministři školství musí naplánovat zvláštní odbornou přípravu pro vyučující a vyslat signál, aby došlo ke změně způsobu učení. |
| --- | --- |

3.2.4

Ministři školství musí naplánovat zvláštní odbornou přípravu pro vyučující a vyslat signál, aby došlo ke změně způsobu učení.

| 3.2.5 | EHSV zdůrazňuje význam veřejných knihoven v procesu odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na digitální svět. |
| --- | --- |

3.2.5

EHSV zdůrazňuje význam veřejných knihoven v procesu odborné přípravy a vzdělávání zaměřených na digitální svět.

| 3.2.6 | Od nejnižšího školního věku by mohly být děti zasvěceny do fungování počítačů a možná programování hravou formou, aby Evropané přestali být co možná nejdříve pouze uživateli IKT a stali se tvůrci a výrobci. V EU existují póly excelence v oblasti výzkumu (například výzkum elektronických nanosoučástí), avšak je třeba pokročit dále. |
| --- | --- |

3.2.6

Od nejnižšího školního věku by mohly být děti zasvěceny do fungování počítačů a možná programování hravou formou, aby Evropané přestali být co možná nejdříve pouze uživateli IKT a stali se tvůrci a výrobci. V EU existují póly excelence v oblasti výzkumu (například výzkum elektronických nanosoučástí), avšak je třeba pokročit dále.

| 3.2.7 | V evropských vzdělávacích systémech lze nalézt příklady kvalitního vzdělávání, počínaje základní školou přes odbornou přípravu až po vysoké školy. Je však nutné provést změny ve vzdělávacích programech a začlenit do nich využití IKT ve vzdělávání a jeho vyhodnocení. |
| --- | --- |

3.2.7

V evropských vzdělávacích systémech lze nalézt příklady kvalitního vzdělávání, počínaje základní školou přes odbornou přípravu až po vysoké školy. Je však nutné provést změny ve vzdělávacích programech a začlenit do nich využití IKT ve vzdělávání a jeho vyhodnocení.

| 3.2.8 | EHSV doporučuje prosazovat modely otevřené inovace a otevřených norem a předejít tomu, aby neodůvodněná opatření na podporu duševního vlastnictví omezovala inovační procesy v rámci digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

3.2.8

EHSV doporučuje prosazovat modely otevřené inovace a otevřených norem a předejít tomu, aby neodůvodněná opatření na podporu duševního vlastnictví omezovala inovační procesy v rámci digitální ekonomiky.

| 3.2.9 | Cílem protokolu SPI (Simple Publishing Interface), jejž vytvořil Evropský výbor pro normalizaci (CEN), je usnadnit spojení mezi nástroji na tvorbu obsahů a archivy, které neustále spravují učební pomůcky a metadata. |
| --- | --- |

3.2.9

Cílem protokolu SPI (Simple Publishing Interface), jejž vytvořil Evropský výbor pro normalizaci (CEN), je usnadnit spojení mezi nástroji na tvorbu obsahů a archivy, které neustále spravují učební pomůcky a metadata.

| 3.2.10 | Interoperabilita může rovněž usnadnit využívání podpůrných technologií, které potřebují osoby se zdravotním postižením k přístupu k IKT. |
| --- | --- |

3.2.10

Interoperabilita může rovněž usnadnit využívání podpůrných technologií, které potřebují osoby se zdravotním postižením k přístupu k IKT.

3.3   Odborná příprava – nástroj k řešení hospodářské krize

| 3.3.1 | Vzdělávání a odborná příprava během života člověka obohacují a vybavují ho dovednostmi, které jsou v demokratické společnosti nezbytné. Na odborné přípravě silně závisí sociální a hospodářský rozvoj, neboť tato příprava zajišťuje přístup k dovednostem a způsobům vstupu na trh práce. Může být rovněž zdrojem zlepšení života, zejména u znevýhodněných a vyloučených skupin. Odborná příprava však není pouze spojovacím článkem mezi vzděláváním a zaměstnáním, ale má velký význam jako taková. Statistický úřad UNESCO poukázal na souvislost mezi hospodářským rozvojem a odbornou přípravou. |
| --- | --- |

3.3.1

Vzdělávání a odborná příprava během života člověka obohacují a vybavují ho dovednostmi, které jsou v demokratické společnosti nezbytné. Na odborné přípravě silně závisí sociální a hospodářský rozvoj, neboť tato příprava zajišťuje přístup k dovednostem a způsobům vstupu na trh práce. Může být rovněž zdrojem zlepšení života, zejména u znevýhodněných a vyloučených skupin. Odborná příprava však není pouze spojovacím článkem mezi vzděláváním a zaměstnáním, ale má velký význam jako taková. Statistický úřad UNESCO poukázal na souvislost mezi hospodářským rozvojem a odbornou přípravou.

| 3.3.2 | Stěžejní strategií EU v této oblasti je program Erasmus+, který by podle EHSV „měl být klíčovým nástrojem ke zintenzivnění podpory vzdělávání a odborné přípravy s cílem zvýšit kvalifikaci občanů a pomoci řešit vysokou úroveň nezaměstnanosti mládeže v mnoha členských státech“. Nicméně vyčlenit potřebné prostředky na odbornou přípravu a dát jí nezbytnou prestiž v rámci vzdělávacího systému by měly členské státy, které mají v této oblasti pravomoci. |
| --- | --- |

3.3.2

Stěžejní strategií EU v této oblasti je program Erasmus+, který by podle EHSV „měl být klíčovým nástrojem ke zintenzivnění podpory vzdělávání a odborné přípravy s cílem zvýšit kvalifikaci občanů a pomoci řešit vysokou úroveň nezaměstnanosti mládeže v mnoha členských státech“. Nicméně vyčlenit potřebné prostředky na odbornou přípravu a dát jí nezbytnou prestiž v rámci vzdělávacího systému by měly členské státy, které mají v této oblasti pravomoci.

| 3.3.3 | EHSV připomíná, že Cedefop se ve své práci týkající se celoživotního vzdělávání a odborné přípravy zabývá otázkami, které jsou zásadní pro osoby mající potíže s přístupem na trh práce, jako jsou např. vzdělávání dospělých, kvalifikace a dovednosti, ověřování a postupy pro zajištění kvality. Cedefopu je třeba poskytnout větší zdroje. |
| --- | --- |

3.3.3

EHSV připomíná, že Cedefop se ve své práci týkající se celoživotního vzdělávání a odborné přípravy zabývá otázkami, které jsou zásadní pro osoby mající potíže s přístupem na trh práce, jako jsou např. vzdělávání dospělých, kvalifikace a dovednosti, ověřování a postupy pro zajištění kvality. Cedefopu je třeba poskytnout větší zdroje.

| 3.3.4 | EHSV navrhuje:






  — | zhodnotit odbornou přípravu; |
| --- | --- | --- |

3.3.4

EHSV navrhuje:

—

zhodnotit odbornou přípravu;

| — | klást důraz na počáteční i průběžnou odbornou přípravu vyučujících; |
| --- | --- |

—

klást důraz na počáteční i průběžnou odbornou přípravu vyučujících;

| — | podpořit výuku jazyků, která je zásadní pro mobilitu pracovníků; |
| --- | --- |

—

podpořit výuku jazyků, která je zásadní pro mobilitu pracovníků;

| — | integrovat do odborné přípravy otevřené vzdělávací zdroje. |
| --- | --- |

—

integrovat do odborné přípravy otevřené vzdělávací zdroje.

3.4   Digitální ekonomika a zaměstnanost

| 3.4.1 | V EU je vysoká míra nezaměstnanosti a podle Komise v ní navíc bude v krátkodobém horizontu chybět 9 00  000 kvalifikovaných osob, které by obsadily pracovní místa v odvětví IKT. |
| --- | --- |

3.4.1

V EU je vysoká míra nezaměstnanosti a podle Komise v ní navíc bude v krátkodobém horizontu chybět 9 00  000 kvalifikovaných osob, které by obsadily pracovní místa v odvětví IKT.

| 3.4.2 | IKT mají výrazný dopad na zaměstnanost a úspěch Digitální agendy závisí na existenci podniků zabývajících se špičkovými technologiemi. V roce 2008 přinesly IKT Unii přidanou hodnotu ve výši 574 mld. EUR a zaměstnávaly 8,3 mil. osob. Evropské podniky – jež čelí potížím v podobě roztříštěnosti trhů či nedostatečného financování – musí posílit svou pozici vůči gigantům, kteří dominují na světových trzích, z nichž většina je ze severní Ameriky. |
| --- | --- |

3.4.2

IKT mají výrazný dopad na zaměstnanost a úspěch Digitální agendy závisí na existenci podniků zabývajících se špičkovými technologiemi. V roce 2008 přinesly IKT Unii přidanou hodnotu ve výši 574 mld. EUR a zaměstnávaly 8,3 mil. osob. Evropské podniky – jež čelí potížím v podobě roztříštěnosti trhů či nedostatečného financování – musí posílit svou pozici vůči gigantům, kteří dominují na světových trzích, z nichž většina je ze severní Ameriky.

| 3.4.3 | Stejně jako jakýkoli technologický vývoj, IKT způsobují převratné změny v oblasti zaměstnanosti. To je třeba prozkoumat za účelem vytvoření oborů zaměstnání, kvalifikací, dovedností, osvědčení jak pro osoby, které IKT vylučují z trhu práce, tak pro ty, kterým IKT pomáhají, aby do něj byly začleněny. |
| --- | --- |

3.4.3

Stejně jako jakýkoli technologický vývoj, IKT způsobují převratné změny v oblasti zaměstnanosti. To je třeba prozkoumat za účelem vytvoření oborů zaměstnání, kvalifikací, dovedností, osvědčení jak pro osoby, které IKT vylučují z trhu práce, tak pro ty, kterým IKT pomáhají, aby do něj byly začleněny.

| 3.4.4 | Velká koalice pro digitální pracovní místa, již Komise vytvořila v březnu 2013, se zabývá nejdůležitějšími otázkami (odborná příprava a uzpůsobení školení pracovním místům v digitální ekonomice, mobilita, osvědčování, osvěta, inovativní učení a výuka), nejsou však na ni vyčleněny rozpočtové prostředky. V rámci Digitální agendy navíc existují další iniciativy: strategie Elektronické dovednosti, balíček v oblasti zaměstnanosti, iniciativa Otevření systémů vzdělávání, strategie Přehodnocení vzdělávání, iniciativa Příležitosti pro mladé nebo Přehled dovedností EU. |
| --- | --- |

3.4.4

Velká koalice pro digitální pracovní místa, již Komise vytvořila v březnu 2013, se zabývá nejdůležitějšími otázkami (odborná příprava a uzpůsobení školení pracovním místům v digitální ekonomice, mobilita, osvědčování, osvěta, inovativní učení a výuka), nejsou však na ni vyčleněny rozpočtové prostředky. V rámci Digitální agendy navíc existují další iniciativy: strategie Elektronické dovednosti, balíček v oblasti zaměstnanosti, iniciativa Otevření systémů vzdělávání, strategie Přehodnocení vzdělávání, iniciativa Příležitosti pro mladé nebo Přehled dovedností EU.

| 3.4.5 | Do této koalice je nutné zapojit průmysl, avšak rovněž oblast vzdělávání, a to tak, aby prostřednictvím praxe v podnicích docházelo k těsnějšímu propojení s odvětvím IKT. |
| --- | --- |

3.4.5

Do této koalice je nutné zapojit průmysl, avšak rovněž oblast vzdělávání, a to tak, aby prostřednictvím praxe v podnicích docházelo k těsnějšímu propojení s odvětvím IKT.

| 3.4.6 | Je nutné poukázat na to, že v těchto programech nejsou dostatečně zohledněny zvláštní potřeby osob vyloučených z důvodu zdravotního postižení, zejména co se týče elektronických dovedností, digitální gramotnosti a začlenění na digitální trh práce. |
| --- | --- |

3.4.6

Je nutné poukázat na to, že v těchto programech nejsou dostatečně zohledněny zvláštní potřeby osob vyloučených z důvodu zdravotního postižení, zejména co se týče elektronických dovedností, digitální gramotnosti a začlenění na digitální trh práce.

| 3.4.7 | Ačkoliv největší evropské společnosti zabývající se špičkovými technologiemi investují do VaV, činí tak v menším rozsahu než podniky z Asie a Spojených států. EHSV doufá, že Horizont 2020 s rozpočtem ve výši 78,6 mld. EUR přispěje k posílení evropského postavení na světových trzích. |
| --- | --- |

3.4.7

Ačkoliv největší evropské společnosti zabývající se špičkovými technologiemi investují do VaV, činí tak v menším rozsahu než podniky z Asie a Spojených států. EHSV doufá, že Horizont 2020 s rozpočtem ve výši 78,6 mld. EUR přispěje k posílení evropského postavení na světových trzích.

| 3.4.8 | EHSV se domnívá, že je stěžejní podporovat evropské malé a střední podniky v oblasti IKT, jelikož mohou odstartovat inovační projekty, které jsou pro neustále se proměňující odvětví zásadně důležité. Jako příspěvek k překonání krize je nutné řešit potíže s financováním, které mají jak malé podniky, tak inovační projekty (začínající podniky) v oblasti technologických inovací. |
| --- | --- |

3.4.8

EHSV se domnívá, že je stěžejní podporovat evropské malé a střední podniky v oblasti IKT, jelikož mohou odstartovat inovační projekty, které jsou pro neustále se proměňující odvětví zásadně důležité. Jako příspěvek k překonání krize je nutné řešit potíže s financováním, které mají jak malé podniky, tak inovační projekty (začínající podniky) v oblasti technologických inovací.

3.5   Společnost v digitálním věku musí podporovat začlenění

| 3.5.1 | Ze zhruba 7 milionů osob pracujících v odvětví IKT je v současné době pouze 30 % žen, jež jsou nedostatečně zastoupeny na všech úrovních, a zejména na řídících pozicích. Absolventek vysokých škol je procentuálně více než mužů, avšak nadále se potýkají se znevýhodněním, pokud jde o pracovní místa, mzdy, pracovní podmínky a přístup k pozicím spjatých s vysokou odpovědností. |
| --- | --- |

3.5.1

Ze zhruba 7 milionů osob pracujících v odvětví IKT je v současné době pouze 30 % žen, jež jsou nedostatečně zastoupeny na všech úrovních, a zejména na řídících pozicích. Absolventek vysokých škol je procentuálně více než mužů, avšak nadále se potýkají se znevýhodněním, pokud jde o pracovní místa, mzdy, pracovní podmínky a přístup k pozicím spjatých s vysokou odpovědností.

| 3.5.2 | Vzhledem ke znepokojujícímu poklesu absolventek oborů IKT je zvláště potřebná změna přístupu: pouze 29 z 1000 absolventek magisterských studijních programů dnes získá diplom v oborech IKT a pouze 4 budou v těchto oborech přímo zaměstnány. |
| --- | --- |

3.5.2

Vzhledem ke znepokojujícímu poklesu absolventek oborů IKT je zvláště potřebná změna přístupu: pouze 29 z 1000 absolventek magisterských studijních programů dnes získá diplom v oborech IKT a pouze 4 budou v těchto oborech přímo zaměstnány.

| 3.5.3 | Ačkoli větší podíl žen v odvětví IKT by mohl zvýšit HDP eurozóny o 9 miliard eur, jejich nedostatečné zapojení v tomto odvětví vysvětlují různé důvody (mimo jiné kulturní tradice a stereotypy), což není pouze evropský, ale všeobecně rozšířený problém. |
| --- | --- |

3.5.3

Ačkoli větší podíl žen v odvětví IKT by mohl zvýšit HDP eurozóny o 9 miliard eur, jejich nedostatečné zapojení v tomto odvětví vysvětlují různé důvody (mimo jiné kulturní tradice a stereotypy), což není pouze evropský, ale všeobecně rozšířený problém.

| 3.5.4 | Za tím účelem EHSV doporučuje:






  — | rozšířit zkoumání příčin nedostatečného zastoupení žen v sektoru IKT obecně a toho, že ženy méně často volí vědecké, matematické a technologické studijní obory; |
| --- | --- | --- |

3.5.4

Za tím účelem EHSV doporučuje:

—

rozšířit zkoumání příčin nedostatečného zastoupení žen v sektoru IKT obecně a toho, že ženy méně často volí vědecké, matematické a technologické studijní obory;

| — | zvážit přijetí účinných plánů a opatření pro zajištění rovnosti žen a mužů, na něž budou vyčleněny odpovídající finanční prostředky; |
| --- | --- |

—

zvážit přijetí účinných plánů a opatření pro zajištění rovnosti žen a mužů, na něž budou vyčleněny odpovídající finanční prostředky;

| — | zohlednit situaci žen a dívek se zdravotním postižením, které jsou obvykle více diskriminovány než muži se zdravotním postižením, pokud jde o přístup ke vzdělávání a zaměstnání, a setkávají se také s většími potížemi při vstupu na trh práce. Je pro ně proto obtížné žít nezávislý život; |
| --- | --- |

—

zohlednit situaci žen a dívek se zdravotním postižením, které jsou obvykle více diskriminovány než muži se zdravotním postižením, pokud jde o přístup ke vzdělávání a zaměstnání, a setkávají se také s většími potížemi při vstupu na trh práce. Je pro ně proto obtížné žít nezávislý život;

| — | popsat profesní modely a dráhy za účelem inspirace žen a dívek; |
| --- | --- |

—

popsat profesní modely a dráhy za účelem inspirace žen a dívek;

| — | revidovat status evropského kodexu osvědčených postupů pro ženy v IKT; |
| --- | --- |

—

revidovat status evropského kodexu osvědčených postupů pro ženy v IKT;

| — | realizovat úspěšné kampaně v sociálních médiích; |
| --- | --- |

—

realizovat úspěšné kampaně v sociálních médiích;

| — | výuka toho, jak funguje počítač, a programování od útlého věku (od základní školy) by jen přispěla k zapojení dívek do oblasti IKT. |
| --- | --- |

—

výuka toho, jak funguje počítač, a programování od útlého věku (od základní školy) by jen přispěla k zapojení dívek do oblasti IKT.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Dostupnost musí být prioritním cílem nejen veřejných orgánů, ale celé společnosti, proto se o ni musí zasazovat všechny ekonomické a sociální subjekty. Politiky EU a obecně i politiky mnoha členských států však dosud byly velmi neefektivní. |
| --- | --- |

4.1

Dostupnost musí být prioritním cílem nejen veřejných orgánů, ale celé společnosti, proto se o ni musí zasazovat všechny ekonomické a sociální subjekty. Politiky EU a obecně i politiky mnoha členských států však dosud byly velmi neefektivní.

| 4.2 | EHSV navrhuje, aby EU a vnitrostátní orgány podporovaly společná opatření pro dosažení výrazného snížení nákladů na počítačová vybavení, včetně všeobecného rozšíření bezplatného otevřeného softwaru, jako je např. Linux, a poskytnout evropský obsah pro informace a poznatky. |
| --- | --- |

4.2

EHSV navrhuje, aby EU a vnitrostátní orgány podporovaly společná opatření pro dosažení výrazného snížení nákladů na počítačová vybavení, včetně všeobecného rozšíření bezplatného otevřeného softwaru, jako je např. Linux, a poskytnout evropský obsah pro informace a poznatky.

| 4.3 | Vhodná politika pro EU ve 21. století vyžaduje myšlení otevřené změnám. Hlavním cílem evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy nemůže být pouze uspokojování specifických potřeb trhu práce (na něž se Komise hlavně zaměřila ve své vzdělávací politice), ale vzdělávání pro život. Do přípravy vzdělávacích politik EU musí být zapojeny evropské organizace učitelů a vzdělávacích institucí, k čemuž v současnosti nedochází. |
| --- | --- |

4.3

Vhodná politika pro EU ve 21. století vyžaduje myšlení otevřené změnám. Hlavním cílem evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy nemůže být pouze uspokojování specifických potřeb trhu práce (na něž se Komise hlavně zaměřila ve své vzdělávací politice), ale vzdělávání pro život. Do přípravy vzdělávacích politik EU musí být zapojeny evropské organizace učitelů a vzdělávacích institucí, k čemuž v současnosti nedochází.

| 4.4 | Vzhledem k tomu, že členské státy čelí rozpočtovým omezením a že prostřednictvím svých demokratických institucí přijímají rozhodnutí, která považují za nejlepší pro své občany, je nutné poukázat na nevyhnutelnou potřebu investic do veřejného vzdělávání, aby bylo možné dosáhnout cíle rovnosti v přístupu ke vzdělávání bez ohledu na sociální původ studentů a jejich finanční prostředky. |
| --- | --- |

4.4

Vzhledem k tomu, že členské státy čelí rozpočtovým omezením a že prostřednictvím svých demokratických institucí přijímají rozhodnutí, která považují za nejlepší pro své občany, je nutné poukázat na nevyhnutelnou potřebu investic do veřejného vzdělávání, aby bylo možné dosáhnout cíle rovnosti v přístupu ke vzdělávání bez ohledu na sociální původ studentů a jejich finanční prostředky.

| 4.5 | Komise musí položit důraz na bezplatnost a veřejný zájem metadat určených ke vzdělávacím účelům. Na tato metadata by soukromé podniky neměly mít patenty. Kromě evropského programu SPI v oblasti normalizace je nutné zdůraznit význam programu Komise v oblasti metadat s názvem eContentplus. |
| --- | --- |

4.5

Komise musí položit důraz na bezplatnost a veřejný zájem metadat určených ke vzdělávacím účelům. Na tato metadata by soukromé podniky neměly mít patenty. Kromě evropského programu SPI v oblasti normalizace je nutné zdůraznit význam programu Komise v oblasti metadat s názvem eContentplus.

| 4.6 | Aby se zaručila kvalita a přiměřenost poskytovaného vzdělávání a odborné přípravy, musí vyučující a vzdělávací instituce kontrolovat obsah určený ke vzdělávacím účelům. EHSV se domnívá, že se musí brát v úvahu doporučení Evropské nadace pro kvalitu v e-learningu (EFQUEL) ohledně právních předpisů, harmonizace, práv duševního vlastnictví atp. |
| --- | --- |

4.6

Aby se zaručila kvalita a přiměřenost poskytovaného vzdělávání a odborné přípravy, musí vyučující a vzdělávací instituce kontrolovat obsah určený ke vzdělávacím účelům. EHSV se domnívá, že se musí brát v úvahu doporučení Evropské nadace pro kvalitu v e-learningu (EFQUEL) ohledně právních předpisů, harmonizace, práv duševního vlastnictví atp.

| 4.7 | EHSV vyjádřil zklamání z výrazného snížení rozpočtu Digitální agendy na období 2014–2020 z původně navržených 9,2 mld. EUR na 1,14 mld. EUR, který byl nakonec přijat. |
| --- | --- |

4.7

EHSV vyjádřil zklamání z výrazného snížení rozpočtu Digitální agendy na období 2014–2020 z původně navržených 9,2 mld. EUR na 1,14 mld. EUR, který byl nakonec přijat.

| 4.8 | EHSV vítá finanční podporu vysoce rizikových inovativních iniciativ vypracovaných malými a středními podniky, jež byla stanovena v rámci Horizontu 2020. Opatření, která malým a středním podnikům a začínajícím podnikům umožňují získat více finančních prostředků nejen od veřejných orgánů, ale i od trhů a finančního systému, jsou nesmírně důležitá. |
| --- | --- |

4.8

EHSV vítá finanční podporu vysoce rizikových inovativních iniciativ vypracovaných malými a středními podniky, jež byla stanovena v rámci Horizontu 2020. Opatření, která malým a středním podnikům a začínajícím podnikům umožňují získat více finančních prostředků nejen od veřejných orgánů, ale i od trhů a finančního systému, jsou nesmírně důležitá.

| 4.9 | EHSV doporučuje zahrnout do všech iniciativ v digitální oblasti rozměr dostupnosti, aby bylo zajištěno, že k programům e-učení, IKT, materiálu a nástrojům (on-line i off-line) budou mít přístup osoby se zdravotním postižením a všechny zranitelné osoby. Kromě toho se musí věnovat zvláštní pozornost začlenění osob se zdravotním postižením mezi kandidáty na nová pracovní místa v sektoru IKT, která EU hodlá zaplnit. |
| --- | --- |

4.9

EHSV doporučuje zahrnout do všech iniciativ v digitální oblasti rozměr dostupnosti, aby bylo zajištěno, že k programům e-učení, IKT, materiálu a nástrojům (on-line i off-line) budou mít přístup osoby se zdravotním postižením a všechny zranitelné osoby. Kromě toho se musí věnovat zvláštní pozornost začlenění osob se zdravotním postižením mezi kandidáty na nová pracovní místa v sektoru IKT, která EU hodlá zaplnit.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 127, Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9, Úř. věst. C 214, 8.7.2014, s. 31.

1

(2)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 137.

2

(3)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 15.

3

(4)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 116.

4

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/31

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kybernetické útoky v EU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2014/C 451/05)

| Zpravodaj: | pan McDonogh |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan McDonogh

Dne 27. února 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Kybernetické útoky v EU.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 18. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 135 hlasy pro, 1 hlas byl proti.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor by uvítal vytvoření úřadu pro tematiku kybernetické bezpečnosti na úrovni EU, podobně jako je tomu v případě letectví, kde působí Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA), který by evropské úrovni dodal potřebnou vedoucí sílu k řešení složitostí se zaváděním účinné celoevropské politiky kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.1

Výbor by uvítal vytvoření úřadu pro tematiku kybernetické bezpečnosti na úrovni EU, podobně jako je tomu v případě letectví, kde působí Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA), který by evropské úrovni dodal potřebnou vedoucí sílu k řešení složitostí se zaváděním účinné celoevropské politiky kybernetické bezpečnosti.

| 1.2 | Pro vysokou míru kybernetické bezpečnosti v Evropě jsou klíčoví informovaní a zodpovědní občané. Vzdělávání občanů v oblasti osobní kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů by mělo být základní součástí školních osnov a programů odborné přípravy na pracovišti. EU by navíc měla prosazovat veřejné informační programy a iniciativy o těchto tématech po celé Unii. |
| --- | --- |

1.2

Pro vysokou míru kybernetické bezpečnosti v Evropě jsou klíčoví informovaní a zodpovědní občané. Vzdělávání občanů v oblasti osobní kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů by mělo být základní součástí školních osnov a programů odborné přípravy na pracovišti. EU by navíc měla prosazovat veřejné informační programy a iniciativy o těchto tématech po celé Unii.

| 1.3 | Od podniků by měl být zákonem vyžadován proaktivní přístup k vlastní ochraně před kybernetickými útoky včetně bezpečných a odolných informačních a komunikačních technologií (IKT) a přípravy zaměstnanců v oblasti bezpečnostních opatření, podobně jako tomu je u otázek ochrany zdraví a bezpečnosti při práci. |
| --- | --- |

1.3

Od podniků by měl být zákonem vyžadován proaktivní přístup k vlastní ochraně před kybernetickými útoky včetně bezpečných a odolných informačních a komunikačních technologií (IKT) a přípravy zaměstnanců v oblasti bezpečnostních opatření, podobně jako tomu je u otázek ochrany zdraví a bezpečnosti při práci.

| 1.4 | Každý členský stát by měl mít organizaci, jejímž úkolem bude informovat, vzdělávat a podporovat odvětví MSP v otázkách souvisejících s osvědčenými postupy v oblasti kybernetické bezpečnosti. Velké firmy mohou snadno získat potřebné znalosti, ale MSP potřebují podporu. |
| --- | --- |

1.4

Každý členský stát by měl mít organizaci, jejímž úkolem bude informovat, vzdělávat a podporovat odvětví MSP v otázkách souvisejících s osvědčenými postupy v oblasti kybernetické bezpečnosti. Velké firmy mohou snadno získat potřebné znalosti, ale MSP potřebují podporu.

| 1.5 | Úloha Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) by se měla rozšířit o přímější odpovědnost za vzdělávací a osvětové programy v oblasti kybernetické bezpečnosti zaměřené zvláště na občany a malé a střední podniky (MSP) a měly by být k tomu poskytnuty příslušné finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.5

Úloha Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) by se měla rozšířit o přímější odpovědnost za vzdělávací a osvětové programy v oblasti kybernetické bezpečnosti zaměřené zvláště na občany a malé a střední podniky (MSP) a měly by být k tomu poskytnuty příslušné finanční prostředky.

| 1.6 | Podniky a organizace by měly na úrovni svých řídících a dozorčích orgánů zvýšit povědomí o odpovědnosti za kybernetickou bezpečnost. Vedoucí pracovníci všech organizací by měli být explicitně informováni o potenciální právní odpovědnosti podniku vyplývající z nedostačující politiky a opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.6

Podniky a organizace by měly na úrovni svých řídících a dozorčích orgánů zvýšit povědomí o odpovědnosti za kybernetickou bezpečnost. Vedoucí pracovníci všech organizací by měli být explicitně informováni o potenciální právní odpovědnosti podniku vyplývající z nedostačující politiky a opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti.

| 1.7 | Kvůli své zásadní roli při poskytování služeb online by měli mít všichni poskytovatelé internetových služeb v EU zvláštní odpovědnost za ochranu svých klientů před kybernetickými útoky. Tato odpovědnost by měla být stanovena a zakotvena v právních předpisech na unijní úrovni. |
| --- | --- |

1.7

Kvůli své zásadní roli při poskytování služeb online by měli mít všichni poskytovatelé internetových služeb v EU zvláštní odpovědnost za ochranu svých klientů před kybernetickými útoky. Tato odpovědnost by měla být stanovena a zakotvena v právních předpisech na unijní úrovni.

| 1.8 | K zajištění rychlého zúročení obrovského potenciálu dynamické expanze cloud computingu pro hospodářský růst (1) by rovněž měly být pro poskytovatele cloudových služeb na unijní úrovni stanoveny zvláštní bezpečnostní požadavky a povinnosti. |
| --- | --- |

1.8

K zajištění rychlého zúročení obrovského potenciálu dynamické expanze cloud computingu pro hospodářský růst (1) by rovněž měly být pro poskytovatele cloudových služeb na unijní úrovni stanoveny zvláštní bezpečnostní požadavky a povinnosti.

| 1.9 | Výbor má za to, že dobrovolná opatření jsou nedostatečná a že je nezbytné pevně stanovit potřebné regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské kybernetické bezpečnosti také na evropské úrovni. Je rovněž zapotřebí právních předpisů, které by všem podnikům a organizacím (nejen poskytovatelům kritické infrastruktury) ukládaly povinnost oznamovat závažné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti. To by pomohlo zvýšit rychlost reakce Evropy na hrozby a zvýšit míru porozumění kybernetickým útokům a znalostí o nich tak, aby mohla být vyvinuta kvalitnější obrana. |
| --- | --- |

1.9

Výbor má za to, že dobrovolná opatření jsou nedostatečná a že je nezbytné pevně stanovit potřebné regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské kybernetické bezpečnosti také na evropské úrovni. Je rovněž zapotřebí právních předpisů, které by všem podnikům a organizacím (nejen poskytovatelům kritické infrastruktury) ukládaly povinnost oznamovat závažné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti. To by pomohlo zvýšit rychlost reakce Evropy na hrozby a zvýšit míru porozumění kybernetickým útokům a znalostí o nich tak, aby mohla být vyvinuta kvalitnější obrana.

| 1.10 | Výbor důrazně doporučuje, aby Evropa zaujala konstrukčně vedený přístup k řešení hrozby kybernetických útoků tím, že zajistí, aby veškeré technologie a služby používané v Evropě k poskytování internetového připojení a služeb online byly technicky řešeny tak, aby poskytovaly nejvyšší možnou úroveň bezpečnosti před kybernetickými útoky. Zřetele konstrukčního řešení by se měly soustřeďovat hlavně na rozhraní mezi člověkem a technikou. |
| --- | --- |

1.10

Výbor důrazně doporučuje, aby Evropa zaujala konstrukčně vedený přístup k řešení hrozby kybernetických útoků tím, že zajistí, aby veškeré technologie a služby používané v Evropě k poskytování internetového připojení a služeb online byly technicky řešeny tak, aby poskytovaly nejvyšší možnou úroveň bezpečnosti před kybernetickými útoky. Zřetele konstrukčního řešení by se měly soustřeďovat hlavně na rozhraní mezi člověkem a technikou.

| 1.11 | EHSV by si přál, aby evropské normalizační organizace vyvíjely a rozšiřovaly důkladné normy kybernetické bezpečnosti pro všechny síťové technologie a služby IKT. Součástí těchto norem by měl být povinný kodex správné praxe, který by zajišťoval, že všechna zařízení IKT a internetové služby nabízené evropským občanům splňují nejvyšší normy. |
| --- | --- |

1.11

EHSV by si přál, aby evropské normalizační organizace vyvíjely a rozšiřovaly důkladné normy kybernetické bezpečnosti pro všechny síťové technologie a služby IKT. Součástí těchto norem by měl být povinný kodex správné praxe, který by zajišťoval, že všechna zařízení IKT a internetové služby nabízené evropským občanům splňují nejvyšší normy.

| 1.12 | EU musí neprodleně zajistit, aby měl každý členský stát zavedenu plně funkční skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT), s cílem chránit sebe i Evropu před kybernetickými útoky. |
| --- | --- |

1.12

EU musí neprodleně zajistit, aby měl každý členský stát zavedenu plně funkční skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT), s cílem chránit sebe i Evropu před kybernetickými útoky.

| 1.13 | Výbor žádá, aby Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu získalo další finanční prostředky, které požaduje pro boj s kyberkriminalitou a posílení spolupráce policejních sil v Evropě i spolupráce se silami mimo Unii, za účelem zvýšení akceschopnosti Evropy při zadržování a stíhání pachatelů kybernetických trestných činů. |
| --- | --- |

1.13

Výbor žádá, aby Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu získalo další finanční prostředky, které požaduje pro boj s kyberkriminalitou a posílení spolupráce policejních sil v Evropě i spolupráce se silami mimo Unii, za účelem zvýšení akceschopnosti Evropy při zadržování a stíhání pachatelů kybernetických trestných činů.

| 1.14 | EHSV je přesvědčen, že na ochranu občanů a podniků před kybernetickými útoky musí unijní politika kybernetické bezpečnosti klást důraz zejména na tyto oblasti: silné vedení na úrovni EU; politiku kybernetické bezpečnosti, která bude zvyšovat míru bezpečnosti a zároveň ochrání soukromí a další základní práva; osvětu u občanů a podněcování proaktivních ochranných přístupů; komplexní řízení ze strany členských států; informovaná a odpovědná opatření podnikatelského sektoru; hluboké partnerství mezi vládami, soukromým sektorem a občany; dostatečnou míru investic; dobré technické standardy a dostatečné investice do VaVaI; mezinárodní zapojení. V této souvislosti Výbor opakuje svá doporučení ohledně politiky kybernetické bezpečnosti, která vyjádřil v mnoha předchozích stanoviscích (2), a vyzývá Komisi, aby navázala na opatření v nich uvedená. |
| --- | --- |

1.14

EHSV je přesvědčen, že na ochranu občanů a podniků před kybernetickými útoky musí unijní politika kybernetické bezpečnosti klást důraz zejména na tyto oblasti: silné vedení na úrovni EU; politiku kybernetické bezpečnosti, která bude zvyšovat míru bezpečnosti a zároveň ochrání soukromí a další základní práva; osvětu u občanů a podněcování proaktivních ochranných přístupů; komplexní řízení ze strany členských států; informovaná a odpovědná opatření podnikatelského sektoru; hluboké partnerství mezi vládami, soukromým sektorem a občany; dostatečnou míru investic; dobré technické standardy a dostatečné investice do VaVaI; mezinárodní zapojení. V této souvislosti Výbor opakuje svá doporučení ohledně politiky kybernetické bezpečnosti, která vyjádřil v mnoha předchozích stanoviscích (2), a vyzývá Komisi, aby navázala na opatření v nich uvedená.

2.   Oblast působnosti stanoviska

| 2.1 | Internetová ekonomika generuje více než jednu pětinu růstu HDP v EU a přes internet každoročně nakupuje na 200 mil. Evropanů. Na internet a související digitální technologii se spoléháme při zajišťování životně důležitých energetických, zdravotnických a finančních služeb i služeb veřejné správy. Tato klíčová digitální infrastruktura a služby, jež hrají zásadní roli v našem ekonomickém i sociálním životě, jsou však zranitelné vůči stále většímu počtu kybernetických útoků, které ohrožují naši prosperitu a kvalitu života. |
| --- | --- |

2.1

Internetová ekonomika generuje více než jednu pětinu růstu HDP v EU a přes internet každoročně nakupuje na 200 mil. Evropanů. Na internet a související digitální technologii se spoléháme při zajišťování životně důležitých energetických, zdravotnických a finančních služeb i služeb veřejné správy. Tato klíčová digitální infrastruktura a služby, jež hrají zásadní roli v našem ekonomickém i sociálním životě, jsou však zranitelné vůči stále většímu počtu kybernetických útoků, které ohrožují naši prosperitu a kvalitu života.

| 2.2 | Výbor je přesvědčen, že rostoucí závislost Unie na internetu a digitální technologii není uspokojivě vyrovnávána praktikami a politikami, které by v současnosti i do budoucna poskytovaly dostatečnou míru kybernetické bezpečnosti po celé Evropě. Účelem tohoto stanoviska je upozornit na mezery, jež Výbor spatřuje v politice EU v oblasti kybernetické bezpečnosti, a nabídnout doporučení, která by posílila zmírňování rizik souvisejících s kybernetickými útoky. |
| --- | --- |

2.2

Výbor je přesvědčen, že rostoucí závislost Unie na internetu a digitální technologii není uspokojivě vyrovnávána praktikami a politikami, které by v současnosti i do budoucna poskytovaly dostatečnou míru kybernetické bezpečnosti po celé Evropě. Účelem tohoto stanoviska je upozornit na mezery, jež Výbor spatřuje v politice EU v oblasti kybernetické bezpečnosti, a nabídnout doporučení, která by posílila zmírňování rizik souvisejících s kybernetickými útoky.

| 2.3 | Důvody kybernetických útoků mohou být velmi různé – od úzce osobních, jako je např. msta vůči jednotlivci či podniku, až po počítačovou špionáž vedenou národními státy a kybernetickou válku mezi zeměmi. Při přípravě tohoto stanoviska bylo rozhodnuto zúžit jeho záběr pouze na kybernetické útoky s kriminální motivací, aby bylo možné soustředit doporučení na problémy primárního zájmu většiny členů Výboru. Komplexní politická debata o kybernetických útocích vedených členskými státy proti občanům či jiným státům by mohla být tématem příštího stanoviska. |
| --- | --- |

2.3

Důvody kybernetických útoků mohou být velmi různé – od úzce osobních, jako je např. msta vůči jednotlivci či podniku, až po počítačovou špionáž vedenou národními státy a kybernetickou válku mezi zeměmi. Při přípravě tohoto stanoviska bylo rozhodnuto zúžit jeho záběr pouze na kybernetické útoky s kriminální motivací, aby bylo možné soustředit doporučení na problémy primárního zájmu většiny členů Výboru. Komplexní politická debata o kybernetických útocích vedených členskými státy proti občanům či jiným státům by mohla být tématem příštího stanoviska.

| 2.4 | Stanovisko se zabývá pouze kybernetickými útoky ze strany pachatelů kybernetických trestných činů, které jsou motivovány penězi. Tyto útoky tvoří velkou většinu všech útoků. Zavedením politik a opatření kybernetické bezpečnosti k účinnému zvládání kriminálních kybernetických útoků se rovněž snižuje riziko kybernetických útoků motivovaných politickými či osobnějšími důvody. |
| --- | --- |

2.4

Stanovisko se zabývá pouze kybernetickými útoky ze strany pachatelů kybernetických trestných činů, které jsou motivovány penězi. Tyto útoky tvoří velkou většinu všech útoků. Zavedením politik a opatření kybernetické bezpečnosti k účinnému zvládání kriminálních kybernetických útoků se rovněž snižuje riziko kybernetických útoků motivovaných politickými či osobnějšími důvody.

| 2.5 | V EU sice došlo k výraznému pokroku v provádění opatření v oblasti důvěryhodnosti a bezpečnosti v rámci digitální agendy a k vytvoření široce koncipované strategie kybernetické bezpečnosti řešící většinu výše uvedených cílů, avšak stále je nutné učinit více. |
| --- | --- |

2.5

V EU sice došlo k výraznému pokroku v provádění opatření v oblasti důvěryhodnosti a bezpečnosti v rámci digitální agendy a k vytvoření široce koncipované strategie kybernetické bezpečnosti řešící většinu výše uvedených cílů, avšak stále je nutné učinit více.

3.   Kybernetické útoky a kybernetická bezpečnost

| 3.1 | Kybernetický útok je útočný čin jakéhokoli typu zaměřený na počítačové informační systémy, infrastrukturu, počítačové sítě a/nebo osobní digitální zařízení pomocí různých druhů zlovolného jednání, jehož cílem je okrást, pozměnit, nebo zničit konkrétní cíl. Cílem mohou být peníze, data či informační technologie. |
| --- | --- |

3.1

Kybernetický útok je útočný čin jakéhokoli typu zaměřený na počítačové informační systémy, infrastrukturu, počítačové sítě a/nebo osobní digitální zařízení pomocí různých druhů zlovolného jednání, jehož cílem je okrást, pozměnit, nebo zničit konkrétní cíl. Cílem mohou být peníze, data či informační technologie.

| 3.2 | Pachatelé kybernetických trestných činů provádějí kybernetické útoky s cílem ukrást peníze nebo data, spáchat podvod, zločinnou špionáž či vydírat. Kybernetickými útoky může docházet k poškození páteřních sítí či služeb, na nichž závisíme v oblasti zdravotnictví, bezpečnosti a hospodářské prosperity, včetně veřejné správy, dopravních a energetických sítí. |
| --- | --- |

3.2

Pachatelé kybernetických trestných činů provádějí kybernetické útoky s cílem ukrást peníze nebo data, spáchat podvod, zločinnou špionáž či vydírat. Kybernetickými útoky může docházet k poškození páteřních sítí či služeb, na nichž závisíme v oblasti zdravotnictví, bezpečnosti a hospodářské prosperity, včetně veřejné správy, dopravních a energetických sítí.

| 3.3 | Hrozba plynoucí z kybernetických útoků je svázána s naší rostoucí závislostí na internetu a digitálních technologiích. Podle nedávné zprávy společnosti Symantec vzrostl v roce 2013 celkový počet porušení ochrany údajů ve světě o 62 %, což představuje více než 552 mil. odhalených záznamů. V rámci těchto porušení často docházelo k odhalení skutečných jmen, dat narození, čísel osobních dokladů, lékařských záznamů či finančních údajů. Za posledních 12 měsíců se 38 % uživatelů mobilních telefonů vedle toho setkalo s mobilním kybernetickým zločinem. |
| --- | --- |

3.3

Hrozba plynoucí z kybernetických útoků je svázána s naší rostoucí závislostí na internetu a digitálních technologiích. Podle nedávné zprávy společnosti Symantec vzrostl v roce 2013 celkový počet porušení ochrany údajů ve světě o 62 %, což představuje více než 552 mil. odhalených záznamů. V rámci těchto porušení často docházelo k odhalení skutečných jmen, dat narození, čísel osobních dokladů, lékařských záznamů či finančních údajů. Za posledních 12 měsíců se 38 % uživatelů mobilních telefonů vedle toho setkalo s mobilním kybernetickým zločinem.

| 3.4 | Kybernetické útoky mohou mít významný dopad na jednotlivé podniky a na širší ekonomiku Evropy:






  — | Z odvětvové zprávy z roku 2011 vyplývá, že celosvětově oběti kybernetických útoků každým rokem přijdou o 290 mld. EUR, čímž se kybernetický zločin stává výnosnějším než obchod s marihuanou, kokainem a heroinem dohromady. |
| --- | --- | --- |

3.4

Kybernetické útoky mohou mít významný dopad na jednotlivé podniky a na širší ekonomiku Evropy:

—

Z odvětvové zprávy z roku 2011 vyplývá, že celosvětově oběti kybernetických útoků každým rokem přijdou o 290 mld. EUR, čímž se kybernetický zločin stává výnosnějším než obchod s marihuanou, kokainem a heroinem dohromady.

| — | Občané jsou pod neustálou hrozbou krádeže identity při kybernetických útocích. V květnu 2014 byla při jediném útoku odcizena databáze s osobními údaji 145 milionů držitelů účtu na eBay. Podle průzkumu o kybernetické bezpečnosti, který v roce 2013 provedla University of Kent, došlo během pouhého jednoho roku (2012–13) v Británii k nabourání internetových účtů více než 9 milionů uživatelů, 8 % obyvatelstva přišlo v důsledku kyberkriminality o peníze a 2,3 % obyvatelstva Spojeného království přišlo o částku přesahující 10  000 liber. |
| --- | --- |

—

Občané jsou pod neustálou hrozbou krádeže identity při kybernetických útocích. V květnu 2014 byla při jediném útoku odcizena databáze s osobními údaji 145 milionů držitelů účtu na eBay. Podle průzkumu o kybernetické bezpečnosti, který v roce 2013 provedla University of Kent, došlo během pouhého jednoho roku (2012–13) v Británii k nabourání internetových účtů více než 9 milionů uživatelů, 8 % obyvatelstva přišlo v důsledku kyberkriminality o peníze a 2,3 % obyvatelstva Spojeného království přišlo o částku přesahující 10  000 liber.

| — | Ve zprávě britské vlády z roku 2011 se odhaduje, že kyberkriminalita stojí hospodářství Spojeného království ročně celkem 27 mld. liber:






  — | online podvody 1,4 mld. liber; |
| --- | --- | --- |

—

Ve zprávě britské vlády z roku 2011 se odhaduje, že kyberkriminalita stojí hospodářství Spojeného království ročně celkem 27 mld. liber:

—

online podvody 1,4 mld. liber;

| — | krádeže identity 1,7 mld. liber; |
| --- | --- |

—

krádeže identity 1,7 mld. liber;

| — | krádeže duševního vlastnictví 9,2 mld. liber; |
| --- | --- |

—

krádeže duševního vlastnictví 9,2 mld. liber;

| — | špionáž 7,6 mld. liber; |
| --- | --- |

—

špionáž 7,6 mld. liber;

| — | ztráty údajů o zákaznících 1 mld. liber; |
| --- | --- |

—

ztráty údajů o zákaznících 1 mld. liber;

| — | (přímé) krádeže od podniků po internetu 1,3 mld. liber; |
| --- | --- |

—

(přímé) krádeže od podniků po internetu 1,3 mld. liber;

| — | vydírání 2,2 mld. liber; |
| --- | --- |

—

vydírání 2,2 mld. liber;

| — | daňové podvody 2,3 mld. liber. |
| --- | --- |

—

daňové podvody 2,3 mld. liber.

| — | Kybernetické útoky způsobují Evropě každoročně obrovské škody. Při stanovení jejich nákladů se musí zohlednit:






  — | ztráta duševního vlastnictví a citlivých údajů; |
| --- | --- | --- |

—

Kybernetické útoky způsobují Evropě každoročně obrovské škody. Při stanovení jejich nákladů se musí zohlednit:

—

ztráta duševního vlastnictví a citlivých údajů;

| — | náklady příležitosti, včetně narušení provozu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

náklady příležitosti, včetně narušení provozu a zaměstnanosti;

| — | poškození dobrého jména značky a pověsti podniku; |
| --- | --- |

—

poškození dobrého jména značky a pověsti podniku;

| — | smluvní pokuty a kompenzační platby klientům (za nepříjemnost nebo následnou ztrátu) či smluvní náhrada škody (z prodlení atd.); |
| --- | --- |

—

smluvní pokuty a kompenzační platby klientům (za nepříjemnost nebo následnou ztrátu) či smluvní náhrada škody (z prodlení atd.);

| — | náklady na protiopatření a pojištění; |
| --- | --- |

—

náklady na protiopatření a pojištění;

| — | náklady na zmírňovací strategie a zotavení z kybernetických útoků; |
| --- | --- |

—

náklady na zmírňovací strategie a zotavení z kybernetických útoků;

| — | ztráta obchodu a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

—

ztráta obchodu a konkurenceschopnosti;

| — | narušení obchodu; |
| --- | --- |

—

narušení obchodu;

| — | ztráta pracovních míst. |
| --- | --- |

—

ztráta pracovních míst.

| — | Podle Přehledu o počtu narušení informační bezpečnosti z roku 2014 vydaného vládou Spojeného království se v roce 2013 s narušením bezpečnosti setkalo 81 % velkých podniků a 60 % MSP. |
| --- | --- |

—

Podle Přehledu o počtu narušení informační bezpečnosti z roku 2014 vydaného vládou Spojeného království se v roce 2013 s narušením bezpečnosti setkalo 81 % velkých podniků a 60 % MSP.

| — | V téže vládní zprávě se odhaduje, že průměrné náklady související s nejvážnějším případem narušení kybernetické bezpečnosti mohou u velkého podniku činit až 1,4 mil. EUR a u MSP až 1 40  000 EUR. |
| --- | --- |

—

V téže vládní zprávě se odhaduje, že průměrné náklady související s nejvážnějším případem narušení kybernetické bezpečnosti mohou u velkého podniku činit až 1,4 mil. EUR a u MSP až 1 40  000 EUR.

| — | I když útok není úspěšný, náklady na zmírnění jeho dopadů rychle rostou. V roce 2014 zrychlí růst trh informační bezpečnosti na 8,6 % a jeho velikost přesáhne 73 mld. USD. |
| --- | --- |

—

I když útok není úspěšný, náklady na zmírnění jeho dopadů rychle rostou. V roce 2014 zrychlí růst trh informační bezpečnosti na 8,6 % a jeho velikost přesáhne 73 mld. USD.

| 3.5 | Metody kybernetických útoků se neustále vyvíjejí:






  — | Kybernetický útok většinou využívá útočný prostředek (attack vector), kterým se pachatel útoku může dostat k ověřovacím údajům k online identitě, počítačovému či síťovému serveru s nekalým záměrem. Mezi běžné útočné prostředky patří USB zařízení, přílohy elektronické pošty, webové stránky, vyskakovací okna, instant messaging, chatovací místnosti a podvody jako např. phishing. |
| --- | --- | --- |

3.5

Metody kybernetických útoků se neustále vyvíjejí:

—

Kybernetický útok většinou využívá útočný prostředek (attack vector), kterým se pachatel útoku může dostat k ověřovacím údajům k online identitě, počítačovému či síťovému serveru s nekalým záměrem. Mezi běžné útočné prostředky patří USB zařízení, přílohy elektronické pošty, webové stránky, vyskakovací okna, instant messaging, chatovací místnosti a podvody jako např. phishing.

| — | Nejběžnější formou útoku je použití škodlivého softwaru. Škodlivý software je software, pomocí něhož lze ovládnout digitální zařízení k dosažení cíle trestného činu, například k získání uživatelských údajů či odcizení peněz, nebo rozšíření sebe sama na další zařízení. Mezi škodlivý software patří počítačové viry (včetně červů a trojských koňů) a různé typy zákeřných programů např. ransomeware, spyware, adware a scareware. Například ransomware je zvláštním příkladem škodlivého softwaru, který uzamkne přístup k počítačovému systému, jejž napadne, a požaduje za odstranění zámku výkupné. |
| --- | --- |

—

Nejběžnější formou útoku je použití škodlivého softwaru. Škodlivý software je software, pomocí něhož lze ovládnout digitální zařízení k dosažení cíle trestného činu, například k získání uživatelských údajů či odcizení peněz, nebo rozšíření sebe sama na další zařízení. Mezi škodlivý software patří počítačové viry (včetně červů a trojských koňů) a různé typy zákeřných programů např. ransomeware, spyware, adware a scareware. Například ransomware je zvláštním příkladem škodlivého softwaru, který uzamkne přístup k počítačovému systému, jejž napadne, a požaduje za odstranění zámku výkupné.

| — | Kvůli škodlivému softwaru se z počítače může stát tzv. „bot“ připojený k síti botnet či síti zombie, kterou tento pachatel ovládá a využívá k útokům na oběti. |
| --- | --- |

—

Kvůli škodlivému softwaru se z počítače může stát tzv. „bot“ připojený k síti botnet či síti zombie, kterou tento pachatel ovládá a využívá k útokům na oběti.

| — | Ke spamování dochází, když pachatel rozesílá nevyžádané hromadné emaily, často za účelem oklamání oběti, aby ji donutil kupovat padělané zboží. K zasílání většiny spamů se využívá sítí botnet. |
| --- | --- |

—

Ke spamování dochází, když pachatel rozesílá nevyžádané hromadné emaily, často za účelem oklamání oběti, aby ji donutil kupovat padělané zboží. K zasílání většiny spamů se využívá sítí botnet.

| — | Účelem phishingu je získat uživatelská jména, hesla a údaje kreditních karet předstíráním toho, že se jedná o důvěryhodný subjekt tak, aby pachatel převzal kontrolu nad e-mailovými účty, účty na sociálních sítích a bankovními účty oběti. Phishing je pro pachatele velmi účinný, neboť 70 % uživatelů internetu používá stejné heslo pro téměř všechny používané webové služby. |
| --- | --- |

—

Účelem phishingu je získat uživatelská jména, hesla a údaje kreditních karet předstíráním toho, že se jedná o důvěryhodný subjekt tak, aby pachatel převzal kontrolu nad e-mailovými účty, účty na sociálních sítích a bankovními účty oběti. Phishing je pro pachatele velmi účinný, neboť 70 % uživatelů internetu používá stejné heslo pro téměř všechny používané webové služby.

| — | Pachatelé kybernetických trestných činů někdy používají tzv. odepření služby (DoS – denial-of-service) k vydírání finančních prostředků od podniků či organizací. Útok typu DoS je pokus o znepřístupnění strojového či síťového zdroje jeho určeným uživatelům zahlcením cíle vnějšími komunikačními požadavky tak, aby nemohl reagovat na legitimní provoz, či reaguje tak pomalu, že jej lze v zásadě považovat za nedostupný. Pro útoky DoS pachatelé opět běžně používají botnety. |
| --- | --- |

—

Pachatelé kybernetických trestných činů někdy používají tzv. odepření služby (DoS – denial-of-service) k vydírání finančních prostředků od podniků či organizací. Útok typu DoS je pokus o znepřístupnění strojového či síťového zdroje jeho určeným uživatelům zahlcením cíle vnějšími komunikačními požadavky tak, aby nemohl reagovat na legitimní provoz, či reaguje tak pomalu, že jej lze v zásadě považovat za nedostupný. Pro útoky DoS pachatelé opět běžně používají botnety.

| 3.6 | Mezi organizacemi v oblasti kybernetické bezpečnosti panuje obecná shoda na prioritních opatřeních, k nimž by měli občané a podniky přistoupit, aby se ochránili před kybernetickými útoky. V rámci každého osvětového či vzdělávacího programu v oblasti kybernetické bezpečnosti by měly být předávány tyto postupy:






  a. | Občané






  — | používejte silná, zapamatovatelná hesla; |
| --- | --- | --- | --- |

3.6

Mezi organizacemi v oblasti kybernetické bezpečnosti panuje obecná shoda na prioritních opatřeních, k nimž by měli občané a podniky přistoupit, aby se ochránili před kybernetickými útoky. V rámci každého osvětového či vzdělávacího programu v oblasti kybernetické bezpečnosti by měly být předávány tyto postupy:

a.

Občané

—

používejte silná, zapamatovatelná hesla;

| — | na nová zařízení instalujte antivirové programy; |
| --- | --- |

—

na nová zařízení instalujte antivirové programy;

| — | kontrolujte nastavení úrovně soukromí na sociálních médiích; |
| --- | --- |

—

kontrolujte nastavení úrovně soukromí na sociálních médiích;

| — | obchodujte po internetu bezpečně, vždy zkontrolujte zabezpečení internetových prodejců; |
| --- | --- |

—

obchodujte po internetu bezpečně, vždy zkontrolujte zabezpečení internetových prodejců;

| — | po každém vyzvání si stáhněte opravy softwaru a aplikací. |
| --- | --- |

—

po každém vyzvání si stáhněte opravy softwaru a aplikací.

| b. | Podniky






  — | zapisování aplikací na „bílou listinu“; |
| --- | --- | --- |

b.

Podniky

—

zapisování aplikací na „bílou listinu“;

| — | využívání standardních, bezpečných systémových nastavení; |
| --- | --- |

—

využívání standardních, bezpečných systémových nastavení;

| — | opravy softwaru aplikací do 48 hodin; |
| --- | --- |

—

opravy softwaru aplikací do 48 hodin;

| — | opravy systémových programů do 48 hodin; |
| --- | --- |

—

opravy systémových programů do 48 hodin;

| — | snížení počtu uživatelů s administrátorskými právy. |
| --- | --- |

—

snížení počtu uživatelů s administrátorskými právy.

| 3.7 | Malým podnikům často chybí dostatečná podpora IT, která by jim umožnila držet krok s kybernetickými hrozbami; proto potřebují zvláštní pomoc při vlastní ochraně před kybernetickými útoky. |
| --- | --- |

3.7

Malým podnikům často chybí dostatečná podpora IT, která by jim umožnila držet krok s kybernetickými hrozbami; proto potřebují zvláštní pomoc při vlastní ochraně před kybernetickými útoky.

| 3.8 | Odhalování kybernetických útoků a zranitelných míst systému je pro boj s kybernetickými útoky, zejména čelíme-li tzv. útokům nultého dne neboli novým druhům hrozeb dosud neznámých v prostředí kybernetické bezpečnosti, nepostradatelné. Podniky však často kybernetické útoky nezveřejňují z obav o reputaci a kvůli právní odpovědnosti. Tento nedostatek otevřenosti je na škodu evropské schopnosti reagovat rychle a účinně na kybernetické hrozby a zlepšovat obecnou kybernetickou bezpečnost vzájemným učením. |
| --- | --- |

3.8

Odhalování kybernetických útoků a zranitelných míst systému je pro boj s kybernetickými útoky, zejména čelíme-li tzv. útokům nultého dne neboli novým druhům hrozeb dosud neznámých v prostředí kybernetické bezpečnosti, nepostradatelné. Podniky však často kybernetické útoky nezveřejňují z obav o reputaci a kvůli právní odpovědnosti. Tento nedostatek otevřenosti je na škodu evropské schopnosti reagovat rychle a účinně na kybernetické hrozby a zlepšovat obecnou kybernetickou bezpečnost vzájemným učením.

| 3.9 | Občané a podniky si pořizují přístup k internetu a internetové služby prostřednictvím poskytovatelů internetových služeb (ISP). Kvůli své zásadní roli při poskytování služeb online by měli ISP svým klientům zajišťovat nejvyšší možnou úroveň ochrany před kybernetickými útoky. Vedle zajištění toho, že jejich vlastní služby a infrastruktura jsou navrženy a udržují se tak, aby poskytovaly nejvyšší úroveň kybernetické bezpečnosti, by ISP měli svým klientům rovněž poskytovat kvalitní poradenství v oblasti kybernetické bezpečnosti a měli by mít zavedeny zvláštní protokoly, které jim pomohou identifikovat a potírat kybernetické útoky na klienty podle výskytu. Tato odpovědnost by měla být stanovena a zakotvena v právních předpisech na unijní úrovni. |
| --- | --- |

3.9

Občané a podniky si pořizují přístup k internetu a internetové služby prostřednictvím poskytovatelů internetových služeb (ISP). Kvůli své zásadní roli při poskytování služeb online by měli ISP svým klientům zajišťovat nejvyšší možnou úroveň ochrany před kybernetickými útoky. Vedle zajištění toho, že jejich vlastní služby a infrastruktura jsou navrženy a udržují se tak, aby poskytovaly nejvyšší úroveň kybernetické bezpečnosti, by ISP měli svým klientům rovněž poskytovat kvalitní poradenství v oblasti kybernetické bezpečnosti a měli by mít zavedeny zvláštní protokoly, které jim pomohou identifikovat a potírat kybernetické útoky na klienty podle výskytu. Tato odpovědnost by měla být stanovena a zakotvena v právních předpisech na unijní úrovni.

| 3.10 | Pro hospodářství EU je velmi důležité urychlit přijímání cloud computingu občany i podniky v Evropě (3). S tím, jak roste závislost na cloud computingu u osobních i podnikových aplikací, se Evropa musí zvláště zabývat zajištěním kybernetické bezpečnosti poskytovatelů cloudových služeb. Nejistota související s bezpečností cloudových služeb negativně dopadá na rychlost akceptace této dynamické technologie. Výbor by uvítal, kdyby EU pro poskytovatele cloudových služeb zavedla zvláštní bezpečnostní požadavky a povinnosti, aby se povzbudil růst cloud computingu v Evropě. |
| --- | --- |

3.10

Pro hospodářství EU je velmi důležité urychlit přijímání cloud computingu občany i podniky v Evropě (3). S tím, jak roste závislost na cloud computingu u osobních i podnikových aplikací, se Evropa musí zvláště zabývat zajištěním kybernetické bezpečnosti poskytovatelů cloudových služeb. Nejistota související s bezpečností cloudových služeb negativně dopadá na rychlost akceptace této dynamické technologie. Výbor by uvítal, kdyby EU pro poskytovatele cloudových služeb zavedla zvláštní bezpečnostní požadavky a povinnosti, aby se povzbudil růst cloud computingu v Evropě.

| 3.11 | Zvláštní úsilí je nutné vynaložit při náboru zaměstnanců v odvětví kybernetické bezpečnosti v Evropě. Očekává se, že poptávka po vysokoškolsky vzdělaných pracovnících v oblasti informační bezpečnosti bude růst dvakrát rychleji, než je tomu v celém počítačovém průmyslu. V této souvislosti Výbor Komisi upozorňuje na úspěch soutěžních klání v USA a v některých členských státech při zvyšování povědomí o kybernetické bezpečnosti a výchově nové generace profesionálů v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.11

Zvláštní úsilí je nutné vynaložit při náboru zaměstnanců v odvětví kybernetické bezpečnosti v Evropě. Očekává se, že poptávka po vysokoškolsky vzdělaných pracovnících v oblasti informační bezpečnosti bude růst dvakrát rychleji, než je tomu v celém počítačovém průmyslu. V této souvislosti Výbor Komisi upozorňuje na úspěch soutěžních klání v USA a v některých členských státech při zvyšování povědomí o kybernetické bezpečnosti a výchově nové generace profesionálů v oblasti kybernetické bezpečnosti.

| 3.12 | Jednou z nejlepších strategií ochrany před kybernetickými útoky je přijetí konstrukčně vedeného přístupu zajištěním toho, aby veškeré technologie a služby používané v Evropě k poskytování internetového připojení a služeb online byly technicky řešeny tak, aby poskytovaly nejvyšší možnou úroveň bezpečnosti před kybernetickými útoky. Zřetele konstrukčního řešení by se měly soustřeďovat hlavně na rozhraní mezi člověkem a technikou. K tomu by byla zapotřebí spolupráce mezi výrobci technologií, poskytovateli internetových služeb, odvětvím kybernetické bezpečnosti, EC3, ENISA, národními agenturami členských států pro obranu a bezpečnost a občany. Organizaci tohoto konstrukčně vedeného přístupu ke kybernetické bezpečnosti by mohla na unijní úrovni zařídit Komise a koordinovat případně ENISA. |
| --- | --- |

3.12

Jednou z nejlepších strategií ochrany před kybernetickými útoky je přijetí konstrukčně vedeného přístupu zajištěním toho, aby veškeré technologie a služby používané v Evropě k poskytování internetového připojení a služeb online byly technicky řešeny tak, aby poskytovaly nejvyšší možnou úroveň bezpečnosti před kybernetickými útoky. Zřetele konstrukčního řešení by se měly soustřeďovat hlavně na rozhraní mezi člověkem a technikou. K tomu by byla zapotřebí spolupráce mezi výrobci technologií, poskytovateli internetových služeb, odvětvím kybernetické bezpečnosti, EC3, ENISA, národními agenturami členských států pro obranu a bezpečnost a občany. Organizaci tohoto konstrukčně vedeného přístupu ke kybernetické bezpečnosti by mohla na unijní úrovni zařídit Komise a koordinovat případně ENISA.

4.   Politika EU v oblasti kybernetické bezpečnosti

| 4.1 | EU připravuje komplexní strategii (4) pro zvýšení kybernetické bezpečnosti evropských občanů:






  — | Pilíř Důvěra a bezpečnost v rámci digitální agendy obsahuje 14 opatření zaměřených na zvýšení kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů. |
| --- | --- | --- |

4.1

EU připravuje komplexní strategii (4) pro zvýšení kybernetické bezpečnosti evropských občanů:

—

Pilíř Důvěra a bezpečnost v rámci digitální agendy obsahuje 14 opatření zaměřených na zvýšení kybernetické bezpečnosti a ochrany údajů.

| — | Směrnice o kybernetických útocích (5), jež musí být do 4. září 2015 provedena do vnitrostátního práva, stanovuje pokyny ohledně definování trestných činů v této oblasti a postihů pro jejich usvědčené pachatele. |
| --- | --- |

—

Směrnice o kybernetických útocích (5), jež musí být do 4. září 2015 provedena do vnitrostátního práva, stanovuje pokyny ohledně definování trestných činů v této oblasti a postihů pro jejich usvědčené pachatele.

| — | Pro zvýšení povědomí o kybernetické bezpečnosti a usnadnění přeshraniční spolupráce mezi členskými státy EU posílila mandát Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA). |
| --- | --- |

—

Pro zvýšení povědomí o kybernetické bezpečnosti a usnadnění přeshraniční spolupráce mezi členskými státy EU posílila mandát Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA).

| — | V rámci Europolu bylo k řešení kyberkriminality vytvořeno Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3). |
| --- | --- |

—

V rámci Europolu bylo k řešení kyberkriminality vytvořeno Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3).

| — | Politická iniciativa týkající se ochrany kritické informační infrastruktury se zaměřuje na ochranu Evropy před narušením kybernetického prostoru (včetně útoků) zvyšováním kybernetické bezpečnosti a odolnosti napříč EU. |
| --- | --- |

—

Politická iniciativa týkající se ochrany kritické informační infrastruktury se zaměřuje na ochranu Evropy před narušením kybernetického prostoru (včetně útoků) zvyšováním kybernetické bezpečnosti a odolnosti napříč EU.

| — | Cílem strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem je vytvoření bezpečného prostředí pro děti na internetu a boj proti materiálům týkajícím se pohlavního zneužívání dětí zveřejňovaným na internetu a pohlavnímu vykořisťování dětí. |
| --- | --- |

—

Cílem strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem je vytvoření bezpečného prostředí pro děti na internetu a boj proti materiálům týkajícím se pohlavního zneužívání dětí zveřejňovaným na internetu a pohlavnímu vykořisťování dětí.

| — | Navrhovaná směrnice v oblasti bezpečnosti sítí a informací od členských států požaduje zavedení souboru opatření v této oblasti, např. řádně fungující skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT). Rovněž specifikuje požadavky na bezpečnost sítí a podávání zpráv u poskytovatelů kritické infrastruktury. |
| --- | --- |

—

Navrhovaná směrnice v oblasti bezpečnosti sítí a informací od členských států požaduje zavedení souboru opatření v této oblasti, např. řádně fungující skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT). Rovněž specifikuje požadavky na bezpečnost sítí a podávání zpráv u poskytovatelů kritické infrastruktury.

| 4.2 | EHSV důrazně reagoval na návrh směrnice Komise v oblasti bezpečnosti sítí a informací (6), protože navržená opatření považuje za příliš mírná – nebudou členské státy dostatečným způsobem nutit chránit vlastní občany a podniky před kybernetickými útoky. Při schvalování navrhované směrnice však Parlament dále oslabil její užitečnost tím, že striktně omezil její uplatňování na poskytovatele „kritické infrastruktury“, čímž zamezil jejímu použití na vyhledávače, platformy sociálních médií, internetové platební brány a poskytovatele cloudových služeb. |
| --- | --- |

4.2

EHSV důrazně reagoval na návrh směrnice Komise v oblasti bezpečnosti sítí a informací (6), protože navržená opatření považuje za příliš mírná – nebudou členské státy dostatečným způsobem nutit chránit vlastní občany a podniky před kybernetickými útoky. Při schvalování navrhované směrnice však Parlament dále oslabil její užitečnost tím, že striktně omezil její uplatňování na poskytovatele „kritické infrastruktury“, čímž zamezil jejímu použití na vyhledávače, platformy sociálních médií, internetové platební brány a poskytovatele cloudových služeb.

| 4.3 | Tato navrhovaná směrnice nyní nebude postačovat k poskytnutí legislativy požadované pro zvýšení povědomí o hrozbách a schopnosti reagovat na kybernetické útoky v Unii. Výbor by uvítal přijetí nového předpisu, který by stanovoval povinnost oznamovat veškeré závažné incidenty kybernetické bezpečnosti – ne jen u poskytovatelů kritické infrastruktury. Absence povinného oznamování pomáhá pachatelům kybernetických trestných činů prosperovat na neznalosti zranitelných cílů. |
| --- | --- |

4.3

Tato navrhovaná směrnice nyní nebude postačovat k poskytnutí legislativy požadované pro zvýšení povědomí o hrozbách a schopnosti reagovat na kybernetické útoky v Unii. Výbor by uvítal přijetí nového předpisu, který by stanovoval povinnost oznamovat veškeré závažné incidenty kybernetické bezpečnosti – ne jen u poskytovatelů kritické infrastruktury. Absence povinného oznamování pomáhá pachatelům kybernetických trestných činů prosperovat na neznalosti zranitelných cílů.

| 4.4 | EU by měla zvážit rozšíření mandátu ENISA s cílem posílit povědomí o hrozbách kybernetických útoků a reakci na ně napříč Unií. Úloha ENSIA by se možná mohla rozšířit o přímější odpovědnost za vzdělávací a osvětové programy v oblasti kybernetické bezpečnosti zaměřené na občany a MSP. |
| --- | --- |

4.4

EU by měla zvážit rozšíření mandátu ENISA s cílem posílit povědomí o hrozbách kybernetických útoků a reakci na ně napříč Unií. Úloha ENSIA by se možná mohla rozšířit o přímější odpovědnost za vzdělávací a osvětové programy v oblasti kybernetické bezpečnosti zaměřené na občany a MSP.

| 4.5 | V roce 2013 bylo v rámci Europolu zřízeno Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) s cílem zvýšit schopnost Evropy čelit kyberkriminalitě. EC3 funguje v Evropě jako centrální uzel pro zpravodajské informace o trestné činnosti a podporuje členské státy při získávání operativních informací a vyšetřování kybernetických útoků. Ve své první výroční zprávě však EC3 varuje, že současná úroveň prostředků již nyní omezuje průběh vyšetřování a že EC3 nebude schopno vyrovnat se s nápadem závažnějších vyšetřování, jež ho čekají. |
| --- | --- |

4.5

V roce 2013 bylo v rámci Europolu zřízeno Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) s cílem zvýšit schopnost Evropy čelit kyberkriminalitě. EC3 funguje v Evropě jako centrální uzel pro zpravodajské informace o trestné činnosti a podporuje členské státy při získávání operativních informací a vyšetřování kybernetických útoků. Ve své první výroční zprávě však EC3 varuje, že současná úroveň prostředků již nyní omezuje průběh vyšetřování a že EC3 nebude schopno vyrovnat se s nápadem závažnějších vyšetřování, jež ho čekají.

| 4.6 | EU by měla požádat evropské normalizační organizace – CEN, CENELEC a ETSI – o vypracování norem kybernetické bezpečnosti pro každý druh softwaru, hardwaru IKT a internetových služeb, které jsou v prodeji v EU. Tyto normy by se měly průběžně aktualizovat, aby držely krok s novými hrozbami. |
| --- | --- |

4.6

EU by měla požádat evropské normalizační organizace – CEN, CENELEC a ETSI – o vypracování norem kybernetické bezpečnosti pro každý druh softwaru, hardwaru IKT a internetových služeb, které jsou v prodeji v EU. Tyto normy by se měly průběžně aktualizovat, aby držely krok s novými hrozbami.

| 4.7 | Je zapotřebí právních předpisů, které by všem podnikům a organizacím (nejen poskytovatelům kritické infrastruktury) ukládaly povinnost oznamovat závažné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti. To by pomohlo zvýšit rychlost útlumové reakce na aktuální hrozby a zvýšit míru porozumění páchaným kybernetickým útokům a znalostí o nich, což by pomohlo orgánům, odvětví kybernetické bezpečnosti, podnikům i občanům zvýšit jejich kybernetickou bezpečnost a čelit hrozbám. Každý předpis by měl podnikům a organizacím oznamujícím útok poskytovat příslušnou anonymitu, což by umožnilo sdílení informací o kybernetických útocích. Mělo by se rovněž zvážit případné poskytování zajištění odpovědnosti. |
| --- | --- |

4.7

Je zapotřebí právních předpisů, které by všem podnikům a organizacím (nejen poskytovatelům kritické infrastruktury) ukládaly povinnost oznamovat závažné incidenty v oblasti kybernetické bezpečnosti. To by pomohlo zvýšit rychlost útlumové reakce na aktuální hrozby a zvýšit míru porozumění páchaným kybernetickým útokům a znalostí o nich, což by pomohlo orgánům, odvětví kybernetické bezpečnosti, podnikům i občanům zvýšit jejich kybernetickou bezpečnost a čelit hrozbám. Každý předpis by měl podnikům a organizacím oznamujícím útok poskytovat příslušnou anonymitu, což by umožnilo sdílení informací o kybernetických útocích. Mělo by se rovněž zvážit případné poskytování zajištění odpovědnosti.

| 4.8 | Navzdory iniciativám podniknutým ze strany EU se úroveň kapacit a připravenosti v jednotlivých členských státech velmi liší, což v celé EU vede k roztříštěnosti reakcí na kybernetické úroky. Vzhledem k tomu, že jsou sítě a systémy propojeny, členské státy s velmi slabým přístupem ke kybernetické bezpečnosti oslabují celkovou schopnost EU čelit kybernetickým hrozbám. Jsou zapotřebí opatření, která u všech členských států nastolí přijatelnou úroveň kybernetické bezpečnosti. Zvláštní pozornost je třeba zaměřit na zajištění toho, aby měl každý členský stát zavedenu plně funkční skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT). |
| --- | --- |

4.8

Navzdory iniciativám podniknutým ze strany EU se úroveň kapacit a připravenosti v jednotlivých členských státech velmi liší, což v celé EU vede k roztříštěnosti reakcí na kybernetické úroky. Vzhledem k tomu, že jsou sítě a systémy propojeny, členské státy s velmi slabým přístupem ke kybernetické bezpečnosti oslabují celkovou schopnost EU čelit kybernetickým hrozbám. Jsou zapotřebí opatření, která u všech členských států nastolí přijatelnou úroveň kybernetické bezpečnosti. Zvláštní pozornost je třeba zaměřit na zajištění toho, aby měl každý členský stát zavedenu plně funkční skupinu pro reakci na počítačové hrozby (CERT).

| 4.9 | Jak je uvedeno v předchozích stanoviscích (7), EHSV je přesvědčen, že dobrovolná opatření nejsou pro zvýšení ochrany EU před kybernetickými útoky účinná a že jsou zde potřebné pevně stanovené regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.9

Jak je uvedeno v předchozích stanoviscích (7), EHSV je přesvědčen, že dobrovolná opatření nejsou pro zvýšení ochrany EU před kybernetickými útoky účinná a že jsou zde potřebné pevně stanovené regulativní povinnosti členských států, aby zajistily harmonizaci, správu a prosazení evropské kybernetické bezpečnosti.

| 4.10 | V celku vzato, aby mohla občanům a podnikům poskytovat skutečnou a aktuální ochranu před kybernetickými útoky, měla by se tato unijní politika kybernetické bezpečnosti zaměřit na tato opatření:






  — | pevné unijní vedení prosazující politiky, předpisy a instituce k realizaci vysokého stupně kybernetické bezpečnosti v celé Unii; |
| --- | --- | --- |

4.10

V celku vzato, aby mohla občanům a podnikům poskytovat skutečnou a aktuální ochranu před kybernetickými útoky, měla by se tato unijní politika kybernetické bezpečnosti zaměřit na tato opatření:

—

pevné unijní vedení prosazující politiky, předpisy a instituce k realizaci vysokého stupně kybernetické bezpečnosti v celé Unii;

| — | politiky kybernetické bezpečnosti zvyšující individuální i kolektivní bezpečnost a zároveň chránící právo občanů na soukromí a další základní hodnoty a svobody; |
| --- | --- |

—

politiky kybernetické bezpečnosti zvyšující individuální i kolektivní bezpečnost a zároveň chránící právo občanů na soukromí a další základní hodnoty a svobody;

| — | vysoká míra povědomí všech občanů o rizicích využívání internetu a podpora proaktivního přístupu k ochraně jejich digitálních zařízení, totožnosti, soukromí a internetových transakcí; |
| --- | --- |

—

vysoká míra povědomí všech občanů o rizicích využívání internetu a podpora proaktivního přístupu k ochraně jejich digitálních zařízení, totožnosti, soukromí a internetových transakcí;

| — | komplexní správa ze strany všech členských států k zajištění bezpečnosti a odolnosti kritických informačních infrastruktur; |
| --- | --- |

—

komplexní správa ze strany všech členských států k zajištění bezpečnosti a odolnosti kritických informačních infrastruktur;

| — | informovaná a odpovědná akce ze strany všech podniků pro zajištění bezpečnosti a odolnosti vlastních systémů IKT, ochranu jejich provozu a zájmů jejich zákazníků; |
| --- | --- |

—

informovaná a odpovědná akce ze strany všech podniků pro zajištění bezpečnosti a odolnosti vlastních systémů IKT, ochranu jejich provozu a zájmů jejich zákazníků;

| — | proaktivní přístup ISP k ochraně svých klientů před kybernetickými útoky; |
| --- | --- |

—

proaktivní přístup ISP k ochraně svých klientů před kybernetickými útoky;

| — | přístup vlád, soukromého sektoru a občanů ke kybernetické bezpečnosti v celé EU založený na hlubokém partnerství na strategické i provozní úrovni; |
| --- | --- |

—

přístup vlád, soukromého sektoru a občanů ke kybernetické bezpečnosti v celé EU založený na hlubokém partnerství na strategické i provozní úrovni;

| — | konstrukčně vedený přístup umožňující při vývoji internetových technologií a služeb zabudování prvků kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

konstrukčně vedený přístup umožňující při vývoji internetových technologií a služeb zabudování prvků kybernetické bezpečnosti;

| — | dostatečná míra investic do rozvoje znalostí a dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti k výchově silné pracovní síly v této oblasti; |
| --- | --- |

—

dostatečná míra investic do rozvoje znalostí a dovedností v oblasti kybernetické bezpečnosti k výchově silné pracovní síly v této oblasti;

| — | kvalitní technické normy v oblasti kybernetické bezpečnosti a dostatečné investice do VaVaI na podporu rozvoje silného odvětví kybernetické bezpečnosti a řešení světové úrovně; |
| --- | --- |

—

kvalitní technické normy v oblasti kybernetické bezpečnosti a dostatečné investice do VaVaI na podporu rozvoje silného odvětví kybernetické bezpečnosti a řešení světové úrovně;

| — | aktivní mezinárodní spolupráce se zeměmi mimo EU k přípravě koordinované, globální politiky a reakce na hrozby kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

aktivní mezinárodní spolupráce se zeměmi mimo EU k přípravě koordinované, globální politiky a reakce na hrozby kybernetické bezpečnosti.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40 a Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 21;

2

Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 92;

Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98;

Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58;

Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 58;

Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 90;

Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 130;

Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40;

Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 1;

Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 73;

Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59;

Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 127;

Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 133.

(3)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 40; Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 59.

3

(4)  JOIN/2013/01 final.

4

(5)  Úř. věst. L 218, 14.8.2013, s. 8.

5

(6)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 133.

6

(7)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98; Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 130; Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 133.

7

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/39

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zvýšení transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k Evropské unii

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2014/C 451/06)

| Zpravodajka: | paní Škrabalo |
| --- | --- |

Zpravodajka:

paní Škrabalo

Na plenárním zasedání dne 22. ledna 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zvýšení transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k Evropské unii.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 132 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Politika rozšíření EU sice možná není nejpopulárnější oblastí politiky EU, ale patří k jejím nejúspěšnějším politickým projektům. V uplynulých letech došlo v oblasti transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k řadě zlepšení, což je patrné v probíhajících procesech v Srbsku a v Černé Hoře. Díky strategickému posunu institucí EU směrem k základním zásadám – právního státu a správy ekonomických záležitostí – je možné podpořit participativní demokracii v rámci celkové politiky rozšíření, a nikoli pouze souběžně s ní. |
| --- | --- |

1.1

Politika rozšíření EU sice možná není nejpopulárnější oblastí politiky EU, ale patří k jejím nejúspěšnějším politickým projektům. V uplynulých letech došlo v oblasti transparentnosti a inkluzívnosti procesu přistoupení k řadě zlepšení, což je patrné v probíhajících procesech v Srbsku a v Černé Hoře. Díky strategickému posunu institucí EU směrem k základním zásadám – právního státu a správy ekonomických záležitostí – je možné podpořit participativní demokracii v rámci celkové politiky rozšíření, a nikoli pouze souběžně s ní.

| 1.2 | Je zde ovšem ještě řada výzev. Je třeba důsledněji dbát na to, aby jak instituce EU, tak příslušné vlády uplatňovaly transparentní a inkluzívní přístup během celého procesu přistoupení a ve veškerých oblastech politiky a všech kandidátských a potenciálních kandidátských zemích. Jednotlivé oblasti politiky musí být těsněji provázány, pokud jde o 1) vlastní jednání, 2) podporu rozvoje občanské společnosti a sociálního dialogu a 3) budování institucionální kapacity. Všechny tyto aspekty by se měly lépe odrazit ve financování předvstupní pomoci. |
| --- | --- |

1.2

Je zde ovšem ještě řada výzev. Je třeba důsledněji dbát na to, aby jak instituce EU, tak příslušné vlády uplatňovaly transparentní a inkluzívní přístup během celého procesu přistoupení a ve veškerých oblastech politiky a všech kandidátských a potenciálních kandidátských zemích. Jednotlivé oblasti politiky musí být těsněji provázány, pokud jde o 1) vlastní jednání, 2) podporu rozvoje občanské společnosti a sociálního dialogu a 3) budování institucionální kapacity. Všechny tyto aspekty by se měly lépe odrazit ve financování předvstupní pomoci.

| 1.3 | EHSV doporučuje Evropské komisi, Radě Evropské unie a Evropskému parlamentu, aby:






  — | výrazně navýšily svou finanční podporu určenou na budování institucionálních kapacit, na rozvoj zapojení občanů do procesu přistoupení a na posílení profesionality a nezávislosti sdělovacích prostředků; |
| --- | --- | --- |

1.3

EHSV doporučuje Evropské komisi, Radě Evropské unie a Evropskému parlamentu, aby:

—

výrazně navýšily svou finanční podporu určenou na budování institucionálních kapacit, na rozvoj zapojení občanů do procesu přistoupení a na posílení profesionality a nezávislosti sdělovacích prostředků;

| — | podporovaly intenzivnější občanský a sociální dialog v zemích procesu rozšíření a aby jej těsněji provázaly s procesem přistoupení; |
| --- | --- |

—

podporovaly intenzivnější občanský a sociální dialog v zemích procesu rozšíření a aby jej těsněji provázaly s procesem přistoupení;

| — | zvýšily své úsilí v oblasti komunikace s cílem objasnit občanům EU ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti, jaké jsou přínosy a problémy spojené s politikou rozšíření; |
| --- | --- |

—

zvýšily své úsilí v oblasti komunikace s cílem objasnit občanům EU ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti, jaké jsou přínosy a problémy spojené s politikou rozšíření;

| — | zpřístupnily všechny klíčové dokumenty týkající se přístupových jednání, tj. zprávy o prověření, překlad acquis EU a kritéria pro zahájení a uzavření jednání, a aby byly tyto dokumenty zveřejněny na internetových stránkách delegací EU; |
| --- | --- |

—

zpřístupnily všechny klíčové dokumenty týkající se přístupových jednání, tj. zprávy o prověření, překlad acquis EU a kritéria pro zahájení a uzavření jednání, a aby byly tyto dokumenty zveřejněny na internetových stránkách delegací EU;

| — | od zemí procesu rozšíření vyžadovaly přijetí a provedení právních předpisů upravujících přístup veřejnosti k informacím a veřejné konzultace a aby zajistily, že to bude nedílnou součástí procesu monitorování pokroku; |
| --- | --- |

—

od zemí procesu rozšíření vyžadovaly přijetí a provedení právních předpisů upravujících přístup veřejnosti k informacím a veřejné konzultace a aby zajistily, že to bude nedílnou součástí procesu monitorování pokroku;

| — | ve všech zemích procesu rozšíření stejnou měrou uplatňovaly pokyny GŘ pro rozšíření týkající se podpory občanské společnosti v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (1) a aby tyto pokyny přepracovaly tak, aby se podrobněji zabývaly specifickými problémy, s nimiž se potýkají sociální partneři v kontextu sociálního dialogu; |
| --- | --- |

—

ve všech zemích procesu rozšíření stejnou měrou uplatňovaly pokyny GŘ pro rozšíření týkající se podpory občanské společnosti v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (1) a aby tyto pokyny přepracovaly tak, aby se podrobněji zabývaly specifickými problémy, s nimiž se potýkají sociální partneři v kontextu sociálního dialogu;

| — | usilovaly o plné provedení pokynů GŘ pro rozšíření týkajících se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (2). |
| --- | --- |

—

usilovaly o plné provedení pokynů GŘ pro rozšíření týkajících se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (2).

| 1.4 | EHSV doporučuje vládám jednotlivých jednajících zemí, aby:






  — | přijaly a zveřejnily písemná pravidla pro přístup k informacím týkajícím se jednání a jejich zveřejňování, díky nimž by:






  — | struktura, postupy a termíny jednání byly transparentní a veřejně přístupné, |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

EHSV doporučuje vládám jednotlivých jednajících zemí, aby:

—

přijaly a zveřejnily písemná pravidla pro přístup k informacím týkajícím se jednání a jejich zveřejňování, díky nimž by:

—

struktura, postupy a termíny jednání byly transparentní a veřejně přístupné,

| — | vnitrostátní postoje k jednáním byly k dispozici poslancům a veřejnosti by bylo zpřístupněno alespoň jejich shrnutí; |
| --- | --- |

—

vnitrostátní postoje k jednáním byly k dispozici poslancům a veřejnosti by bylo zpřístupněno alespoň jejich shrnutí;

| — | přizývaly zástupce občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, k účasti na všech schůzích expertních skupin, pracovních skupin zabývajících se jednotlivými kapitolami a hlavního vyjednávacího týmu pokaždé, když se jich projednávané aspekty přistoupení dotýkají; |
| --- | --- |

—

přizývaly zástupce občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, k účasti na všech schůzích expertních skupin, pracovních skupin zabývajících se jednotlivými kapitolami a hlavního vyjednávacího týmu pokaždé, když se jich projednávané aspekty přistoupení dotýkají;

| — | před zahájením jednání definovaly své vnitrostátní priority, což by hlavnímu vyjednávacímu týmu pomohlo účinněji hájit prioritní oblasti a dosáhnout tak lepších výsledků jednání; |
| --- | --- |

—

před zahájením jednání definovaly své vnitrostátní priority, což by hlavnímu vyjednávacímu týmu pomohlo účinněji hájit prioritní oblasti a dosáhnout tak lepších výsledků jednání;

| — | při přípravě vnitrostátních postojů k jednáním a právní harmonizaci prováděly posouzení dopadu právních předpisů s cílem odhalit rizika spojená s přizpůsobováním a aby do těchto posouzení zapojovaly nestátní subjekty, včetně podnikatelské sféry, odborových svazů a zástupců dotčených sociálních skupin; |
| --- | --- |

—

při přípravě vnitrostátních postojů k jednáním a právní harmonizaci prováděly posouzení dopadu právních předpisů s cílem odhalit rizika spojená s přizpůsobováním a aby do těchto posouzení zapojovaly nestátní subjekty, včetně podnikatelské sféry, odborových svazů a zástupců dotčených sociálních skupin;

| — | do reforem správy ekonomických záležitostí a trhu práce a do výpočtu sociálních a ekonomických nákladů harmonizace úžeji zapojovaly sociální partnery a podnikatelská sdružení tak, aby byly zohledněny otázky sociální soudržnosti a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

—

do reforem správy ekonomických záležitostí a trhu práce a do výpočtu sociálních a ekonomických nákladů harmonizace úžeji zapojovaly sociální partnery a podnikatelská sdružení tak, aby byly zohledněny otázky sociální soudržnosti a konkurenceschopnosti;

| — | do plánování předvstupní pomoci zaměřené na řešení potřeb sociálních partnerů zapojovaly hospodářské a sociální rady; |
| --- | --- |

—

do plánování předvstupní pomoci zaměřené na řešení potřeb sociálních partnerů zapojovaly hospodářské a sociální rady;

| — | do programů technické pomoci a financování, jež má občanská společnost k dispozici, zapojovaly sociální partnery a další relevantní zainteresované strany, například podnikatelská sdružení; |
| --- | --- |

—

do programů technické pomoci a financování, jež má občanská společnost k dispozici, zapojovaly sociální partnery a další relevantní zainteresované strany, například podnikatelská sdružení;

| — | zajistily, že vnitrostátní parlamenty sehrají v procesu přistoupení v příhodnou dobu a strategickým způsobem proaktivní, poradní a dozorčí úlohu; |
| --- | --- |

—

zajistily, že vnitrostátní parlamenty sehrají v procesu přistoupení v příhodnou dobu a strategickým způsobem proaktivní, poradní a dozorčí úlohu;

| — | se zdržely přímého jmenování členů smíšených poradních výborů a namísto toho při výběru kandidátů uplatňovaly inkluzívní a transparentní postupy se zapojením hospodářských a sociálních rad a vnitrostátních poradních orgánů pro občanskou společnost. |
| --- | --- |

—

se zdržely přímého jmenování členů smíšených poradních výborů a namísto toho při výběru kandidátů uplatňovaly inkluzívní a transparentní postupy se zapojením hospodářských a sociálních rad a vnitrostátních poradních orgánů pro občanskou společnost.

| 1.5 | Doporučení adresovaná EHSV:






  — | smíšené poradní výbory by se měly snažit vyplňovat v procesu jednání prázdná místa, jež nepokrývají jiné orgány, a měly by se zaměřit na vybrané oblasti, především na čtyři ústřední témata stávající strategie rozšíření – jde o právní stát, správu ekonomických záležitostí, posilování demokratických institucí a základních práv a podporu občanského a sociálního dialogu; |
| --- | --- | --- |

1.5

Doporučení adresovaná EHSV:

—

smíšené poradní výbory by se měly snažit vyplňovat v procesu jednání prázdná místa, jež nepokrývají jiné orgány, a měly by se zaměřit na vybrané oblasti, především na čtyři ústřední témata stávající strategie rozšíření – jde o právní stát, správu ekonomických záležitostí, posilování demokratických institucí a základních práv a podporu občanského a sociálního dialogu;

| — | smíšené poradní výbory by měly co nejvíce rozvinout své kontakty se zainteresovanými stranami na celostátní úrovni a na dalších úrovních pořádáním veřejných slyšení, internetových konzultací a navázáním spolupráce s vnitrostátními poradci TACSO (3) a v rámci klíčových projektů monitorování politiky; |
| --- | --- |

—

smíšené poradní výbory by měly co nejvíce rozvinout své kontakty se zainteresovanými stranami na celostátní úrovni a na dalších úrovních pořádáním veřejných slyšení, internetových konzultací a navázáním spolupráce s vnitrostátními poradci TACSO (3) a v rámci klíčových projektů monitorování politiky;

| — | je třeba zkvalitnit výměnu informací mezi smíšenými poradními výbory a příslušnými orgány Komise, Rady a Evropského parlamentu, což by usnadnilo komunikaci mezi institucemi EU a subjekty občanské společnosti v zemích procesu rozšíření; |
| --- | --- |

—

je třeba zkvalitnit výměnu informací mezi smíšenými poradními výbory a příslušnými orgány Komise, Rady a Evropského parlamentu, což by usnadnilo komunikaci mezi institucemi EU a subjekty občanské společnosti v zemích procesu rozšíření;

| — | je třeba naléhavě učinit kroky k podpoře a usnadnění lepší genderové vyváženosti členů EHSV působících ve smíšených poradních výborech. |
| --- | --- |

—

je třeba naléhavě učinit kroky k podpoře a usnadnění lepší genderové vyváženosti členů EHSV působících ve smíšených poradních výborech.

2.   Klíčové prvky a změny v politice rozšíření EU za uplynulých pět let

| 2.1 | I když se o některých jejích dlouhodobých společenských a politických dopadech dá polemizovat, byla politika rozšíření EU jednoznačně přínosná v tom, že uspíšila změny ve vnitrostátních správních strukturách směrem k tržní ekonomice a demokracii a podpořila regionální spolupráci na poválečném západním Balkáně. Z hlediska rozsahu jednání o přistoupení k EU jsou klíčovým tématem přechodná období pro provedení právních předpisů EU a související finanční náklady na straně EU i na straně kandidátských zemí. Jelikož o otevření a uzavření každé kapitoly jednání musí jednomyslně rozhodnout Rada, lze jen stěží předvídat rychlost a harmonogram jednání s ohledem na potenciální dopad vnitrostátních politik v jednom či několika členských státech. |
| --- | --- |

2.1

I když se o některých jejích dlouhodobých společenských a politických dopadech dá polemizovat, byla politika rozšíření EU jednoznačně přínosná v tom, že uspíšila změny ve vnitrostátních správních strukturách směrem k tržní ekonomice a demokracii a podpořila regionální spolupráci na poválečném západním Balkáně. Z hlediska rozsahu jednání o přistoupení k EU jsou klíčovým tématem přechodná období pro provedení právních předpisů EU a související finanční náklady na straně EU i na straně kandidátských zemí. Jelikož o otevření a uzavření každé kapitoly jednání musí jednomyslně rozhodnout Rada, lze jen stěží předvídat rychlost a harmonogram jednání s ohledem na potenciální dopad vnitrostátních politik v jednom či několika členských státech.

| 2.2 | EU projevila ochotu vylepšovat a přizpůsobovat proces jednání měnícím se politickým podmínkám. Nutno podotknout, že současná metodika jednání v průběhu let výrazně pokročila, a to využíváním zkušeností z praxe. |
| --- | --- |

2.2

EU projevila ochotu vylepšovat a přizpůsobovat proces jednání měnícím se politickým podmínkám. Nutno podotknout, že současná metodika jednání v průběhu let výrazně pokročila, a to využíváním zkušeností z praxe.

| 2.3 | Ve sdělení Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2013–2014
   (4) Komise uvedla, že „hlavním ponaučením z minulosti bylo, že je důležité zabývat se nejprve základními zásadami“. V prvé řadě je to právní stát, který je „ústředním prvkem procesu rozšíření“. Jedná se o významný strategický posun od konkrétního přizpůsobování politiky k obecné problematice demokratické správy, na niž se konečně pohlíží jako na předpoklad smysluplné a udržitelné harmonizace politiky s acquis EU. Z tohoto důvodu má Komise v úmyslu ponechat u probíhajících přístupových jednání (Černá Hora, Srbsko, Turecko) kapitoly 23 (soudnictví a základní práva) a 24 (spravedlnost, svoboda a bezpečnost) otevřené po celou dobu přístupových jednání, jejichž rychlost se může odvíjet od pokroku dosaženého u těchto dvou zásadních kapitol. |
| --- | --- |

2.3

Ve sdělení Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2013–2014
   (4) Komise uvedla, že „hlavním ponaučením z minulosti bylo, že je důležité zabývat se nejprve základními zásadami“. V prvé řadě je to právní stát, který je „ústředním prvkem procesu rozšíření“. Jedná se o významný strategický posun od konkrétního přizpůsobování politiky k obecné problematice demokratické správy, na niž se konečně pohlíží jako na předpoklad smysluplné a udržitelné harmonizace politiky s acquis EU. Z tohoto důvodu má Komise v úmyslu ponechat u probíhajících přístupových jednání (Černá Hora, Srbsko, Turecko) kapitoly 23 (soudnictví a základní práva) a 24 (spravedlnost, svoboda a bezpečnost) otevřené po celou dobu přístupových jednání, jejichž rychlost se může odvíjet od pokroku dosaženého u těchto dvou zásadních kapitol.

| 2.4 | Změny v metodice používané v přístupových jednáních na jednu stranu dokládají flexibilitu EU a její skutečnou snahu o zajištění efektivity jednání. Větší důraz na fakticky podložené rozšíření posílil postavení nestátních subjektů, jež Komisi poskytují cenné nezávislé informace pro pravidelné hodnocení v jejích zprávách o pokroku. Na druhou stranu mohou být zavedené změny vnímány tak, že odrážejí především selektivní potřebu údajů na straně EU, přičemž se opomíjí administrativní zátěž, již to jednajícím zemím způsobí, pokud nebudou stanoveny jasné postupy pro shromažďování údajů a zapojení zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

2.4

Změny v metodice používané v přístupových jednáních na jednu stranu dokládají flexibilitu EU a její skutečnou snahu o zajištění efektivity jednání. Větší důraz na fakticky podložené rozšíření posílil postavení nestátních subjektů, jež Komisi poskytují cenné nezávislé informace pro pravidelné hodnocení v jejích zprávách o pokroku. Na druhou stranu mohou být zavedené změny vnímány tak, že odrážejí především selektivní potřebu údajů na straně EU, přičemž se opomíjí administrativní zátěž, již to jednajícím zemím způsobí, pokud nebudou stanoveny jasné postupy pro shromažďování údajů a zapojení zainteresovaných stran.

| 2.5 | Rámec pro jednání se Srbskem
   (5) se jako první výslovně zmiňuje o zásadách inkluzívnosti a transparentnosti: „V zájmu posílení důvěry veřejnosti v proces rozšíření budou rozhodnutí přijímána co nejotevřenějším způsobem, aby byla zajištěna větší transparentnost. Interní konzultace a jednání budou chráněny v rozsahu nezbytném pro zajištění rozhodovacího procesu, a to v souladu s právními předpisy EU o přístupu veřejnosti k dokumentům ve všech oblastech činnosti Unie.“ Jedná se o důležité ponaučení z případu Chorvatska, kde byla vůbec nejnižší účast v referendu o přistoupení k EU (43 %), a krok směrem k formálnímu vymezení řady zdokonalených postupů v případě Černé Hory. |
| --- | --- |

2.5

Rámec pro jednání se Srbskem
   (5) se jako první výslovně zmiňuje o zásadách inkluzívnosti a transparentnosti: „V zájmu posílení důvěry veřejnosti v proces rozšíření budou rozhodnutí přijímána co nejotevřenějším způsobem, aby byla zajištěna větší transparentnost. Interní konzultace a jednání budou chráněny v rozsahu nezbytném pro zajištění rozhodovacího procesu, a to v souladu s právními předpisy EU o přístupu veřejnosti k dokumentům ve všech oblastech činnosti Unie.“ Jedná se o důležité ponaučení z případu Chorvatska, kde byla vůbec nejnižší účast v referendu o přistoupení k EU (43 %), a krok směrem k formálnímu vymezení řady zdokonalených postupů v případě Černé Hory.

| 2.6 | Důraznější zaměření EU na správu ekonomických záležitostí předpokládá zavedení vnitrostátních strategií hospodářských reforem a akčních plánů pro řízení veřejných financí v naději, že včasnější informování a makroekonomický dohled mohou pomoci zabránit dlouhotrvající hospodářské recesi a nadměrnému schodku, k nimž došlo v Chorvatsku těsně po jeho vstupu do EU. Proto se počítá s tím, že budou země procesu rozšíření podrobovány srovnatelné kontrole, jakou procházejí členské státy EU v rámci evropského semestru. Je nezbytné zajistit včasnou přípravu podnikatelského sektoru, která podnikům pomůže zvýšit konkurenceschopnost a čelit výzvám jednotného trhu EU, přičemž zapojení sociálních partnerů má zásadní význam pro posouzení a přijetí sociálního rozměru hospodářských reforem. |
| --- | --- |

2.6

Důraznější zaměření EU na správu ekonomických záležitostí předpokládá zavedení vnitrostátních strategií hospodářských reforem a akčních plánů pro řízení veřejných financí v naději, že včasnější informování a makroekonomický dohled mohou pomoci zabránit dlouhotrvající hospodářské recesi a nadměrnému schodku, k nimž došlo v Chorvatsku těsně po jeho vstupu do EU. Proto se počítá s tím, že budou země procesu rozšíření podrobovány srovnatelné kontrole, jakou procházejí členské státy EU v rámci evropského semestru. Je nezbytné zajistit včasnou přípravu podnikatelského sektoru, která podnikům pomůže zvýšit konkurenceschopnost a čelit výzvám jednotného trhu EU, přičemž zapojení sociálních partnerů má zásadní význam pro posouzení a přijetí sociálního rozměru hospodářských reforem.

| 2.7 | V souladu s pokyny GŘ pro rozšíření týkajícími se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (6) má aktivní občanská společnost zásadní význam pro podporu plurality a participativní demokracie. Podpora občanské společnosti ze strany EU by se tedy měla zaměřit na 1) vytvoření příznivého prostředí pro činnost občanské společnosti a 2) vybudování kapacity organizací občanské společnosti tak, aby mohly fungovat jako účinné a odpovědné nezávislé subjekty. Tyto pokyny by mohly být užitečným nástrojem pro zapojení občanské společnosti, pokud bude jejich uplatňování odpovídat úrovni jejich ambicí. |
| --- | --- |

2.7

V souladu s pokyny GŘ pro rozšíření týkajícími se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020
   (6) má aktivní občanská společnost zásadní význam pro podporu plurality a participativní demokracie. Podpora občanské společnosti ze strany EU by se tedy měla zaměřit na 1) vytvoření příznivého prostředí pro činnost občanské společnosti a 2) vybudování kapacity organizací občanské společnosti tak, aby mohly fungovat jako účinné a odpovědné nezávislé subjekty. Tyto pokyny by mohly být užitečným nástrojem pro zapojení občanské společnosti, pokud bude jejich uplatňování odpovídat úrovni jejich ambicí.

| 2.8 | Politice rozšíření se zatím nepodařilo zcela splnit úkol spočívající v informování občanů EU o tom, že má nesmírný význam pro bezpečnost a prosperitu celého kontinentu. Mohlo by to pomoci zahnat obavy z dalšího rozšiřování, jež se mohou objevit spolu s jinými formami xenofobie, a to zejména v době hospodářské krize. Zatímco vzpomínky na balkánské války již blednou, může nám současná krize na Ukrajině připomenout, že absence míru a demokracie může postihnout nás všechny. |
| --- | --- |

2.8

Politice rozšíření se zatím nepodařilo zcela splnit úkol spočívající v informování občanů EU o tom, že má nesmírný význam pro bezpečnost a prosperitu celého kontinentu. Mohlo by to pomoci zahnat obavy z dalšího rozšiřování, jež se mohou objevit spolu s jinými formami xenofobie, a to zejména v době hospodářské krize. Zatímco vzpomínky na balkánské války již blednou, může nám současná krize na Ukrajině připomenout, že absence míru a demokracie může postihnout nás všechny.

3.   Přístup veřejnosti k dokumentům týkajícím se jednání

| 3.1 | I když proces přistoupení nestanoví žádné podmínky, co se týče transparentnosti a inkluzívnosti, veřejnost v zemích, které jednají o svém přistoupení k EU, má v tomto ohledu stále větší očekávání. V případě Chorvatska chyběly informace o technických postupech jednání – ačkoli byl přijat protokol o vnitřní politické koordinaci ohledně postojů k jednáním s EU, nebyl tento dokument ve skutečnosti nikdy zveřejněn v úředním věstníku. Všechny dokumenty týkající se jednání s EU, které chorvatská vláda vypracovala (kromě právních návrhů), byly prodiskutovány a přijaty na uzavřených jednáních vlády. To znamená, že si veřejnost ani nemohla vyžádat neutajované dokumenty, protože nebyla oficiálně informována o jejich existenci. Občanská společnost musela po několik let vyvíjet tlak, než vláda začala zveřejňovat základní informace o dokumentech, o nichž rokovala na svých zasedáních. |
| --- | --- |

3.1

I když proces přistoupení nestanoví žádné podmínky, co se týče transparentnosti a inkluzívnosti, veřejnost v zemích, které jednají o svém přistoupení k EU, má v tomto ohledu stále větší očekávání. V případě Chorvatska chyběly informace o technických postupech jednání – ačkoli byl přijat protokol o vnitřní politické koordinaci ohledně postojů k jednáním s EU, nebyl tento dokument ve skutečnosti nikdy zveřejněn v úředním věstníku. Všechny dokumenty týkající se jednání s EU, které chorvatská vláda vypracovala (kromě právních návrhů), byly prodiskutovány a přijaty na uzavřených jednáních vlády. To znamená, že si veřejnost ani nemohla vyžádat neutajované dokumenty, protože nebyla oficiálně informována o jejich existenci. Občanská společnost musela po několik let vyvíjet tlak, než vláda začala zveřejňovat základní informace o dokumentech, o nichž rokovala na svých zasedáních.

| 3.2 | Pokud jde o parlamentní dohled, Slovinsko zavedlo nebývalý osvědčený postup – národní parlament měl právo vetovat postoje k jednáním (7), jež byly rovněž přístupné veřejnosti. Chorvatský parlament sice po celých šest let těžkopádných jednání s EU zdatně střežil politický konsenzus, nepodařilo se mu však podnítit rozsáhlejší zapojení poslanců, expertů a široké veřejnosti do politické diskuse. Postoje k jednáním a zprávy byly k dispozici pouze vládním úředníkům a vybraným skupinám členů Vnitrostátního výboru pro monitorování přístupových jednání, v důsledku čehož byla z tohoto procesu prakticky vyloučena převážná většina poslanců, o veřejnosti ani nemluvě. Tento scénář by se neměl v nadcházejících kolech jednání opakovat. |
| --- | --- |

3.2

Pokud jde o parlamentní dohled, Slovinsko zavedlo nebývalý osvědčený postup – národní parlament měl právo vetovat postoje k jednáním (7), jež byly rovněž přístupné veřejnosti. Chorvatský parlament sice po celých šest let těžkopádných jednání s EU zdatně střežil politický konsenzus, nepodařilo se mu však podnítit rozsáhlejší zapojení poslanců, expertů a široké veřejnosti do politické diskuse. Postoje k jednáním a zprávy byly k dispozici pouze vládním úředníkům a vybraným skupinám členů Vnitrostátního výboru pro monitorování přístupových jednání, v důsledku čehož byla z tohoto procesu prakticky vyloučena převážná většina poslanců, o veřejnosti ani nemluvě. Tento scénář by se neměl v nadcházejících kolech jednání opakovat.

| 3.3 | Včasnému informování nestátních subjektů a sdělovacích prostředků a nezávislému monitorování procesu jednání zabránila také skutečnost, že dokumenty, které vypracovala Evropská komise a Rada (například společné postoje EU), nebyly majetkem Chorvatské republiky. V důsledku toho chorvatská vláda prohlásila, že nemá právo je zveřejnit. Současně tyto dokumenty nebyly proaktivně zveřejňovány institucemi EU (8). |
| --- | --- |

3.3

Včasnému informování nestátních subjektů a sdělovacích prostředků a nezávislému monitorování procesu jednání zabránila také skutečnost, že dokumenty, které vypracovala Evropská komise a Rada (například společné postoje EU), nebyly majetkem Chorvatské republiky. V důsledku toho chorvatská vláda prohlásila, že nemá právo je zveřejnit. Současně tyto dokumenty nebyly proaktivně zveřejňovány institucemi EU (8).

| 3.4 | V případě Černé Hory nastalo ve zpřístupňování dokumentů týkajících se jednání zřetelné zlepšení. Komise zveřejnila na svých internetových stránkách veškeré zprávy o prověření, které mohou všem zainteresovaným stranám posloužit jako cenný diagnostický nástroj pro zjišťování nesouladu vnitrostátních právních předpisů s acquis EU. Mimoto Rada proaktivně zveřejnila společné postoje EU ke kapitolám 23 a 24 vzhledem k významu souvisejících reforem a jejich veřejnému zájmu. Teprve se ukáže, zda se tento osvědčený postup odrazí v politice, která bude uplatňována v případě Srbska a Turecka či ve vztahu k již otevřeným kapitolám jednání. Navíc neexistuje žádný formální důvod, proč by Rada nemohla plně zveřejnit kritéria pro zahájení jednání, jakmile byla jednomyslně schválena. Včasné zpřístupnění těchto klíčových dokumentů týkajících se jednání má rozhodující význam pro získávání informací a příspěvků od občanské společnosti a fundované zpravodajství ve sdělovacích prostředcích a pro nezávislé monitorování činnosti vlád při plnění jejich povinností. |
| --- | --- |

3.4

V případě Černé Hory nastalo ve zpřístupňování dokumentů týkajících se jednání zřetelné zlepšení. Komise zveřejnila na svých internetových stránkách veškeré zprávy o prověření, které mohou všem zainteresovaným stranám posloužit jako cenný diagnostický nástroj pro zjišťování nesouladu vnitrostátních právních předpisů s acquis EU. Mimoto Rada proaktivně zveřejnila společné postoje EU ke kapitolám 23 a 24 vzhledem k významu souvisejících reforem a jejich veřejnému zájmu. Teprve se ukáže, zda se tento osvědčený postup odrazí v politice, která bude uplatňována v případě Srbska a Turecka či ve vztahu k již otevřeným kapitolám jednání. Navíc neexistuje žádný formální důvod, proč by Rada nemohla plně zveřejnit kritéria pro zahájení jednání, jakmile byla jednomyslně schválena. Včasné zpřístupnění těchto klíčových dokumentů týkajících se jednání má rozhodující význam pro získávání informací a příspěvků od občanské společnosti a fundované zpravodajství ve sdělovacích prostředcích a pro nezávislé monitorování činnosti vlád při plnění jejich povinností.

| 3.5 | Komise se poučila z předchozích rozšíření a klade větší důraz na podstatnou úlohu nezávislých a profesionálních sdělovacích prostředků, což dokládá uspořádání dvou konferencí pod názvem „Speak Up“ v roce 2011 a 2013 a přijetí pokynů týkajících se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020, které by rovněž měly být základem pro přidělování finančních prostředků. Ještě však zbývá vyřešit problém, jak zajistit, aby sdělovací prostředky oslovovaly publikum v EU, jež musí být také odpovídajícím způsobem informováno o významu a dynamice politiky rozšíření. |
| --- | --- |

3.5

Komise se poučila z předchozích rozšíření a klade větší důraz na podstatnou úlohu nezávislých a profesionálních sdělovacích prostředků, což dokládá uspořádání dvou konferencí pod názvem „Speak Up“ v roce 2011 a 2013 a přijetí pokynů týkajících se podpory svobody a integrity sdělovacích prostředků v zemích procesu rozšíření ze strany EU v období 2014–2020, které by rovněž měly být základem pro přidělování finančních prostředků. Ještě však zbývá vyřešit problém, jak zajistit, aby sdělovací prostředky oslovovaly publikum v EU, jež musí být také odpovídajícím způsobem informováno o významu a dynamice politiky rozšíření.

4.   Úloha občanské společnosti v procesu přistoupení

| 4.1 | Účast občanské společnosti v procesu přistoupení spočívá 1) v jejím přímém zapojení do vlastních jednání (např. prověřování, příprava vnitrostátních postojů a dohled nad postupem jednání), 2) ve vedení sociálního a občanského dialogu v souvislosti s koncipováním politiky a harmonizací právních předpisů s acquis, 3) v jejím zapojení do plánování předvstupního financování a 4) v nezávislém monitorování pokroku a sociálního dopadu reformních procesů. K plnění těchto úkolů je nezbytná náležitá finanční podpora ze strany národních vlád a z předvstupního financování EU. |
| --- | --- |

4.1

Účast občanské společnosti v procesu přistoupení spočívá 1) v jejím přímém zapojení do vlastních jednání (např. prověřování, příprava vnitrostátních postojů a dohled nad postupem jednání), 2) ve vedení sociálního a občanského dialogu v souvislosti s koncipováním politiky a harmonizací právních předpisů s acquis, 3) v jejím zapojení do plánování předvstupního financování a 4) v nezávislém monitorování pokroku a sociálního dopadu reformních procesů. K plnění těchto úkolů je nezbytná náležitá finanční podpora ze strany národních vlád a z předvstupního financování EU.

| 4.2 | V chorvatských a černohorských pracovních skupinách, které se podílely na přípravě postojů k jednáním, byli ve velké míře zastoupeni experti z řad občanské společnosti (tvořili více než třetinu všech členů). V obou zemích bylo vypsáno otevřené výběrové řízení a bylo zveřejněno kompletní jmenovité složení pracovních skupin. V Chorvatsku se však míra zapojení z velké části odvíjela od způsobu vedení příslušné skupiny – v několika případech neměli zástupci občanské společnosti možnost nahlédnout do požadovaného návrhu postojů k jednáním. Občanská společnost tedy přispěla především v počáteční fázi prověřování a měla jen malý vliv na podobu vyjednávací strategie a rané posouzení sociálních a ekonomických nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

4.2

V chorvatských a černohorských pracovních skupinách, které se podílely na přípravě postojů k jednáním, byli ve velké míře zastoupeni experti z řad občanské společnosti (tvořili více než třetinu všech členů). V obou zemích bylo vypsáno otevřené výběrové řízení a bylo zveřejněno kompletní jmenovité složení pracovních skupin. V Chorvatsku se však míra zapojení z velké části odvíjela od způsobu vedení příslušné skupiny – v několika případech neměli zástupci občanské společnosti možnost nahlédnout do požadovaného návrhu postojů k jednáním. Občanská společnost tedy přispěla především v počáteční fázi prověřování a měla jen malý vliv na podobu vyjednávací strategie a rané posouzení sociálních a ekonomických nákladů a přínosů.

| 4.3 | Instituce EU poskytly řadu možností konzultace občanské společnosti za účelem shromáždění údajů o postupu reforem spojených s přistoupením, včetně internetové korespondence, každoročních konzultací občanské společnosti v Bruselu, setkání v dané zemi, informačních schůzek a veřejných akcí během návštěv úředníků EU. Komise rovněž zaujala vstřícný přístup k nezávislým monitorovacím zprávám, jež vypracovaly organizace občanské společnosti. Komise byla ovšem nesporně mnohem proaktivnější ve vztahu k nevládním organizacím než vůči odborovým svazům a podnikatelským sdružením. Je to patrné jak z četnosti kontaktů, tak také z rozsahu a zaměření programů předvstupního financování pro budování kapacit a monitorování politik. |
| --- | --- |

4.3

Instituce EU poskytly řadu možností konzultace občanské společnosti za účelem shromáždění údajů o postupu reforem spojených s přistoupením, včetně internetové korespondence, každoročních konzultací občanské společnosti v Bruselu, setkání v dané zemi, informačních schůzek a veřejných akcí během návštěv úředníků EU. Komise rovněž zaujala vstřícný přístup k nezávislým monitorovacím zprávám, jež vypracovaly organizace občanské společnosti. Komise byla ovšem nesporně mnohem proaktivnější ve vztahu k nevládním organizacím než vůči odborovým svazům a podnikatelským sdružením. Je to patrné jak z četnosti kontaktů, tak také z rozsahu a zaměření programů předvstupního financování pro budování kapacit a monitorování politik.

| 4.4 | Při zpětném pohledu na proces přistoupení Chorvatska je třeba konstatovat, že byla promarněna příležitost k posílení sociálního dialogu v této zemi v souvislosti s jejím vstupem do EU, což mohlo napomoci k vytvoření účinnějších a udržitelnějších podmínek pro členství Chorvatska v EU, jako tomu bylo v Bulharsku. Při projednávání sociálních a ekonomických nákladů na přizpůsobení a podpůrných opatření ani při plánování předvstupní pomoci nebyly dostatečně využity národní hospodářské a sociální rady. Na posílení struktur sociálního dialogu a organizační kapacity sociálních partnerů bylo vyčleněno velmi málo prostředků z předvstupní pomoci. Je třeba rozsáhleji využívat rozvětvenou strukturu podnikatelských sdružení a odborových svazů coby hlavních platforem pro diskusi o nákladech a přínosech přistoupení a pro včasnou přípravu ekonomiky. |
| --- | --- |

4.4

Při zpětném pohledu na proces přistoupení Chorvatska je třeba konstatovat, že byla promarněna příležitost k posílení sociálního dialogu v této zemi v souvislosti s jejím vstupem do EU, což mohlo napomoci k vytvoření účinnějších a udržitelnějších podmínek pro členství Chorvatska v EU, jako tomu bylo v Bulharsku. Při projednávání sociálních a ekonomických nákladů na přizpůsobení a podpůrných opatření ani při plánování předvstupní pomoci nebyly dostatečně využity národní hospodářské a sociální rady. Na posílení struktur sociálního dialogu a organizační kapacity sociálních partnerů bylo vyčleněno velmi málo prostředků z předvstupní pomoci. Je třeba rozsáhleji využívat rozvětvenou strukturu podnikatelských sdružení a odborových svazů coby hlavních platforem pro diskusi o nákladech a přínosech přistoupení a pro včasnou přípravu ekonomiky.

| 4.5 | Co se týče koncipování politiky, bylo v Chorvatsku a v souladu s negativním vývojem při předchozích přistoupeních více než 80 % právních předpisů souvisejících s acquis přijato zrychleným postupem, často bez jakékoliv veřejné konzultace a s minimálním rozsahem posouzení jejich dopadu, což mělo negativní dopad na kvalitu a transparentnost přípravy legislativních návrhů (9). Příznivější je to, že plánování nástroje předvstupní pomoci bylo inkluzívní, zejména pokud jde o občanskou společnost, a řídila ho Rada pro rozvoj občanské společnosti za technické pomoci Vládního úřadu pro občanskou společnost. Díky tomu byly vypracovány mimořádně relevantní grantové programy, které podpořily nezávislé monitorování politiky v řadě klíčových oblastí reforem a umožnily sociálním partnerům výrazně zasáhnout do přidělování prostředků na posílení kompetencí v oblasti sociálního dialogu. Je třeba zabránit výše popsanému nesouladu těchto dvou postupů a v dalších procesech přistoupení by měl při koncipování politiky vždy převažovat inkluzívní přístup. |
| --- | --- |

4.5

Co se týče koncipování politiky, bylo v Chorvatsku a v souladu s negativním vývojem při předchozích přistoupeních více než 80 % právních předpisů souvisejících s acquis přijato zrychleným postupem, často bez jakékoliv veřejné konzultace a s minimálním rozsahem posouzení jejich dopadu, což mělo negativní dopad na kvalitu a transparentnost přípravy legislativních návrhů (9). Příznivější je to, že plánování nástroje předvstupní pomoci bylo inkluzívní, zejména pokud jde o občanskou společnost, a řídila ho Rada pro rozvoj občanské společnosti za technické pomoci Vládního úřadu pro občanskou společnost. Díky tomu byly vypracovány mimořádně relevantní grantové programy, které podpořily nezávislé monitorování politiky v řadě klíčových oblastí reforem a umožnily sociálním partnerům výrazně zasáhnout do přidělování prostředků na posílení kompetencí v oblasti sociálního dialogu. Je třeba zabránit výše popsanému nesouladu těchto dvou postupů a v dalších procesech přistoupení by měl při koncipování politiky vždy převažovat inkluzívní přístup.

5.   Úloha EHSV při podpoře zapojení občanské společnosti do procesu přistoupení

| 5.1 | EHSV je velkým zastáncem politiky rozšíření, zřídil proto smíšené poradní výbory, které sdružují organizace občanské společnosti, aby formulovaly doporučení politickým orgánům na obou stranách a podpořily veřejnou diskusi o začlenění do EU v zemích procesu rozšíření. Tyto struktury umožnily vést informovanou diskusi o jednáních s přihlédnutím k různým hlediskům a identifikovat důsledky přijetí acquis EU pro různé části společnosti a podpořily zapojení občanské společnosti do tohoto procesu. Vedle smíšených poradních výborů slouží fórum občanské společnosti zemí západního Balkánu jako regionální platforma pro oslovování politických orgánů a umožňuje navazování kontaktů mezi organizacemi občanské společnosti v zemích západního Balkánu a současně analyzuje hlavní problémy občanské společnosti v tomto regionu. |
| --- | --- |

5.1

EHSV je velkým zastáncem politiky rozšíření, zřídil proto smíšené poradní výbory, které sdružují organizace občanské společnosti, aby formulovaly doporučení politickým orgánům na obou stranách a podpořily veřejnou diskusi o začlenění do EU v zemích procesu rozšíření. Tyto struktury umožnily vést informovanou diskusi o jednáních s přihlédnutím k různým hlediskům a identifikovat důsledky přijetí acquis EU pro různé části společnosti a podpořily zapojení občanské společnosti do tohoto procesu. Vedle smíšených poradních výborů slouží fórum občanské společnosti zemí západního Balkánu jako regionální platforma pro oslovování politických orgánů a umožňuje navazování kontaktů mezi organizacemi občanské společnosti v zemích západního Balkánu a současně analyzuje hlavní problémy občanské společnosti v tomto regionu.

| 5.2 | Níže je uveden seznam některých problémů, jež byly zjištěny při činnosti smíšených poradních výborů:






  — | vlády mají tendenci vyvíjet přílišný vliv na jmenování členů smíšených poradních výborů; |
| --- | --- | --- |

5.2

Níže je uveden seznam některých problémů, jež byly zjištěny při činnosti smíšených poradních výborů:

—

vlády mají tendenci vyvíjet přílišný vliv na jmenování členů smíšených poradních výborů;

| — | rozsáhlé změny ve složení jednotlivých smíšených poradních výborů za EHSV narušují jejich činnost a vztahy, nedostatečná obměna na straně partnerských zemí však zároveň může zabránit navazování kontaktů s novými organizacemi; |
| --- | --- |

—

rozsáhlé změny ve složení jednotlivých smíšených poradních výborů za EHSV narušují jejich činnost a vztahy, nedostatečná obměna na straně partnerských zemí však zároveň může zabránit navazování kontaktů s novými organizacemi;

| — | smíšené poradní výbory mají omezenou organizační kapacitu pro oslovování širšího okruhu místních organizací občanské společnosti, které působí mimo hlavní města a městská centra; |
| --- | --- |

—

smíšené poradní výbory mají omezenou organizační kapacitu pro oslovování širšího okruhu místních organizací občanské společnosti, které působí mimo hlavní města a městská centra;

| — | je zde tendence jmenovat do smíšených poradních výborů za EHSV více mužů (stávající průměr činí 78 %). To představuje vážnou genderovou nevyváženost a EHSV musí nalézt a uskutečnit opatření, aby tuto neuspokojivou situaci napravil. |
| --- | --- |

—

je zde tendence jmenovat do smíšených poradních výborů za EHSV více mužů (stávající průměr činí 78 %). To představuje vážnou genderovou nevyváženost a EHSV musí nalézt a uskutečnit opatření, aby tuto neuspokojivou situaci napravil.

| 5.3 | Zvyšování povědomí o úloze občanské společnosti a zapojování sociálních partnerů do procesu přistoupení je pro EHSV posláním i výzvou. V některých zemích si vlády uchovaly negativní postoj k občanské společnosti a v důsledku toho měla doporučení smíšených poradních výborů jen malou odezvu. Smíšené poradní výbory nicméně vytvářely příležitosti pro přímý kontakt občanské společnosti a politických představitelů a úředníků na úrovni EU a jednotlivých zemí, i když měly jen malý vliv na vládní politiku. Z tohoto důvodu by jim značně prospěla důraznější podpora a těsnější spolupráce s Komisí, Radou a Evropským parlamentem, což by zajistilo zohlednění klíčových otázek, jež se týkají vnitrostátních aspektů přistoupení a byly nadneseny v občanském a sociálním dialogu v jednotlivých zemích, ve všech relevantních oblastech tvorby politiky. |
| --- | --- |

5.3

Zvyšování povědomí o úloze občanské společnosti a zapojování sociálních partnerů do procesu přistoupení je pro EHSV posláním i výzvou. V některých zemích si vlády uchovaly negativní postoj k občanské společnosti a v důsledku toho měla doporučení smíšených poradních výborů jen malou odezvu. Smíšené poradní výbory nicméně vytvářely příležitosti pro přímý kontakt občanské společnosti a politických představitelů a úředníků na úrovni EU a jednotlivých zemí, i když měly jen malý vliv na vládní politiku. Z tohoto důvodu by jim značně prospěla důraznější podpora a těsnější spolupráce s Komisí, Radou a Evropským parlamentem, což by zajistilo zohlednění klíčových otázek, jež se týkají vnitrostátních aspektů přistoupení a byly nadneseny v občanském a sociálním dialogu v jednotlivých zemích, ve všech relevantních oblastech tvorby politiky.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/civil_society/doc_guidelines_cs_support.pdf

1

(2)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/press_corner/elarg-guidelines-for-media-freedom-and-integrity_210214.pdf

2

(3)  TACSO je projekt technické pomoci pro rozvoj občanské společnosti v zemích procesu rozšíření, který financuje EU: http://www.tacso.org/

3

(4)  COM(2013) 700 final.

4

(5)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&t=PDF&gc=true&sc=false&f=AD%201%202014%20INIT

5

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

6

(7)  http://www.ijf.hr/eng/EU4/marsic.pdf

7

(8)  V praxi to vypadalo tak, že Rada zveřejňovala dokumenty související s přistoupením na vyžádání, poté, co z nich odstranila citlivé informace, jež se většinou vztahovaly k postojům a dokumentům ve vlastnictví členských států, s odůvodněním, že vyžadují mezivládní konzultace a týkají se mezinárodních vztahů (v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001). V rámci své politiky utajování informací Rada omezuje rovněž přístup k informacím souvisejícím s přistoupením v Evropském parlamentu, v němž jsou vyhrazeny zvláštní prostory určené k uchovávání utajovaných dokumentů a nahlížení do nich.

8

(9)  SIGMA – hodnocení Chorvatska, květen 2011.

9

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

500. plenární zasedání EHSV ve dnech 9. a 10. července 2014

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/45

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturálních opatřeních zvyšujících odolnost úvěrových institucí EU

COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)

(2014/C 451/07)

| Zpravodaj: | pan Iozia |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Iozia

Dne 25. února 2014 se Evropský parlament a dne 27. března 2014 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturálních opatřeních zvyšujících odolnost úvěrových institucí EU

COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 97 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) rozhodně podporuje strukturální reformu bankovnictví, již mezi nesčetnými legislativními opatřeními přijatými v důsledku finanční krize považuje za klíčovou. Zdůrazňuje, že díky této reformě bude poprvé důkladně regulativně upraveno jádro bankovního systému a bude dokončena bankovní unie. Kromě toho může významně přispět k obnovení důvěry podniků a veřejnosti a v zájmu řádného financování ekonomiky k posílení evropského bankovního systému a omezení rizika finanční nákazy. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) rozhodně podporuje strukturální reformu bankovnictví, již mezi nesčetnými legislativními opatřeními přijatými v důsledku finanční krize považuje za klíčovou. Zdůrazňuje, že díky této reformě bude poprvé důkladně regulativně upraveno jádro bankovního systému a bude dokončena bankovní unie. Kromě toho může významně přispět k obnovení důvěry podniků a veřejnosti a v zájmu řádného financování ekonomiky k posílení evropského bankovního systému a omezení rizika finanční nákazy.

| 1.2 | Podle EHSV je tato regulace, v jejímž rámci bude nově definováno řízení složitého systému bankovních a finančních služeb, naprosto nevyhnutelná. Podle EHSV je jasné, že samotné navrhované nařízení další krizi nezabrání. K tomu bude zapotřebí zásadní změna finanční kultury a začlenění etických zásad do běžných činností finančního sektoru. Do budování nového finančního a hospodářského systému by měly být zapojeny všechny zainteresované strany, aby byl vytvořen udržitelný a odolný finanční sektor a byly co nejlépe vyváženy zájmy všech zúčastněných stran. Za tímto účelem EHSV podporuje a doporučuje rozsáhlou dohodu s cílem obnovit hospodářský růst a důvěru ve finanční instituce, a proto vyzývá Komisi, aby podpořila sociální pakt o udržitelném finančnictví. Zaměstnanci, řídicí úroveň, zainteresované strany, investoři, domácnosti, malé a střední podniky, průmyslová odvětví a zákazníci by měli dospět k trvalé a spravedlivé dohodě, aby bylo možné vytvořit takové odvětví finančních služeb, které by se zaměřovalo na rozvoj prosperity, podporu reálné ekonomiky, růstu a kvalitních pracovních míst, na ochranu životního prostředí a na předcházení nežádoucím negativním sociálním dopadům. |
| --- | --- |

1.2

Podle EHSV je tato regulace, v jejímž rámci bude nově definováno řízení složitého systému bankovních a finančních služeb, naprosto nevyhnutelná. Podle EHSV je jasné, že samotné navrhované nařízení další krizi nezabrání. K tomu bude zapotřebí zásadní změna finanční kultury a začlenění etických zásad do běžných činností finančního sektoru. Do budování nového finančního a hospodářského systému by měly být zapojeny všechny zainteresované strany, aby byl vytvořen udržitelný a odolný finanční sektor a byly co nejlépe vyváženy zájmy všech zúčastněných stran. Za tímto účelem EHSV podporuje a doporučuje rozsáhlou dohodu s cílem obnovit hospodářský růst a důvěru ve finanční instituce, a proto vyzývá Komisi, aby podpořila sociální pakt o udržitelném finančnictví. Zaměstnanci, řídicí úroveň, zainteresované strany, investoři, domácnosti, malé a střední podniky, průmyslová odvětví a zákazníci by měli dospět k trvalé a spravedlivé dohodě, aby bylo možné vytvořit takové odvětví finančních služeb, které by se zaměřovalo na rozvoj prosperity, podporu reálné ekonomiky, růstu a kvalitních pracovních míst, na ochranu životního prostředí a na předcházení nežádoucím negativním sociálním dopadům.

| 1.3 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné zaručit jednotnost hodnotících kritérií vnitrostátních orgánů, a doporučuje dohodnout se s vnitrostátními orgány třetích zemí na právním předpisu a ten uplatňovat stejným způsobem v celé EU. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zdůrazňuje, že je nutné zaručit jednotnost hodnotících kritérií vnitrostátních orgánů, a doporučuje dohodnout se s vnitrostátními orgány třetích zemí na právním předpisu a ten uplatňovat stejným způsobem v celé EU.

| 1.4 | Vyjadřuje rozpaky nad rozhodnutím povolit paralelní existenci různých vnitrostátních úprav a zároveň úpravy evropské. EHSV má totiž za to, že takto pojatá struktura by nemusela zaručit jednotné uplatňování nových pravidel. Vítá, že tato výjimka byla umožněna pouze pro právní předpisy platné v době předložení návrhu nařízení za předpokladu, že jsou s tímto nařízením naprosto rovnocenné. |
| --- | --- |

1.4

Vyjadřuje rozpaky nad rozhodnutím povolit paralelní existenci různých vnitrostátních úprav a zároveň úpravy evropské. EHSV má totiž za to, že takto pojatá struktura by nemusela zaručit jednotné uplatňování nových pravidel. Vítá, že tato výjimka byla umožněna pouze pro právní předpisy platné v době předložení návrhu nařízení za předpokladu, že jsou s tímto nařízením naprosto rovnocenné.

| 1.5 | EHSV považuje navrhované nařízení Komise za platnou a účinnou reakci, která umožní oddělit komerční bankovnictví od investiční činnosti. Zvolené řešení se na rozdíl od alternativních možností navržených různými státy opírá o dialektický proces a o hodnocení, jež umožňují zachovat model univerzální banky, ale řešit pouze nepřiměřená rizika, jež s tímto modelem souvisejí. |
| --- | --- |

1.5

EHSV považuje navrhované nařízení Komise za platnou a účinnou reakci, která umožní oddělit komerční bankovnictví od investiční činnosti. Zvolené řešení se na rozdíl od alternativních možností navržených různými státy opírá o dialektický proces a o hodnocení, jež umožňují zachovat model univerzální banky, ale řešit pouze nepřiměřená rizika, jež s tímto modelem souvisejí.

| 1.6 | EHSV zdůrazňuje, že nebyl dostatečně zohledněn dopad navrhovaného právního předpisu na zaměstnanost. V důsledku souboru předpisů o finančních službách by mohly zaniknout stovky tisíc pracovních míst a je nepřijatelné, že nebyla naplánována žádná opatření k omezení značných přímých a nepřímých sociálních důsledků. Toto nařízení by mohlo mít jen omezené přímé důsledky, ale jeho potenciální dopad na aktiva podniků by se odrazil v celém finančním systému. Na druhé straně je třeba připustit, že nižší rizikovost bank by byla ku prospěchu celé reálné ekonomiky, což by mělo nepochybně pozitivní vliv na zaměstnanost obecně. |
| --- | --- |

1.6

EHSV zdůrazňuje, že nebyl dostatečně zohledněn dopad navrhovaného právního předpisu na zaměstnanost. V důsledku souboru předpisů o finančních službách by mohly zaniknout stovky tisíc pracovních míst a je nepřijatelné, že nebyla naplánována žádná opatření k omezení značných přímých a nepřímých sociálních důsledků. Toto nařízení by mohlo mít jen omezené přímé důsledky, ale jeho potenciální dopad na aktiva podniků by se odrazil v celém finančním systému. Na druhé straně je třeba připustit, že nižší rizikovost bank by byla ku prospěchu celé reálné ekonomiky, což by mělo nepochybně pozitivní vliv na zaměstnanost obecně.

| 1.7 | Panují vážné obavy ohledně toho, že vyšší náklady budou přeneseny na zaměstnance. Přestože Komise tento aspekt vzala ve svém hodnocení dopadu v úvahu, v samotné reformě se tomuto problému věnuje jen málo pozornosti. Je sice pravda, že reforma postihne ty oblasti činnosti, jež jsou méně náročné na pracovní sílu, ale její nepřímé účinky povedou k úsporným opatřením, jež se mohou projevit dalším rušením pracovních míst, jak naznačily významné bankovní instituce. |
| --- | --- |

1.7

Panují vážné obavy ohledně toho, že vyšší náklady budou přeneseny na zaměstnance. Přestože Komise tento aspekt vzala ve svém hodnocení dopadu v úvahu, v samotné reformě se tomuto problému věnuje jen málo pozornosti. Je sice pravda, že reforma postihne ty oblasti činnosti, jež jsou méně náročné na pracovní sílu, ale její nepřímé účinky povedou k úsporným opatřením, jež se mohou projevit dalším rušením pracovních míst, jak naznačily významné bankovní instituce.

| 1.8 | Ve hře je mnoho zainteresovaných stran (finanční lobby, velké členské státy, spotřebitelé a investoři, domácnosti, velké a malé podniky, asociace...), které mají velmi odlišné zájmy. Poučení z minulosti, kdy převažovala logika diktovaná finančním systémem, by nyní mělo být jasné. Převážit musí veřejný zájem. EHSV proto doporučuje změnit směr a klást důraz na společný zájem, tak aby byly zájmy všech zainteresovaných stran v rovnováze, neboť je přesvědčen, že pouze tak bude reforma účinná. |
| --- | --- |

1.8

Ve hře je mnoho zainteresovaných stran (finanční lobby, velké členské státy, spotřebitelé a investoři, domácnosti, velké a malé podniky, asociace...), které mají velmi odlišné zájmy. Poučení z minulosti, kdy převažovala logika diktovaná finančním systémem, by nyní mělo být jasné. Převážit musí veřejný zájem. EHSV proto doporučuje změnit směr a klást důraz na společný zájem, tak aby byly zájmy všech zainteresovaných stran v rovnováze, neboť je přesvědčen, že pouze tak bude reforma účinná.

| 1.9 | EHSV je přesvědčen, že k vytvoření udržitelného finančního systému je třeba, aby bylo finanční odvětví „trpělivé“, oprostilo se od vidiny krátkodobého zisku za každou cenu a zaměřilo se spíše na dlouhodobou efektivitu a stabilitu. Toto nařízení navrhuje změnu podnikatelského modelu. |
| --- | --- |

1.9

EHSV je přesvědčen, že k vytvoření udržitelného finančního systému je třeba, aby bylo finanční odvětví „trpělivé“, oprostilo se od vidiny krátkodobého zisku za každou cenu a zaměřilo se spíše na dlouhodobou efektivitu a stabilitu. Toto nařízení navrhuje změnu podnikatelského modelu.

| 1.10 | EHSV se domnívá, že by Komise měla věnovat větší pozornost investorům a zaměstnancům, na něž se v reformě moc nepohlíželo. Zárukou dlouhodobé udržitelnosti systému je totiž obnovená důvěra vycházející z bezpečnějšího prostředí nejen pro investory, ale i pro zaměstnance, tedy pro ty, kdo jsou aktivně zapojeni do procesu řízení rizik. |
| --- | --- |

1.10

EHSV se domnívá, že by Komise měla věnovat větší pozornost investorům a zaměstnancům, na něž se v reformě moc nepohlíželo. Zárukou dlouhodobé udržitelnosti systému je totiž obnovená důvěra vycházející z bezpečnějšího prostředí nejen pro investory, ale i pro zaměstnance, tedy pro ty, kdo jsou aktivně zapojeni do procesu řízení rizik.

| 1.11 | EHSV má za to, že při uplatňování právního předpisu je platnou a žádoucí zásadou flexibilita. Rozmanitost (1) bankovnictví je totiž zárukou stability a efektivity systému. EHSV chce nicméně připomenout, že nesmí být zaměňována s regulační svévolností. |
| --- | --- |

1.11

EHSV má za to, že při uplatňování právního předpisu je platnou a žádoucí zásadou flexibilita. Rozmanitost (1) bankovnictví je totiž zárukou stability a efektivity systému. EHSV chce nicméně připomenout, že nesmí být zaměňována s regulační svévolností.

| 1.12 | EHSV doporučuje Komisi, aby do svého hodnocení dopadu zahrnula podrobné hodnocení vzájemné souvislosti mezi hlavními návrhy stávajícího nařízení a dalšími nedávno přijatými iniciativami, jako je CRD IV, BRRD, SRM apod., a hodnocení rizika přechodu ke stínovým bankám. |
| --- | --- |

1.12

EHSV doporučuje Komisi, aby do svého hodnocení dopadu zahrnula podrobné hodnocení vzájemné souvislosti mezi hlavními návrhy stávajícího nařízení a dalšími nedávno přijatými iniciativami, jako je CRD IV, BRRD, SRM apod., a hodnocení rizika přechodu ke stínovým bankám.

| 1.13 | EHSV doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) úzce spolupracoval s vnitrostátními orgány a koordinoval s nimi činnosti dohledu, jelikož trhy dobře znají a budou mít hlavní slovo při řízení nového reformovaného evropského finančního sektoru. |
| --- | --- |

1.13

EHSV doporučuje, aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) úzce spolupracoval s vnitrostátními orgány a koordinoval s nimi činnosti dohledu, jelikož trhy dobře znají a budou mít hlavní slovo při řízení nového reformovaného evropského finančního sektoru.

2.   Návrh nařízení

| 2.1 | Podle Komise představuje tento návrh stěžejní odpověď Unie na problematiku bank, jejichž velikost nedovoluje jejich selhání, a jeho cílem je zabránit tomu, aby se v bankovním systému Unie projevily oblasti nekontrolovaných a neřízených rizik. Tento návrh omezí šíření činnosti čistě spekulativní povahy. |
| --- | --- |

2.1

Podle Komise představuje tento návrh stěžejní odpověď Unie na problematiku bank, jejichž velikost nedovoluje jejich selhání, a jeho cílem je zabránit tomu, aby se v bankovním systému Unie projevily oblasti nekontrolovaných a neřízených rizik. Tento návrh omezí šíření činnosti čistě spekulativní povahy.

| 2.2 | Cílem tohoto navrhovaného nařízení je prevence systémových rizik, finančních problémů nebo selhání velkých, složitých a vzájemně propojených subjektů finančního systému, zejména úvěrových institucí, a splnění těchto cílů:






  (a) | omezení přijímání nadměrného rizika ze strany úvěrové instituce; |
| --- | --- | --- |

2.2

Cílem tohoto navrhovaného nařízení je prevence systémových rizik, finančních problémů nebo selhání velkých, složitých a vzájemně propojených subjektů finančního systému, zejména úvěrových institucí, a splnění těchto cílů:

(a)

omezení přijímání nadměrného rizika ze strany úvěrové instituce;

| (b) | odstranění podstatných střetů zájmů mezi různými částmi úvěrové instituce; |
| --- | --- |

(b)

odstranění podstatných střetů zájmů mezi různými částmi úvěrové instituce;

| (c) | zamezení nedokonalé distribuci zdrojů a podpora úvěrování reálné ekonomiky; |
| --- | --- |

(c)

zamezení nedokonalé distribuci zdrojů a podpora úvěrování reálné ekonomiky;

| (d) | zlepšení podmínek hospodářské soutěže pro všechny úvěrové instituce na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

(d)

zlepšení podmínek hospodářské soutěže pro všechny úvěrové instituce na vnitřním trhu;

| (e) | omezení vzájemné propojenosti ve finančním sektoru, která vede k systémovému riziku; |
| --- | --- |

(e)

omezení vzájemné propojenosti ve finančním sektoru, která vede k systémovému riziku;

| (f) | usnadnění efektivního řízení a monitorování úvěrových institucí a dohledu nad nimi; |
| --- | --- |

(f)

usnadnění efektivního řízení a monitorování úvěrových institucí a dohledu nad nimi;

| (g) | usnadnění řádné obnovy a řešení problémů skupiny.
  Toto nařízení stanoví pravidla pro: |
| --- | --- |

(g)

usnadnění řádné obnovy a řešení problémů skupiny.

Toto nařízení stanoví pravidla pro:

| (h) | zákaz obchodování na vlastní účet; |
| --- | --- |

(h)

zákaz obchodování na vlastní účet;

| (i) | oddělení určitých obchodních činností. |
| --- | --- |

(i)

oddělení určitých obchodních činností.

| 2.3 | Jiné druhy doplňkových finančních služeb a produktů (záruky, podnikové dluhopisy, deriváty ...) by tedy měly být nadále povoleny. |
| --- | --- |

2.3

Jiné druhy doplňkových finančních služeb a produktů (záruky, podnikové dluhopisy, deriváty ...) by tedy měly být nadále povoleny.

3.   Úvodní úvahy

| 3.1 | Komise odhaduje, že finanční krize stála vlády EU přibližně 1  600 mld. eur (13 % HDP EU), které státy vynaložily v podobě podpor na záchranu finančního sektoru. Koncentrace je v bankovnictví mimořádně vysoká. |
| --- | --- |

3.1

Komise odhaduje, že finanční krize stála vlády EU přibližně 1  600 mld. eur (13 % HDP EU), které státy vynaložily v podobě podpor na záchranu finančního sektoru. Koncentrace je v bankovnictví mimořádně vysoká.

| 3.2 | 14 evropských bankovních skupin je na seznamu celosvětových systémově významných finančních institucí (SIFI) a 15 evropských bankovních skupin vlastní 43 % aktiv na trhu, což představuje 150 % HDP zemí EU-27, přičemž prvních třicet skupin vlastní 65 % aktiv. |
| --- | --- |

3.2

14 evropských bankovních skupin je na seznamu celosvětových systémově významných finančních institucí (SIFI) a 15 evropských bankovních skupin vlastní 43 % aktiv na trhu, což představuje 150 % HDP zemí EU-27, přičemž prvních třicet skupin vlastní 65 % aktiv.

| 3.3 | Finanční krize se zrodila ve Spojených státech, nicméně se jako tsunami přelila do evropského systému, a má několik různých příčin. Za hlavní z nich lze považovat podstupování nadměrného rizika, nadměrné využívání pákového efektu, nedostatečné požadavky, co se vlastního kapitálu a likvidity týče, a složitost bankovního systému obecně. |
| --- | --- |

3.3

Finanční krize se zrodila ve Spojených státech, nicméně se jako tsunami přelila do evropského systému, a má několik různých příčin. Za hlavní z nich lze považovat podstupování nadměrného rizika, nadměrné využívání pákového efektu, nedostatečné požadavky, co se vlastního kapitálu a likvidity týče, a složitost bankovního systému obecně.

| 3.3.1 | V říjnu 2012 Liikanenova skupina prohlásila, že je nezbytné právně oddělit některé obzvlášť rizikové finanční činnost od bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny. K činnostem, které je třeba oddělit, patří obchodování na vlastní účet s cennými papíry a deriváty a některé další činnosti úzce související s trhy s cennými papíry a deriváty (2). |
| --- | --- |

3.3.1

V říjnu 2012 Liikanenova skupina prohlásila, že je nezbytné právně oddělit některé obzvlášť rizikové finanční činnost od bank, které přijímají vklady v rámci bankovní skupiny. K činnostem, které je třeba oddělit, patří obchodování na vlastní účet s cennými papíry a deriváty a některé další činnosti úzce související s trhy s cennými papíry a deriváty (2).

| 3.4 | Komise chce prostřednictvím tohoto nařízení omezit rizikovost v bankovním systému a získat kontrolu nad všemi potenciálně spekulativními transakcemi. Je třeba na něj pohlížet ve spojitosti se souvisejícím nařízením o obchodech zajišťujících financování (3), které upravuje a omezuje netransparentnost takzvaných stínových bank. Je třeba podotknout, že stínová aktiva dosahovala na konci roku 2012 objemu 53 bilionů eur, což představuje polovinu mezinárodně regulovaného bankovního systému, zejména v Evropě (přibližně 23 bilionů eur) a ve Spojených státech amerických (přibližně 19,3 bilionů eur). To jsou velmi působivá čísla, pokud se srovnají s celkovým HDP zemí EU-28, jenž v roce 2013 činil podle údajů Eurostatu necelých 13  071 bilionů eur. |
| --- | --- |

3.4

Komise chce prostřednictvím tohoto nařízení omezit rizikovost v bankovním systému a získat kontrolu nad všemi potenciálně spekulativními transakcemi. Je třeba na něj pohlížet ve spojitosti se souvisejícím nařízením o obchodech zajišťujících financování (3), které upravuje a omezuje netransparentnost takzvaných stínových bank. Je třeba podotknout, že stínová aktiva dosahovala na konci roku 2012 objemu 53 bilionů eur, což představuje polovinu mezinárodně regulovaného bankovního systému, zejména v Evropě (přibližně 23 bilionů eur) a ve Spojených státech amerických (přibližně 19,3 bilionů eur). To jsou velmi působivá čísla, pokud se srovnají s celkovým HDP zemí EU-28, jenž v roce 2013 činil podle údajů Eurostatu necelých 13  071 bilionů eur.

| 3.5 | V usnesení Evropského parlamentu vypracované zpravodajkou paní McCarthy (4) se stanoví několik hlavních zásad a mj. se doporučuje, že „cílem všech reforem bankovní struktury musí být zajištění bezpečného, stabilního a účinného bankovního systému [...] odpovídajícího potřebám reálné ekonomiky, zákazníků a spotřebitelů; [...] strukturální reformy musí podpořit hospodářský růst tím, že zajistí hospodářství přístup k úvěrům, a to zejména pro malé a střední a začínající podniky, zvýší odolnost vůči případným finančním krizím, obnoví důvěru v banky“ ve všech ohledech, a „odstraní rizika pro veřejné finance [...]“; aby byl bankovní systém účinný, „musí zahrnovat změnu zavedené bankovní praxe s cílem zjednodušit systém, posílit spolupráci, omezit propojení mezi rizikovými a obchodními činnostmi, vytvořit systém odpovědného odměňování, zlepšit správu a řízení společností, umožnit účinnou obnovu a řešení problémů bank, zvýšit bankovní kapitál a poskytovat úvěry ekonomice“.
  Nový dohled nad mezinárodními trhy tak byl posílen a zpřísněn a především získal více pravomocí, než měl doposud, méně manipulačního prostoru a více záruk pro trh a konečné uživatele. |
| --- | --- |

3.5

V usnesení Evropského parlamentu vypracované zpravodajkou paní McCarthy (4) se stanoví několik hlavních zásad a mj. se doporučuje, že „cílem všech reforem bankovní struktury musí být zajištění bezpečného, stabilního a účinného bankovního systému [...] odpovídajícího potřebám reálné ekonomiky, zákazníků a spotřebitelů; [...] strukturální reformy musí podpořit hospodářský růst tím, že zajistí hospodářství přístup k úvěrům, a to zejména pro malé a střední a začínající podniky, zvýší odolnost vůči případným finančním krizím, obnoví důvěru v banky“ ve všech ohledech, a „odstraní rizika pro veřejné finance [...]“; aby byl bankovní systém účinný, „musí zahrnovat změnu zavedené bankovní praxe s cílem zjednodušit systém, posílit spolupráci, omezit propojení mezi rizikovými a obchodními činnostmi, vytvořit systém odpovědného odměňování, zlepšit správu a řízení společností, umožnit účinnou obnovu a řešení problémů bank, zvýšit bankovní kapitál a poskytovat úvěry ekonomice“.

Nový dohled nad mezinárodními trhy tak byl posílen a zpřísněn a především získal více pravomocí, než měl doposud, méně manipulačního prostoru a více záruk pro trh a konečné uživatele.

4.   Hlavní body slyšení

| 4.1 | EHSV se domnívá, že se Komise ubírá správným směrem, ale považuje za vhodné ji informovat o některých aspektech, které vyplynuly z jednání s různými zainteresovanými stranami a které možná nebyly dostatečně vzaty v potaz. EHSV proto upozorňuje Komisi na několik klíčových bodů z projevů různých zainteresovaných stran, které se sice neshodují s celkovým postojem EHSV, ale přesto si zaslouží věrné reprodukování. |
| --- | --- |

4.1

EHSV se domnívá, že se Komise ubírá správným směrem, ale považuje za vhodné ji informovat o některých aspektech, které vyplynuly z jednání s různými zainteresovanými stranami a které možná nebyly dostatečně vzaty v potaz. EHSV proto upozorňuje Komisi na několik klíčových bodů z projevů různých zainteresovaných stran, které se sice neshodují s celkovým postojem EHSV, ale přesto si zaslouží věrné reprodukování.

| 4.2 | Reforma, o níž se diskutuje, byla v zásadě uvítána. Zákaz obchodování na vlastní účet a oddělení tradičních činností od obchodování s cennými papíry jsou totiž většinou považovány za vhodné nástroje k omezení spekulací s finančními produkty a oživení úvěrové činnosti bank, jež je hlavním zdrojem financování pro malé a střední podniky a je v poslední době značně omezována spekulativním přístupem k obchodování s cennými papíry. |
| --- | --- |

4.2

Reforma, o níž se diskutuje, byla v zásadě uvítána. Zákaz obchodování na vlastní účet a oddělení tradičních činností od obchodování s cennými papíry jsou totiž většinou považovány za vhodné nástroje k omezení spekulací s finančními produkty a oživení úvěrové činnosti bank, jež je hlavním zdrojem financování pro malé a střední podniky a je v poslední době značně omezována spekulativním přístupem k obchodování s cennými papíry.

| 4.3 | Je důležité, aby se při provádění reformy bral zřetel na rozmanitost podnikatelských modelů, a místní banky tak mohly nadále poskytovat služby místní ekonomice. |
| --- | --- |

4.3

Je důležité, aby se při provádění reformy bral zřetel na rozmanitost podnikatelských modelů, a místní banky tak mohly nadále poskytovat služby místní ekonomice.

| 4.4 | Zvláštní pozornost si zaslouží podnikatelský model vzájemných a družstevních záložen. Panuje názor, že reforma není pro jejich specifickou síť vhodná ani přizpůsobitelná. Zejména byly vyjádřeny obavy, že by reforma mohla narušit jejich způsob práce a ohrozit jejich každodenní připravenost sloužit reálné ekonomice na daném území. Doporučuje se tedy zachovat specifika a rozmanitost podnikání těchto institucí. |
| --- | --- |

4.4

Zvláštní pozornost si zaslouží podnikatelský model vzájemných a družstevních záložen. Panuje názor, že reforma není pro jejich specifickou síť vhodná ani přizpůsobitelná. Zejména byly vyjádřeny obavy, že by reforma mohla narušit jejich způsob práce a ohrozit jejich každodenní připravenost sloužit reálné ekonomice na daném území. Doporučuje se tedy zachovat specifika a rozmanitost podnikání těchto institucí.

| 4.5 | Reforma spolu s četnými dalšími opatřeními, které Komise v posledních letech přijala, umožní zvýšit transparentnost jednotlivých operací i celého bankovního systému, ale zároveň celkově zvýší náklady na různých úrovních. V této souvislosti se v průběhu diskuse jasně ukázalo, že je třeba celkově posoudit dopad reformy finančních předpisů, ačkoliv je zřejmé, že je takový odhad velmi složitý. |
| --- | --- |

4.5

Reforma spolu s četnými dalšími opatřeními, které Komise v posledních letech přijala, umožní zvýšit transparentnost jednotlivých operací i celého bankovního systému, ale zároveň celkově zvýší náklady na různých úrovních. V této souvislosti se v průběhu diskuse jasně ukázalo, že je třeba celkově posoudit dopad reformy finančních předpisů, ačkoliv je zřejmé, že je takový odhad velmi složitý.

| 4.6 | Existují obavy, že tyto náklady ponesou – jako ostatně velmi často – koneční uživatelé finančních služeb. Vyvstává přitom otázka, zda nebudou pozitivní dopady, jež by nová opatření měla mít například na bezpečnost bankovního systému, nižší než dopady negativní. |
| --- | --- |

4.6

Existují obavy, že tyto náklady ponesou – jako ostatně velmi často – koneční uživatelé finančních služeb. Vyvstává přitom otázka, zda nebudou pozitivní dopady, jež by nová opatření měla mít například na bezpečnost bankovního systému, nižší než dopady negativní.

| 4.7 | Co se týče systému ochrany „oznamovatelů“ (whistleblowers), EHSV a sociální partneři účastnící se diskuse o této problematice vítají, že Komise chystá zavést systém pravidel. Požaduje se lepší definice výrazu „vhodné ochrany“ (článek 30) a vyjasnění ohledně rozšíření plánovaných pravidel na všechny zaměstnance, aby byli povzbuzováni a motivováni k oznamování případných porušení. |
| --- | --- |

4.7

Co se týče systému ochrany „oznamovatelů“ (whistleblowers), EHSV a sociální partneři účastnící se diskuse o této problematice vítají, že Komise chystá zavést systém pravidel. Požaduje se lepší definice výrazu „vhodné ochrany“ (článek 30) a vyjasnění ohledně rozšíření plánovaných pravidel na všechny zaměstnance, aby byli povzbuzováni a motivováni k oznamování případných porušení.

| 4.8 | V souvislosti s plánovanými sankcemi (články 28 a 29) EHSV doporučuje, aby odpovědnost za případná porušení nesla především řídicí úroveň institucí, nikoli konkrétní osoby. |
| --- | --- |

4.8

V souvislosti s plánovanými sankcemi (články 28 a 29) EHSV doporučuje, aby odpovědnost za případná porušení nesla především řídicí úroveň institucí, nikoli konkrétní osoby.

| 4.9 | V souvislosti se systémem odměňování se naopak požaduje, aby se v nařízení výslovně odkazovalo na ustanovení článku 69 směrnice o kapitálových požadavcích (CDR IV). |
| --- | --- |

4.9

V souvislosti se systémem odměňování se naopak požaduje, aby se v nařízení výslovně odkazovalo na ustanovení článku 69 směrnice o kapitálových požadavcích (CDR IV).

5.   Připomínky EHSV

| 5.1 | EHSV vítá opatření, které Komise v návrhu uvádí, a souhlasí s rozhodnutím použít právní nástroj nařízení, které se zdá vhodné pro účel harmonizace jednotného trhu, neboť se tak předejte regulatorním arbitrážím a bude možné vytvořit bankovní systém, který bude opět účinně a účelně sloužit občanům a společnosti, podporovat reálnou ekonomiku, domácnosti, vyvážený a udržitelný rozvoj společnosti a bude dlouhodobě zaměřen na sladění inovací s bezpečností. |
| --- | --- |

5.1

EHSV vítá opatření, které Komise v návrhu uvádí, a souhlasí s rozhodnutím použít právní nástroj nařízení, které se zdá vhodné pro účel harmonizace jednotného trhu, neboť se tak předejte regulatorním arbitrážím a bude možné vytvořit bankovní systém, který bude opět účinně a účelně sloužit občanům a společnosti, podporovat reálnou ekonomiku, domácnosti, vyvážený a udržitelný rozvoj společnosti a bude dlouhodobě zaměřen na sladění inovací s bezpečností.

| 5.2 | EHSV rozhodně podpořil reformy, které následovaly a které začínají přinášet první výsledky. Nařízení projednávané v tomto stanovisku upravuje jeden z nejsložitějších a nejožehavějších aspektů celého systému – totiž odolnost a právní strukturu finančních institucí, jejichž aktiva v některých případech přesahují HDP mnohých členských států. Celkový objem obchodů 10 největších evropských bank překračuje HDP EU-28 (5) (více než 15  000 mld. eur). |
| --- | --- |

5.2

EHSV rozhodně podpořil reformy, které následovaly a které začínají přinášet první výsledky. Nařízení projednávané v tomto stanovisku upravuje jeden z nejsložitějších a nejožehavějších aspektů celého systému – totiž odolnost a právní strukturu finančních institucí, jejichž aktiva v některých případech přesahují HDP mnohých členských států. Celkový objem obchodů 10 největších evropských bank překračuje HDP EU-28 (5) (více než 15  000 mld. eur).

| 5.3 | Cílem navrhovaného zařízení je rozetnout gordický uzel, který představuje velikost, propojení a složitost některých tzv. systémově významných institucí, tj. těch, které mohou způsobit krizi systému. Výraz „příliš velké na to, aby zkrachovaly“ se již stal mantrou, za níž se skrývá veškeré jednání, jež porušuje nejen nejzákladnější etické zásady, ale i zákony, jak bohužel zas a znovu dokládají nedávné i současné finanční skandály. Takové jednání se eufemisticky označuje jako „moral hazard“, čili etické riziko. |
| --- | --- |

5.3

Cílem navrhovaného zařízení je rozetnout gordický uzel, který představuje velikost, propojení a složitost některých tzv. systémově významných institucí, tj. těch, které mohou způsobit krizi systému. Výraz „příliš velké na to, aby zkrachovaly“ se již stal mantrou, za níž se skrývá veškeré jednání, jež porušuje nejen nejzákladnější etické zásady, ale i zákony, jak bohužel zas a znovu dokládají nedávné i současné finanční skandály. Takové jednání se eufemisticky označuje jako „moral hazard“, čili etické riziko.

| 5.4 | Komisař Barnier při zveřejnění textu uvedl, že bychom měli zabránit vzniku bank, které jsou příliš velké na to, aby zkrachovaly, příliš drahé na to, abychom je zachraňovali, a příliš složité na to, abychom je restrukturalizovali. |
| --- | --- |

5.4

Komisař Barnier při zveřejnění textu uvedl, že bychom měli zabránit vzniku bank, které jsou příliš velké na to, aby zkrachovaly, příliš drahé na to, abychom je zachraňovali, a příliš složité na to, abychom je restrukturalizovali.

| 5.5 | EHSV je přesvědčen, že navrhovaná opatření jdou žádaným směrem, tzn. snižují riziko toho, že bude nutné opět vynaložit peníze daňových poplatníků na záchranu bank, které se dostaly do obtížné situace. EHSV bezprostředně po opakovaných záchranných akcích varoval před ničivými důsledky, které budou mít na státní dluhy, a před následnými zhoubnými dopady recese, která se nevyhnutelně dostaví. Předpovědi se bohužel potvrdily v ještě horší formě, než se čekalo, kvůli nepochopitelné chybě v multiplikačním efektu politik fiskálních korekcí v důsledku požadavků členských států a také kvůli krátkozraké a chybné politice EU, která nepochopila, že opatření musejí být flexibilní a že je nutné podniknout kompenzační kroky ke zmírnění recese. |
| --- | --- |

5.5

EHSV je přesvědčen, že navrhovaná opatření jdou žádaným směrem, tzn. snižují riziko toho, že bude nutné opět vynaložit peníze daňových poplatníků na záchranu bank, které se dostaly do obtížné situace. EHSV bezprostředně po opakovaných záchranných akcích varoval před ničivými důsledky, které budou mít na státní dluhy, a před následnými zhoubnými dopady recese, která se nevyhnutelně dostaví. Předpovědi se bohužel potvrdily v ještě horší formě, než se čekalo, kvůli nepochopitelné chybě v multiplikačním efektu politik fiskálních korekcí v důsledku požadavků členských států a také kvůli krátkozraké a chybné politice EU, která nepochopila, že opatření musejí být flexibilní a že je nutné podniknout kompenzační kroky ke zmírnění recese.

| 5.5.1 | Teprve nyní si uvědomujeme rozsah škod, jež tato politika způsobila, a je třeba uznat, že pouze díky osvícenému řízení eurozóny ze strany Evropské centrální banky nedošlo k nejhoršímu a euro, a potažmo celá Unie, bylo zachráněno. Pokud by byl EHSV býval vyslyšen, mohlo se mnohým škodám zabránit! |
| --- | --- |

5.5.1

Teprve nyní si uvědomujeme rozsah škod, jež tato politika způsobila, a je třeba uznat, že pouze díky osvícenému řízení eurozóny ze strany Evropské centrální banky nedošlo k nejhoršímu a euro, a potažmo celá Unie, bylo zachráněno. Pokud by byl EHSV býval vyslyšen, mohlo se mnohým škodám zabránit!

| 5.6 | Komise pro účely dotčeného nařízení správně přisuzuje rozhodující úlohu Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA). EBA bude konzultován v případě, že bude nutné učinit některá rozhodnutí uvedená v tomto návrhu, a krom toho bude pověřen vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem a bude Komisi podávat zprávy o uplatňování nařízení. EHSV opakovaně poukazoval na to, že Komise tomuto důležitému orgánu i přes jeho nepopiratelné odborné znalosti nepřiznává dostatečnou úlohu ani zdroje. |
| --- | --- |

5.6

Komise pro účely dotčeného nařízení správně přisuzuje rozhodující úlohu Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA). EBA bude konzultován v případě, že bude nutné učinit některá rozhodnutí uvedená v tomto návrhu, a krom toho bude pověřen vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem a bude Komisi podávat zprávy o uplatňování nařízení. EHSV opakovaně poukazoval na to, že Komise tomuto důležitému orgánu i přes jeho nepopiratelné odborné znalosti nepřiznává dostatečnou úlohu ani zdroje.

| 5.7 | Ve Spojených státech byl v roce 1999 schválen zákon, kterým se zrušil zákon Glass-Steagall a konkrétně i rozlišování mezi komerčními a investičními bankami. Také Unie se bohužel nechala inspirovat katastrofálním rozhodnutím americké administrativy. EHSV poukazuje na to, že stávající předpisy de facto znovu zavádějí oddělování oblastí činnosti, a dokonce jdou ještě dále, neboť – až na pár výjimek – institucím, které přijímají vklady, zakazují obchodovat s investicemi na vlastní účet a držet obchodní aktiva. |
| --- | --- |

5.7

Ve Spojených státech byl v roce 1999 schválen zákon, kterým se zrušil zákon Glass-Steagall a konkrétně i rozlišování mezi komerčními a investičními bankami. Také Unie se bohužel nechala inspirovat katastrofálním rozhodnutím americké administrativy. EHSV poukazuje na to, že stávající předpisy de facto znovu zavádějí oddělování oblastí činnosti, a dokonce jdou ještě dále, neboť – až na pár výjimek – institucím, které přijímají vklady, zakazují obchodovat s investicemi na vlastní účet a držet obchodní aktiva.

| 5.7.1 | Je zásadní, aby EU úzce spolupracovala s třetími zeměmi, především s USA, aby bylo možné zaujmout k právní úpravě společný řádný přístup. EHSV naléhá na Komisi, aby posílila mezinárodní spolupráci. |
| --- | --- |

5.7.1

Je zásadní, aby EU úzce spolupracovala s třetími zeměmi, především s USA, aby bylo možné zaujmout k právní úpravě společný řádný přístup. EHSV naléhá na Komisi, aby posílila mezinárodní spolupráci.

| 5.8 | Návrh nařízení ponechává příslušným orgánům značnou volnost. Jednání a hodnocení těchto orgánů se musí opírat o jasná, harmonizovaná a předvídatelná kritéria, jejichž pomocí se určí, kdy již banka není s to řídit svou vysokou míru rizika obchodní činnosti. Bez společného referenčního rámce by riziko subjektivního výkladu mohlo mít namísto žádoucího dopadu, který by byl v souladu s ustanoveními článku 114 SFEU, dopad zcela opačný. |
| --- | --- |

5.8

Návrh nařízení ponechává příslušným orgánům značnou volnost. Jednání a hodnocení těchto orgánů se musí opírat o jasná, harmonizovaná a předvídatelná kritéria, jejichž pomocí se určí, kdy již banka není s to řídit svou vysokou míru rizika obchodní činnosti. Bez společného referenčního rámce by riziko subjektivního výkladu mohlo mít namísto žádoucího dopadu, který by byl v souladu s ustanoveními článku 114 SFEU, dopad zcela opačný.

| 5.9 | EHSV vítá konečné rozhodnutí Komise o zvolení přístupu ex post, namísto oddělování tržních činností a dalšího obchodování na vlastní účet ex ante, proto mají zásadní význam technické normy, jejichž vypracováním byl pověřen EBA. Vzhledem k uplatňování postupů pro řešení sporů a zejména ke zřízení orgánu příslušného k řešení, o němž v prosinci 2013 rozhodla Rada ECOFIN, EHSV doporučuje, aby byly již nyní stanoveny způsoby řízení všech vnitrostátních i evropských subjektů a rozdělení pravomocí mezi ně, což umožní předejít riziku překrývání rozhodnutí nebo v nejhorším případě i rozporuplných výkladů a hodnocení příslušných orgánů. Jediný orgán pro řešení problémů by ihned po svém zřízení měl být zapojen do vytváření mechanismu a spolu s EBA by se měl podílet na stanovení technických norem. |
| --- | --- |

5.9

EHSV vítá konečné rozhodnutí Komise o zvolení přístupu ex post, namísto oddělování tržních činností a dalšího obchodování na vlastní účet ex ante, proto mají zásadní význam technické normy, jejichž vypracováním byl pověřen EBA. Vzhledem k uplatňování postupů pro řešení sporů a zejména ke zřízení orgánu příslušného k řešení, o němž v prosinci 2013 rozhodla Rada ECOFIN, EHSV doporučuje, aby byly již nyní stanoveny způsoby řízení všech vnitrostátních i evropských subjektů a rozdělení pravomocí mezi ně, což umožní předejít riziku překrývání rozhodnutí nebo v nejhorším případě i rozporuplných výkladů a hodnocení příslušných orgánů. Jediný orgán pro řešení problémů by ihned po svém zřízení měl být zapojen do vytváření mechanismu a spolu s EBA by se měl podílet na stanovení technických norem.

| 5.10 | EHSV nesouhlasí s některými kritickými vyjádřeními na adresu Komise ohledně relativního významu činností, jež by mohly být odděleny. V některých úvěrových institucích jsou tyto činnosti nesmírně důležité a při neexistenci jejich specifické úpravy tak byly dotčené instituce vystaveny velmi vysokému riziku, jež mohlo vyvolat systémovou krizi, která mohla mít s velkou pravděpodobností ničivý dopad na platební systémy a na hospodářství jako takové a mohla být podstatně horší než ta, jíž jsme prošli. Pouze díky obrovským sumám čerstvého kapitálu (na účet občanů) a schopnosti ECB reagovat bylo možné odvrátit katastrofu. |
| --- | --- |

5.10

EHSV nesouhlasí s některými kritickými vyjádřeními na adresu Komise ohledně relativního významu činností, jež by mohly být odděleny. V některých úvěrových institucích jsou tyto činnosti nesmírně důležité a při neexistenci jejich specifické úpravy tak byly dotčené instituce vystaveny velmi vysokému riziku, jež mohlo vyvolat systémovou krizi, která mohla mít s velkou pravděpodobností ničivý dopad na platební systémy a na hospodářství jako takové a mohla být podstatně horší než ta, jíž jsme prošli. Pouze díky obrovským sumám čerstvého kapitálu (na účet občanů) a schopnosti ECB reagovat bylo možné odvrátit katastrofu.

| 5.11 | EHSV je Komisi vděčný a vítá, že do právního předpisu začlenila výslovné ustanovení o ochraně pracovníků v tomto odvětví, kteří v případě oznámení nesrovnalostí čelí negativním následkům a kteří sice plní svou občanskou povinnost, nicméně zakoušejí morální nátlak a někdy i ztrátu pracovního místa. Takovéto činnosti interního monitorování, známé též jako whistleblowing, je třeba stimulovat a podporovat. Dodržování předpisů je často zanedbáváno, obcházeno nebo dokonce přímo porušováno, což bankovní instituce a jejich zaměstnance vystavuje nevyčíslitelnému riziku. Nedávná odhalení jednání porušujícího veškeré předpisy a zákony v několika známých a respektovaných podnicích byla možná jen díky aktivní spolupráci příslušných zaměstnanců! |
| --- | --- |

5.11

EHSV je Komisi vděčný a vítá, že do právního předpisu začlenila výslovné ustanovení o ochraně pracovníků v tomto odvětví, kteří v případě oznámení nesrovnalostí čelí negativním následkům a kteří sice plní svou občanskou povinnost, nicméně zakoušejí morální nátlak a někdy i ztrátu pracovního místa. Takovéto činnosti interního monitorování, známé též jako whistleblowing, je třeba stimulovat a podporovat. Dodržování předpisů je často zanedbáváno, obcházeno nebo dokonce přímo porušováno, což bankovní instituce a jejich zaměstnance vystavuje nevyčíslitelnému riziku. Nedávná odhalení jednání porušujícího veškeré předpisy a zákony v několika známých a respektovaných podnicích byla možná jen díky aktivní spolupráci příslušných zaměstnanců!

| 5.11.1 | EHSV žádá Komisi, aby vypracovala specifickou koncepci monitorování povinností členských států souvisejících s přijímáním odpovídajících ochranných předpisů a do dvou let od provedení nařízení předložit příslušnou zprávu. |
| --- | --- |

5.11.1

EHSV žádá Komisi, aby vypracovala specifickou koncepci monitorování povinností členských států souvisejících s přijímáním odpovídajících ochranných předpisů a do dvou let od provedení nařízení předložit příslušnou zprávu.

| 5.12 | EHSV velmi dbá na vztahy s třetími zeměmi, zejména na vzájemnost a na dodržování právních předpisů ze strany všech subjektů činných na území Unie, a domnívá se, že činnost Komise byla vyvážená a s jejím návrhem lze souhlasit. EHSV doporučuje nadále rozvíjet a posílit spolupráci se Spojenými státy zejména v oblasti regulace finančního trhu, aby byly systémy co nejjednotnější a tytéž problémy řešily stejným způsobem. |
| --- | --- |

5.12

EHSV velmi dbá na vztahy s třetími zeměmi, zejména na vzájemnost a na dodržování právních předpisů ze strany všech subjektů činných na území Unie, a domnívá se, že činnost Komise byla vyvážená a s jejím návrhem lze souhlasit. EHSV doporučuje nadále rozvíjet a posílit spolupráci se Spojenými státy zejména v oblasti regulace finančního trhu, aby byly systémy co nejjednotnější a tytéž problémy řešily stejným způsobem.

| 5.13 | EHSV rovněž vítá, že jedna z otázek, na niž v minulosti velmi naléhal, začíná v nařízeních Komise pomalu nacházet přiměřenou odpověď – v tomto případě co se týče správních sankcí, neboť trestněprávní sankce nespadají do oblasti její působnosti. Návrhy Komise se jeví přiměřené, odpovídající a odrazující. |
| --- | --- |

5.13

EHSV rovněž vítá, že jedna z otázek, na niž v minulosti velmi naléhal, začíná v nařízeních Komise pomalu nacházet přiměřenou odpověď – v tomto případě co se týče správních sankcí, neboť trestněprávní sankce nespadají do oblasti její působnosti. Návrhy Komise se jeví přiměřené, odpovídající a odrazující.

| 5.14 | EHSV již několikrát vyjádřil své výhrady k využívání aktů v přenesené pravomoci. Uznává sice jejich význam pro postupně měněné právní předpisy, ale podotýká, že systém aktů v přenesené pravomoci způsobuje nejistotu, a ta je v této souvislosti nežádoucí. |
| --- | --- |

5.14

EHSV již několikrát vyjádřil své výhrady k využívání aktů v přenesené pravomoci. Uznává sice jejich význam pro postupně měněné právní předpisy, ale podotýká, že systém aktů v přenesené pravomoci způsobuje nejistotu, a ta je v této souvislosti nežádoucí.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 84.

1

(2)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

2

(3)  COM(2014) 40 final.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/econ/pr/929/929746/929746cs.pdf (2013/2021(INI).

4

(5)  http://www.relbanks.com/top-european-banks/assets

5

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/51

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků: Budování důvěry v doručovací služby a podpora elektronického prodeje

COM(2013) 886 final

(2014/C 451/08)

| Zpravodajka: | paní Rondinelli |
| --- | --- |

Zpravodajka:

paní Rondinelli

Dne 16. prosince 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků: Budování důvěry v doručovací služby a podpora elektronického prodeje

COM(2013) 886 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 107 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním produktů určených pro elektronický prodej, který má značný potenciál z hlediska rozvoje a zaměstnanosti. Efektivní a spolehlivé doručovací služby mají zásadní význam pro podporu elektronického obchodu a budování důvěry mezi prodávajícími a kupujícími. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá plán pro dokončení jednotného trhu s doručováním produktů určených pro elektronický prodej, který má značný potenciál z hlediska rozvoje a zaměstnanosti. Efektivní a spolehlivé doručovací služby mají zásadní význam pro podporu elektronického obchodu a budování důvěry mezi prodávajícími a kupujícími.

| 1.2 | EHSV má za to, že dokončení vnitřního trhu s doručováním a odstranění stávajících značných rozdílů mezi očekáváními a skutečnou ochranou a dostupností vyžaduje solidární odpovědnost, sledovatelnost, interoperabilitu a přístup k většímu okruhu možností na celém území EU včetně ostrovních regionů, právní jistotu a plnění povinností ze strany zainteresovaných subjektů – zejména malých a středních podniků a spotřebitelů – především v případě reklamací a vrácení, snadné shromažďování srovnatelných údajů a pevný sociální a vzdělávací rozměr. |
| --- | --- |

1.2

EHSV má za to, že dokončení vnitřního trhu s doručováním a odstranění stávajících značných rozdílů mezi očekáváními a skutečnou ochranou a dostupností vyžaduje solidární odpovědnost, sledovatelnost, interoperabilitu a přístup k většímu okruhu možností na celém území EU včetně ostrovních regionů, právní jistotu a plnění povinností ze strany zainteresovaných subjektů – zejména malých a středních podniků a spotřebitelů – především v případě reklamací a vrácení, snadné shromažďování srovnatelných údajů a pevný sociální a vzdělávací rozměr.

| 1.3 | EHSV zdůrazňuje (1), že by se tento cíl měl zakládat nejen na žádoucích dobrovolných dohodách a kodexech, ale i na minimálním evropském předpisovém rámci, jenž může účinným a flexibilním způsobem odstranit přetrvávající nedostatky trhu, které spotřebitele a malé a střední podniky odrazuje od nakupování v elektronických obchodech, a vyřešit následující problémy:






  — | spoluodpovědnost subjektů z celého řetězce elektronického prodeje; |
| --- | --- | --- |

1.3

EHSV zdůrazňuje (1), že by se tento cíl měl zakládat nejen na žádoucích dobrovolných dohodách a kodexech, ale i na minimálním evropském předpisovém rámci, jenž může účinným a flexibilním způsobem odstranit přetrvávající nedostatky trhu, které spotřebitele a malé a střední podniky odrazuje od nakupování v elektronických obchodech, a vyřešit následující problémy:

—

spoluodpovědnost subjektů z celého řetězce elektronického prodeje;

| — | sledovatelnost všech zásilek; |
| --- | --- |

—

sledovatelnost všech zásilek;

| — | výslovné dodržování evropských předpisů o ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

—

výslovné dodržování evropských předpisů o ochraně osobních údajů;

| — | transparentní nabídku výběru z několika možností doručení; |
| --- | --- |

—

transparentní nabídku výběru z několika možností doručení;

| — | společné definice pojmů a plnou interoperabilitu; |
| --- | --- |

—

společné definice pojmů a plnou interoperabilitu;

| — | poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb a přístupu k nim; |
| --- | --- |

—

poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb a přístupu k nim;

| — | sběr srovnatelných a strukturovaných statistických údajů, ve zjednodušené podobě pro menší provozovatele; |
| --- | --- |

—

sběr srovnatelných a strukturovaných statistických údajů, ve zjednodušené podobě pro menší provozovatele;

| — | povinnost jednotného uplatňování předpisů o DPH; |
| --- | --- |

—

povinnost jednotného uplatňování předpisů o DPH;

| — | vzájemné přeshraniční uznávání systémů a sítí národních středisek pro řešení problémů a systémů alternativních řešení on-line (2); |
| --- | --- |

—

vzájemné přeshraniční uznávání systémů a sítí národních středisek pro řešení problémů a systémů alternativních řešení on-line (2);

| — | povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky; |
| --- | --- |

—

povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky;

| — | transparentní podmínky a ceny služeb; |
| --- | --- |

—

transparentní podmínky a ceny služeb;

| — | průběžnou odbornou přípravu zaměstnanců; |
| --- | --- |

—

průběžnou odbornou přípravu zaměstnanců;

| — | sankce za nedodržování povinností zjištěné prostřednictvím systému rychlého varování RAPEX – IMI (3); |
| --- | --- |

—

sankce za nedodržování povinností zjištěné prostřednictvím systému rychlého varování RAPEX – IMI (3);

| — | vytvoření evropské značky spolehlivosti na základě technických norem, jejichž vypracováním byl pověřen CEN (4), který určí ukazatele kvality; |
| --- | --- |

—

vytvoření evropské značky spolehlivosti na základě technických norem, jejichž vypracováním byl pověřen CEN (4), který určí ukazatele kvality;

| — | podpůrná opatření pro malé a střední podniky, co se týče zjednodušení a přístupu na trh a na internetové platformy na základě stejných podmínek. |
| --- | --- |

—

podpůrná opatření pro malé a střední podniky, co se týče zjednodušení a přístupu na trh a na internetové platformy na základě stejných podmínek.

| 1.4 | EHSV požaduje, aby byl plán s to poskytnout jasné lhůty a přesný časový rozvrh provádění jak z hlediska právních předpisů, tak i samoregulace, a zvýšit tak důvěru mezi všemi zúčastněnými provozovateli – a především evropskými občany – v zájmu plného respektování a ochrany vzájemných práv. |
| --- | --- |

1.4

EHSV požaduje, aby byl plán s to poskytnout jasné lhůty a přesný časový rozvrh provádění jak z hlediska právních předpisů, tak i samoregulace, a zvýšit tak důvěru mezi všemi zúčastněnými provozovateli – a především evropskými občany – v zájmu plného respektování a ochrany vzájemných práv.

| 1.5 | EHSV požaduje, aby plán zahrnoval další dvě doplňující opatření – cenově přijatelné služby a sociální rozměr trhu. |
| --- | --- |

1.5

EHSV požaduje, aby plán zahrnoval další dvě doplňující opatření – cenově přijatelné služby a sociální rozměr trhu.

| 1.6 | EHSV doporučuje Komisi, Parlamentu a Radě, aby:






  — | evropský právní rámec umožňoval všem subjektům v tomto sektoru přístup na jednotný trh s doručováním balíků a aby rovněž zaručil, že se bude klást mimořádný důraz na problematiku poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb především ve vzdálených, v horských, ostrovních a znevýhodněných oblastech; |
| --- | --- | --- |

1.6

EHSV doporučuje Komisi, Parlamentu a Radě, aby:

—

evropský právní rámec umožňoval všem subjektům v tomto sektoru přístup na jednotný trh s doručováním balíků a aby rovněž zaručil, že se bude klást mimořádný důraz na problematiku poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb především ve vzdálených, v horských, ostrovních a znevýhodněných oblastech;

| — | neexistence podrobného a srovnatelného statistického rámce pro celý řetězec od fáze elektronické objednávky po přeshraniční doručení zakoupených produktů byla napravena zavedením jednoduchých jednotných postupů; |
| --- | --- |

—

neexistence podrobného a srovnatelného statistického rámce pro celý řetězec od fáze elektronické objednávky po přeshraniční doručení zakoupených produktů byla napravena zavedením jednoduchých jednotných postupů;

| — | byla vytvořena otevřená struktura pro interoperabilní správu interaktivních uživatelsky přátelských internetových platforem určená společně za účasti všech zainteresovaných stran, zejména malých a středních podniků, a za dohledu Evropské komise; |
| --- | --- |

—

byla vytvořena otevřená struktura pro interoperabilní správu interaktivních uživatelsky přátelských internetových platforem určená společně za účasti všech zainteresovaných stran, zejména malých a středních podniků, a za dohledu Evropské komise;

| — | bylo jasně určeno využití finančních prostředků Unie vyčleněných na výzkum a technologické inovace, na životní prostřední a klima, na energetiku a dopravu, na nové obory a odbornou přípravu, na soudržnost, regiony a malé podniky; |
| --- | --- |

—

bylo jasně určeno využití finančních prostředků Unie vyčleněných na výzkum a technologické inovace, na životní prostřední a klima, na energetiku a dopravu, na nové obory a odbornou přípravu, na soudržnost, regiony a malé podniky;

| — | byla malým a středním podnikům přislíbena odpovídající podpora při provádění plánu a byla určena konkrétní opatření a odpovídající finanční prostředky na podporu jejich rovnoprávného zapojení do internetového obchodu; |
| --- | --- |

—

byla malým a středním podnikům přislíbena odpovídající podpora při provádění plánu a byla určena konkrétní opatření a odpovídající finanční prostředky na podporu jejich rovnoprávného zapojení do internetového obchodu;

| — | byla ve smyslu Small Business Act zavedena jednotná právní úprava problematiky malých a středních podniků z celého odvětví dopravy a logistiky, za přispění jejich referenčních organizací; |
| --- | --- |

—

byla ve smyslu Small Business Act zavedena jednotná právní úprava problematiky malých a středních podniků z celého odvětví dopravy a logistiky, za přispění jejich referenčních organizací;

| — | byl CEN neprodleně pověřen vypracováním standardních ukazatelů kvality pro evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování s cílem zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky; |
| --- | --- |

—

byl CEN neprodleně pověřen vypracováním standardních ukazatelů kvality pro evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování s cílem zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky;

| — | byl zajištěn pevný a soudržný sociální rozměr, jenž bude s to zaručit rozšířený evropský odvětvový sociální dialog; zaručen přístup k odpovídajícím možnostem vzdělávání a rekvalifikace; zajištěny spravedlivé a důstojné pracovní a finanční podmínky; vyloučeny nestabilní pracovní poměry a nezákonné zaměstnávání, typické zejména při externalizované práci „v poslední fázi“. |
| --- | --- |

—

byl zajištěn pevný a soudržný sociální rozměr, jenž bude s to zaručit rozšířený evropský odvětvový sociální dialog; zaručen přístup k odpovídajícím možnostem vzdělávání a rekvalifikace; zajištěny spravedlivé a důstojné pracovní a finanční podmínky; vyloučeny nestabilní pracovní poměry a nezákonné zaměstnávání, typické zejména při externalizované práci „v poslední fázi“.

| 1.7 | EHSV požaduje, aby Komise ve spolupráci s Eurofoundem předložila jednou za dva roky zprávu o zaměstnaneckých a pracovních podmínkách v tomto sektoru, o postavení spotřebitelů a provozovatelů v celém řetězci a o jejich možnostech rozvoje a předala ji EHSV, Parlamentu, Radě a sociálním partnerům. |
| --- | --- |

1.7

EHSV požaduje, aby Komise ve spolupráci s Eurofoundem předložila jednou za dva roky zprávu o zaměstnaneckých a pracovních podmínkách v tomto sektoru, o postavení spotřebitelů a provozovatelů v celém řetězci a o jejich možnostech rozvoje a předala ji EHSV, Parlamentu, Radě a sociálním partnerům.

2.   Od zelené knihy k plánu

| 2.1 | Elektronický obchod je v Evropě hnacím motorem hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, jehož potenciál pro období 2013–2016 se odhaduje na více než 10 % ročně (5). 45 % občanů EU během uplynulých 12 měsíců nakupovalo přes internet a potvrdilo, že většina problémů souvisí s doručením nebo se zpožděným doručením (6). |
| --- | --- |

2.1

Elektronický obchod je v Evropě hnacím motorem hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, jehož potenciál pro období 2013–2016 se odhaduje na více než 10 % ročně (5). 45 % občanů EU během uplynulých 12 měsíců nakupovalo přes internet a potvrdilo, že většina problémů souvisí s doručením nebo se zpožděným doručením (6).

| 2.2 | Komise zjistila (7) několik „hlavních překážek pro jednotný digitální trh a akční plán na jejich odstranění“, nicméně „10 % lidí dnes na internetu nenakupuje (8), protože je znepokojují ceny dodacích služeb, zejména těch přeshraničních, a kvalita služby“. |
| --- | --- |

2.2

Komise zjistila (7) několik „hlavních překážek pro jednotný digitální trh a akční plán na jejich odstranění“, nicméně „10 % lidí dnes na internetu nenakupuje (8), protože je znepokojují ceny dodacích služeb, zejména těch přeshraničních, a kvalita služby“.

| 2.3 | EHSV ve svém stanovisku k zelené knize (9) požadoval směrnici, jež by definovala režim společné odpovědnosti provozovatelů, sledovatelnost všech zásilek, povinnost nabídnout několik možností doručení, evropskou síť vnitrostátních středisek pro řešení problémů, povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky a povinnost transparentních podmínek a cen. |
| --- | --- |

2.3

EHSV ve svém stanovisku k zelené knize (9) požadoval směrnici, jež by definovala režim společné odpovědnosti provozovatelů, sledovatelnost všech zásilek, povinnost nabídnout několik možností doručení, evropskou síť vnitrostátních středisek pro řešení problémů, povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky a povinnost transparentních podmínek a cen.

| 2.4 | Po diskusi o zelené knize následovalo v prosinci 2013 sdělení o plánu pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků pro elektronický prodej (10). |
| --- | --- |

2.4

Po diskusi o zelené knize následovalo v prosinci 2013 sdělení o plánu pro dokončení jednotného trhu s doručováním balíků pro elektronický prodej (10).

| 2.5 | Podle nedávných celosvětových průzkumů (11) patří k nejproblematičtějším faktorům rozvoje elektronického obchodu mezi podniky a spotřebiteli následující:






  — | nemožnost bezprostředních informací o možnostech doručení a jistoty celkové ceny elektronického nákupu; |
| --- | --- | --- |

2.5

Podle nedávných celosvětových průzkumů (11) patří k nejproblematičtějším faktorům rozvoje elektronického obchodu mezi podniky a spotřebiteli následující:

—

nemožnost bezprostředních informací o možnostech doručení a jistoty celkové ceny elektronického nákupu;

| — | nemožnost aktualizace údajů o stavu zásilky a její sledovatelnosti; |
| --- | --- |

—

nemožnost aktualizace údajů o stavu zásilky a její sledovatelnosti;

| — | délka dodací lhůty nebo chybějící údaje o době doručení, případně její nepružnost; |
| --- | --- |

—

délka dodací lhůty nebo chybějící údaje o době doručení, případně její nepružnost;

| — | složitá a nákladná správa vracení a výměny zboží; |
| --- | --- |

—

složitá a nákladná správa vracení a výměny zboží;

| — | nedostatky v zákaznické podpoře a nedostupnost kontaktní osoby v reálném čase. |
| --- | --- |

—

nedostatky v zákaznické podpoře a nedostupnost kontaktní osoby v reálném čase.

| 2.6 | Komise prohlašuje, že „relevantní tržní údaje o domácích a přeshraničních pohybech balíků od všech provozovatelů poštovních služeb působících na trzích s doručováním balíků od podniků ke spotřebitelům a mezi podniky, včetně zprostředkovatelů, subjektů sjednocujících zásilky a alternativních provozovatelů (12)“ jsou stále ještě nedostatečné. |
| --- | --- |

2.6

Komise prohlašuje, že „relevantní tržní údaje o domácích a přeshraničních pohybech balíků od všech provozovatelů poštovních služeb působících na trzích s doručováním balíků od podniků ke spotřebitelům a mezi podniky, včetně zprostředkovatelů, subjektů sjednocujících zásilky a alternativních provozovatelů (12)“ jsou stále ještě nedostatečné.

| 2.7 | Různé studie potvrzují, že pravděpodobnost nekonkurenčního chování se v určitých oblastech poštovních služeb zdá být vyšší než v oblastech jiných, a proto se u nich regulační dohled jeví vhodnější; jde například o doručování balíků od podniků ke spotřebitelům versus doručování mezi podniky, nebo o přeshraniční poštovní služby versus domácí
   (13). |
| --- | --- |

2.7

Různé studie potvrzují, že pravděpodobnost nekonkurenčního chování se v určitých oblastech poštovních služeb zdá být vyšší než v oblastech jiných, a proto se u nich regulační dohled jeví vhodnější; jde například o doručování balíků od podniků ke spotřebitelům versus doručování mezi podniky, nebo o přeshraniční poštovní služby versus domácí
   (13).

| 2.8 | EHSV je potěšen, že byl převzat značný počet závěrů jeho stanoviska k zelené knize. Také Rada (14) a Parlament (15) totiž vyzvaly Komisi, aby určila existující překážky v poskytování služeb přeshraničního doručování a přijala odpovídající opatření k jejich odstranění, a Parlament rovněž požadoval (16) přístupné, cenově dostupné, účinné a vysoce kvalitní doručovací služby a vytvoření platformy pro spolupráci a výměnu informací mezi provozovateli doručovacích služeb, včetně rychlého vyřizování reklamací a sporů s co nejnižšími náklady. |
| --- | --- |

2.8

EHSV je potěšen, že byl převzat značný počet závěrů jeho stanoviska k zelené knize. Také Rada (14) a Parlament (15) totiž vyzvaly Komisi, aby určila existující překážky v poskytování služeb přeshraničního doručování a přijala odpovídající opatření k jejich odstranění, a Parlament rovněž požadoval (16) přístupné, cenově dostupné, účinné a vysoce kvalitní doručovací služby a vytvoření platformy pro spolupráci a výměnu informací mezi provozovateli doručovacích služeb, včetně rychlého vyřizování reklamací a sporů s co nejnižšími náklady.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV se domnívá, že je důležité znovu získat důvěru malých a středních podniků a spotřebitelů nakupujících po internetu prostřednictvím interoperabilních sítí a systémů rychlého řízení s nízkými náklady, a to v rámci vhodného rámce pro regulaci a samoregulaci přijatého všemi subjekty z celého řetězce s cílem, aby byl vnitřní trh skutečně volný a otevřený a předešlo se bezdůvodné nadměrné regulaci. Proto požaduje, aby byl plán proveden v jasně dané lhůtě a podle stanoveného časového rozvrhu provádění na plánované období 18 měsíců. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se domnívá, že je důležité znovu získat důvěru malých a středních podniků a spotřebitelů nakupujících po internetu prostřednictvím interoperabilních sítí a systémů rychlého řízení s nízkými náklady, a to v rámci vhodného rámce pro regulaci a samoregulaci přijatého všemi subjekty z celého řetězce s cílem, aby byl vnitřní trh skutečně volný a otevřený a předešlo se bezdůvodné nadměrné regulaci. Proto požaduje, aby byl plán proveden v jasně dané lhůtě a podle stanoveného časového rozvrhu provádění na plánované období 18 měsíců.

| 3.2 | EHSV má za to, že EU musí dokončit vnitřní trh s doručováním balíků tak, že spotřebitelům, pracovníkům a všem provozovatelům – včetně malých a středních podniků činných v oblasti elektronického obchodu, dopravy a logistiky – zajistí rychlost, kvalitu, spolehlivost a nízké náklady doručování, a zamezí tak nynějšímu selhávání a špatnému fungování jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.2

EHSV má za to, že EU musí dokončit vnitřní trh s doručováním balíků tak, že spotřebitelům, pracovníkům a všem provozovatelům – včetně malých a středních podniků činných v oblasti elektronického obchodu, dopravy a logistiky – zajistí rychlost, kvalitu, spolehlivost a nízké náklady doručování, a zamezí tak nynějšímu selhávání a špatnému fungování jednotného trhu.

| 3.3 | EHSV nicméně očekával, že se ve sdělení objeví i konkrétní zmínka o situaci zeměpisně znevýhodněných regionů, jako jsou ostrovy, okrajové a horské regiony, neboť on sám chápe, že tyto regiony představují neobvyklou výzvu, kterou je obtížné zvládnout zejména kvůli ekonomické schůdnosti. Skutečně jednotný trh s doručováním balíků lze dokončit pouze za předpokladu, že se na tyto regiony bude brát náležitý zřetel a budou pro ně přijata náležitá opatření. |
| --- | --- |

3.3

EHSV nicméně očekával, že se ve sdělení objeví i konkrétní zmínka o situaci zeměpisně znevýhodněných regionů, jako jsou ostrovy, okrajové a horské regiony, neboť on sám chápe, že tyto regiony představují neobvyklou výzvu, kterou je obtížné zvládnout zejména kvůli ekonomické schůdnosti. Skutečně jednotný trh s doručováním balíků lze dokončit pouze za předpokladu, že se na tyto regiony bude brát náležitý zřetel a budou pro ně přijata náležitá opatření.

| 3.4 | Podle EHSV vychází rámec navrhovaných opatření hlavně z dobrovolných postupů samoregulace, z úpravy poštovních služeb na úrovni členských států, z činnosti skupiny evropských regulačních orgánů pro poštovní služby a rovněž z již využívaných zásad řádného uplatňování platných evropských právních předpisů, přičemž nespecifikuje jednotný rámec pro všechny provozovatele ani neuvádí žádné přesné lhůty v horizontu uvedených 18 měsíců. |
| --- | --- |

3.4

Podle EHSV vychází rámec navrhovaných opatření hlavně z dobrovolných postupů samoregulace, z úpravy poštovních služeb na úrovni členských států, z činnosti skupiny evropských regulačních orgánů pro poštovní služby a rovněž z již využívaných zásad řádného uplatňování platných evropských právních předpisů, přičemž nespecifikuje jednotný rámec pro všechny provozovatele ani neuvádí žádné přesné lhůty v horizontu uvedených 18 měsíců.

| 3.5 | EHSV upozorňuje na skutečnost, že se v plánu vedle postupů samoregulace zatím nepočítá s přijetím směrnice, kterou EHSV již požadoval (17) a která by uceleným, soudržným a konsolidovaným způsobem vyhovovala požadavku dokončení vnitřního trhu s přeshraničním doručováním balíků pro všechny subjekty v tomto sektoru. |
| --- | --- |

3.5

EHSV upozorňuje na skutečnost, že se v plánu vedle postupů samoregulace zatím nepočítá s přijetím směrnice, kterou EHSV již požadoval (17) a která by uceleným, soudržným a konsolidovaným způsobem vyhovovala požadavku dokončení vnitřního trhu s přeshraničním doručováním balíků pro všechny subjekty v tomto sektoru.

| 3.6 | EHSV se domnívá, že by EU měla co nejdříve připravit své řešení ve formě podpory samoregulace a regulace, aby bylo možné se zabývat zatím nevyřešenými problémy na trhu a chránit spotřebitele a malé a střední podniky (i podniky navzájem). Jedná se například o:






  — | solidární odpovědnost všech subjektů řetězce elektronického prodeje vůči kupujícím; |
| --- | --- | --- |

3.6

EHSV se domnívá, že by EU měla co nejdříve připravit své řešení ve formě podpory samoregulace a regulace, aby bylo možné se zabývat zatím nevyřešenými problémy na trhu a chránit spotřebitele a malé a střední podniky (i podniky navzájem). Jedná se například o:

—

solidární odpovědnost všech subjektů řetězce elektronického prodeje vůči kupujícím;

| — | povinnost plné sledovatelnosti všech zásilek; |
| --- | --- |

—

povinnost plné sledovatelnosti všech zásilek;

| — | výslovné dodržování bezpečnostních předpisů a předpisů o ochraně osobních údajů podle směrnice 95/46/ES; |
| --- | --- |

—

výslovné dodržování bezpečnostních předpisů a předpisů o ochraně osobních údajů podle směrnice 95/46/ES;

| — | povinnost transparentní nabídky výběru z několika možností doručení; |
| --- | --- |

—

povinnost transparentní nabídky výběru z několika možností doručení;

| — | povinnost společných definic pojmů a plné interoperability; |
| --- | --- |

—

povinnost společných definic pojmů a plné interoperability;

| — | povinnost poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb pro všechny subjekty činné na volném trhu při zohlednění platných předpisů, včetně směrnice o poštovních službách a dalších příslušných předpisů EU; |
| --- | --- |

—

povinnost poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb pro všechny subjekty činné na volném trhu při zohlednění platných předpisů, včetně směrnice o poštovních službách a dalších příslušných předpisů EU;

| — | sběr srovnatelných a strukturovaných statistických údajů; |
| --- | --- |

—

sběr srovnatelných a strukturovaných statistických údajů;

| — | povinnost jednotného uplatňování předpisů o DPH; |
| --- | --- |

—

povinnost jednotného uplatňování předpisů o DPH;

| — | vzájemné přeshraniční uznávání systémů a sítí národních středisek pro řešení problémů a systémů alternativních řešení on-line; |
| --- | --- |

—

vzájemné přeshraniční uznávání systémů a sítí národních středisek pro řešení problémů a systémů alternativních řešení on-line;

| — | povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky; |
| --- | --- |

—

povinnost dodržovat spravedlivé pracovní podmínky;

| — | povinnost transparentních podmínek a cen služeb; |
| --- | --- |

—

povinnost transparentních podmínek a cen služeb;

| — | povinnost průběžné odborné přípravy zaměstnanců v zájmu zajištění profesionality v souvislosti se zaváděním nových technologií v tomto sektoru; |
| --- | --- |

—

povinnost průběžné odborné přípravy zaměstnanců v zájmu zajištění profesionality v souvislosti se zaváděním nových technologií v tomto sektoru;

| — | sankce za nedodržování důležitých povinností, a to i prostřednictvím systému rychlého varování RAPEX – IMI, a sankce na základě ukazatelů kvality; |
| --- | --- |

—

sankce za nedodržování důležitých povinností, a to i prostřednictvím systému rychlého varování RAPEX – IMI, a sankce na základě ukazatelů kvality;

| — | opatření určená malým a středním podnikům zaměřená na zjednodušení byrokracie a administrativy, na přístup na trh a na účast při vypracování společné definice společných aplikací nových technologií a internetových portálů a platforem. |
| --- | --- |

—

opatření určená malým a středním podnikům zaměřená na zjednodušení byrokracie a administrativy, na přístup na trh a na účast při vypracování společné definice společných aplikací nových technologií a internetových portálů a platforem.

| 3.7 | Přestože jsou návrhy v souladu s finančním rámcem EU pro období 2014–2020, domnívá se EHSV, že plán nesmí postrádat výslovné poukazy na finanční prostředky Unie určené na:






  — | výzkum a technologické inovace (Horizont 2020, programy Galileo, ISA a Digitální agendu) s cílem interoperability, sledovatelnosti a bezpečnosti; |
| --- | --- | --- |

3.7

Přestože jsou návrhy v souladu s finančním rámcem EU pro období 2014–2020, domnívá se EHSV, že plán nesmí postrádat výslovné poukazy na finanční prostředky Unie určené na:

—

výzkum a technologické inovace (Horizont 2020, programy Galileo, ISA a Digitální agendu) s cílem interoperability, sledovatelnosti a bezpečnosti;

| — | životní prostředí, klima, energetiku a dopravu (7. program pro životní prostředí, rámec politiky pro klima a energetiku 2030 a projekt EU Transport GHG: Routes to 2050 II (Emise skleníkových plynů z dopravy v EU: trasy do roku 2050 II)), kvůli dopadům doručování „v poslední fázi“; |
| --- | --- |

—

životní prostředí, klima, energetiku a dopravu (7. program pro životní prostředí, rámec politiky pro klima a energetiku 2030 a projekt EU Transport GHG: Routes to 2050 II (Emise skleníkových plynů z dopravy v EU: trasy do roku 2050 II)), kvůli dopadům doručování „v poslední fázi“;

| — | malé a střední podniky: prostřednictvím opatření EIB určených inovativním podnikům, programu COSME a všech dostupných evropských zdrojů pro konkurenceschopnost z hlediska rovného postavení s ostatními provozovateli; |
| --- | --- |

—

malé a střední podniky: prostřednictvím opatření EIB určených inovativním podnikům, programu COSME a všech dostupných evropských zdrojů pro konkurenceschopnost z hlediska rovného postavení s ostatními provozovateli;

| — | územní soudržnost (nové programové období strukturálních fondů 2014–2030 a opatření pro ostrovní, venkovské a velmi odlehlé regiony); |
| --- | --- |

—

územní soudržnost (nové programové období strukturálních fondů 2014–2030 a opatření pro ostrovní, venkovské a velmi odlehlé regiony);

| — | zaměstnanost a odbornou přípravu (Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa; Evropský program pro spotřebitele – zvýšení důvěry a podpora růstu; program Erasmus Plus 2014–2020; program vzdělávání a odborné přípravy). |
| --- | --- |

—

zaměstnanost a odbornou přípravu (Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa; Evropský program pro spotřebitele – zvýšení důvěry a podpora růstu; program Erasmus Plus 2014–2020; program vzdělávání a odborné přípravy).

| 3.8 | EHSV doporučuje Komisi, aby pověřila CEN vypracováním evropské technické normy, do něhož by byly plně zapojeny všechny zainteresované strany, v prvé řadě malé a střední podniky a spotřebitelé, a je přesvědčen, že je třeba vypracovat ukazatele pro evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování s cílem zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky. |
| --- | --- |

3.8

EHSV doporučuje Komisi, aby pověřila CEN vypracováním evropské technické normy, do něhož by byly plně zapojeny všechny zainteresované strany, v prvé řadě malé a střední podniky a spotřebitelé, a je přesvědčen, že je třeba vypracovat ukazatele pro evropskou značku bezpečného a kvalitního doručování s cílem zajistit kvalitu a spolehlivost, udržitelnost a sociální a bezpečnostní záruky.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | EHSV se domnívá, že je nutné přijmout dvě další opatření – ohledně zaručení přístupu a sociálního rozměru trhu. |
| --- | --- |

4.1

EHSV se domnívá, že je nutné přijmout dvě další opatření – ohledně zaručení přístupu a sociálního rozměru trhu.

4.1.1   Opatření: přístup na trh a cenově přijatelné využívání

| 4.1.1.1 | EHSV požaduje, aby byla v rámci udělování značky kvality stanovena povinnost zaručeného přístupu na trh a využívání cenově přijatelných služeb na celém území EU. EHSV je zklamaný tím, že nebyla věnována dostatečný pozornost okrajovým regionům a ostrovům, a proto očekává, že nový právní předpis bude upravovat otázku zeměpisné zranitelnosti v oblasti elektronického obchodu, neboť v těchto oblastech žije podstatná část evropských občanů. |
| --- | --- |

4.1.1.1

EHSV požaduje, aby byla v rámci udělování značky kvality stanovena povinnost zaručeného přístupu na trh a využívání cenově přijatelných služeb na celém území EU. EHSV je zklamaný tím, že nebyla věnována dostatečný pozornost okrajovým regionům a ostrovům, a proto očekává, že nový právní předpis bude upravovat otázku zeměpisné zranitelnosti v oblasti elektronického obchodu, neboť v těchto oblastech žije podstatná část evropských občanů.

| 4.1.1.2 | Podle EHSV je třeba, aby měli všichni provozovatelé neomezený přístup k informačním strukturám a zdrojům využívaným při poskytování doručovacích služeb, a byly tak chráněny zájmy uživatelů a byla podpořena účinná hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Podle EHSV je třeba, aby měli všichni provozovatelé neomezený přístup k informačním strukturám a zdrojům využívaným při poskytování doručovacích služeb, a byly tak chráněny zájmy uživatelů a byla podpořena účinná hospodářská soutěž.

| 4.1.1.3 | EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala sdělení z roku 1998 o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví poštovních služeb, vzhledem k vývoji práva a vývoji na trhu, jež mají dopad na přeshraniční služby a na standardní náklady, a to v zájmu liberálnějších politik zaměřených na náklady (18), v souladu s ustanoveními protokolu č. 26 v příloze Lisabonské smlouvy, zejména co se týče univerzálního přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu za dostupné ceny. |
| --- | --- |

4.1.1.3

EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala sdělení z roku 1998 o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví poštovních služeb, vzhledem k vývoji práva a vývoji na trhu, jež mají dopad na přeshraniční služby a na standardní náklady, a to v zájmu liberálnějších politik zaměřených na náklady (18), v souladu s ustanoveními protokolu č. 26 v příloze Lisabonské smlouvy, zejména co se týče univerzálního přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu za dostupné ceny.

4.1.2   Opatření – sociální rozměr trhu

| 4.1.2.1 | EHSV požaduje zajistit pevný a soudržný sociální rozměr, jenž společně s inovačním úsilím zainteresovaných podniků v tomto odvětví zaručí vysokou kvalitu a odbornost pracovních míst, i díky přístupu k odpovídajícím možnostem vzdělávání a rekvalifikace. |
| --- | --- |

4.1.2.1

EHSV požaduje zajistit pevný a soudržný sociální rozměr, jenž společně s inovačním úsilím zainteresovaných podniků v tomto odvětví zaručí vysokou kvalitu a odbornost pracovních míst, i díky přístupu k odpovídajícím možnostem vzdělávání a rekvalifikace.

| 4.1.2.2 | EHSV vyzdvihuje nutnost spravedlivých a důstojných pracovních a platových podmínek, aby byly vyloučeny nestabilní pracovní poměry a nezákonné zaměstnávání, zejména při externalizované práci „v poslední fázi“, a upozorňuje na ustanovení nařízení (ES) č. 1071/2009 o podmínkách pro výkon povolání a nařízení (EU) č. 1213/2010, jež definují „pracovní poměr“, aby bylo možné postupovat proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti, jak EHSV nedávno připomněl ve svém stanovisku (19). |
| --- | --- |

4.1.2.2

EHSV vyzdvihuje nutnost spravedlivých a důstojných pracovních a platových podmínek, aby byly vyloučeny nestabilní pracovní poměry a nezákonné zaměstnávání, zejména při externalizované práci „v poslední fázi“, a upozorňuje na ustanovení nařízení (ES) č. 1071/2009 o podmínkách pro výkon povolání a nařízení (EU) č. 1213/2010, jež definují „pracovní poměr“, aby bylo možné postupovat proti fiktivní samostatné výdělečné činnosti, jak EHSV nedávno připomněl ve svém stanovisku (19).

| 4.1.2.3 | EHSV doporučuje zahájit rozšířený evropský sociální dialog, do nějž budou zapojeny sociální partneři zastupující subjekty účastnící se celého řetězce elektronického prodeje a doručování balíků (obchod, poštovní služby, doprava, logistika) a v jehož rámci by se řešily otázky týkající se zaměstnaneckých a pracovních podmínek, možností rozvoje, inovací a zhodnocení lidských zdrojů. |
| --- | --- |

4.1.2.3

EHSV doporučuje zahájit rozšířený evropský sociální dialog, do nějž budou zapojeny sociální partneři zastupující subjekty účastnící se celého řetězce elektronického prodeje a doručování balíků (obchod, poštovní služby, doprava, logistika) a v jehož rámci by se řešily otázky týkající se zaměstnaneckých a pracovních podmínek, možností rozvoje, inovací a zhodnocení lidských zdrojů.

| 4.1.2.4 | Komise musí ve spolupráci s Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek každé dva roky vypracovat zprávu o zaměstnaneckých a pracovních podmínkách v tomto sektoru a o možnostech profesního rozvoje a předložit ji EHSV, Parlamentu, Radě a sociálním partnerům. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Komise musí ve spolupráci s Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek každé dva roky vypracovat zprávu o zaměstnaneckých a pracovních podmínkách v tomto sektoru a o možnostech profesního rozvoje a předložit ji EHSV, Parlamentu, Radě a sociálním partnerům.

4.2   Opatření č. 1: informovanost spotřebitelů o charakteristikách a nákladech na doručení a vracení

| 4.2.1 | EHSV se domnívá, že dobrovolné kodexy chování a výměna osvědčených postupů jsou doplňující se opatření, jež lze na úrovni EU provést pouze pod podmínkou, budou-li se na jejich vypracování podílet a přijmou-li je všechny strany zainteresované do trhu pro elektronický prodej a budou-li prováděny v souladu s evropským předpisovým rámcem, který upravuje veškeré otázky vznesené přeshraničními doručovateli elektronicky zakoupených produktů. Cílem tohoto opatření je chránit ve stejném rozsahu spotřebitele, malé doručovatele a malé a střední podniky a nezatěžovat je povinnostmi, jejichž plnění by bylo v podstatě neudržitelné. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV se domnívá, že dobrovolné kodexy chování a výměna osvědčených postupů jsou doplňující se opatření, jež lze na úrovni EU provést pouze pod podmínkou, budou-li se na jejich vypracování podílet a přijmou-li je všechny strany zainteresované do trhu pro elektronický prodej a budou-li prováděny v souladu s evropským předpisovým rámcem, který upravuje veškeré otázky vznesené přeshraničními doručovateli elektronicky zakoupených produktů. Cílem tohoto opatření je chránit ve stejném rozsahu spotřebitele, malé doručovatele a malé a střední podniky a nezatěžovat je povinnostmi, jejichž plnění by bylo v podstatě neudržitelné.

4.3   Opatření č. 2: informovanost internetových prodejců o doručovacích službách

| 4.3.1 | Pokud budou společné definice základních pojmů v oblasti doručovacích služeb vypracovány provozovateli doručovacích služeb a internetovými prodejci bez účasti zástupců spotřebitelů a malých a středních podniků, hrozí, že budou opominuty aspekty, které jsou pro rozhodování spotřebitelů důležité, a bude omezena paleta dostupných možností. |
| --- | --- |

4.3.1

Pokud budou společné definice základních pojmů v oblasti doručovacích služeb vypracovány provozovateli doručovacích služeb a internetovými prodejci bez účasti zástupců spotřebitelů a malých a středních podniků, hrozí, že budou opominuty aspekty, které jsou pro rozhodování spotřebitelů důležité, a bude omezena paleta dostupných možností.

| 4.3.2 | EHSV požaduje, aby byla společně za účasti všech zainteresovaných stran určena společná interaktivní otevřená struktura podle vzoru projektu elektronické podpory nákladní dopravy (20). |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV požaduje, aby byla společně za účasti všech zainteresovaných stran určena společná interaktivní otevřená struktura podle vzoru projektu elektronické podpory nákladní dopravy (20).

| 4.3.3 | EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila kontrolu řádné správy internetových platforem na základě předem stanovených objektivních a uživatelsky přívětivých kritérií v rámci předpisového rámce, jejž požaduje EHSV. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila kontrolu řádné správy internetových platforem na základě předem stanovených objektivních a uživatelsky přívětivých kritérií v rámci předpisového rámce, jejž požaduje EHSV.

4.4   Opatření č. 3: transparentnost trhů doručovacích služeb, integrovaných služeb a norem kvality

| 4.4.1 | Neexistenci podrobného a srovnatelného statistického rámce pro celý provozní řetězec a zainteresované strany od fáze elektronické objednávky po přeshraniční doručení zakoupených produktů je třeba napravit tím, že celní, poštovní, daňové a finanční úřady a podniky budou příslušné údaje o přeshraničních pohybech balíků získávat v jednotné a porovnatelné formě od všech poskytovatelů služeb činných na trhu, stejně tak pokud jde o pokrytí univerzálních služeb, o služby vracení a o formu reklamací. |
| --- | --- |

4.4.1

Neexistenci podrobného a srovnatelného statistického rámce pro celý provozní řetězec a zainteresované strany od fáze elektronické objednávky po přeshraniční doručení zakoupených produktů je třeba napravit tím, že celní, poštovní, daňové a finanční úřady a podniky budou příslušné údaje o přeshraničních pohybech balíků získávat v jednotné a porovnatelné formě od všech poskytovatelů služeb činných na trhu, stejně tak pokud jde o pokrytí univerzálních služeb, o služby vracení a o formu reklamací.

| 4.4.2 | Shromažďování údajů musí probíhat jednotně a bez byrokratické zátěže a duplikací. Komise by měla posoudit výhody a náklady potenciálního cenově výhodného paušálního pojištění mezinárodních zásilek spojeného se získáním evropské značky kvality. |
| --- | --- |

4.4.2

Shromažďování údajů musí probíhat jednotně a bez byrokratické zátěže a duplikací. Komise by měla posoudit výhody a náklady potenciálního cenově výhodného paušálního pojištění mezinárodních zásilek spojeného se získáním evropské značky kvality.

4.5   Opatření č. 4: interoperabilita při doručování balíků

| 4.5.1 | Provozovatelé doručovacích služeb a internetoví prodejci by měli na bázi dobrovolnosti pracovat na propojení informačních systémů a otevřených rozhraní s cenově dostupným účinným systémem doručování a vracení pro tzv. doručování „v poslední fázi“. |
| --- | --- |

4.5.1

Provozovatelé doručovacích služeb a internetoví prodejci by měli na bázi dobrovolnosti pracovat na propojení informačních systémů a otevřených rozhraní s cenově dostupným účinným systémem doručování a vracení pro tzv. doručování „v poslední fázi“.

| 4.5.2 | EHSV se však domnívá, že takovéto postupy musí být v souladu s kritérii interoperability stanovenými ve společném předpisovém rámci. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV se však domnívá, že takovéto postupy musí být v souladu s kritérii interoperability stanovenými ve společném předpisovém rámci.

4.6   Opatření č. 5: větší ochrana spotřebitelů

| 4.6.1 | EHSV podporuje záměr pověřit CEN vypracováním normy i rozhodnutí poskytnout členským státům hlavní směry pro plné a jednotné provádění směrnice č. 2011/83/EU a vybízet k častějšímu využívání alternativních možností řešení sporů v rámci směrnice 2013/11/EU o alternativním řešení spotřebitelských sporů. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV podporuje záměr pověřit CEN vypracováním normy i rozhodnutí poskytnout členským státům hlavní směry pro plné a jednotné provádění směrnice č. 2011/83/EU a vybízet k častějšímu využívání alternativních možností řešení sporů v rámci směrnice 2013/11/EU o alternativním řešení spotřebitelských sporů.

| 4.6.2 | EHSV považuje za nedostatečné, aby řešení problému reklamací spočívalo pouze v tom, že „provozovatelé doručovacích služeb, internetoví prodejci a sdružení spotřebitelů“ zajistí „lepší spolupráci s ohledem na vyřizování stížností a systémy ochrany spotřebitele“. Podle EHSV je tato spolupráce pozitivní, pokud k ní dochází v rámci společného předpisového rámce. |
| --- | --- |

4.6.2

EHSV považuje za nedostatečné, aby řešení problému reklamací spočívalo pouze v tom, že „provozovatelé doručovacích služeb, internetoví prodejci a sdružení spotřebitelů“ zajistí „lepší spolupráci s ohledem na vyřizování stížností a systémy ochrany spotřebitele“. Podle EHSV je tato spolupráce pozitivní, pokud k ní dochází v rámci společného předpisového rámce.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 60.

1

(2)  Rámec pro řešení sporů online a směrnice o alternativním řešení sporů.

2

(3)  IMI: Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu.

3

(4)  Evropský výbor pro normalizaci.

4

(5)  Zdroj: Evropská komise, MEMO-13-1151.

5

(6)  Zvláštní vydání Eurobarometr 398, Internal Market, říjen 2013.

6

Internal Market

(7)  COM(2011) 942 final, 11. ledna 2012.

7

(8)  Eurostat Household survey 2009.

8

(9)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 60.

9

(10)  COM(2013) 886 final.

10

(11)  Celosvětová studie UPS Pulse of the Online Shopper, 2013.

11

Pulse of the Online Shopper

(12)  COM (2013) 886 final.

12

(13)  WIK Consult Final Report 8/2013.

13

(14)  Rada pro konkurenceschopnost – závěry Rady k Jednotnému digitálnímu trhu a správě jednotného trhu, 29. května 2012.

14

(15)  Usnesení EP ze dne 4. února 2014 2013/2043 (INI), 11. prosince 2012 a 4. července 2013.

15

(16)  Usnesení EP ze dne 4. února 2014.

16

(17)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

17

(18)  Společný postoj EU a USA při jednání v Dohá, WTO, 2006.

18

(19)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 14.

19

(20)  Cílem projektu elektronické podpory nákladní dopravy na období 2010–2014, který je součástí sedmého rámcového programu pro výzkum, jehož se účastní 31 partnerů ze 14 zemí, je navzájem propojit všechny subjekty zabývající se logistikou. Projekt má podobu interaktivních uživatelsky přátelských internetových platforem. Mj. se v něm doporučuje, aby Evropská komise co nejdříve přijala směrnici nebo podobný právní nástroj, jenž by zaručil, že rozhraní jednotných národních oken, která se od nynějška budou používat, bude jako vstupní formát používat společný program pro podávání zpráv, vypracovaný v rámci projektu elektronické podpory nákladní dopravy.

20

---

PŘÍLOHA

ke STANOVISKU Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy byly během rozpravy zamítnuty, přestože obdržely více než jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů (čl. 39 odst. 2 jednacího řádu):

Odstavec 1.6

Změnit

„EHSV doporučuje Komisi, Parlamentu a Radě, aby:

| — | evropský právní rámec, včetně směrnice o poštovních službách,
  umožňoval všem subjektům v tomto sektoru
  zaručil přístup na trh s doručováním balíků a aby rovněž zaručil, že se bude klást mimořádný důraz na problematiku poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb především ve vzdálených, v horských, ostrovních a znevýhodněných oblastech; (...).“ |
| --- | --- |

—

evropský právní rámec, včetně směrnice o poštovních službách,
  umožňoval všem subjektům v tomto sektoru
  zaručil přístup na trh s doručováním balíků a aby rovněž zaručil, že se bude klást mimořádný důraz na problematiku poskytování cenově přijatelných univerzálních služeb především ve vzdálených, v horských, ostrovních a znevýhodněných oblastech; (...).“

Výsledek hlasování:

| Hlasy pro | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| Hlasy proti | : | 67 |
| Hlasování se zdrželo | : | 10 |

Hlasy pro

:

35

Hlasy proti

:

67

Hlasování se zdrželo

:

10

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/59

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování

COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD)

(2014/C 451/09)

| Zpravodaj: | pan Iozia |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Iozia

Dne 25. února 2014 se Evropský parlament a dne 27. března 2014 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování

COM(2014) 40 final – 2014/0017 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 183 hlasy pro, 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh nařízení předložený Komisí, jehož záměrem je zároveň s návrhem nařízení o reformě bankovnictví, s nímž úzce souvisí, vytvořit soubor opatření zaměřených na zvýšení transparentnosti a odolnosti evropského finančního systému v oblasti obchodů zajišťujících financování (SFT). |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh nařízení předložený Komisí, jehož záměrem je zároveň s návrhem nařízení o reformě bankovnictví, s nímž úzce souvisí, vytvořit soubor opatření zaměřených na zvýšení transparentnosti a odolnosti evropského finančního systému v oblasti obchodů zajišťujících financování (SFT).

| 1.2 | Prioritním zájmem trhu a hospodářství obecně je zlepšení informační vyváženosti na trhu, monitorování rizikovosti probíhajících transakcí a omezení rozsahu netransparentních a neregulovaných bankovních transakcí. |
| --- | --- |

1.2

Prioritním zájmem trhu a hospodářství obecně je zlepšení informační vyváženosti na trhu, monitorování rizikovosti probíhajících transakcí a omezení rozsahu netransparentních a neregulovaných bankovních transakcí.

| 1.3 | V této souvislosti EHSV konstatuje, že pojem „stínové bankovnictví“ je zavádějící a je zdrojem zbytečného nepochopení široké veřejnosti. Stínové jsou některé bankovní transakce prováděné bankovními i nebankovními subjekty, a ne banky jako takové, nebo lépe řečeno finanční instituce, neboť subjekty, které jsou činné na tomto konkrétním trhu, často nejsou bankovními ústavy. Jedná se totiž o hedgeové fondy, státní investiční fondy a finanční společnosti specializované na trh peněžních fondů nebo strukturovaných a komplexních derivátů. Všechny subjekty jsou známé, stát pouze nemá povědomí o některých jejich neregulovaných transakcích. |
| --- | --- |

1.3

V této souvislosti EHSV konstatuje, že pojem „stínové bankovnictví“ je zavádějící a je zdrojem zbytečného nepochopení široké veřejnosti. Stínové jsou některé bankovní transakce prováděné bankovními i nebankovními subjekty, a ne banky jako takové, nebo lépe řečeno finanční instituce, neboť subjekty, které jsou činné na tomto konkrétním trhu, často nejsou bankovními ústavy. Jedná se totiž o hedgeové fondy, státní investiční fondy a finanční společnosti specializované na trh peněžních fondů nebo strukturovaných a komplexních derivátů. Všechny subjekty jsou známé, stát pouze nemá povědomí o některých jejich neregulovaných transakcích.

| 1.4 | EHSV zdůrazňuje význam tohoto nařízení, díky němuž lze jasně určit pohyby na trhu a nepřiměřeně rizikové oblasti, což může orgánům dohledu nad trhem pomoci neustále sledovat situaci a přijímat preventivní opatření, a omezit tak činnost, jež je celkově považována za neúměrně rizikovou. Předmětné nařízení proto na jedné straně poskytuje trhu informace, k nimž stát nemá přístup, a na druhé straně orgánům poskytuje další analytický a informační nástroj. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zdůrazňuje význam tohoto nařízení, díky němuž lze jasně určit pohyby na trhu a nepřiměřeně rizikové oblasti, což může orgánům dohledu nad trhem pomoci neustále sledovat situaci a přijímat preventivní opatření, a omezit tak činnost, jež je celkově považována za neúměrně rizikovou. Předmětné nařízení proto na jedné straně poskytuje trhu informace, k nimž stát nemá přístup, a na druhé straně orgánům poskytuje další analytický a informační nástroj.

| 1.5 | Neméně důležitá je regulace rehypotekací, tj. dočasné využívání svěřených cenných papírů. Povinnost získat výslovný souhlas investora, který cenný papír vlastní, umožňuje vyhnout se převzetí neočekávaných rizik výslovně neuvedených ve smlouvě, nebo jen obecně zmíněných. Riziko protistrany je nedílnou součástí hodnocení, která zabraňuje nebo alespoň silně omezuje účast subjektů, jež nejsou příliš spolehlivé. Z toho všeho plynou výhody pro celkovou odolnost systému obecně i subjektů, které jsou na trhu aktivnější. |
| --- | --- |

1.5

Neméně důležitá je regulace rehypotekací, tj. dočasné využívání svěřených cenných papírů. Povinnost získat výslovný souhlas investora, který cenný papír vlastní, umožňuje vyhnout se převzetí neočekávaných rizik výslovně neuvedených ve smlouvě, nebo jen obecně zmíněných. Riziko protistrany je nedílnou součástí hodnocení, která zabraňuje nebo alespoň silně omezuje účast subjektů, jež nejsou příliš spolehlivé. Z toho všeho plynou výhody pro celkovou odolnost systému obecně i subjektů, které jsou na trhu aktivnější.

| 1.6 | Ve světle všech iniciativ Komise, jejichž účelem je navrátit finančnímu systému jeho přirozenou funkci hybné síly ekonomiky a prosperity domácností a podniků, má EHSV za to, že nastala správná chvíle, aby byl v Evropě uzavřen sociální pakt o udržitelném finančnictví, jehož prostřednictvím se všechny zainteresované strany zapojí do nového vymezení cílů a nástrojů. Strmý pád pověsti bank, jejž lze pozorovat v nesčetných průzkumech a anketách uplynulých let, by měl přimět všechny subjekty k tomu, aby konečně obrátily list a začaly se společností komunikovat. Domácnosti, podniky, občané, zaměstnanci a společnost obecně požadují účinný a spolehlivý finanční systém, který přispěje k rozvoji a tvorbě pracovních míst tím, že bude mít na paměti sociální a environmentální dopad investic. |
| --- | --- |

1.6

Ve světle všech iniciativ Komise, jejichž účelem je navrátit finančnímu systému jeho přirozenou funkci hybné síly ekonomiky a prosperity domácností a podniků, má EHSV za to, že nastala správná chvíle, aby byl v Evropě uzavřen sociální pakt o udržitelném finančnictví, jehož prostřednictvím se všechny zainteresované strany zapojí do nového vymezení cílů a nástrojů. Strmý pád pověsti bank, jejž lze pozorovat v nesčetných průzkumech a anketách uplynulých let, by měl přimět všechny subjekty k tomu, aby konečně obrátily list a začaly se společností komunikovat. Domácnosti, podniky, občané, zaměstnanci a společnost obecně požadují účinný a spolehlivý finanční systém, který přispěje k rozvoji a tvorbě pracovních míst tím, že bude mít na paměti sociální a environmentální dopad investic.

| 1.7 | EHSV oceňuje značné úsilí Komise o splnění závazku předložit v rámci přípravy nového právního předpisu 48 legislativních opatření. Také GŘ pro vnitřní trh a služby odvedlo skvělou práci z hlediska kvality i kvantity, a to za velmi těžkých podmínek. Práce se nesla v duchu vyváženosti a účinnosti. EHSV se domnívá, že práce Komise byla úspěšná, a vítá ji, přičemž obzvlášť oceňuje, že Komise uznala „závažné regulatorní nedostatky, neúčinný dohled, neprůhlednost trhů a příliš složitou strukturu produktů“. |
| --- | --- |

1.7

EHSV oceňuje značné úsilí Komise o splnění závazku předložit v rámci přípravy nového právního předpisu 48 legislativních opatření. Také GŘ pro vnitřní trh a služby odvedlo skvělou práci z hlediska kvality i kvantity, a to za velmi těžkých podmínek. Práce se nesla v duchu vyváženosti a účinnosti. EHSV se domnívá, že práce Komise byla úspěšná, a vítá ji, přičemž obzvlášť oceňuje, že Komise uznala „závažné regulatorní nedostatky, neúčinný dohled, neprůhlednost trhů a příliš složitou strukturu produktů“.

| 1.8 | EHSV je přesvědčen, že až bude nařízení přijato, značně poklesne riziko regulatorní arbitráže, a vybízí Komisi, aby i nadále sledovala cíl co největšího omezení počtu neregulovaných transakcí ve skutečně okrajových oblastech evropského finančního sektoru. |
| --- | --- |

1.8

EHSV je přesvědčen, že až bude nařízení přijato, značně poklesne riziko regulatorní arbitráže, a vybízí Komisi, aby i nadále sledovala cíl co největšího omezení počtu neregulovaných transakcí ve skutečně okrajových oblastech evropského finančního sektoru.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Cílem návrhu je zvýšit transparentnost u obchodů zajišťujících financování (SFT (1)), a to v zásadě následujícími třemi způsoby:






  — | monitorováním hromadění systémových rizik v souvislosti se SFT: v návrhu nařízení se požaduje, aby byly všechny transakce SFT evidovány v centrální databázi. To by dohledu umožnilo lépe odhalovat vazby mezi bankami a subjekty „stínového“ bankovnictví a vrhnout světlo na některé transakce těchto subjektů v oblasti obstarávání kapitálu; |
| --- | --- | --- |

2.1

Cílem návrhu je zvýšit transparentnost u obchodů zajišťujících financování (SFT (1)), a to v zásadě následujícími třemi způsoby:

—

monitorováním hromadění systémových rizik v souvislosti se SFT: v návrhu nařízení se požaduje, aby byly všechny transakce SFT evidovány v centrální databázi. To by dohledu umožnilo lépe odhalovat vazby mezi bankami a subjekty „stínového“ bankovnictví a vrhnout světlo na některé transakce těchto subjektů v oblasti obstarávání kapitálu;

| — | informováním investorů, jejichž majetek je využíván k SFT: podle návrhu musí být transakce SFT prováděné investičními fondy nebo jinými obdobnými strukturami podrobně popsány v příslušných zprávách. To by zvýšilo transparentnost pro investory, kteří tak budou moci přijímat informovanější investiční rozhodnutí; |
| --- | --- |

—

informováním investorů, jejichž majetek je využíván k SFT: podle návrhu musí být transakce SFT prováděné investičními fondy nebo jinými obdobnými strukturami podrobně popsány v příslušných zprávách. To by zvýšilo transparentnost pro investory, kteří tak budou moci přijímat informovanější investiční rozhodnutí;

| — | rehypotekací: návrh usiluje o vyšší transparentnost rehypotekace (jakékoli předem určené využití záruky ze strany příjemce záruky k jeho vlastním účelům) finančních nástrojů na základě stanovení minimálních podmínek, jež musí zainteresované strany splnit, včetně písemné smlouvy a předchozího souhlasu s rehypotekací. Klienti a jejich protistrany by tak museli udělit svůj souhlas ještě před uskutečněním rehypotekace a toto rozhodnutí by činili na základě jasných informací o rizicích, jež s touto transakcí mohou souviset. |
| --- | --- |

—

rehypotekací: návrh usiluje o vyšší transparentnost rehypotekace (jakékoli předem určené využití záruky ze strany příjemce záruky k jeho vlastním účelům) finančních nástrojů na základě stanovení minimálních podmínek, jež musí zainteresované strany splnit, včetně písemné smlouvy a předchozího souhlasu s rehypotekací. Klienti a jejich protistrany by tak museli udělit svůj souhlas ještě před uskutečněním rehypotekace a toto rozhodnutí by činili na základě jasných informací o rizicích, jež s touto transakcí mohou souviset.

3.   Úvod

| 3.1 | Vedle návrhu strukturální reformy bankovního sektoru v Unii navrhla Komise také konsolidační opatření zaměřená na zvýšení transparentnosti u obchodů zajišťujících financování (SFT) a na zabránění tomu, že banky budou obcházet některá pravidla a budou směřovat své aktivity do stínového bankovnictví. Toho se Komise, krom jiného, obává nejvíce. |
| --- | --- |

3.1

Vedle návrhu strukturální reformy bankovního sektoru v Unii navrhla Komise také konsolidační opatření zaměřená na zvýšení transparentnosti u obchodů zajišťujících financování (SFT) a na zabránění tomu, že banky budou obcházet některá pravidla a budou směřovat své aktivity do stínového bankovnictví. Toho se Komise, krom jiného, obává nejvíce.

| 3.2 | K obchodům zajišťujícím financování (SFT) patří různé druhy transakcí s podobnými finančními účinky. Nejdůležitější z nich je zapůjčování cenných papírů a repo obchody. |
| --- | --- |

3.2

K obchodům zajišťujícím financování (SFT) patří různé druhy transakcí s podobnými finančními účinky. Nejdůležitější z nich je zapůjčování cenných papírů a repo obchody.

| 3.3 | Půjčování cenných papírů je řízené především tržní poptávkou po specifických cenných papírech a využívá se například k účelům krátkých prodejů či nákupů. Repo obchody nebo reverzní repa jsou obvykle dána nutností bezpečného zapůjčení nebo vypůjčení peněz. Tato praktika spočívá v nákupu či prodeji finančních nástrojů za hotové, přičemž se předem dohodne nákup či prodej nových finančních nástrojů za předem dohodnutou cenu v určitý konkrétní den v budoucnosti. |
| --- | --- |

3.3

Půjčování cenných papírů je řízené především tržní poptávkou po specifických cenných papírech a využívá se například k účelům krátkých prodejů či nákupů. Repo obchody nebo reverzní repa jsou obvykle dána nutností bezpečného zapůjčení nebo vypůjčení peněz. Tato praktika spočívá v nákupu či prodeji finančních nástrojů za hotové, přičemž se předem dohodne nákup či prodej nových finančních nástrojů za předem dohodnutou cenu v určitý konkrétní den v budoucnosti.

| 3.4 | Správci fondů využívají SFT k dosažení dodatečných výnosů nebo k získání dodatečného financování. Repo obchody se například často využívají ke shromažďování prostředků na nové investice. Tyto transakce s sebou zároveň přinášejí nová rizika, totiž riziko protistrany a riziko likvidity. Fondu v zásadě připadne pouze část dodatečných výnosů, ale riziko protistrany nesou investoři fondů v plné výši. Využívání těchto transakcí proto může značně změnit poměr mezi rizikem a výnosy. |
| --- | --- |

3.4

Správci fondů využívají SFT k dosažení dodatečných výnosů nebo k získání dodatečného financování. Repo obchody se například často využívají ke shromažďování prostředků na nové investice. Tyto transakce s sebou zároveň přinášejí nová rizika, totiž riziko protistrany a riziko likvidity. Fondu v zásadě připadne pouze část dodatečných výnosů, ale riziko protistrany nesou investoři fondů v plné výši. Využívání těchto transakcí proto může značně změnit poměr mezi rizikem a výnosy.

| 3.5 | Spojitost mezi návrhem strukturální reformy evropského bankovního sektoru a tímto balíčkem opatření je zřejmá. Návrh strukturální reformy evropského bankovního sektoru, který Komise předložila, by měl zakázat nebo omezit určité bankovní činnosti. Pokud však dojde k přesunu těchto činností z regulovaných bankovních skupin do oblasti stínového bankovnictví, kde není takový prostor pro kontrolu vykonávanou orgány dohledu, mohl by být kýžený dopad menší. |
| --- | --- |

3.5

Spojitost mezi návrhem strukturální reformy evropského bankovního sektoru a tímto balíčkem opatření je zřejmá. Návrh strukturální reformy evropského bankovního sektoru, který Komise předložila, by měl zakázat nebo omezit určité bankovní činnosti. Pokud však dojde k přesunu těchto činností z regulovaných bankovních skupin do oblasti stínového bankovnictví, kde není takový prostor pro kontrolu vykonávanou orgány dohledu, mohl by být kýžený dopad menší.

| 3.6 | Rada pro finanční stabilitu (Financial Stability Board, FSB) poukázala na skutečnost, že neřízený úpadek subjektů stínového bankovnictví může způsobit systémové riziko – buď přímo nebo v důsledku propojení se standardním bankovním systémem. |
| --- | --- |

3.6

Rada pro finanční stabilitu (Financial Stability Board, FSB) poukázala na skutečnost, že neřízený úpadek subjektů stínového bankovnictví může způsobit systémové riziko – buď přímo nebo v důsledku propojení se standardním bankovním systémem.

| 3.7 | FSB rovněž podotkla, že příliš přísná regulace bank by mohla vytlačit některé bankovní činnosti do oblasti stínového bankovnictví (2). |
| --- | --- |

3.7

FSB rovněž podotkla, že příliš přísná regulace bank by mohla vytlačit některé bankovní činnosti do oblasti stínového bankovnictví (2).

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá návrh nařízení o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování, které se stejně jako nařízení o strukturální reformě bankovního systému zaměřuje na zvýšení odolnosti bankovního systému, transparentnosti obchodů a řešení případných krizí tak, aby to občanům nezpůsobilo další zátěž. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá návrh nařízení o podávání zpráv a transparentnosti u obchodů zajišťujících financování, které se stejně jako nařízení o strukturální reformě bankovního systému zaměřuje na zvýšení odolnosti bankovního systému, transparentnosti obchodů a řešení případných krizí tak, aby to občanům nezpůsobilo další zátěž.

| 4.2 | Toto stanovisko proto úzce souvisí se stanoviskem, jež EHSV vypracoval ve věci nařízení o strukturální reformě. |
| --- | --- |

4.2

Toto stanovisko proto úzce souvisí se stanoviskem, jež EHSV vypracoval ve věci nařízení o strukturální reformě.

| 4.3 | EHSV oceňuje, že Komise uznala „závažné regulatorní nedostatky, neúčinný dohled, neprůhlednost trhů a příliš složitou strukturu produktů finančního systému“, které zde byly již před vypuknutím finanční krize. EHSV začal tyto argumenty používat již od počátku finanční krize, kdy požadoval okamžité přijetí opatření. Komise však bohužel nevnímala dostatečně pozorně varování a doporučení, která mohla zabránit následným problémům. |
| --- | --- |

4.3

EHSV oceňuje, že Komise uznala „závažné regulatorní nedostatky, neúčinný dohled, neprůhlednost trhů a příliš složitou strukturu produktů finančního systému“, které zde byly již před vypuknutím finanční krize. EHSV začal tyto argumenty používat již od počátku finanční krize, kdy požadoval okamžité přijetí opatření. Komise však bohužel nevnímala dostatečně pozorně varování a doporučení, která mohla zabránit následným problémům.

| 4.4 | EHSV si je vědom toho, že se hospodářské síly, ostřílení lobbisté a obrovské zájmy, které jsou ve hře, pokoušeli zmařit nebo zpomalit opatření, jež bylo po vypuknutí krize třeba naléhavě učinit. Komise nehledě na vše a s výjimkou několika málo rozhodnutí, s nimiž nelze souhlasit, přijala balíček opatření ohlášených po zveřejnění zpráv Larosièrovy komise a Liikanenovy skupiny odborníků na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

4.4

EHSV si je vědom toho, že se hospodářské síly, ostřílení lobbisté a obrovské zájmy, které jsou ve hře, pokoušeli zmařit nebo zpomalit opatření, jež bylo po vypuknutí krize třeba naléhavě učinit. Komise nehledě na vše a s výjimkou několika málo rozhodnutí, s nimiž nelze souhlasit, přijala balíček opatření ohlášených po zveřejnění zpráv Larosièrovy komise a Liikanenovy skupiny odborníků na vysoké úrovni.

| 4.5 | EHSV s potěšením vítá, že komisař Barnier nepolevil v úsilí a že celé Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby, jež bylo odpovědné za předložení návrhů na regulaci finančního trhu, odvedlo vesměs skvělou práci a připravilo řadu soudržných a vzájemně úzce provázaných opatření, která představovala velmi kvalitní právní korpus, jehož účinnost nelze popřít. Důvody, které v posledních letech způsobily finanční krize, v důsledku celkového dopadu legislativních iniciativ postupně zmizí. |
| --- | --- |

4.5

EHSV s potěšením vítá, že komisař Barnier nepolevil v úsilí a že celé Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby, jež bylo odpovědné za předložení návrhů na regulaci finančního trhu, odvedlo vesměs skvělou práci a připravilo řadu soudržných a vzájemně úzce provázaných opatření, která představovala velmi kvalitní právní korpus, jehož účinnost nelze popřít. Důvody, které v posledních letech způsobily finanční krize, v důsledku celkového dopadu legislativních iniciativ postupně zmizí.

| 4.6 | EHSV vždy souhlasil s požadavkem řádně fungujícího finančního systému zaměřeného na podporu reálné ekonomiky (zejména na malé a střední podniky), na posílení sociální ekonomiky a na vytváření pracovních míst. Odvětví úvěrů musí hrát klíčovou roli v poskytování služeb společnosti, musí se opět stát hybnou a setrvačnou silou reálné ekonomiky a musí si být plně vědomo sociální odpovědnosti, kterou musí zaručit. |
| --- | --- |

4.6

EHSV vždy souhlasil s požadavkem řádně fungujícího finančního systému zaměřeného na podporu reálné ekonomiky (zejména na malé a střední podniky), na posílení sociální ekonomiky a na vytváření pracovních míst. Odvětví úvěrů musí hrát klíčovou roli v poskytování služeb společnosti, musí se opět stát hybnou a setrvačnou silou reálné ekonomiky a musí si být plně vědomo sociální odpovědnosti, kterou musí zaručit.

| 4.7 | EHSV je přesvědčen, že zásadní změnu ve vztahu mezi finančními institucemi a občany již nelze déle odkládat. Strmý propad důvěry v banky a další subjekty se musí zarazit, neboť by mohl způsobit nenapravitelné škody na hospodářském a sociálním rozvoji. |
| --- | --- |

4.7

EHSV je přesvědčen, že zásadní změnu ve vztahu mezi finančními institucemi a občany již nelze déle odkládat. Strmý propad důvěry v banky a další subjekty se musí zarazit, neboť by mohl způsobit nenapravitelné škody na hospodářském a sociálním rozvoji.

| 4.8 | EHSV ve světle svého opakovaně vyjadřovaného postoje k zapojení občanské společnosti doufá, že v Evropě dojde k uzavření sociálního paktu o udržitelném finančnictví, na jehož základě budou všechny zainteresované strany zapojeny do vytvoření účinného, odolného a transparentního finančního systému zohledňujícího environmentální a sociální dopady jeho opatření. |
| --- | --- |

4.8

EHSV ve světle svého opakovaně vyjadřovaného postoje k zapojení občanské společnosti doufá, že v Evropě dojde k uzavření sociálního paktu o udržitelném finančnictví, na jehož základě budou všechny zainteresované strany zapojeny do vytvoření účinného, odolného a transparentního finančního systému zohledňujícího environmentální a sociální dopady jeho opatření.

| 4.9 | EHSV s přesvědčením podporuje iniciativy Komise zaměřené na předcházení riziku regulatorní arbitráže na jedné straně a přesunu činností do méně regulovaných oblastí, jako je např. „stínové bankovnictví“, kde dochází k obcházení stále přísnějších právních předpisů, které se vydávají, na straně druhé. |
| --- | --- |

4.9

EHSV s přesvědčením podporuje iniciativy Komise zaměřené na předcházení riziku regulatorní arbitráže na jedné straně a přesunu činností do méně regulovaných oblastí, jako je např. „stínové bankovnictví“, kde dochází k obcházení stále přísnějších právních předpisů, které se vydávají, na straně druhé.

| 4.10 | EHSV ve svých stanoviscích k této problematice (3) jasně vyjádřil svůj postoj spočívající v co největším omezení počtu neregulovaných oblastí ve finančním sektoru. |
| --- | --- |

4.10

EHSV ve svých stanoviscích k této problematice (3) jasně vyjádřil svůj postoj spočívající v co největším omezení počtu neregulovaných oblastí ve finančním sektoru.

| 4.11 | Komise při vypracování návrhu nařízení vzala v potaz nutnost minimalizovat dodatečné náklady pro finanční systém a určila možná řešení v infrastruktuře, např. registry, a ve stávajících postupech pro dosažení transparentnosti při obchodování s finančními deriváty stanovených v nařízení č. 648/2012. EHSV s tímto přístupem souhlasí, neboť ukazuje, že Komise věnuje pozornost subjektům a klientům, na něž budou pravděpodobně přeneseny dodatečné náklady vyplývající z tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4.11

Komise při vypracování návrhu nařízení vzala v potaz nutnost minimalizovat dodatečné náklady pro finanční systém a určila možná řešení v infrastruktuře, např. registry, a ve stávajících postupech pro dosažení transparentnosti při obchodování s finančními deriváty stanovených v nařízení č. 648/2012. EHSV s tímto přístupem souhlasí, neboť ukazuje, že Komise věnuje pozornost subjektům a klientům, na něž budou pravděpodobně přeneseny dodatečné náklady vyplývající z tohoto nařízení.

| 4.12 | EHSV se domnívá, že finanční stabilita, plynoucí z větší transparentnosti činností stanovených v tomto nařízení, jako jsou obchody zajišťující financování, obdobné struktury financování a rehypotekace, by se skutečně zvýšila a zlepšila by celkovou odolnost systému a jednotlivých subjektů. Začlenění všech protistran činných na finančních trzích zaručí poskytování úplných informací o skutečné povaze transakcí a rizicích, jež jednotlivé subjekty podstupují. |
| --- | --- |

4.12

EHSV se domnívá, že finanční stabilita, plynoucí z větší transparentnosti činností stanovených v tomto nařízení, jako jsou obchody zajišťující financování, obdobné struktury financování a rehypotekace, by se skutečně zvýšila a zlepšila by celkovou odolnost systému a jednotlivých subjektů. Začlenění všech protistran činných na finančních trzích zaručí poskytování úplných informací o skutečné povaze transakcí a rizicích, jež jednotlivé subjekty podstupují.

| 4.13 | Proto má toto nařízení zásadní význam pro zajištění účinnosti nařízení o strukturální reformě bankovního systému, jež upravuje bankovní ústavy, které jsou tak velké, že by mohly být potenciálními nositeli systémového rizika. Navíc snižuje možnost rozhodnout se k přesunu do neregulovaných oblastí finančního systému. |
| --- | --- |

4.13

Proto má toto nařízení zásadní význam pro zajištění účinnosti nařízení o strukturální reformě bankovního systému, jež upravuje bankovní ústavy, které jsou tak velké, že by mohly být potenciálními nositeli systémového rizika. Navíc snižuje možnost rozhodnout se k přesunu do neregulovaných oblastí finančního systému.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Cílem návrhu je zvýšit transparentnost u obchodů zajišťujících financování (SFT), a to v zásadě následujícími třemi způsoby: |
| --- | --- |

5.1

Cílem návrhu je zvýšit transparentnost u obchodů zajišťujících financování (SFT), a to v zásadě následujícími třemi způsoby:

| 5.1.1 | Monitorováním hromadění systémových rizik v souvislosti se SFT: v návrhu nařízení se požaduje, aby byly všechny transakce SFT evidovány v centrální databázi. To by dohledu umožnilo lépe odhalovat vazby mezi bankami a bankovními subjekty obecně označovanými za „stínové“ a vrhnout světlo na některé transakce těchto subjektů v oblasti obstarávání kapitálu. |
| --- | --- |

5.1.1

Monitorováním hromadění systémových rizik v souvislosti se SFT: v návrhu nařízení se požaduje, aby byly všechny transakce SFT evidovány v centrální databázi. To by dohledu umožnilo lépe odhalovat vazby mezi bankami a bankovními subjekty obecně označovanými za „stínové“ a vrhnout světlo na některé transakce těchto subjektů v oblasti obstarávání kapitálu.

| 5.1.1.1 | EHSV se domnívá, že by tento postup pomohl orgánům dohledu účinněji kontrolovat expozici a rizika spojená se SFT a v případě nutnosti zajistit přijetí cílených a včasných opatření. |
| --- | --- |

5.1.1.1

EHSV se domnívá, že by tento postup pomohl orgánům dohledu účinněji kontrolovat expozici a rizika spojená se SFT a v případě nutnosti zajistit přijetí cílených a včasných opatření.

| 5.1.1.2 | EHSV si klade otázku, zda je návrh uchovávat údaje v registrech po dobu alespoň deseti let skutečně vhodný. Nařízení o infrastruktuře evropských trhů například stanoví povinnost uchovávat údaje po dobu pěti let. |
| --- | --- |

5.1.1.2

EHSV si klade otázku, zda je návrh uchovávat údaje v registrech po dobu alespoň deseti let skutečně vhodný. Nařízení o infrastruktuře evropských trhů například stanoví povinnost uchovávat údaje po dobu pěti let.

| 5.1.2 | Informováním investorů, jejichž majetek je využíván k SFT: podle návrhu lze zvýšit transparentnost ve vztahu k investorům ohledně praktik investičních fondů zapojených do SFT a obdobných struktur financování tím, že se bude vyžadovat předkládání podrobných zpráv o těchto transakcích. Investoři by tak mohli přijímat informovanější investiční rozhodnutí. |
| --- | --- |

5.1.2

Informováním investorů, jejichž majetek je využíván k SFT: podle návrhu lze zvýšit transparentnost ve vztahu k investorům ohledně praktik investičních fondů zapojených do SFT a obdobných struktur financování tím, že se bude vyžadovat předkládání podrobných zpráv o těchto transakcích. Investoři by tak mohli přijímat informovanější investiční rozhodnutí.

| 5.1.3 | Rehypotekací: návrh usiluje o vyšší transparentnost rehypotekace (jakékoli předem určené využití záruky ze strany příjemce záruky k jeho vlastním účelům) finančních nástrojů na základě stanovení minimálních podmínek, jež musí zainteresované strany splnit, včetně písemné smlouvy a předchozího souhlasu s rehypotekací. Klienti a jejich protistrany by tak museli udělit svůj souhlas ještě před uskutečněním rehypotekace a toto rozhodnutí by činili na základě jasných informací o rizicích, jež s touto transakcí mohou souviset. |
| --- | --- |

5.1.3

Rehypotekací: návrh usiluje o vyšší transparentnost rehypotekace (jakékoli předem určené využití záruky ze strany příjemce záruky k jeho vlastním účelům) finančních nástrojů na základě stanovení minimálních podmínek, jež musí zainteresované strany splnit, včetně písemné smlouvy a předchozího souhlasu s rehypotekací. Klienti a jejich protistrany by tak museli udělit svůj souhlas ještě před uskutečněním rehypotekace a toto rozhodnutí by činili na základě jasných informací o rizicích, jež s touto transakcí mohou souviset.

| 5.1.3.1 | Od krachu Lehman Brothers v roce 2008 byla na pořadu jednání na finančních trzích transparentnost a podpora „datové kultury“ a EHSV s tímto trendem plně souhlasí a plně podporuje přirozenou transparentnost navrhovaného mechanismu i zapojení investorů na základě výslovného souhlasu, jenž musí být udělen pro každou jednotlivou transakci. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Od krachu Lehman Brothers v roce 2008 byla na pořadu jednání na finančních trzích transparentnost a podpora „datové kultury“ a EHSV s tímto trendem plně souhlasí a plně podporuje přirozenou transparentnost navrhovaného mechanismu i zapojení investorů na základě výslovného souhlasu, jenž musí být udělen pro každou jednotlivou transakci.

| 5.2 | Finanční trhy mají globální povahu, a systémová rizika způsobená stínovým bankovnictvím a činnostmi je tudíž nutné řešit koordinovaně na mezinárodní úrovni. EHSV se domnívá, že je nezbytné zesílit spolupráci s orgány z nejvýznamnějších třetích zemí a sdílet s nimi společnou strategii a soudržná a pokud možno srovnatelná opatření. |
| --- | --- |

5.2

Finanční trhy mají globální povahu, a systémová rizika způsobená stínovým bankovnictvím a činnostmi je tudíž nutné řešit koordinovaně na mezinárodní úrovni. EHSV se domnívá, že je nezbytné zesílit spolupráci s orgány z nejvýznamnějších třetích zemí a sdílet s nimi společnou strategii a soudržná a pokud možno srovnatelná opatření.

| 5.3 | EHSV má za to, že návrh je v souladu s doporučeními Rady pro finanční stabilitu. V srpnu 2013 přijala FSB 11 doporučení týkajících se řešení rizik souvisejících se zapůjčováním cenných papírů a s repo obchody. Navrhované nařízení je v souladu se čtyřmi těmito doporučeními (č. 1, 2, 5 a 7) ohledně transparentnosti trhů SFT, informování investorů a rehypotekace. |
| --- | --- |

5.3

EHSV má za to, že návrh je v souladu s doporučeními Rady pro finanční stabilitu. V srpnu 2013 přijala FSB 11 doporučení týkajících se řešení rizik souvisejících se zapůjčováním cenných papírů a s repo obchody. Navrhované nařízení je v souladu se čtyřmi těmito doporučeními (č. 1, 2, 5 a 7) ohledně transparentnosti trhů SFT, informování investorů a rehypotekace.

| 5.4 | EHSV se nedomnívá, že by administrativní zátěž, kterou toto nařízení představuje pro finanční systém, byla nepřiměřená, avšak přičítá se k administrativní a správní zátěži spojené s jinými předpisy. EHSV upozorňuje, že hrozí, že tato zátěž bude – přinejmenším zčásti – přesunuta na domácnosti a podniky. Finanční systém by tak představoval větší zátěž pro uživatele nebo snížení výnosů bank, což vzhledem k již beztak obtížné situaci, v níž se evropský úvěrový systém nachází, není žádoucí. |
| --- | --- |

5.4

EHSV se nedomnívá, že by administrativní zátěž, kterou toto nařízení představuje pro finanční systém, byla nepřiměřená, avšak přičítá se k administrativní a správní zátěži spojené s jinými předpisy. EHSV upozorňuje, že hrozí, že tato zátěž bude – přinejmenším zčásti – přesunuta na domácnosti a podniky. Finanční systém by tak představoval větší zátěž pro uživatele nebo snížení výnosů bank, což vzhledem k již beztak obtížné situaci, v níž se evropský úvěrový systém nachází, není žádoucí.

| 5.5 | EHSV zdůrazňuje, že v souladu s ustanoveními směrnice 2009/65/ES (přepracované znění) a směrnice 2011/61/EU musí být subjektům kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a správcům alternativních investičních fondů rovněž uložena povinnost podávat prostřednictvím zpráv informace. |
| --- | --- |

5.5

EHSV zdůrazňuje, že v souladu s ustanoveními směrnice 2009/65/ES (přepracované znění) a směrnice 2011/61/EU musí být subjektům kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a správcům alternativních investičních fondů rovněž uložena povinnost podávat prostřednictvím zpráv informace.

| 5.6 | Dalším velmi důležitým aspektem je režim sankcí, který musí být účinný, přiměřený a odrazující a musí zahrnovat uplatňování řady minimálních opatření. Členské státy mají možnost zpřísnit správní sankce a zavést v mimořádně závažných případech trestní sankce. V tom případě musejí zaručit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány, Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Komisí. |
| --- | --- |

5.6

Dalším velmi důležitým aspektem je režim sankcí, který musí být účinný, přiměřený a odrazující a musí zahrnovat uplatňování řady minimálních opatření. Členské státy mají možnost zpřísnit správní sankce a zavést v mimořádně závažných případech trestní sankce. V tom případě musejí zaručit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány, Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) a Komisí.

| 5.7 | Stejně jako v případě nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) EHSV konstatuje, že článek 24 upravující zveřejňování rozhodnutí o uložení správní sankce ponechává příslušným orgánům, které by mohly mít různý názor na tentýž případ, příliš velký prostor. Tento nesoulad v názorech by mohl být v případě orgánů z různých zemí ještě větší. Jak by bylo možné konkrétně posoudit narušení stability finančních trhů? |
| --- | --- |

5.7

Stejně jako v případě nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) EHSV konstatuje, že článek 24 upravující zveřejňování rozhodnutí o uložení správní sankce ponechává příslušným orgánům, které by mohly mít různý názor na tentýž případ, příliš velký prostor. Tento nesoulad v názorech by mohl být v případě orgánů z různých zemí ještě větší. Jak by bylo možné konkrétně posoudit narušení stability finančních trhů?

| 5.8 | Podle EHSV je důležité začlenit do návrhu v souladu s ustanovením článku 13 nařízení EMIR zásadu rovnosti, která v něm v současné době chybí, a vyzývá Komisi, aby tak učinila. |
| --- | --- |

5.8

Podle EHSV je důležité začlenit do návrhu v souladu s ustanovením článku 13 nařízení EMIR zásadu rovnosti, která v něm v současné době chybí, a vyzývá Komisi, aby tak učinila.

| 5.9 | EHSV sice oceňuje, že se v tomto nařízení omezuje oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci a jejich přiměřenost, je však znepokojen tím, že pro uplatňování těchto aktů není stanoven žádný časový rámec. EHSV připomíná, že k této otázce již několikrát vyjádřil své výhrady. |
| --- | --- |

5.9

EHSV sice oceňuje, že se v tomto nařízení omezuje oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci a jejich přiměřenost, je však znepokojen tím, že pro uplatňování těchto aktů není stanoven žádný časový rámec. EHSV připomíná, že k této otázce již několikrát vyjádřil své výhrady.

| 5.10 | EHSV souhlasí s celým zněním článku 15, upozorňuje však na to, že je třeba alespoň pro ilustraci uvést některé srovnatelné alternativní mechanismy, a zdůrazňuje riziko možných sporů mezi protistranami ohledně účinnosti a rovnocennosti jiného než podpisového systému, například telefonické registrace nebo online schvalování. |
| --- | --- |

5.10

EHSV souhlasí s celým zněním článku 15, upozorňuje však na to, že je třeba alespoň pro ilustraci uvést některé srovnatelné alternativní mechanismy, a zdůrazňuje riziko možných sporů mezi protistranami ohledně účinnosti a rovnocennosti jiného než podpisového systému, například telefonické registrace nebo online schvalování.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Securities financing transactions.

1

(2)  Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 42, Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 55 a stanovisko k tématu Strukturální reforma bank v EU (ve fázi přípravy).

3

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/64

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního fondu ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu

COM(2014) 86 final

(2014/C 451/10)

| Zpravodaj: | pan Paulo Barros Vale |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Paulo Barros Vale

Dne 7. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu

COM(2014) 86 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 189 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska, jak již učinil u předchozích sdělení z let 2010 a 2012, neboť iniciativy, jež mohou přispět k rozvoji námořního a pobřežního cestovního ruchu, považuje za důležité. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska, jak již učinil u předchozích sdělení z let 2010 a 2012, neboť iniciativy, jež mohou přispět k rozvoji námořního a pobřežního cestovního ruchu, považuje za důležité.

| 1.2 | EHSV si je vědom omezení stanovených Smlouvou o fungování Evropské unie a podporuje opatření předložená ve sdělení Komise, ale současně by chtěl předložit několik doporučení a upozornění, která by mohla přispět k inteligentnímu a udržitelnému růstu pobřežního a námořního cestovního ruchu podporujícího začlenění, prosazovanému ve strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.2

EHSV si je vědom omezení stanovených Smlouvou o fungování Evropské unie a podporuje opatření předložená ve sdělení Komise, ale současně by chtěl předložit několik doporučení a upozornění, která by mohla přispět k inteligentnímu a udržitelnému růstu pobřežního a námořního cestovního ruchu podporujícího začlenění, prosazovanému ve strategii Evropa 2020.

| 1.3 | Evropa musí využívat své přírodní zdroje a podporovat své lokality excelence, tak aby příroda a územní plánování v pobřežních a námořních oblastech byly v souladu. Pobřežní oblasti mají obzvláštní strategický význam z environmentálního, ekonomického a sociálního hlediska, a proto je jejich problémy třeba řešit v rámci integrované politiky udržitelného rozvoje, v níž se přikládá důležitá úloha územnímu plánování, rovnováze mezi využíváním obnovitelných zdrojů energie a ostatními pobřežními činnostmi a dodržování urbanistických pravidel. Nelze podceňovat změny klimatu, které jsou již citelné a jež postihují a někdy až ničí pobřežní oblasti tím, že způsobují ustupování břehů, neboť vyžadují hluboké a dlouhodobé změny. |
| --- | --- |

1.3

Evropa musí využívat své přírodní zdroje a podporovat své lokality excelence, tak aby příroda a územní plánování v pobřežních a námořních oblastech byly v souladu. Pobřežní oblasti mají obzvláštní strategický význam z environmentálního, ekonomického a sociálního hlediska, a proto je jejich problémy třeba řešit v rámci integrované politiky udržitelného rozvoje, v níž se přikládá důležitá úloha územnímu plánování, rovnováze mezi využíváním obnovitelných zdrojů energie a ostatními pobřežními činnostmi a dodržování urbanistických pravidel. Nelze podceňovat změny klimatu, které jsou již citelné a jež postihují a někdy až ničí pobřežní oblasti tím, že způsobují ustupování břehů, neboť vyžadují hluboké a dlouhodobé změny.

| 1.4 | Jak již bylo uvedeno dříve, EHSV opakovaně podporuje myšlenku vytvoření evropské agentury cestovního ruchu, do níž by byly zapojeny všechny zúčastněné strany, jako jsou sdružení v oblasti cestovního ruchu, turistické regiony, místní orgány turistických lokalit a odborové organizace činné v tomto odvětví. Vytvoření takové organizace by mohlo být hnací silou propagace Evropy ve světě. |
| --- | --- |

1.4

Jak již bylo uvedeno dříve, EHSV opakovaně podporuje myšlenku vytvoření evropské agentury cestovního ruchu, do níž by byly zapojeny všechny zúčastněné strany, jako jsou sdružení v oblasti cestovního ruchu, turistické regiony, místní orgány turistických lokalit a odborové organizace činné v tomto odvětví. Vytvoření takové organizace by mohlo být hnací silou propagace Evropy ve světě.

| 1.5 | Možná již nazrál čas k tomu, abychom se zamysleli nad skutečnou společnou politikou cestovního ruchu, která sice zachová prostor svobody jednotlivých států, ale současně pojme toto odvětví globálně, vytvoří synergie a bude koordinovat politiky všech členských států. Každý rok vznikají nesourodé nápady, které se nikam neposunou, neboť se nevytvářejí sítě a nebyla definována společná strategie pro cestovní ruch, která by byla schopna propagovat jako evropskou značku turistické destinace, ať už tradiční, či netradiční, historické dědictví a gastronomii a současně zvládat případnou negativní publicitu, která se čas od času objeví. |
| --- | --- |

1.5

Možná již nazrál čas k tomu, abychom se zamysleli nad skutečnou společnou politikou cestovního ruchu, která sice zachová prostor svobody jednotlivých států, ale současně pojme toto odvětví globálně, vytvoří synergie a bude koordinovat politiky všech členských států. Každý rok vznikají nesourodé nápady, které se nikam neposunou, neboť se nevytvářejí sítě a nebyla definována společná strategie pro cestovní ruch, která by byla schopna propagovat jako evropskou značku turistické destinace, ať už tradiční, či netradiční, historické dědictví a gastronomii a současně zvládat případnou negativní publicitu, která se čas od času objeví.

| 1.6 | Zmasovění cestovního ruchu, kterému do značné míry napomohlo rozšíření nízkonákladových leteckých společností, je třeba využít tak, že se vytvoří nebo podpoří dopravní sítě mezi oblastmi, kde se nacházejí letiště, a vzdálenějšími regiony. Dosáhne se tak kontinuity území díky zahrnutí odlehlejších oblastí do turistických itinerářů a jejich zatraktivnění z hlediska cestovního ruchu a současně tak bude možné navštěvovat v rámci jedné cesty městské i pobřežní destinace. Ke stimulaci mobility je zásadně důležité, aby byly na jednom místě k dispozici informace o existujících spojeních. EHSV připomíná, že je naléhavě nutné přezkoumat právní předpisy týkající se udělování víz s cílem zjednodušit mobilitu turistům ze zemí mimo Evropu, zejména z Číny a dalších rychle se rozvíjejících zemí. |
| --- | --- |

1.6

Zmasovění cestovního ruchu, kterému do značné míry napomohlo rozšíření nízkonákladových leteckých společností, je třeba využít tak, že se vytvoří nebo podpoří dopravní sítě mezi oblastmi, kde se nacházejí letiště, a vzdálenějšími regiony. Dosáhne se tak kontinuity území díky zahrnutí odlehlejších oblastí do turistických itinerářů a jejich zatraktivnění z hlediska cestovního ruchu a současně tak bude možné navštěvovat v rámci jedné cesty městské i pobřežní destinace. Ke stimulaci mobility je zásadně důležité, aby byly na jednom místě k dispozici informace o existujících spojeních. EHSV připomíná, že je naléhavě nutné přezkoumat právní předpisy týkající se udělování víz s cílem zjednodušit mobilitu turistům ze zemí mimo Evropu, zejména z Číny a dalších rychle se rozvíjejících zemí.

| 1.7 | Zvláštní pozornost je nutné věnovat vzdáleným oblastem, zejména na severu Evropy, kde jsou výborné podmínky z hlediska životního prostředí; je třeba poskytnout dopravní spojení, zařízení, komunikace a sítě wi-fi, jež přilákají cestovní ruch a přispějí k udržení obyvatelstva v těchto regionech. |
| --- | --- |

1.7

Zvláštní pozornost je nutné věnovat vzdáleným oblastem, zejména na severu Evropy, kde jsou výborné podmínky z hlediska životního prostředí; je třeba poskytnout dopravní spojení, zařízení, komunikace a sítě wi-fi, jež přilákají cestovní ruch a přispějí k udržení obyvatelstva v těchto regionech.

| 1.8 | Je naléhavě nutné skutečně řídit turistické přístavy, neboť je k dispozici málo informací o existenci přístavů pro jachty a o propojení přístavů, což jachtám a výletním lodím komplikuje přístup. Nedostatečné řízení přístavů je překážkou pro rozvoj cestovního ruchu a pohyb osob a zboží. Komise se na tento problém může podívat skrze optiku politiky vytváření vnitřního trhu a volného pohybu a usilovat o odstranění existujících nedostatků. |
| --- | --- |

1.8

Je naléhavě nutné skutečně řídit turistické přístavy, neboť je k dispozici málo informací o existenci přístavů pro jachty a o propojení přístavů, což jachtám a výletním lodím komplikuje přístup. Nedostatečné řízení přístavů je překážkou pro rozvoj cestovního ruchu a pohyb osob a zboží. Komise se na tento problém může podívat skrze optiku politiky vytváření vnitřního trhu a volného pohybu a usilovat o odstranění existujících nedostatků.

| 1.9 | Exponenciální nárůst cestovního ruchu v oblasti výletních plaveb dlouhodobě vytváří nové skutečnosti, jejichž dopad dosud nebyl řádně posouzen. Nárůst přílivu turistů do určitých přístavů je sice důležitý pro rozvoj pobřežních oblastí, je ale zásadní minimalizovat negativní důsledky, jež mohou takové provozní špičky způsobit v navštěvovaných oblastech. Je nutné, abychom byli řádně připraveni a schopni náležitě reagovat na rizika týkající se znečištění vod a ovzduší pohonnými hmotami z velkých výletních lodí a na environmentální rizika plynoucí z cest tisíců lidí do turistických destinací. Dále je třeba vyvinout úsilí na poli koordinace informací o zastávkách těchto plavidel s lokálním cestovním ruchem, aby tak bylo možné se vyhnout současnému přílivu turistů z výletních lodí a dalších turistů, kteří mohou daná místa navštívit v jiný okamžik v průběhu dne. |
| --- | --- |

1.9

Exponenciální nárůst cestovního ruchu v oblasti výletních plaveb dlouhodobě vytváří nové skutečnosti, jejichž dopad dosud nebyl řádně posouzen. Nárůst přílivu turistů do určitých přístavů je sice důležitý pro rozvoj pobřežních oblastí, je ale zásadní minimalizovat negativní důsledky, jež mohou takové provozní špičky způsobit v navštěvovaných oblastech. Je nutné, abychom byli řádně připraveni a schopni náležitě reagovat na rizika týkající se znečištění vod a ovzduší pohonnými hmotami z velkých výletních lodí a na environmentální rizika plynoucí z cest tisíců lidí do turistických destinací. Dále je třeba vyvinout úsilí na poli koordinace informací o zastávkách těchto plavidel s lokálním cestovním ruchem, aby tak bylo možné se vyhnout současnému přílivu turistů z výletních lodí a dalších turistů, kteří mohou daná místa navštívit v jiný okamžik v průběhu dne.

| 1.10 | Opatření pro zmapování potřeb v oblasti odborné přípravy a vytvoření sekce věnované „modrým pracovním místům“ v rámci portálu EURES je důležité, zásadní význam však bude mít činnost Komise, jež musí zahájit rozsáhlou informační a osvětovou kampaň zaměřenou na členské státy, aby zohlednily výsledky ve svých interních vzdělávacích politikách. Opatření v oblasti odborné přípravy, která jsou určena nejen zaměstnancům firem a institucí činných v oblasti cestovního ruchu, ale i podnikatelům v tomto odvětví, musí kromě témat umožňujících zvýšení kvality služeb cestovního ruchu zahrnovat též témata zaměřená na propagaci Evropy jako turistické destinace. Zdůraznili bychom, že osvěta o významu cestovního ruchu, evropského dědictví a životního prostředí musí být zahájena již v rámci povinné školní docházky; v tomto smyslu je třeba vzdělávat děti již od raného věku. |
| --- | --- |

1.10

Opatření pro zmapování potřeb v oblasti odborné přípravy a vytvoření sekce věnované „modrým pracovním místům“ v rámci portálu EURES je důležité, zásadní význam však bude mít činnost Komise, jež musí zahájit rozsáhlou informační a osvětovou kampaň zaměřenou na členské státy, aby zohlednily výsledky ve svých interních vzdělávacích politikách. Opatření v oblasti odborné přípravy, která jsou určena nejen zaměstnancům firem a institucí činných v oblasti cestovního ruchu, ale i podnikatelům v tomto odvětví, musí kromě témat umožňujících zvýšení kvality služeb cestovního ruchu zahrnovat též témata zaměřená na propagaci Evropy jako turistické destinace. Zdůraznili bychom, že osvěta o významu cestovního ruchu, evropského dědictví a životního prostředí musí být zahájena již v rámci povinné školní docházky; v tomto smyslu je třeba vzdělávat děti již od raného věku.

| 1.11 | K problematice cestovního ruchu v oblasti výletních plateb je třeba dodat, že Evropa musí důkladně dohlížet na politiky zaměstnávání existující ve firmách v tomto odvětví. Je možné a nezbytné chránit zaměstnanost mladých lidí v Evropě, v odvětví, jež roste a má značný potenciál zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.11

K problematice cestovního ruchu v oblasti výletních plateb je třeba dodat, že Evropa musí důkladně dohlížet na politiky zaměstnávání existující ve firmách v tomto odvětví. Je možné a nezbytné chránit zaměstnanost mladých lidí v Evropě, v odvětví, jež roste a má značný potenciál zaměstnanosti.

| 1.12 | EHSV opakovaně podtrhuje význam některých opatření, jež mohou být reakcí na výzvy stojící před odvětvím cestovního ruchu, zejména před pobřežním a námořním cestovním ruchem. Patří mezi ně:






  — | prosazování evropské platformy, jejímž prostřednictvím by byly poskytovány ucelené informace o silničním, železničním, námořním a leteckém spojení – potíže týkající se mobility turistů neumožňují rozvoj odlehlejším regionům s vysokým potenciálem v oblasti cestovního ruchu, zejména v severní Evropě, neboť k dispozici není dost informací o možnostech dopravy, komplikovaná je koordinace dopravy, případně žádná doprava k dispozici není; |
| --- | --- | --- |

1.12

EHSV opakovaně podtrhuje význam některých opatření, jež mohou být reakcí na výzvy stojící před odvětvím cestovního ruchu, zejména před pobřežním a námořním cestovním ruchem. Patří mezi ně:

—

prosazování evropské platformy, jejímž prostřednictvím by byly poskytovány ucelené informace o silničním, železničním, námořním a leteckém spojení – potíže týkající se mobility turistů neumožňují rozvoj odlehlejším regionům s vysokým potenciálem v oblasti cestovního ruchu, zejména v severní Evropě, neboť k dispozici není dost informací o možnostech dopravy, komplikovaná je koordinace dopravy, případně žádná doprava k dispozici není;

| — | podpora udržitelného cestovního ruchu zaměřeného na přírodu, sociálního, námořního, kulturního a sportovního cestovního ruchu, služebních cest, cestovního ruchu zaměřeného na wellness a léčebné postupy, historii, kulturu, náboženství či gastronomii; |
| --- | --- |

—

podpora udržitelného cestovního ruchu zaměřeného na přírodu, sociálního, námořního, kulturního a sportovního cestovního ruchu, služebních cest, cestovního ruchu zaměřeného na wellness a léčebné postupy, historii, kulturu, náboženství či gastronomii;

| — | pobídky pro cestovní ruch seniorů a osob se zdravotním postižením, s omezenou schopností pohybu a zvláštními potřebami; |
| --- | --- |

—

pobídky pro cestovní ruch seniorů a osob se zdravotním postižením, s omezenou schopností pohybu a zvláštními potřebami;

| — | uznání kulturního a jedinečného dědictví Evropy, jímž se odlišujeme od ostatních regionů, ochrana dědictví a propagace Evropy coby skvělé turistické destinace; |
| --- | --- |

—

uznání kulturního a jedinečného dědictví Evropy, jímž se odlišujeme od ostatních regionů, ochrana dědictví a propagace Evropy coby skvělé turistické destinace;

| — | propagace bezpečnosti pohybu a pobytu, kvality vody a potravin, kterou může Evropa nabídnout svým návštěvníkům, možností lékařsko–farmaceutické a nemocniční péče, osobní bezpečnosti a respektu vůči občanům a jejich základním právům. |
| --- | --- |

—

propagace bezpečnosti pohybu a pobytu, kvality vody a potravin, kterou může Evropa nabídnout svým návštěvníkům, možností lékařsko–farmaceutické a nemocniční péče, osobní bezpečnosti a respektu vůči občanům a jejich základním právům.

| 1.13 | EHSV má za to, že je třeba vypracovat studii o preferencích turistů, kteří navštěvují nebo mají záměr navštívit Evropu, o tom, co se jim líbí a co je zklamalo, o důvodech pro případný návrat nebo důvodech, proč se vrátit nechtějí nebo proč dávají přednost neevropským destinacím. Tato studie, jež by poté měla být distribuována operátorům v oblasti cestovního ruchu, do přístavů a přístavů pro jachty, sdružením a orgánům v oblasti cestovního ruchu a vládám a správním orgánům, by informovala o chování a charakteru turistů, s cílem poskytnout podklady pro rozhodování a navrhování společných strategií pro rozvoj tohoto odvětví. |
| --- | --- |

1.13

EHSV má za to, že je třeba vypracovat studii o preferencích turistů, kteří navštěvují nebo mají záměr navštívit Evropu, o tom, co se jim líbí a co je zklamalo, o důvodech pro případný návrat nebo důvodech, proč se vrátit nechtějí nebo proč dávají přednost neevropským destinacím. Tato studie, jež by poté měla být distribuována operátorům v oblasti cestovního ruchu, do přístavů a přístavů pro jachty, sdružením a orgánům v oblasti cestovního ruchu a vládám a správním orgánům, by informovala o chování a charakteru turistů, s cílem poskytnout podklady pro rozhodování a navrhování společných strategií pro rozvoj tohoto odvětví.

| 1.14 | EHSV dále žádá, aby bylo v rámci diskuse o cestovním ruchu a o plánovaných opatřeních zdůrazněno propojení mezi námořním a pobřežním cestovním ruchem a říčním cestovním ruchem, a využity podmínky, jež poskytují řeky a jejich ústí, jako doplněk k aktivitám prováděným v pobřežních oblastech. Využívání řek nabízí možnost rozvíjet nové produkty, jako jsou výletní plavby zaměřené na gastronomii, venkovský cestovní ruch a ekoturistika, a ústí řek – oblasti s vysokou krajinotvornou a vzdělávací hodnotou – umožňují pozorování ptactva a biologické rozmanitosti, jež je pro tyto lokality charakteristická. |
| --- | --- |

1.14

EHSV dále žádá, aby bylo v rámci diskuse o cestovním ruchu a o plánovaných opatřeních zdůrazněno propojení mezi námořním a pobřežním cestovním ruchem a říčním cestovním ruchem, a využity podmínky, jež poskytují řeky a jejich ústí, jako doplněk k aktivitám prováděným v pobřežních oblastech. Využívání řek nabízí možnost rozvíjet nové produkty, jako jsou výletní plavby zaměřené na gastronomii, venkovský cestovní ruch a ekoturistika, a ústí řek – oblasti s vysokou krajinotvornou a vzdělávací hodnotou – umožňují pozorování ptactva a biologické rozmanitosti, jež je pro tyto lokality charakteristická.

2.   Úvod

| 2.1 | Sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska, navazuje na sdělení z roku 2010 (1), v němž je ohlášena strategie pro udržitelný pobřežní a námořní cestovní ruch, a na sdělení z roku 2012 s názvem Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví (2) a zabývá se jedním z pěti identifikovaných sektorů modré ekonomiky stanovených za prioritní, a sice pobřežním a námořním cestovním ruchem. |
| --- | --- |

2.1

Sdělení, jež je předmětem tohoto stanoviska, navazuje na sdělení z roku 2010 (1), v němž je ohlášena strategie pro udržitelný pobřežní a námořní cestovní ruch, a na sdělení z roku 2012 s názvem Modrý růst – možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví (2) a zabývá se jedním z pěti identifikovaných sektorů modré ekonomiky stanovených za prioritní, a sice pobřežním a námořním cestovním ruchem.

| 2.2 | Odvětví pobřežního a námořního cestovního ruchu již bylo označeno za významný hodnotový řetězec, jenž může přinést udržitelný růst a zaměstnanost. Pobřežní a námořní cestovní ruch představuje nejdůležitější námořní aktivitu v Evropě, zaměstnává totiž téměř 3,2 miliony osob, přičemž téměř v polovině případů se jedná o mladé lidi. Vytváří 183 miliard eur hrubé přidané hodnoty, je z velké míry tvořen mikropodniky a malými a středními podniky a v jeho rámci působí více než jedna třetina všech evropských podniků působících v odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

2.2

Odvětví pobřežního a námořního cestovního ruchu již bylo označeno za významný hodnotový řetězec, jenž může přinést udržitelný růst a zaměstnanost. Pobřežní a námořní cestovní ruch představuje nejdůležitější námořní aktivitu v Evropě, zaměstnává totiž téměř 3,2 miliony osob, přičemž téměř v polovině případů se jedná o mladé lidi. Vytváří 183 miliard eur hrubé přidané hodnoty, je z velké míry tvořen mikropodniky a malými a středními podniky a v jeho rámci působí více než jedna třetina všech evropských podniků působících v odvětví cestovního ruchu.

| 2.3 | Cílem sdělení je identifikovat výzvy stojící před tímto odvětvím: stimulovat výkon a konkurenceschopnost v zájmu zlepšení znalostí a zabývat se přitom problematikou volatility poptávky a fragmentace v tomto odvětví; podporovat kompetence a inovace; posílit udržitelnost díky zdůraznění problematiky tlaku na přírodní prostředí; podporovat inovativní, udržitelné a vysoce kvalitní nabídky a ukázat příležitosti týkající se geografických podmínek, zejména ostrovního charakteru a odlehlosti. |
| --- | --- |

2.3

Cílem sdělení je identifikovat výzvy stojící před tímto odvětvím: stimulovat výkon a konkurenceschopnost v zájmu zlepšení znalostí a zabývat se přitom problematikou volatility poptávky a fragmentace v tomto odvětví; podporovat kompetence a inovace; posílit udržitelnost díky zdůraznění problematiky tlaku na přírodní prostředí; podporovat inovativní, udržitelné a vysoce kvalitní nabídky a ukázat příležitosti týkající se geografických podmínek, zejména ostrovního charakteru a odlehlosti.

| 2.4 | Sdělení se dále zabývá otázkami využívání unijních fondů a integrace politik Evropské unie, jež mají důsledky pro pobřežní a námořní cestovní ruch. |
| --- | --- |

2.4

Sdělení se dále zabývá otázkami využívání unijních fondů a integrace politik Evropské unie, jež mají důsledky pro pobřežní a námořní cestovní ruch.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Modrý růst, který zahrnuje tradiční odvětví a vznikající a rozvíjející se odvětví, představuje komplexní a ambiciózní výzvu, na niž je třeba pohlížet uceleně. Při využívání pobřežních oblastí je nutné mít na paměti zájmy různých zúčastněných odvětví a nevyřazovat ani environmentální otázky, které ovlivňuje nabídku v oblasti cestovního ruchu, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost územnímu plánování a plánování v námořním prostoru. Je nutné si povšimnout meziodvětvové perspektivy, skrze niž je nutné pohlížet na tuto problematiku, neboť bez ochrany území a životního prostředí není možné rozvíjet pobřežní ani jakýkoliv jiný cestovní ruch. Význam využívání obnovitelných zdrojů energie je jednoznačný, a proto je třeba je důrazně propagovat. Současně je třeba věnovat zvláštní pozornost umístění souvisejících zařízení, aby nebyl znemožněn rozvoj námořních turistických aktivit. Je třeba se vyvarovat budování jaderných elektráren v turisticky atraktivních oblastech.
  Na rovnováhu pobřežních oblastí je třeba pohlížet z dynamické perspektivy, neboť meteorologické jevy a lidská činnost přinášejí neustálé změny. Přírodní zdroje představují základ ekonomik a je nutné je spolu s inovacemi považovat za pilíře inteligentního růstu podporujícího začlenění do společnosti. |
| --- | --- |

3.1

Modrý růst, který zahrnuje tradiční odvětví a vznikající a rozvíjející se odvětví, představuje komplexní a ambiciózní výzvu, na niž je třeba pohlížet uceleně. Při využívání pobřežních oblastí je nutné mít na paměti zájmy různých zúčastněných odvětví a nevyřazovat ani environmentální otázky, které ovlivňuje nabídku v oblasti cestovního ruchu, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost územnímu plánování a plánování v námořním prostoru. Je nutné si povšimnout meziodvětvové perspektivy, skrze niž je nutné pohlížet na tuto problematiku, neboť bez ochrany území a životního prostředí není možné rozvíjet pobřežní ani jakýkoliv jiný cestovní ruch. Význam využívání obnovitelných zdrojů energie je jednoznačný, a proto je třeba je důrazně propagovat. Současně je třeba věnovat zvláštní pozornost umístění souvisejících zařízení, aby nebyl znemožněn rozvoj námořních turistických aktivit. Je třeba se vyvarovat budování jaderných elektráren v turisticky atraktivních oblastech.

Na rovnováhu pobřežních oblastí je třeba pohlížet z dynamické perspektivy, neboť meteorologické jevy a lidská činnost přinášejí neustálé změny. Přírodní zdroje představují základ ekonomik a je nutné je spolu s inovacemi považovat za pilíře inteligentního růstu podporujícího začlenění do společnosti.

| 3.2 | Hlavní problémy v oblasti cestovního ruchu v průběhu let nezmizely a je tedy nadále třeba překonávat potíže jako je sezónnost, nestabilní a málo kvalifikovaná práce (zejména v případě mladých lidí), nedostatečná nabídka nových inovativních produktů či potíže s přístupem k financování, zejména pro mikropodniky a MSP. Zásadní význam má tedy zavedení evropského politického rámce pro rozvoj cestovního ruchu, tj. skutečné evropské politiky cestovního ruchu, jež by byla základem pro společné strategie rozvoje a respektovala svobodu členských států provádět své politiky na národní úrovni. |
| --- | --- |

3.2

Hlavní problémy v oblasti cestovního ruchu v průběhu let nezmizely a je tedy nadále třeba překonávat potíže jako je sezónnost, nestabilní a málo kvalifikovaná práce (zejména v případě mladých lidí), nedostatečná nabídka nových inovativních produktů či potíže s přístupem k financování, zejména pro mikropodniky a MSP. Zásadní význam má tedy zavedení evropského politického rámce pro rozvoj cestovního ruchu, tj. skutečné evropské politiky cestovního ruchu, jež by byla základem pro společné strategie rozvoje a respektovala svobodu členských států provádět své politiky na národní úrovni.

| 3.3 | Aby bylo možné skoncovat se sezónností v pobřežním a námořním cestovním ruchu, je nutné nabídnout nové produkty, které přilákají nové spotřebitele, a to zejména mimo hlavní sezónu. Rozvíjet nové produkty určené pro seniory a znevýhodněné cílové skupiny, prozkoumat potenciál vodního cestovního ruchu, ať už v oblasti rekreačních plaveb (výletních plaveb či plaveb na motorových lodích), vodních sportů (jachtingu, windsurfingu, kitesurfingu, surfingu, bodyboardingu, veslování, kanoistiky, jízdy na vodních lyžích, motorových vodních sportů, sportovního rybaření, podmořského lovu či potápění, včetně potápění do potopených vraků), nebo jiných výletů na lodích, rozvíjet cestovní ruch související s talasoterapií nebo golfem a cestovní ruch zaměřený na přírodu, to mohou být způsoby, jak zvýšit míru zaměstnanosti mimo hlavní sezónu a přispět k udržení obyvatelstva v regionech závislých na cestovním ruchu. Také podpora rozvoje nových průmyslových odvětví souvisejících s cestovním ruchem (zejména v nejvzdálenějších oblastech), jež by využívala produkty z pobřežních oblastí, a všeobecný přístup k širokopásmovému připojení mohou těmto oblastem pomoci vypořádat se se sezónností a být faktorem atraktivity pro mladé lidi. |
| --- | --- |

3.3

Aby bylo možné skoncovat se sezónností v pobřežním a námořním cestovním ruchu, je nutné nabídnout nové produkty, které přilákají nové spotřebitele, a to zejména mimo hlavní sezónu. Rozvíjet nové produkty určené pro seniory a znevýhodněné cílové skupiny, prozkoumat potenciál vodního cestovního ruchu, ať už v oblasti rekreačních plaveb (výletních plaveb či plaveb na motorových lodích), vodních sportů (jachtingu, windsurfingu, kitesurfingu, surfingu, bodyboardingu, veslování, kanoistiky, jízdy na vodních lyžích, motorových vodních sportů, sportovního rybaření, podmořského lovu či potápění, včetně potápění do potopených vraků), nebo jiných výletů na lodích, rozvíjet cestovní ruch související s talasoterapií nebo golfem a cestovní ruch zaměřený na přírodu, to mohou být způsoby, jak zvýšit míru zaměstnanosti mimo hlavní sezónu a přispět k udržení obyvatelstva v regionech závislých na cestovním ruchu. Také podpora rozvoje nových průmyslových odvětví souvisejících s cestovním ruchem (zejména v nejvzdálenějších oblastech), jež by využívala produkty z pobřežních oblastí, a všeobecný přístup k širokopásmovému připojení mohou těmto oblastem pomoci vypořádat se se sezónností a být faktorem atraktivity pro mladé lidi.

| 3.4 | Některé z těchto méně tradičních aktivit, které souvisejí s námořně-sportovním vyžitím, jsou již ve velké míře provozovány místními sportovními kluby, jejichž know-how by bylo možné využít. Rozhodnutí podporovat vodní cestovní ruch je nutné uvést do praxe, je třeba vydat příslušné předpisy, vytvořit novou nebo zmodernizovat již existující infrastrukturu a poskytnout nové příležitosti k využívání této nabídky, která je velmi atraktivní pro netradiční cílové skupiny.
  Námořní a pobřežní cestovní ruch je v mnoha lokalitách propojen s říčním cestovním ruchem. Tuto souvislost je třeba mít na paměti; bylo by vhodné vymezit společné strategie rozvoje. Rekreační vodní aktivity je možné zintenzivnit díky rozvoji nových produktů, jež by propojily potenciál námořních aktivit s aktivitami říčními. |
| --- | --- |

3.4

Některé z těchto méně tradičních aktivit, které souvisejí s námořně-sportovním vyžitím, jsou již ve velké míře provozovány místními sportovními kluby, jejichž know-how by bylo možné využít. Rozhodnutí podporovat vodní cestovní ruch je nutné uvést do praxe, je třeba vydat příslušné předpisy, vytvořit novou nebo zmodernizovat již existující infrastrukturu a poskytnout nové příležitosti k využívání této nabídky, která je velmi atraktivní pro netradiční cílové skupiny.

Námořní a pobřežní cestovní ruch je v mnoha lokalitách propojen s říčním cestovním ruchem. Tuto souvislost je třeba mít na paměti; bylo by vhodné vymezit společné strategie rozvoje. Rekreační vodní aktivity je možné zintenzivnit díky rozvoji nových produktů, jež by propojily potenciál námořních aktivit s aktivitami říčními.

| 3.5 | Na cestovní ruch nelze nahlížet izolovaně, ale je třeba jej vnímat jako odvětví ovlivněné různými politikami přijatými v EU, zejména v oblastech dopravy, zaměstnanosti, vzdělávání, životního prostředí, inovací, bezpečnosti, spotřebitelské politiky atd. Reakce na problémy musí být ucelená, neboť činnosti v rámci různých politik přímo ovlivňují výkon tohoto odvětví. |
| --- | --- |

3.5

Na cestovní ruch nelze nahlížet izolovaně, ale je třeba jej vnímat jako odvětví ovlivněné různými politikami přijatými v EU, zejména v oblastech dopravy, zaměstnanosti, vzdělávání, životního prostředí, inovací, bezpečnosti, spotřebitelské politiky atd. Reakce na problémy musí být ucelená, neboť činnosti v rámci různých politik přímo ovlivňují výkon tohoto odvětví.

| 3.6 | Komise nemá pravomoc přímo zasahovat v oblasti cestovního ruchu, může však odstranit některé zjištěné nedostatky opatřeními přijímanými v rámci svých kompetencí v oblasti podpory vnitřního trhu, konkrétně v souvislosti s volným pohybem osob a zboží a cíli vytvoření jednotného trhu, a řešit tak problémy přesahující oblast cestovního ruchu, jež se dotýkají jiných oblastí, v nichž je zásah nejen možný, ale i žádoucí. |
| --- | --- |

3.6

Komise nemá pravomoc přímo zasahovat v oblasti cestovního ruchu, může však odstranit některé zjištěné nedostatky opatřeními přijímanými v rámci svých kompetencí v oblasti podpory vnitřního trhu, konkrétně v souvislosti s volným pohybem osob a zboží a cíli vytvoření jednotného trhu, a řešit tak problémy přesahující oblast cestovního ruchu, jež se dotýkají jiných oblastí, v nichž je zásah nejen možný, ale i žádoucí.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Dostupné informace o odvětví cestovního ruchu jsou nesourodé, což komplikuje studie a hodnocení, a to buď z důvodu nedostatku údajů, nebo nedostatku specifických ukazatelů, jež by umožnily jejich srovnávání. EHSV vítá záměr odstranit tyto nedostatky, ale upozorňuje, že od zveřejnění sdělení z roku 2010, v němž byl tento problém zjištěn, nedošlo v této otázce k valnému pokroku. |
| --- | --- |

4.1

Dostupné informace o odvětví cestovního ruchu jsou nesourodé, což komplikuje studie a hodnocení, a to buď z důvodu nedostatku údajů, nebo nedostatku specifických ukazatelů, jež by umožnily jejich srovnávání. EHSV vítá záměr odstranit tyto nedostatky, ale upozorňuje, že od zveřejnění sdělení z roku 2010, v němž byl tento problém zjištěn, nedošlo v této otázce k valnému pokroku.

| 4.2 | Úsilí Komise v oblasti podpory kvalitního cestovního ruchu, jejž Evropa nabízí, může přispět ke zmírnění problému sezónnosti a s ní souvisejících sociálních a ekonomických problémů. Evropa se potýká s konkurencí nových destinací v rozvíjejících se zemích, které lákají nízkými cenami, ale nenabízejí stejné podmínky, pokud jde o bezpečnost či kulturní bohatství. Propagace Evropy jako turistické destinace se musí opírat o kvalitu coby rozlišovací znak a o to, v čem je Evropa nejlepší – tím je jedinečné kulturní bohatství, bezpečnost, rozmanitost služeb, dodržování práv občanů, snadný přístup pro osoby se zdravotním postižením či zvláštními potřebami a dostupnost telekomunikací a sítí wi-fi. Strategický význam pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu podporujícího začlenění má uznání důležitosti kulturního dědictví Evropy a jeho ochrana. |
| --- | --- |

4.2

Úsilí Komise v oblasti podpory kvalitního cestovního ruchu, jejž Evropa nabízí, může přispět ke zmírnění problému sezónnosti a s ní souvisejících sociálních a ekonomických problémů. Evropa se potýká s konkurencí nových destinací v rozvíjejících se zemích, které lákají nízkými cenami, ale nenabízejí stejné podmínky, pokud jde o bezpečnost či kulturní bohatství. Propagace Evropy jako turistické destinace se musí opírat o kvalitu coby rozlišovací znak a o to, v čem je Evropa nejlepší – tím je jedinečné kulturní bohatství, bezpečnost, rozmanitost služeb, dodržování práv občanů, snadný přístup pro osoby se zdravotním postižením či zvláštními potřebami a dostupnost telekomunikací a sítí wi-fi. Strategický význam pro rozvoj udržitelného cestovního ruchu podporujícího začlenění má uznání důležitosti kulturního dědictví Evropy a jeho ochrana.

| 4.3 | Také cestovní ruch seniorů si zaslouží náležitou pozornost. V době, kdy celosvětová populace stárne, musí při definování strategií pro toto odvětví získat významné místo cestovní ruch zaměřený na podporu zdraví a na kulturu a přírodu. Jsou to právě turisté starší 50 let, kdo vydává nejvíce peněz, a právě senioři mají nejvíce času na cestování a dávají při něm přednost obdobím mimo hlavní sezónu. |
| --- | --- |

4.3

Také cestovní ruch seniorů si zaslouží náležitou pozornost. V době, kdy celosvětová populace stárne, musí při definování strategií pro toto odvětví získat významné místo cestovní ruch zaměřený na podporu zdraví a na kulturu a přírodu. Jsou to právě turisté starší 50 let, kdo vydává nejvíce peněz, a právě senioři mají nejvíce času na cestování a dávají při něm přednost obdobím mimo hlavní sezónu.

| 4.4 | Trh s výletními plavbami značně zesílil. Skutečný dopad zastávek výletních lodí na aktivity v pobřežních oblastech se však snížil, neboť zastávky jsou kratší a informování o místní nabídce není efektivní. Je nezbytné podporovat dialog mezi provozovateli výletních plaveb, přístavy a zúčastněnými stranami pobřežního cestovního ruchu navržený ve sdělení a je třeba tak činit v rámci rozvíjení nadnárodních a meziregionálních partnerství, sítí, klastrů a strategií pro inteligentní specializaci, jež by působily proti fragmentaci odvětví. Účinné je navazování kontaktů a spolupráce a cestovní ruch v tom nesmí zůstat stranou. Vyvíjet tuto podporu by bylo možné v rámci evropské agentury cestovního ruchu, jejíž vytvoření jsme navrhli výše a která by sloužila jako platforma pro široké diskuse o problémech v odvětví a jako základ pro spolupráci a navazování kontaktů. |
| --- | --- |

4.4

Trh s výletními plavbami značně zesílil. Skutečný dopad zastávek výletních lodí na aktivity v pobřežních oblastech se však snížil, neboť zastávky jsou kratší a informování o místní nabídce není efektivní. Je nezbytné podporovat dialog mezi provozovateli výletních plaveb, přístavy a zúčastněnými stranami pobřežního cestovního ruchu navržený ve sdělení a je třeba tak činit v rámci rozvíjení nadnárodních a meziregionálních partnerství, sítí, klastrů a strategií pro inteligentní specializaci, jež by působily proti fragmentaci odvětví. Účinné je navazování kontaktů a spolupráce a cestovní ruch v tom nesmí zůstat stranou. Vyvíjet tuto podporu by bylo možné v rámci evropské agentury cestovního ruchu, jejíž vytvoření jsme navrhli výše a která by sloužila jako platforma pro široké diskuse o problémech v odvětví a jako základ pro spolupráci a navazování kontaktů.

| 4.5 | Zásadní význam pro udržitelný růst podporující začlenění má odborná příprava kvalifikované pracovní síly. Odvětví cestovního ruchu se potýká s obzvláštními problémy, pokud jde o kvalifikaci svých pracovníků, neboť v něm pracuje velké množství mladých lidí, kteří mají sezónní a nestabilní zaměstnání bez významnějších možností kariérového postupu. EHSV vítá vytvoření sekce „modrých pracovních míst“ na portálu EURES a zmapování potřeb v oblasti odborné přípravy v odvětví cestovního ruchu a žádá, aby byly členské státy vyzvány k tomu, aby tyto výsledky zohlednily při propagaci nabídek odborné přípravy financovaných Evropským sociálním fondem a dalších soukromých iniciativ, a aby byla podporována spolupráce a kontakty mezi školami a prezentace projektů z odvětví cestovního ruchu v rámci programu Erasmus+. Bude nezbytné nabídnout podnikatelům v tomto odvětví odbornou přípravu, která jim umožní se seznámit s osvědčenými postupy v oblasti řízení a zavádět je, osvěžit si znalosti o platné legislativě a rovněž dovednosti v oblasti informačních technologií a zvýší jejich povědomí o životním prostředí a specifických problémech v odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

4.5

Zásadní význam pro udržitelný růst podporující začlenění má odborná příprava kvalifikované pracovní síly. Odvětví cestovního ruchu se potýká s obzvláštními problémy, pokud jde o kvalifikaci svých pracovníků, neboť v něm pracuje velké množství mladých lidí, kteří mají sezónní a nestabilní zaměstnání bez významnějších možností kariérového postupu. EHSV vítá vytvoření sekce „modrých pracovních míst“ na portálu EURES a zmapování potřeb v oblasti odborné přípravy v odvětví cestovního ruchu a žádá, aby byly členské státy vyzvány k tomu, aby tyto výsledky zohlednily při propagaci nabídek odborné přípravy financovaných Evropským sociálním fondem a dalších soukromých iniciativ, a aby byla podporována spolupráce a kontakty mezi školami a prezentace projektů z odvětví cestovního ruchu v rámci programu Erasmus+. Bude nezbytné nabídnout podnikatelům v tomto odvětví odbornou přípravu, která jim umožní se seznámit s osvědčenými postupy v oblasti řízení a zavádět je, osvěžit si znalosti o platné legislativě a rovněž dovednosti v oblasti informačních technologií a zvýší jejich povědomí o životním prostředí a specifických problémech v odvětví cestovního ruchu.

| 4.6 | Pokud jde o otázku různých požadavků na kompetence kapitánů jachet, EHSV má za to, že Komise je ve svých návrzích málo ambiciózní. Pravomoci Komise v oblasti cestovního ruchu jsou sice omezené, ale v oblasti volného pohybu osob a vytvoření jednotného trhu, kam tyto otázky spadají, je tomu jinak. |
| --- | --- |

4.6

Pokud jde o otázku různých požadavků na kompetence kapitánů jachet, EHSV má za to, že Komise je ve svých návrzích málo ambiciózní. Pravomoci Komise v oblasti cestovního ruchu jsou sice omezené, ale v oblasti volného pohybu osob a vytvoření jednotného trhu, kam tyto otázky spadají, je tomu jinak.

| 4.7 | Je nutné uvést v praxi podporu inovativních systémů řízení pomocí portálu iniciativy ICT and Tourism Business. Je nutné poukázat na to, že tento portál podporovaný Komisí a rovněž další internetové stránky související s cestovním ruchem, jako je Virtuální středisko sledování cestovního ruchu, platforma Tourism Link nebo platforma eCalypso, nejsou přeloženy do všech jazyků, což může být pro uživatele z některých zemí překážkou nebo mít odrazující účinek. |
| --- | --- |

4.7

Je nutné uvést v praxi podporu inovativních systémů řízení pomocí portálu iniciativy ICT and Tourism Business. Je nutné poukázat na to, že tento portál podporovaný Komisí a rovněž další internetové stránky související s cestovním ruchem, jako je Virtuální středisko sledování cestovního ruchu, platforma Tourism Link nebo platforma eCalypso, nejsou přeloženy do všech jazyků, což může být pro uživatele z některých zemí překážkou nebo mít odrazující účinek.

| 4.8 | Udržitelnost pobřežního a námořního cestovního ruchu musí vycházet z naprostého respektu vůči životnímu prostředí, přičemž pozemní a námořní prostory je třeba vnímat jako provázaný celek. Stimulace udržitelnosti díky navrženým opatřením má značný význam pro vývoj nových produktů, které by zohlednily bohaté evropské dědictví a respektovaly životní prostředí. I zde musíme podotknout, že opatření, která spadají do jiných oblastí, jako je životní prostředí, moře a doprava, mají vzájemnou souvislost s cestovním ruchem, a Komise musí v rámci těchto iniciativ brát zvláštní ohled na dopady, jež mohou mít na odvětví cestovního ruchu. |
| --- | --- |

4.8

Udržitelnost pobřežního a námořního cestovního ruchu musí vycházet z naprostého respektu vůči životnímu prostředí, přičemž pozemní a námořní prostory je třeba vnímat jako provázaný celek. Stimulace udržitelnosti díky navrženým opatřením má značný význam pro vývoj nových produktů, které by zohlednily bohaté evropské dědictví a respektovaly životní prostředí. I zde musíme podotknout, že opatření, která spadají do jiných oblastí, jako je životní prostředí, moře a doprava, mají vzájemnou souvislost s cestovním ruchem, a Komise musí v rámci těchto iniciativ brát zvláštní ohled na dopady, jež mohou mít na odvětví cestovního ruchu.

| 4.9 | EHSV vítá, že byl cestovní ruch zahrnut mezi konkrétní cíle programu COSME 2014–2020, a považuje to za významnou příležitost pro rozvoj tohoto odvětví, jenž se musí opírat o propagaci projektů mezinárodní spolupráce a udržitelné modely rozvoje cestovního ruchu prosazované iniciativou Evropské turistické destinace nejvyšší kvality. Také vypracování příručky online obsahující hlavní příležitosti v oblasti financování si zaslouží podporu EHSV, vzhledem k tomu, že aktivity v cestovním ruchu mívají průřezovou povahu. I zde však upozorňujeme na možnost jazykových bariér, jež mohou být překážkou při používání a interpretaci příručky online. |
| --- | --- |

4.9

EHSV vítá, že byl cestovní ruch zahrnut mezi konkrétní cíle programu COSME 2014–2020, a považuje to za významnou příležitost pro rozvoj tohoto odvětví, jenž se musí opírat o propagaci projektů mezinárodní spolupráce a udržitelné modely rozvoje cestovního ruchu prosazované iniciativou Evropské turistické destinace nejvyšší kvality. Také vypracování příručky online obsahující hlavní příležitosti v oblasti financování si zaslouží podporu EHSV, vzhledem k tomu, že aktivity v cestovním ruchu mívají průřezovou povahu. I zde však upozorňujeme na možnost jazykových bariér, jež mohou být překážkou při používání a interpretaci příručky online.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního fondu

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 352 final – stanovisko EHSV: Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 44.

1

(2)  COM(2012) 494 final – stanovisko EHSV: Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 87.

2

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii

COM(2014) 172 final

(2014/C 451/11)

| Zpravodaj: | pan Juan Mendoza Castro |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Juan Mendoza Castro

Dne 14. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii

COM(2014) 172 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 195 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV pozitivně hodnotí sdělení Komise a zdůrazňuje potenciál růstu skupinového financování (crowfundingu) v EU, jež je alternativním zdrojem financování. |
| --- | --- |

1.1

EHSV pozitivně hodnotí sdělení Komise a zdůrazňuje potenciál růstu skupinového financování (crowfundingu) v EU, jež je alternativním zdrojem financování.

| 1.2 | EHSV zdůrazňuje přínosy skupinového financování pro ekonomiku z hlediska investic, inovací a zaměstnanosti. Skupinové financování rovněž rozšiřuje možnosti výběru pro osoby využívající úvěry. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zdůrazňuje přínosy skupinového financování pro ekonomiku z hlediska investic, inovací a zaměstnanosti. Skupinové financování rovněž rozšiřuje možnosti výběru pro osoby využívající úvěry.

| 1.3 | Díky všeobecnému přístupu ke skupinovému financování nebudou z přístupu k tomuto zdroji financování vyřazeny osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.3

Díky všeobecnému přístupu ke skupinovému financování nebudou z přístupu k tomuto zdroji financování vyřazeny osoby se zdravotním postižením.

| 1.4 | Podniky EU jsou na úvěrech závislé více než podniky v USA, a proto jsou dopady recese způsobené finanční krizí hlubší. Navíc pokud jde o úvěry pro malé a střední podniky (MSP), je řada zemí EU často příliš restriktivní. |
| --- | --- |

1.4

Podniky EU jsou na úvěrech závislé více než podniky v USA, a proto jsou dopady recese způsobené finanční krizí hlubší. Navíc pokud jde o úvěry pro malé a střední podniky (MSP), je řada zemí EU často příliš restriktivní.

| 1.5 | EHSV zdůrazňuje, že MSP jsou závislé na bankovních úvěrech, což bude platit i nadále, i přes existenci alternativních zdrojů, které nejsou vždy snadno dostupné. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zdůrazňuje, že MSP jsou závislé na bankovních úvěrech, což bude platit i nadále, i přes existenci alternativních zdrojů, které nejsou vždy snadno dostupné.

| 1.6 | Skupinové financování je přínosem pro finanční ekosystém, samo o sobě však nevyřeší problémy s financováním podniků. |
| --- | --- |

1.6

Skupinové financování je přínosem pro finanční ekosystém, samo o sobě však nevyřeší problémy s financováním podniků.

| 1.7 | Začínající podniky, inovativní mladí lidé a podniky sociální ekonomiky hrají významnou úlohu v rámci Agendy 2020 a Digitální agendy. |
| --- | --- |

1.7

Začínající podniky, inovativní mladí lidé a podniky sociální ekonomiky hrají významnou úlohu v rámci Agendy 2020 a Digitální agendy.

| 1.8 | Neziskové skupinové financování je v EU značně rozšířeno. Je nutné prozkoumat účinky daňových pobídek, jež se v jednotlivých členských státech liší. |
| --- | --- |

1.8

Neziskové skupinové financování je v EU značně rozšířeno. Je nutné prozkoumat účinky daňových pobídek, jež se v jednotlivých členských státech liší.

| 1.9 | Evropské právní předpisy by se měly vztahovat pouze na jisté situace skupinového financování poskytovaného za účelem zisku, a nikoliv na dary a další formy neziskového sponzorství. |
| --- | --- |

1.9

Evropské právní předpisy by se měly vztahovat pouze na jisté situace skupinového financování poskytovaného za účelem zisku, a nikoliv na dary a další formy neziskového sponzorství.

| 1.10 | Právní předpisy by měly být postaveny na rovnováze – chránit investora a vyvarovat se přílišné regulace. Nicméně činnost regulátora je zásadní z hlediska podnícení důvěry investorů. |
| --- | --- |

1.10

Právní předpisy by měly být postaveny na rovnováze – chránit investora a vyvarovat se přílišné regulace. Nicméně činnost regulátora je zásadní z hlediska podnícení důvěry investorů.

| 1.11 | Cílem norem musí být jednoduchost správních postupů, krátké lhůty pro vyřízení a minimální náklady. Dále pak neutralita, transparentnost a absence nekalých praktik a rovněž srozumitelné postupy pro podávání stížností. To vše v zájmu jednak poskytovatelů a jednak spotřebitelů. |
| --- | --- |

1.11

Cílem norem musí být jednoduchost správních postupů, krátké lhůty pro vyřízení a minimální náklady. Dále pak neutralita, transparentnost a absence nekalých praktik a rovněž srozumitelné postupy pro podávání stížností. To vše v zájmu jednak poskytovatelů a jednak spotřebitelů.

| 1.12 | Potenciální investoři musí obdržet srozumitelné, jasné, vhodné, pravdivé a neklamavé informace. |
| --- | --- |

1.12

Potenciální investoři musí obdržet srozumitelné, jasné, vhodné, pravdivé a neklamavé informace.

| 1.13 | EHSV navrhuje, aby EU doplnila činnost členských států týkající se podpory neziskových iniciativ prosazujících hodnoty, jako je zaměstnanost, solidarita, pluralita, demokracie a svoboda. |
| --- | --- |

1.13

EHSV navrhuje, aby EU doplnila činnost členských států týkající se podpory neziskových iniciativ prosazujících hodnoty, jako je zaměstnanost, solidarita, pluralita, demokracie a svoboda.

| 1.14 | Bylo by vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství. |
| --- | --- |

1.14

Bylo by vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství.

2.   Úvod

| 2.1 | V posledních letech zde existuje tendence k přechodu určitých výrobních prostředků od podniků k jedincům, kterým se začalo říkat „prozumenti“ (1). |
| --- | --- |

2.1

V posledních letech zde existuje tendence k přechodu určitých výrobních prostředků od podniků k jedincům, kterým se začalo říkat „prozumenti“ (1).

| 2.2 | S nástupem internetu tato tendence zesílila, což dalo vzniknout tzv. „kooperativní ekonomice“, v níž jedinci sdílejí s ostatními nějaký svůj statek či majetek, v některých případech za úplatu. Viz stanovisko EHSV k tématu Spoluspotřebitelství či participativní spotřebitelství – vzor udržitelnosti pro 21. století (2) a usnesení Evropského parlamentu (3). |
| --- | --- |

2.2

S nástupem internetu tato tendence zesílila, což dalo vzniknout tzv. „kooperativní ekonomice“, v níž jedinci sdílejí s ostatními nějaký svůj statek či majetek, v některých případech za úplatu. Viz stanovisko EHSV k tématu Spoluspotřebitelství či participativní spotřebitelství – vzor udržitelnosti pro 21. století (2) a usnesení Evropského parlamentu (3).

| 2.3 | Díky těmto okolnostem se daří mnohým začínajícím podnikům působícím po internetu, neboť ten často umožňuje přestat používat prostředníky, a lidé si tak mohou vyměňovat digitální i materiální zboží. V zájmu toho, aby nebyla narušena důvěra, je bohužel nutné si dávat pozor na zneužívání tohoto aspektu internetu různými „pochybnými existencemi“. |
| --- | --- |

2.3

Díky těmto okolnostem se daří mnohým začínajícím podnikům působícím po internetu, neboť ten často umožňuje přestat používat prostředníky, a lidé si tak mohou vyměňovat digitální i materiální zboží. V zájmu toho, aby nebyla narušena důvěra, je bohužel nutné si dávat pozor na zneužívání tohoto aspektu internetu různými „pochybnými existencemi“.

| 2.4 | Také ve finanční oblasti se objevují novoty, jako například vydávání dluhopisů s vysokým výnosem na evropském primárním trhu nebo lokálně prostřednictvím nedávno vytvořeného MARF (Mercado Alternativo de Renta Fija – alternativního trhu s pevným výnosem). |
| --- | --- |

2.4

Také ve finanční oblasti se objevují novoty, jako například vydávání dluhopisů s vysokým výnosem na evropském primárním trhu nebo lokálně prostřednictvím nedávno vytvořeného MARF (Mercado Alternativo de Renta Fija – alternativního trhu s pevným výnosem).

| 2.5 | Přímé úvěry umožňují podnikům, aby získaly financování prostřednictvím bilaterálních jednání se specialisty na trhu, bez bankovních prostředníků; alternativnější skupinové financování pak představuje způsob financování, kdy se spojují drobní investoři, většinou prostřednictvím internetu, a poskytují své úspory žadatelům o úvěr. |
| --- | --- |

2.5

Přímé úvěry umožňují podnikům, aby získaly financování prostřednictvím bilaterálních jednání se specialisty na trhu, bez bankovních prostředníků; alternativnější skupinové financování pak představuje způsob financování, kdy se spojují drobní investoři, většinou prostřednictvím internetu, a poskytují své úspory žadatelům o úvěr.

3.   Shrnutí obsahu sdělení

| 3.1 | Zelená kniha Dlouhodobé financování evropské ekonomiky (4) vyvolala širokou diskuzi o různých faktorech, které evropské ekonomice umožňují nasměrovat finanční prostředky do investic nutných pro zajištění hospodářského růstu (5). |
| --- | --- |

3.1

Zelená kniha Dlouhodobé financování evropské ekonomiky (4) vyvolala širokou diskuzi o různých faktorech, které evropské ekonomice umožňují nasměrovat finanční prostředky do investic nutných pro zajištění hospodářského růstu (5).

| 3.2 | Pod skupinovým financováním rozumí Komise výzvu určenou pro veřejnost – většinou prostřednictvím internetových stránek – za účelem výběru finančních prostředků na konkrétní projekty či investice do podnikání. Díky platformám a kampaním zaměřeným na financování se setkává velký počet neprofesionálních investorů s předkladateli projektu. Je však nutné zabránit jejich zneužívání. |
| --- | --- |

3.2

Pod skupinovým financováním rozumí Komise výzvu určenou pro veřejnost – většinou prostřednictvím internetových stránek – za účelem výběru finančních prostředků na konkrétní projekty či investice do podnikání. Díky platformám a kampaním zaměřeným na financování se setkává velký počet neprofesionálních investorů s předkladateli projektu. Je však nutné zabránit jejich zneužívání.

| 3.3 | Mezi nejčastěji používané výrazy v oblasti skupinového financování patří:






  — | dary, |
| --- | --- | --- |

3.3

Mezi nejčastěji používané výrazy v oblasti skupinového financování patří:

—

dary,

| — | sponzorství (reklama výměnou za finanční prostředky), |
| --- | --- |

—

sponzorství (reklama výměnou za finanční prostředky),

| — | odměny (příspěvek je odměněn zbožím či službou nižší hodnoty), |
| --- | --- |

—

odměny (příspěvek je odměněn zbožím či službou nižší hodnoty),

| — | předprodeje (získání prostředků na uvedení nějakého produktu na trh), |
| --- | --- |

—

předprodeje (získání prostředků na uvedení nějakého produktu na trh),

| — | úročené i bezúročné úvěry, |
| --- | --- |

—

úročené i bezúročné úvěry,

| — | investice do podniků (nákup dluhopisů či akcií). |
| --- | --- |

—

investice do podniků (nákup dluhopisů či akcií).

| 3.4 | Výhody: jedná se o alternativní formu financování vyznačující se flexibilitou, účastí společnosti a velkou rozmanitostí modalit. Skupinové financování je navíc určeno přímo spotřebiteli, usnadňuje průzkumy trhu a umožňuje přístup k úvěrům těm, kdo s tím má největší potíže. |
| --- | --- |

3.4

Výhody: jedná se o alternativní formu financování vyznačující se flexibilitou, účastí společnosti a velkou rozmanitostí modalit. Skupinové financování je navíc určeno přímo spotřebiteli, usnadňuje průzkumy trhu a umožňuje přístup k úvěrům těm, kdo s tím má největší potíže.

| 3.5 | Představuje však rovněž rizika a výzvy: možnosti podvodu či praní peněz, neexistence sekundárního trhu atd. |
| --- | --- |

3.5

Představuje však rovněž rizika a výzvy: možnosti podvodu či praní peněz, neexistence sekundárního trhu atd.

| 3.6 | Evropské právní předpisy související s touto problematikou jsou mimo jiné předpisy, jež se týkají: prospektů zveřejňovaných při veřejné nabídce akcií (6), MiFID (7), platebních služeb na vnitřním trhu (8), spotřebitelského úvěru (9) a úvěru na bydlení (10). |
| --- | --- |

3.6

Evropské právní předpisy související s touto problematikou jsou mimo jiné předpisy, jež se týkají: prospektů zveřejňovaných při veřejné nabídce akcií (6), MiFID (7), platebních služeb na vnitřním trhu (8), spotřebitelského úvěru (9) a úvěru na bydlení (10).

| 3.7 | Zelená kniha stanovila následující priority: zřídit odbornou skupinu, která bude poskytovat poradenství v různých oblastech; rozšířit znalosti a informovanost; posoudit právní předpisy platné v členských státech s cílem zvážit, zda jsou nutná opatření na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.7

Zelená kniha stanovila následující priority: zřídit odbornou skupinu, která bude poskytovat poradenství v různých oblastech; rozšířit znalosti a informovanost; posoudit právní předpisy platné v členských státech s cílem zvážit, zda jsou nutná opatření na evropské úrovni.

| 3.8 | Komise uznává, že skupinové financování v EU má dosud ve srovnání s bankovními úvěry spíše okrajový význam, ale v porovnání s jinými zdroji, jako jsou tzv. business angels (soukromí neformální investoři) či rizikový kapitál, se jeví jako slibné. |
| --- | --- |

3.8

Komise uznává, že skupinové financování v EU má dosud ve srovnání s bankovními úvěry spíše okrajový význam, ale v porovnání s jinými zdroji, jako jsou tzv. business angels (soukromí neformální investoři) či rizikový kapitál, se jeví jako slibné.

| 3.9 | Při rozvoji skupinového financování je nutné čelit různým výzvám, jako je nedostatečná transparentnost předpisů, jež se na tuto oblast vztahují, jeho předpokládaná role na vnitřním trhu a jeho začlenění do finančního ekosystému. |
| --- | --- |

3.9

Při rozvoji skupinového financování je nutné čelit různým výzvám, jako je nedostatečná transparentnost předpisů, jež se na tuto oblast vztahují, jeho předpokládaná role na vnitřním trhu a jeho začlenění do finančního ekosystému.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV bere sdělení na vědomí a souhlasí s tím, že je třeba zlepšit povědomí o způsobu financování, jenž má v Evropě potenciál růstu. Podporuje rovněž myšlenku, že alternativní modely financování mohou pomoci začínajícím podnikům vystoupat na „eskalátoru financování“. |
| --- | --- |

4.1

EHSV bere sdělení na vědomí a souhlasí s tím, že je třeba zlepšit povědomí o způsobu financování, jenž má v Evropě potenciál růstu. Podporuje rovněž myšlenku, že alternativní modely financování mohou pomoci začínajícím podnikům vystoupat na „eskalátoru financování“.

| 4.2 | Data potvrzují „okrajový“ charakter, jejž sdělení připisuje skupinovému financování – to v roce 2012 představovalo 735 milionů eur (11), zatímco bankovní úvěry pro nefinanční instituce dosáhly 6 bilionů eur (12). |
| --- | --- |

4.2

Data potvrzují „okrajový“ charakter, jejž sdělení připisuje skupinovému financování – to v roce 2012 představovalo 735 milionů eur (11), zatímco bankovní úvěry pro nefinanční instituce dosáhly 6 bilionů eur (12).

| 4.3 | Je ale třeba zdůraznit, že tento sektor roste. Celosvětově se financování touto formou postupně zvýšilo z 530 milionů amerických dolarů v roce 2009 na celkových odhadovaných 5,1 miliard amerických dolarů v roce 2013, což představuje složenou roční míru růstu 76 %. Z geografického hlediska je největším trhem Severní Amerika (a převážně USA) s 60 % z celkového objemu, následuje Evropa s 36 % (13). |
| --- | --- |

4.3

Je ale třeba zdůraznit, že tento sektor roste. Celosvětově se financování touto formou postupně zvýšilo z 530 milionů amerických dolarů v roce 2009 na celkových odhadovaných 5,1 miliard amerických dolarů v roce 2013, což představuje složenou roční míru růstu 76 %. Z geografického hlediska je největším trhem Severní Amerika (a převážně USA) s 60 % z celkového objemu, následuje Evropa s 36 % (13).

| 4.4 | Skupinové financování má příznivé účinky na ekonomiku, je totiž zdrojem financování představujícím alternativu k tradičním zdrojům a podporuje investice, inovace a tvorbu pracovních míst. Je rovněž vhodné vyzdvihnout jeho možný dopad na činnost v rámci sociální ekonomiky a činnost řemeslných podniků a mikropodniků (14). |
| --- | --- |

4.4

Skupinové financování má příznivé účinky na ekonomiku, je totiž zdrojem financování představujícím alternativu k tradičním zdrojům a podporuje investice, inovace a tvorbu pracovních míst. Je rovněž vhodné vyzdvihnout jeho možný dopad na činnost v rámci sociální ekonomiky a činnost řemeslných podniků a mikropodniků (14).

| 4.5 | Je nezbytné prosazovat a podporovat všeobecný přístup, aby tak bylo zajištěno zapojení osob se zdravotním postižením do platforem pro skupinové financování a tito lidé nebyli vyřazeni z této nové formy financování, jež je novou příležitostí pro třetí sektor. |
| --- | --- |

4.5

Je nezbytné prosazovat a podporovat všeobecný přístup, aby tak bylo zajištěno zapojení osob se zdravotním postižením do platforem pro skupinové financování a tito lidé nebyli vyřazeni z této nové formy financování, jež je novou příležitostí pro třetí sektor.

| 4.6 | EHSV příznivě hodnotí rozhodnutí zahrnout zástupce MSP do odborné skupiny. V této skupině musí být zastoupena jak strana nabídky, tak strana poptávky. |
| --- | --- |

4.6

EHSV příznivě hodnotí rozhodnutí zahrnout zástupce MSP do odborné skupiny. V této skupině musí být zastoupena jak strana nabídky, tak strana poptávky.

5.   Finanční struktura a hospodářský růst

| 5.1 | Finanční struktura má úzkou spojitost s hospodářským růstem a s dopady krize. V USA získávají podniky finanční prostředky na kapitálových trzích ve větší míře než v EU, kde jsou podniky závislé převážně na bankovním úvěru. V USA dosahuje bankovnictví relativní významnosti 20 %, zatímco v některých členských státech EU tento podíl přesahuje 60 %. |
| --- | --- |

5.1

Finanční struktura má úzkou spojitost s hospodářským růstem a s dopady krize. V USA získávají podniky finanční prostředky na kapitálových trzích ve větší míře než v EU, kde jsou podniky závislé převážně na bankovním úvěru. V USA dosahuje bankovnictví relativní významnosti 20 %, zatímco v některých členských státech EU tento podíl přesahuje 60 %.

| 5.2 | Banky spíše poskytnou úvěry během „normální“ recese, čímž zmírní její dopad na hospodářství. Situace je však obrácená v případě, že je hospodářská krize spojena s krizí finanční. V zemích orientovaných na bankovní systémy jsou za takových okolností recese třikrát významnější než v zemích, kde je finanční struktura orientována na trh (15). |
| --- | --- |

5.2

Banky spíše poskytnou úvěry během „normální“ recese, čímž zmírní její dopad na hospodářství. Situace je však obrácená v případě, že je hospodářská krize spojena s krizí finanční. V zemích orientovaných na bankovní systémy jsou za takových okolností recese třikrát významnější než v zemích, kde je finanční struktura orientována na trh (15).

| 5.3 | V EU je nedostatečné financování druhým nejzávažnějším problémem podniků (prvním je získávání zákazníků) (16). |
| --- | --- |

5.3

V EU je nedostatečné financování druhým nejzávažnějším problémem podniků (prvním je získávání zákazníků) (16).

| 5.4 | Uvolnění likvidity do finančního systému ze strany ECB s cílem usnadnit podnikům získávání úvěrů bude bezpochyby opatřením s velkým přínosem pro evropské hospodářství. |
| --- | --- |

5.4

Uvolnění likvidity do finančního systému ze strany ECB s cílem usnadnit podnikům získávání úvěrů bude bezpochyby opatřením s velkým přínosem pro evropské hospodářství.

6.   Skupinové financování s finančními výnosy (financial return crowdfunding)

6.1   Financování MSP

| 6.1.1 | EHSV se k problémům financování vyjádřil v několika stanoviscích, v nichž zdůraznil význam MSP pro evropské hospodářství (17). |
| --- | --- |

6.1.1

EHSV se k problémům financování vyjádřil v několika stanoviscích, v nichž zdůraznil význam MSP pro evropské hospodářství (17).

| 6.1.2 | Zamrznutí úvěrového trhu (credit crunch) poškozuje hospodářství a zejména ohrožuje existenci MSP, pro něž jsou bankovní úvěry (často těžko dosažitelné) základním zdrojem financování. To je jedna z příčin výrazného zvýšení nezaměstnanosti, jež postihlo především některé členské státy EU. |
| --- | --- |

6.1.2

Zamrznutí úvěrového trhu (credit crunch) poškozuje hospodářství a zejména ohrožuje existenci MSP, pro něž jsou bankovní úvěry (často těžko dosažitelné) základním zdrojem financování. To je jedna z příčin výrazného zvýšení nezaměstnanosti, jež postihlo především některé členské státy EU.

| 6.1.3 | Vzhledem k tomu, že ve většině případů se jedná o investice malého rozsahu, je skupinové financování orientováno převážně na MSP – a především mikropodniky –, které tvoří drtivou většinu evropské podnikatelské struktury (99,8 % z celkového počtu nefinančních podniků EU-28) a jejichž podíl na zaměstnanosti je rozhodující, neboť zaměstnávají 67,2 % pracovní síly (18). |
| --- | --- |

6.1.3

Vzhledem k tomu, že ve většině případů se jedná o investice malého rozsahu, je skupinové financování orientováno převážně na MSP – a především mikropodniky –, které tvoří drtivou většinu evropské podnikatelské struktury (99,8 % z celkového počtu nefinančních podniků EU-28) a jejichž podíl na zaměstnanosti je rozhodující, neboť zaměstnávají 67,2 % pracovní síly (18).

| 6.1.4 | EHSV vnímá, že existují skeptické postoje k účinnosti alternativních zdrojů financování. Sdělení Komise o dlouhodobém financování evropské ekonomiky (19) považuje evropské sdružení MSP za krok vpřed, který však není dostatečný. Toto sdružení upozorňuje na to, že skupinové financování se bude vztahovat pouze na hrstku podniků; začínající podniky (start ups) představují pouze 1 % MSP (20). |
| --- | --- |

6.1.4

EHSV vnímá, že existují skeptické postoje k účinnosti alternativních zdrojů financování. Sdělení Komise o dlouhodobém financování evropské ekonomiky (19) považuje evropské sdružení MSP za krok vpřed, který však není dostatečný. Toto sdružení upozorňuje na to, že skupinové financování se bude vztahovat pouze na hrstku podniků; začínající podniky (start ups) představují pouze 1 % MSP (20).

6.2   Financování začínajících podniků

| 6.2.1 | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby Unie a členské státy stimulovaly a podporovaly skupinové financování zejména v případě nově vzniklých inovativních podniků (start ups). Začínající podniky, které se věnují výzkumu a vývoji projektů v oblasti špičkových technologií – jeden z cílů Digitální agendy –, jsou obzvláště zajímavé díky svému potenciálu v oblasti podpory růstu a zaměstnanosti. Nesmíme však proto opomíjet tzv. tradiční sektory nebo řemeslníky, kteří mohou být taktéž velmi inovativní. |
| --- | --- |

6.2.1

EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby Unie a členské státy stimulovaly a podporovaly skupinové financování zejména v případě nově vzniklých inovativních podniků (start ups). Začínající podniky, které se věnují výzkumu a vývoji projektů v oblasti špičkových technologií – jeden z cílů Digitální agendy –, jsou obzvláště zajímavé díky svému potenciálu v oblasti podpory růstu a zaměstnanosti. Nesmíme však proto opomíjet tzv. tradiční sektory nebo řemeslníky, kteří mohou být taktéž velmi inovativní.

| 6.2.2 | EHSV dále navrhuje, aby EU a členské státy stimulovaly a podněcovaly skupinové financování v zájmu rozvoje a podpory sociálních inovací, mladých novátorů a sociální ekonomiky. Klíčovou roli pro strategii Evropa 2020, a to z hlediska zajištění sociálního začleňování a začleňování ohrožených skupin díky tvorbě pracovních míst, mají i subjekty sociální ekonomiky, které umožňují slučitelnost sociálních a ekonomických hodnot. |
| --- | --- |

6.2.2

EHSV dále navrhuje, aby EU a členské státy stimulovaly a podněcovaly skupinové financování v zájmu rozvoje a podpory sociálních inovací, mladých novátorů a sociální ekonomiky. Klíčovou roli pro strategii Evropa 2020, a to z hlediska zajištění sociálního začleňování a začleňování ohrožených skupin díky tvorbě pracovních míst, mají i subjekty sociální ekonomiky, které umožňují slučitelnost sociálních a ekonomických hodnot.

| 6.2.3 | Pro tento druh iniciativ, jež velmi často předkládají mladí podnikaví lidé s konkrétními podnikatelskými záměry, je obzvláště vhodné skupinové financování, jež nevyhovuje pro financování každodenního provozu podniků. |
| --- | --- |

6.2.3

Pro tento druh iniciativ, jež velmi často předkládají mladí podnikaví lidé s konkrétními podnikatelskými záměry, je obzvláště vhodné skupinové financování, jež nevyhovuje pro financování každodenního provozu podniků.

7.   Skupinové financování v rámci finančního ekosystému EU

| 7.1 | EHSV upozorňuje, že skupinové financování může sehrát poměrně důležitou roli jako zdroj financování vedle ostatních netradičních forem, jako jsou business angels nebo rizikový kapitál, tzv. win win úvěry (21) atd. V současnosti však hospodářské a měnové orgány čelí vedle zamrznutí úvěrového trhu velkému problému v podobě vysokých požadovaných záruk. |
| --- | --- |

7.1

EHSV upozorňuje, že skupinové financování může sehrát poměrně důležitou roli jako zdroj financování vedle ostatních netradičních forem, jako jsou business angels nebo rizikový kapitál, tzv. win win úvěry (21) atd. V současnosti však hospodářské a měnové orgány čelí vedle zamrznutí úvěrového trhu velkému problému v podobě vysokých požadovaných záruk.

| 7.2 | V EU může podpora nebankovních způsobů financování přispět k posílení trendu, jenž započal před dvaceti lety a který spočívá v častějším využívání kapitálových trhů ze strany podniků. Je třeba se zamyslet nad požadavky týkajícími se solventnosti, aby byla zajištěna návratnost investovaného kapitálu a posílena právní jistota související s tímto zdrojem financování. |
| --- | --- |

7.2

V EU může podpora nebankovních způsobů financování přispět k posílení trendu, jenž započal před dvaceti lety a který spočívá v častějším využívání kapitálových trhů ze strany podniků. Je třeba se zamyslet nad požadavky týkajícími se solventnosti, aby byla zajištěna návratnost investovaného kapitálu a posílena právní jistota související s tímto zdrojem financování.

8.   Skupinové financování s nefinančními výnosy (crowdfunding with non-financial return)

| 8.1 | Dary, bezúročné úvěry nebo bezplatná postupování práv se mohou vztahovat na projekty komerčního rázu, avšak většinou se jedná o solidární příspěvky na sociální iniciativy realizované neziskovými sdruženími. Sponzorství může stimulovat vznik či udržení kulturních či sportovních aktivit. |
| --- | --- |

8.1

Dary, bezúročné úvěry nebo bezplatná postupování práv se mohou vztahovat na projekty komerčního rázu, avšak většinou se jedná o solidární příspěvky na sociální iniciativy realizované neziskovými sdruženími. Sponzorství může stimulovat vznik či udržení kulturních či sportovních aktivit.

| 8.2 | Skupinové financování je běžným modelem financování mezi sociálními podniky. Potenciál tohoto modelu – zejména z hlediska podnikání podporujícího začlenění – je třeba posuzovat v širším rámci Iniciativy pro sociální podnikání. |
| --- | --- |

8.2

Skupinové financování je běžným modelem financování mezi sociálními podniky. Potenciál tohoto modelu – zejména z hlediska podnikání podporujícího začlenění – je třeba posuzovat v širším rámci Iniciativy pro sociální podnikání.

| 8.3 | S ohledem na to, že daňové koncepce darů a určitých forem investování se v různých členských státech liší, považuje EHSV návrh Komise přezkoumat účinky daňových pobídek za správný. |
| --- | --- |

8.3

S ohledem na to, že daňové koncepce darů a určitých forem investování se v různých členských státech liší, považuje EHSV návrh Komise přezkoumat účinky daňových pobídek za správný.

9.   Konkrétní připomínky

9.1   Potřeba evropské právní úpravy

| 9.1.1 | Skupinové financování lze posílit, aby tak – v případě, že bude zvýšena důvěra investorů – vznikla životaschopná alternativa pro financování. Zásadní úlohu v této otázce musí sehrát regulační orgán. |
| --- | --- |

9.1.1

Skupinové financování lze posílit, aby tak – v případě, že bude zvýšena důvěra investorů – vznikla životaschopná alternativa pro financování. Zásadní úlohu v této otázce musí sehrát regulační orgán.

| 9.1.2 | Komise se zmiňuje o možných „budoucích opatřeních“, jež hodlá přijmout poté, co se seznámí s názorem odborné skupiny. EHSV je toho mínění, že posílení přeshraničního skupinového financování bude v každém případě vyžadovat právní předpisy, které by harmonizovaly kritéria, která členské státy již přijaly nebo na jejichž přijetí právě pracují. Na těchto „nových trzích“ je třeba věnovat zvláštní pozornost zájmům a ochraně spotřebitelů. |
| --- | --- |

9.1.2

Komise se zmiňuje o možných „budoucích opatřeních“, jež hodlá přijmout poté, co se seznámí s názorem odborné skupiny. EHSV je toho mínění, že posílení přeshraničního skupinového financování bude v každém případě vyžadovat právní předpisy, které by harmonizovaly kritéria, která členské státy již přijaly nebo na jejichž přijetí právě pracují. Na těchto „nových trzích“ je třeba věnovat zvláštní pozornost zájmům a ochraně spotřebitelů.

| 9.1.3 | Tato harmonizace by mohla spočívat v přijetí nařízení o platformách skupinového financování za účelem zisku, které by obsahovalo přinejmenším:






  — | postupy; |
| --- | --- | --- |

9.1.3

Tato harmonizace by mohla spočívat v přijetí nařízení o platformách skupinového financování za účelem zisku, které by obsahovalo přinejmenším:

—

postupy;

| — | služby, jež mají poskytovat; |
| --- | --- |

—

služby, jež mají poskytovat;

| — | omezení výše částek; |
| --- | --- |

—

omezení výše částek;

| — | informační povinnost (včetně možných konfliktů zájmů); |
| --- | --- |

—

informační povinnost (včetně možných konfliktů zájmů);

| — | vyloučení z oblasti působnosti nařízení; |
| --- | --- |

—

vyloučení z oblasti působnosti nařízení;

| — | zákazy (zejména ty, které vyplývají ze zákazu akvizic a zveřejňování souvisejících projektů); |
| --- | --- |

—

zákazy (zejména ty, které vyplývají ze zákazu akvizic a zveřejňování souvisejících projektů);

| — | požadavek rovných konkurenčních podmínek; |
| --- | --- |

—

požadavek rovných konkurenčních podmínek;

| — | finanční požadavky; |
| --- | --- |

—

finanční požadavky;

| — | povinnost zapsání do veřejného rejstříku (veřejný charakter a transparentnost). |
| --- | --- |

—

povinnost zapsání do veřejného rejstříku (veřejný charakter a transparentnost).

| 9.1.4 | Sponzorská činnost a jiné neziskové činnosti by měly být z případného evropského právního předpisu vyňaty, neboť nepředstavují rizika související s činností prováděnou za účely zisku. Případné nesrovnalosti, k nimž může dojít, jsou již ošetřeny v rámci správních a trestních právních předpisů členských států. |
| --- | --- |

9.1.4

Sponzorská činnost a jiné neziskové činnosti by měly být z případného evropského právního předpisu vyňaty, neboť nepředstavují rizika související s činností prováděnou za účely zisku. Případné nesrovnalosti, k nimž může dojít, jsou již ošetřeny v rámci správních a trestních právních předpisů členských států.

| 9.1.5 | EHSV navrhuje, aby byla zvážena právní úprava skupinového financování týkající se především následujících aspektů:






  — | emise či úpisu cenných papírů v akciových společnostech (nákup dluhopisů či akcií); |
| --- | --- | --- |

9.1.5

EHSV navrhuje, aby byla zvážena právní úprava skupinového financování týkající se především následujících aspektů:

—

emise či úpisu cenných papírů v akciových společnostech (nákup dluhopisů či akcií);

| — | emise či úpisu cenných papírů ve společnostech s ručením omezeným; |
| --- | --- |

—

emise či úpisu cenných papírů ve společnostech s ručením omezeným;

| — | úročených úvěrů (pro soukromé osoby či podniky). |
| --- | --- |

—

úročených úvěrů (pro soukromé osoby či podniky).

| 9.1.6 | Případné evropská právní úprava musí být flexibilní a vyrovnaná a musí se vyvarovat přílišné regulace (jež by mohla bránit rozšíření skupinového financování) a rovněž nedostatečné ochrany investorů. To znamená, že musí být objektivní, transparentní, přiměřená účelům, jež ji ospravedlňují, a musí poskytnout vysoký stupeň ochrany investorům. |
| --- | --- |

9.1.6

Případné evropská právní úprava musí být flexibilní a vyrovnaná a musí se vyvarovat přílišné regulace (jež by mohla bránit rozšíření skupinového financování) a rovněž nedostatečné ochrany investorů. To znamená, že musí být objektivní, transparentní, přiměřená účelům, jež ji ospravedlňují, a musí poskytnout vysoký stupeň ochrany investorům.

| 9.1.7 | Investoři si však musí být vědomi toho, že jistý stupeň rizika nelze vyloučit. |
| --- | --- |

9.1.7

Investoři si však musí být vědomi toho, že jistý stupeň rizika nelze vyloučit.

| 9.1.8 | Mezi základní zásady patří jednoduchost správních postupů a omezení byrokracie na nejnižší nutnou úroveň. Dále požadujeme:






  — | rovné soutěžní podmínky, |
| --- | --- | --- |

9.1.8

Mezi základní zásady patří jednoduchost správních postupů a omezení byrokracie na nejnižší nutnou úroveň. Dále požadujeme:

—

rovné soutěžní podmínky,

| — | snížení správních nákladů, |
| --- | --- |

—

snížení správních nákladů,

| — | krátké lhůty pro vyřízení. |
| --- | --- |

—

krátké lhůty pro vyřízení.

| 9.1.9 | Předpisy by měly zajistit, že platformy skupinového financování budou jednat v souladu se základními zásadami:






  — | neutrality, |
| --- | --- | --- |

9.1.9

Předpisy by měly zajistit, že platformy skupinového financování budou jednat v souladu se základními zásadami:

—

neutrality,

| — | náležité péče, |
| --- | --- |

—

náležité péče,

| — | jednání v nejlepším zájmu klientů, kteří musí být řádně informováni, |
| --- | --- |

—

jednání v nejlepším zájmu klientů, kteří musí být řádně informováni,

| — | nepoužívání nekalých obchodních praktik při prodeji, |
| --- | --- |

—

nepoužívání nekalých obchodních praktik při prodeji,

| — | srozumitelnosti postupů pro podávání stížností. |
| --- | --- |

—

srozumitelnosti postupů pro podávání stížností.

| 9.1.10 | Informace poskytované potenciálním investorům by měly být:






  — | jasné a relevantní, |
| --- | --- | --- |

9.1.10

Informace poskytované potenciálním investorům by měly být:

—

jasné a relevantní,

| — | adekvátní a kompletní, |
| --- | --- |

—

adekvátní a kompletní,

| — | objektivní a pravdivé, |
| --- | --- |

—

objektivní a pravdivé,

| — | neklamavé – a to ani záměrně ani v důsledku opomenutí. |
| --- | --- |

—

neklamavé – a to ani záměrně ani v důsledku opomenutí.

| 9.1.11 | Práva duševního vlastnictví těch, kdo své projekty předloží po internetu, budou chráněna, jakmile vstoupí v platnost nařízení o vytvoření jednotného evropského patentu. |
| --- | --- |

9.1.11

Práva duševního vlastnictví těch, kdo své projekty předloží po internetu, budou chráněna, jakmile vstoupí v platnost nařízení o vytvoření jednotného evropského patentu.

9.2   Podpora alternativních zdrojů financování

| 9.2.1 | EHSV považuje za vhodné, aby veřejné orgány prováděly kampaně zaměřené na zvýšení povědomí o skupinovém financování, a to s cílem zvýšit orientaci podniků na kapitálové trhy. Zejména je třeba poskytovat relevantní informace MSP, a to ve spolupráci s jejich sdruženími. |
| --- | --- |

9.2.1

EHSV považuje za vhodné, aby veřejné orgány prováděly kampaně zaměřené na zvýšení povědomí o skupinovém financování, a to s cílem zvýšit orientaci podniků na kapitálové trhy. Zejména je třeba poskytovat relevantní informace MSP, a to ve spolupráci s jejich sdruženími.

| 9.2.2 | Důležitou úlohu v začleňování skupinového financování do evropské ekonomiky bude mít také vzdělávání určené jak podnikatelům (a zejména znevýhodněným podnikatelům), tak investorům. Za tímto účelem bude třeba věnovat nezbytné prostředky na přenos příslušných znalostí potřebných jak z hlediska správy platforem, tak z hlediska účinného posouzení rizik jednotlivých operací. |
| --- | --- |

9.2.2

Důležitou úlohu v začleňování skupinového financování do evropské ekonomiky bude mít také vzdělávání určené jak podnikatelům (a zejména znevýhodněným podnikatelům), tak investorům. Za tímto účelem bude třeba věnovat nezbytné prostředky na přenos příslušných znalostí potřebných jak z hlediska správy platforem, tak z hlediska účinného posouzení rizik jednotlivých operací.

| 9.2.3 | Neziskové skupinové financování
  EHSV podtrhuje, že:






  — | může stimulovat společné evropské hodnoty, jako je solidarita, pluralita, demokracie a svoboda. V této souvislosti je důležité, aby Unie přijala i v této oblasti opatření, jež doplní opatření členských států zaměřená na podporu vytváření platforem evropského zájmu pro projekty, jejichž cílem je posílit hospodářskou, sociální či územní soudržnost a jichž se mohou aktivně účastnit podnikatelské, odborové a další organizace zastupující organizovanou občanskou společnost; |
| --- | --- | --- |

9.2.3

Neziskové skupinové financování

EHSV podtrhuje, že:

—

může stimulovat společné evropské hodnoty, jako je solidarita, pluralita, demokracie a svoboda. V této souvislosti je důležité, aby Unie přijala i v této oblasti opatření, jež doplní opatření členských států zaměřená na podporu vytváření platforem evropského zájmu pro projekty, jejichž cílem je posílit hospodářskou, sociální či územní soudržnost a jichž se mohou aktivně účastnit podnikatelské, odborové a další organizace zastupující organizovanou občanskou společnost;

| — | by bylo vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství, a to nikoliv pouze formálně, ale i obsahově, neboť se jedná o inovace produktů a postupů. To musí členské státy uznat a podporovat. |
| --- | --- |

—

by bylo vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství, a to nikoliv pouze formálně, ale i obsahově, neboť se jedná o inovace produktů a postupů. To musí členské státy uznat a podporovat.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Alvin Toffler, „La tercera ola“, s. 86 a další.

1

(2)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 1.

2

(3)  Usnesení EP o novém programu evropské spotřebitelské politiky – 2012/2133(INI).

3

(4)  COM(2013) 150 final.

4

(5)  Viz stanovisko EHSV, Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 11.

5

(6)  Směrnice 2003/71/ES (Úř. věst. L 345/64) pozměněná směrnicí 2010/73/EU (Úř. věst. L 327/1).

6

(7)  Směrnice 2004/39/ES (Úř. věst. L 145/1).

7

(8)  Směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 319/1).

8

(9)  Směrnice 2008/48/ES (Úř. věst. L 133/66).

9

(10)  Návrh směrnice – COM(2011) 142 final.

10

(11)  Massolution (2013), Crowdfunding Industry Report 2012, http://www.crowdsourcing.org/research.

11

(12)  European Banking Federation Facts and Figures (2012): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf.

12

(13)  http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon.

13

(14)  Viz stanoviska EHSV k tématu Financování podniků/alternativní finanční mechanismy a k tématu dlouhodobého financování evropské ekonomiky (dosud nepublikovány v Úředním věstníku).

14

(15)  Financial structure and growth. BIS Quarterly Review, březen 2014.

15

Financial structure and growth

(16)  BCE: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area, 2013.

16

Survey on the access to finance of SMEs in the euro area

(17)  Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 23; Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 7; Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45; Úř. věst. C 48, 15.2.20110, s. 33.

17

(18)  Eurostat: Structural business statistics overview, prosinec 2013.

18

(19)  COM(2014) 168 final.

19

(20)  UEAPME, komuniké ze dne 27. března 2014.

20

(21)  http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing.

21

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/76

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o osobních ochranných prostředcích

COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD)

(2014/C 451/12)

| Zpravodajka: | paní Butaud-Stubbs |
| --- | --- |

Zpravodajka:

paní Butaud-Stubbs

Dne 2. dubna 2014 se Evropský parlament a dne 24. dubna 2014 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o osobních ochranných prostředcích

COM(2014) 186 final – 2014/0108 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 191 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV považuje za vhodný přístup Evropské komise, jež usiluje o nahrazení směrnice z roku 1989 o osobních ochranných prostředcích (OOP), definovaných jako „každé zařízení nebo prostředek určený k nošení nebo držení jednotlivcem pro ochranu před jedním nebo více zdravotními a bezpečnostními riziky“, nařízením, které zajistí povinné a jednotné používání ve všech členských státech. |
| --- | --- |

1.1

EHSV považuje za vhodný přístup Evropské komise, jež usiluje o nahrazení směrnice z roku 1989 o osobních ochranných prostředcích (OOP), definovaných jako „každé zařízení nebo prostředek určený k nošení nebo držení jednotlivcem pro ochranu před jedním nebo více zdravotními a bezpečnostními riziky“, nařízením, které zajistí povinné a jednotné používání ve všech členských státech.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že většina navrhovaných změn je pozitivní:






  — | přizpůsobení společnému rámci pro právní předpisy týkající se výrobků; |
| --- | --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že většina navrhovaných změn je pozitivní:

—

přizpůsobení společnému rámci pro právní předpisy týkající se výrobků;

| — | vyjasnění odpovědnosti všech soukromých i veřejných subjektů zapojených do postupů ověřování shody OOP s požadavky obsaženými v návrhu nařízení a jeho přílohách; |
| --- | --- |

—

vyjasnění odpovědnosti všech soukromých i veřejných subjektů zapojených do postupů ověřování shody OOP s požadavky obsaženými v návrhu nařízení a jeho přílohách;

| — | zavedení dvou nových kategorií OOP: zakázkové OOP a individuálně přizpůsobené OOP; |
| --- | --- |

—

zavedení dvou nových kategorií OOP: zakázkové OOP a individuálně přizpůsobené OOP;

| — | nová lhůta platnosti prohlášení o shodě v délce 5 let. |
| --- | --- |

—

nová lhůta platnosti prohlášení o shodě v délce 5 let.

| 1.3 | Nicméně EHSV si klade otázku, zda jsou některé navrhované změny relevantní:






  — | začlenění soukromých OOP proti teplu, vlhku a vodě; |
| --- | --- | --- |

1.3

Nicméně EHSV si klade otázku, zda jsou některé navrhované změny relevantní:

—

začlenění soukromých OOP proti teplu, vlhku a vodě;

| — | rozmanitost jazykových režimů zvolená pro různé informace, které je třeba sdělovat. |
| --- | --- |

—

rozmanitost jazykových režimů zvolená pro různé informace, které je třeba sdělovat.

| 1.4 | Dále se EHSV domnívá, že používání OOP musí být součástí globální politiky pro předcházení rizikům na pracovištích, která by zahrnovala především:






  — | přesné zjištění rizikových faktorů; |
| --- | --- | --- |

1.4

Dále se EHSV domnívá, že používání OOP musí být součástí globální politiky pro předcházení rizikům na pracovištích, která by zahrnovala především:

—

přesné zjištění rizikových faktorů;

| — | úpravu pracovišť s cílem omezit vystavení rizikům; |
| --- | --- |

—

úpravu pracovišť s cílem omezit vystavení rizikům;

| — | změnu organizace práce; |
| --- | --- |

—

změnu organizace práce;

| — | školení zaměstnanců zaměřené na předcházení rizikům, na ergonomii, nošení a používání OOP. |
| --- | --- |

—

školení zaměstnanců zaměřené na předcházení rizikům, na ergonomii, nošení a používání OOP.

| 1.5 | Ostatně všechny tyto cíle jsou součástí nového strategického rámce EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci 2014–2020, který byl přijat 6. června 2014, a v návrhu nařízení COM(2014) 186 final by bylo vhodné na něj odkázat. Připomeňme, že v roce 2013 postihly závažné nehody na pracovišti 3 miliony pracovníků. |
| --- | --- |

1.5

Ostatně všechny tyto cíle jsou součástí nového strategického rámce EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci 2014–2020, který byl přijat 6. června 2014, a v návrhu nařízení COM(2014) 186 final by bylo vhodné na něj odkázat. Připomeňme, že v roce 2013 postihly závažné nehody na pracovišti 3 miliony pracovníků.

| 1.6 | Rovněž lze litovat, že se vůbec nezmiňuje hospodářský význam pro evropský trh OOP, který byl v roce 2010 odhadován přibližně na 10 miliard eur a který dále roste, což stimulují technologické inovace (nová vlákna, inteligentní tkaniny, nanomateriály atd.), a který se orientuje na to, aby vyhověl potřebám ochrany, ale rovněž požadavkům společnosti na pohodlí, příjemnost, lehkost a estetický vzhled. |
| --- | --- |

1.6

Rovněž lze litovat, že se vůbec nezmiňuje hospodářský význam pro evropský trh OOP, který byl v roce 2010 odhadován přibližně na 10 miliard eur a který dále roste, což stimulují technologické inovace (nová vlákna, inteligentní tkaniny, nanomateriály atd.), a který se orientuje na to, aby vyhověl potřebám ochrany, ale rovněž požadavkům společnosti na pohodlí, příjemnost, lehkost a estetický vzhled.

| 1.7 | EHSV dále lituje, že nebyly dostatečně vzaty v úvahu postupy údržby, kontrol a revizí OOP a případy, kdy OOP používá více osob nebo se jedná o použité OOP. |
| --- | --- |

1.7

EHSV dále lituje, že nebyly dostatečně vzaty v úvahu postupy údržby, kontrol a revizí OOP a případy, kdy OOP používá více osob nebo se jedná o použité OOP.

2.   Obsah návrhu nařízení

2.1   Přínos a omezení směrnice z roku 1989

| 2.1.1 | Cílem návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady vycházejícího z článku 114 Smlouvy je odstranit nedostatky zjištěné ve fungování jednotného trhu s osobními ochrannými prostředky. |
| --- | --- |

2.1.1

Cílem návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady vycházejícího z článku 114 Smlouvy je odstranit nedostatky zjištěné ve fungování jednotného trhu s osobními ochrannými prostředky.

| 2.1.2 | Směrnice 89/686/EHS o osobních ochranných prostředcích byla přijata dne 21. prosince 1989. Stala se plně použitelnou ode dne 1. července 1995. |
| --- | --- |

2.1.2

Směrnice 89/686/EHS o osobních ochranných prostředcích byla přijata dne 21. prosince 1989. Stala se plně použitelnou ode dne 1. července 1995.

| 2.1.3 | Osobní ochranné prostředky definuje jako „každé zařízení nebo prostředek určený k nošení nebo držení jednotlivcem pro ochranu před jedním nebo více zdravotními a bezpečnostními riziky“. |
| --- | --- |

2.1.3

Osobní ochranné prostředky definuje jako „každé zařízení nebo prostředek určený k nošení nebo držení jednotlivcem pro ochranu před jedním nebo více zdravotními a bezpečnostními riziky“.

| 2.1.4 | Stanoví základní požadavky na bezpečnost, které OOP musí splňovat za účelem dodání na trh EU a svobodného pohybu na jednotném trhu. OOP musí být navrženy a vyrobeny v souladu s požadavky směrnice. Výrobci musejí připojit označení CE a poskytnout uživatelům návod pro skladování, používání, čištění, údržbu, seřizování a dezinfekci OOP. |
| --- | --- |

2.1.4

Stanoví základní požadavky na bezpečnost, které OOP musí splňovat za účelem dodání na trh EU a svobodného pohybu na jednotném trhu. OOP musí být navrženy a vyrobeny v souladu s požadavky směrnice. Výrobci musejí připojit označení CE a poskytnout uživatelům návod pro skladování, používání, čištění, údržbu, seřizování a dezinfekci OOP.

| 2.1.5 | Od roku 1995 se ukázaly jisté potíže související s prováděním směrnice:






  — | rozdílné výklady při provedení směrnice do vnitrostátního práva vedly k roztříštění jednotného trhu; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Od roku 1995 se ukázaly jisté potíže související s prováděním směrnice:

—

rozdílné výklady při provedení směrnice do vnitrostátního práva vedly k roztříštění jednotného trhu;

| — | nedostatečné pochopení jistých ustanovení výrobci a oznámenými subjekty; |
| --- | --- |

—

nedostatečné pochopení jistých ustanovení výrobci a oznámenými subjekty;

| — | vyloučení některých kategorií OOP, které se ne vždy jevilo odůvodněné (týž osobní ochranný prostředek byl považován za OOP v případě použití specializovaným pracovníkem, jako např. rukavice na mytí nádobí v restauraci, ne však, když jej použila soukromá osoba). |
| --- | --- |

—

vyloučení některých kategorií OOP, které se ne vždy jevilo odůvodněné (týž osobní ochranný prostředek byl považován za OOP v případě použití specializovaným pracovníkem, jako např. rukavice na mytí nádobí v restauraci, ne však, když jej použila soukromá osoba).

| 2.1.6 | Dále je cílem Evropské komise provést zjednodušení a harmonizovat směrnici z roku 1989 s novým právním rámcem, který stanoví společný rámec pro harmonizační právní předpisy EU týkající se výrobků. |
| --- | --- |

2.1.6

Dále je cílem Evropské komise provést zjednodušení a harmonizovat směrnici z roku 1989 s novým právním rámcem, který stanoví společný rámec pro harmonizační právní předpisy EU týkající se výrobků.

2.2   Obsah návrhu nařízení

2.2.1   Revidovaná oblast působnosti

| 2.2.1.1 | OOP navržené a vyrobené pro soukromé použití proti teplu, vlhku a vodě v podmínkách, které nejsou extrémní (rukavice pro mytí nádobí, ohnivzdorné rukavice, gumová obuv atd.), jsou nyní zahrnuty do oblasti působnosti, zatímco přilby pro ochranu uživatelů dvoukolových nebo tříkolových motorových vozidel nikoli, protože podléhají příslušnému předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

2.2.1.1

OOP navržené a vyrobené pro soukromé použití proti teplu, vlhku a vodě v podmínkách, které nejsou extrémní (rukavice pro mytí nádobí, ohnivzdorné rukavice, gumová obuv atd.), jsou nyní zahrnuty do oblasti působnosti, zatímco přilby pro ochranu uživatelů dvoukolových nebo tříkolových motorových vozidel nikoli, protože podléhají příslušnému předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů.

2.2.2   Uvedení do souladu s typickými ustanoveními pro harmonizační právní předpisy Unie týkající se výrobků

| 2.2.2.1 | Povinnosti všech příslušných hospodářských subjektů – výrobců, zplnomocněných zástupců, dovozců a distributorů – jsou stanoveny v souladu s ustanoveními pro harmonizační právní předpisy Unie týkajícími se výrobků. Od roku 2008 je totiž nový právní rámec horizontálním nástrojem vnitřního trhu, jehož smyslem je posílit účinnost právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti výrobků (nařízení (ES) č. 765/2008 o akreditaci a dozoru nad trhem a rozhodnutí č. 768/2008/ES o společném rámci pro uvádění výrobků na trh). |
| --- | --- |

2.2.2.1

Povinnosti všech příslušných hospodářských subjektů – výrobců, zplnomocněných zástupců, dovozců a distributorů – jsou stanoveny v souladu s ustanoveními pro harmonizační právní předpisy Unie týkajícími se výrobků. Od roku 2008 je totiž nový právní rámec horizontálním nástrojem vnitřního trhu, jehož smyslem je posílit účinnost právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti výrobků (nařízení (ES) č. 765/2008 o akreditaci a dozoru nad trhem a rozhodnutí č. 768/2008/ES o společném rámci pro uvádění výrobků na trh).

2.2.3   Nové rozdělení podle tříd rizik pro postupy posuzování shody

| 2.2.3.1 | OOP jsou rozděleny do tří kategorií rizika a na každou se vztahuje specifický postup certifikace. |
| --- | --- |

2.2.3.1

OOP jsou rozděleny do tří kategorií rizika a na každou se vztahuje specifický postup certifikace.

| Kategorie rizika | Postupy certifikace | Příklady |
| --- | --- | --- |
| Kategorie I

  Minimální rizika související s mechanickým působením, jehož účinky jsou povrchové, se stykem s vodou a horkými povrchy (méně než 50 oC), vystavením slunečnímu světlu a s klimatickými vlivy, které nejsou extrémní | Autocertifikace
  Interní řízení výroby (modul A – příloha IV) | Rukavice pro mytí nádobí, ohnivzdorné rukavice, sluneční brýle atd. |
| Kategorie II
  OOP před jinými než minimálními riziky (I) a velmi závažnými riziky (III)
  Zakázkové OOP s výjimkou OOP určených pro minimální rizika | EU přezkoušení typu (modul B – příloha V)
  Shoda s typem založená na interním řízení výroby (modul C – příloha VI) | Ochranné přilby, dobře viditelné oděvy atd. |
| Kategorie III

  Velmi závažná rizika, škodlivé látky, agresivní chemické přípravky, ionizující záření, horká prostředí (více než 100 oC), chladná prostředí (méně než 50 oC), pád z výšky, elektrické šoky a práce pod vysokým napětím, utonutí, poranění motorovou pilou či vysokotlakým řezáním, střelné poranění nebo pobodání nožem, škodlivý hluk atd. | EU přezkoušení typu (modul B – příloha V) + doplňující postup se zapojením oznámeného subjektu






  — | buď shoda s typem/ověřování výrobku (modul F – příloha VII), |

Kategorie rizika

Postupy certifikace

Příklady

Kategorie I

Minimální rizika související s mechanickým působením, jehož účinky jsou povrchové, se stykem s vodou a horkými povrchy (méně než 50 oC), vystavením slunečnímu světlu a s klimatickými vlivy, které nejsou extrémní

Autocertifikace

Interní řízení výroby (modul A – příloha IV)

Rukavice pro mytí nádobí, ohnivzdorné rukavice, sluneční brýle atd.

Kategorie II

OOP před jinými než minimálními riziky (I) a velmi závažnými riziky (III)

Zakázkové OOP s výjimkou OOP určených pro minimální rizika

EU přezkoušení typu (modul B – příloha V)

Shoda s typem založená na interním řízení výroby (modul C – příloha VI)

Ochranné přilby, dobře viditelné oděvy atd.

Kategorie III

Velmi závažná rizika, škodlivé látky, agresivní chemické přípravky, ionizující záření, horká prostředí (více než 100 oC), chladná prostředí (méně než 50 oC), pád z výšky, elektrické šoky a práce pod vysokým napětím, utonutí, poranění motorovou pilou či vysokotlakým řezáním, střelné poranění nebo pobodání nožem, škodlivý hluk atd.

EU přezkoušení typu (modul B – příloha V) + doplňující postup se zapojením oznámeného subjektu

—

buď shoda s typem/ověřování výrobku (modul F – příloha VII),

| — | nebo shoda s typem založená na zabezpečení kvality výrobního procesu (modul D – příloha VIII). |
| --- | --- |

—

nebo shoda s typem založená na zabezpečení kvality výrobního procesu (modul D – příloha VIII).

| — | Číslo certifikované organizace |
| --- | --- |

—

Číslo certifikované organizace

Prostředky pro ochranu dýchacích orgánů, OOP chránící před pádem z výšky atd.

| 2.2.3.2 | Zaznamenáváme, že do kategorie III byla zařazena některá nová rizika, například rizika poranění nožem a škodlivý hluk. |
| --- | --- |

2.2.3.2

Zaznamenáváme, že do kategorie III byla zařazena některá nová rizika, například rizika poranění nožem a škodlivý hluk.

| 2.2.3.3 | Účel individuálně přizpůsobených OOP, jak je definován v článku 3, není příliš jasný: do jaké kategorie rizika patří, a jaké postupy certifikace se na ně tedy vztahují? |
| --- | --- |

2.2.3.3

Účel individuálně přizpůsobených OOP, jak je definován v článku 3, není příliš jasný: do jaké kategorie rizika patří, a jaké postupy certifikace se na ně tedy vztahují?

2.2.4   Omezení platnosti prohlášení o shodě na 5 let

| 2.2.4.1 | K této podstatné změně došlo na žádost některých kontrolních orgánů členských států, které konstatovaly, že na jejich trhu se nacházejí OOP se stále platnými prohlášeními o shodě, zatímco došlo k výrazné změně předpisů (to se týká zejména záchranných vest). |
| --- | --- |

2.2.4.1

K této podstatné změně došlo na žádost některých kontrolních orgánů členských států, které konstatovaly, že na jejich trhu se nacházejí OOP se stále platnými prohlášeními o shodě, zatímco došlo k výrazné změně předpisů (to se týká zejména záchranných vest).

2.2.5   Vyjasnění základních požadavků na ochranu zdraví a bezpečnost

| 2.2.5.1 | Nařízení ruší části obsahující požadavky ohledně tří skupin rizik, které se ukázaly jako nepoužitelné nebo matoucí: |
| --- | --- |

2.2.5.1

Nařízení ruší části obsahující požadavky ohledně tří skupin rizik, které se ukázaly jako nepoužitelné nebo matoucí:

| — | ochrana proti mechanickým vibracím (odst. 3.1.3); |
| --- | --- |

—

ochrana proti mechanickým vibracím (odst. 3.1.3);

| — | ochrana proti škodlivým účinkům hluku (odst. 3.5); |
| --- | --- |

—

ochrana proti škodlivým účinkům hluku (odst. 3.5);

| — | ochrana proti neionizujícímu záření (odst. 3.9.1). |
| --- | --- |

—

ochrana proti neionizujícímu záření (odst. 3.9.1).

2.2.6   Zesílený dohled nad oznámenými subjekty

| 2.2.6.1 | Členské státy disponují posílenými pravomocemi pro dohled nad oznámenými subjekty. Mohou se ohradit proti oznámení subjektu, který nebyl několik let aktivní, pravděpodobně již nedisponuje lidskými zdroji a technickými prostředky k vydávání prohlášení či v minulosti vydal prohlášení o shodě OOP, jež nebyla v souladu s předpisy. |
| --- | --- |

2.2.6.1

Členské státy disponují posílenými pravomocemi pro dohled nad oznámenými subjekty. Mohou se ohradit proti oznámení subjektu, který nebyl několik let aktivní, pravděpodobně již nedisponuje lidskými zdroji a technickými prostředky k vydávání prohlášení či v minulosti vydal prohlášení o shodě OOP, jež nebyla v souladu s předpisy.

2.2.7   Přechodné období po vstupu v platnost

| 2.2.7.1 | Od vstupu nařízení v platnost se počítá s dvouletým obdobím na to, aby se výrobcům, oznámeným subjektům a členským státům poskytl čas na přizpůsobení novým požadavkům. |
| --- | --- |

2.2.7.1

Od vstupu nařízení v platnost se počítá s dvouletým obdobím na to, aby se výrobcům, oznámeným subjektům a členským státům poskytl čas na přizpůsobení novým požadavkům.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Bude začlenění soukromých OOP před menšími riziky, jako je voda či vlhko, funkční? Jak bude informován spotřebitel? Podmínky pro označení CE (čitelnost, velikost atd.) by si možná zasloužily upřesnění, například po vzoru již existujících upřesnění pro označování, složení a symboly údržby u textilních výrobků pro všechny soukromé OOP v prodeji, k pronájmu či vypůjčení. Nepromítnou se tyto nové povinnosti do zvýšení prodejních cen? |
| --- | --- |

3.1

Bude začlenění soukromých OOP před menšími riziky, jako je voda či vlhko, funkční? Jak bude informován spotřebitel? Podmínky pro označení CE (čitelnost, velikost atd.) by si možná zasloužily upřesnění, například po vzoru již existujících upřesnění pro označování, složení a symboly údržby u textilních výrobků pro všechny soukromé OOP v prodeji, k pronájmu či vypůjčení. Nepromítnou se tyto nové povinnosti do zvýšení prodejních cen?

| 3.2 | Můžeme litovat, že se nezmiňuje technologický pokrok, k němuž přitom v tomto odvětví došlo v oblastech, jako jsou vlákna a textilní materiály (teflon, latex, neopren, nitril atd.), technologie vrstvení a filtrace, začlenění senzorů a mikroelektronických senzorů schopných předávat informace či energii (smart textiles) za účelem zvýšení ochranných účinků před riziky. |
| --- | --- |

3.2

Můžeme litovat, že se nezmiňuje technologický pokrok, k němuž přitom v tomto odvětví došlo v oblastech, jako jsou vlákna a textilní materiály (teflon, latex, neopren, nitril atd.), technologie vrstvení a filtrace, začlenění senzorů a mikroelektronických senzorů schopných předávat informace či energii (smart textiles) za účelem zvýšení ochranných účinků před riziky.

| 3.3 | Nijak není zmíněn ani potenciál tohoto trhu pro evropská průmyslová odvětví OOP (textil, oděvy, obuv, výrobci doplňků), které přitom Evropská komise určila v roce 2007 jako jeden z vůdčích trhů (lead markets) průmyslu. |
| --- | --- |

3.3

Nijak není zmíněn ani potenciál tohoto trhu pro evropská průmyslová odvětví OOP (textil, oděvy, obuv, výrobci doplňků), které přitom Evropská komise určila v roce 2007 jako jeden z vůdčích trhů (lead markets) průmyslu.

| 3.4 | Taktéž si povšimneme nedostatečného zohlednění lidských aspektů v návrhu nařízení: přínos OOP bude optimální po informačních setkáních se zaměstnanci a jejich vyškolení, aby pochopili rizika, podmínky používání OOP a nezbytné instrukce a pokyny. Rovněž je třeba předpokládat zkušební a testovací období OOP, aby došlo k ujištění, že se přizpůsobí těm, kdo je nosí, i pracovištím (příloha II, odst. 1.3 je třeba doplnit zejména na základě zpětné vazby získané na vnitrostátní úrovni). |
| --- | --- |

3.4

Taktéž si povšimneme nedostatečného zohlednění lidských aspektů v návrhu nařízení: přínos OOP bude optimální po informačních setkáních se zaměstnanci a jejich vyškolení, aby pochopili rizika, podmínky používání OOP a nezbytné instrukce a pokyny. Rovněž je třeba předpokládat zkušební a testovací období OOP, aby došlo k ujištění, že se přizpůsobí těm, kdo je nosí, i pracovištím (příloha II, odst. 1.3 je třeba doplnit zejména na základě zpětné vazby získané na vnitrostátní úrovni).

| 3.5 | Všechny tyto otázky samozřejmě souvisejí s návrhem směrnice o bezpečnosti a ochraně zdraví ze dne 12. června 1989 (89/391/EHS), jejímž cílem bylo zlepšit bezpečnost a ochranu zdraví při práci a jež popisuje povinnosti zaměstnavatelů a práva a povinnosti zaměstnanců. |
| --- | --- |

3.5

Všechny tyto otázky samozřejmě souvisejí s návrhem směrnice o bezpečnosti a ochraně zdraví ze dne 12. června 1989 (89/391/EHS), jejímž cílem bylo zlepšit bezpečnost a ochranu zdraví při práci a jež popisuje povinnosti zaměstnavatelů a práva a povinnosti zaměstnanců.

| 3.6 | Politika v oblasti OOP je součástí globální politiky vedené na úrovni podniku či odvětví, jehož účelem je omezovat vystavení riziku. Tato politika spočívá v přesném zjištění rizikových faktorů a soupisu opatření, jež je třeba provést za účelem jejich snížení či odstranění. Například předtím, než se začnou používat dýchací přístroje, je třeba hledat uzpůsobené zařízení pro odsávání vzduchu. Před použitím řešení pro osobní ochranu je vždy třeba upřednostnit kolektivní řešení pro předcházení rizikům. |
| --- | --- |

3.6

Politika v oblasti OOP je součástí globální politiky vedené na úrovni podniku či odvětví, jehož účelem je omezovat vystavení riziku. Tato politika spočívá v přesném zjištění rizikových faktorů a soupisu opatření, jež je třeba provést za účelem jejich snížení či odstranění. Například předtím, než se začnou používat dýchací přístroje, je třeba hledat uzpůsobené zařízení pro odsávání vzduchu. Před použitím řešení pro osobní ochranu je vždy třeba upřednostnit kolektivní řešení pro předcházení rizikům.

| 3.7 | Toto vyhodnocování rizik se provádí spolu s partnery uvnitř podniku: zastupitelskými organizacemi zaměstnanců, delegáty zaměstnanců, výbory pro hygienu a bezpečnost atp., nebo vně podniku: pracovní lékařství, poradenská kancelář, veřejná agentura pro zlepšování pracovních podmínek atp. |
| --- | --- |

3.7

Toto vyhodnocování rizik se provádí spolu s partnery uvnitř podniku: zastupitelskými organizacemi zaměstnanců, delegáty zaměstnanců, výbory pro hygienu a bezpečnost atp., nebo vně podniku: pracovní lékařství, poradenská kancelář, veřejná agentura pro zlepšování pracovních podmínek atp.

| 3.8 | Je třeba soustředit mimořádnou pozornost na postupy údržby, kontroly a revize OOP, aby byla zaručena maximální ochrana vůči rizikům, pro která byly navrženy. Do údržby patří zejména prohlídka, péče, čištění, oprava a náležité uložení. |
| --- | --- |

3.8

Je třeba soustředit mimořádnou pozornost na postupy údržby, kontroly a revize OOP, aby byla zaručena maximální ochrana vůči rizikům, pro která byly navrženy. Do údržby patří zejména prohlídka, péče, čištění, oprava a náležité uložení.

| 3.9 | Návrh nařízení se případy vystavení vícečetnému riziku věnuje pouze zčásti. |
| --- | --- |

3.9

Návrh nařízení se případy vystavení vícečetnému riziku věnuje pouze zčásti.

| 3.10 | Návrh nařízení se nevěnuje případu OOP, které jsou používány více osobami (což je případ třeba ochranných přileb na staveništi). Bylo by třeba stanovit závazná pravidla hygieny. |
| --- | --- |

3.10

Návrh nařízení se nevěnuje případu OOP, které jsou používány více osobami (což je případ třeba ochranných přileb na staveništi). Bylo by třeba stanovit závazná pravidla hygieny.

| 3.11 | Návrh nařízení se také nevěnuje otázce omezení schopnosti nosit OOP: někteří zaměstnanci totiž ze zdravotních důvodů nemohou OOP nosit. Jak v těchto vzácných případech, které však existují, zaměstnavatel, jenž má povinnost dbát o všeobecnou bezpečnost, situaci řeší? Zařadí pracovníka na jiné místo? Pracoviště upraví? |
| --- | --- |

3.11

Návrh nařízení se také nevěnuje otázce omezení schopnosti nosit OOP: někteří zaměstnanci totiž ze zdravotních důvodů nemohou OOP nosit. Jak v těchto vzácných případech, které však existují, zaměstnavatel, jenž má povinnost dbát o všeobecnou bezpečnost, situaci řeší? Zařadí pracovníka na jiné místo? Pracoviště upraví?

| 3.12 | Situace použitých OOP se v návrhu nařízení neřeší, přitom podle některých vnitrostátních zdrojů se trh zejména pro rizika kategorie I silně rozvíjí, protože hospodářská krize zasáhla taková odvětví činnosti, která nejvíce používají OOP (stavebnictví, veřejné práce, doprava atd.). |
| --- | --- |

3.12

Situace použitých OOP se v návrhu nařízení neřeší, přitom podle některých vnitrostátních zdrojů se trh zejména pro rizika kategorie I silně rozvíjí, protože hospodářská krize zasáhla taková odvětví činnosti, která nejvíce používají OOP (stavebnictví, veřejné práce, doprava atd.).

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Text návrhu nařízení, bod odůvodnění (24): doba platnosti certifikátu EU přezkoušení typu OOP stanovená na maximálně 5 let umožňuje zajistit, že je OOP přezkoumán na základě nejnovějších vědeckých poznatků, což je zcela v souladu se záměry rámcové směrnice 89/391/EHS z 12. června 1989 v oblasti prevence, zvýšení bezpečnosti a zlepšení ochrany zdraví zaměstnanců. V případě, že nedojde k významné změně norem, se umožňuje použití zjednodušeného postupu. |
| --- | --- |

4.1

Text návrhu nařízení, bod odůvodnění (24): doba platnosti certifikátu EU přezkoušení typu OOP stanovená na maximálně 5 let umožňuje zajistit, že je OOP přezkoumán na základě nejnovějších vědeckých poznatků, což je zcela v souladu se záměry rámcové směrnice 89/391/EHS z 12. června 1989 v oblasti prevence, zvýšení bezpečnosti a zlepšení ochrany zdraví zaměstnanců. V případě, že nedojde k významné změně norem, se umožňuje použití zjednodušeného postupu.

| 4.2 | Článek 3: bylo by možné doplnit několik definic: pro „použité OOP“, „orgány dozoru“ zmíněné v článcích 11 a 13 a pro „oznamující orgány“, které na celostátní úrovni odpovídají za oznámení subjektů způsobilých k provádění kontrol shody OOP. |
| --- | --- |

4.2

Článek 3: bylo by možné doplnit několik definic: pro „použité OOP“, „orgány dozoru“ zmíněné v článcích 11 a 13 a pro „oznamující orgány“, které na celostátní úrovni odpovídají za oznámení subjektů způsobilých k provádění kontrol shody OOP.

| 4.3 | Čl. 8 odst. 3: doba uchovávání technické dokumentace stanovená na 10 let se může jevit jako příliš dlouhá, tím spíše, že osvědčení o shodě platí pouze 5 let. Proč tyto lhůty nesjednotit na 5 let? |
| --- | --- |

4.3

Čl. 8 odst. 3: doba uchovávání technické dokumentace stanovená na 10 let se může jevit jako příliš dlouhá, tím spíše, že osvědčení o shodě platí pouze 5 let. Proč tyto lhůty nesjednotit na 5 let?

| 4.4 | Čl. 8 odst. 3, čl. 8 odst. 7, čl. 8 odst. 10, čl. 9 odst. 2 písm. a), čl. 10 odst. 3, čl. 10 odst. 4 a čl. 10 odst. 7, čl. 11 odst. 2, článek 13, čl. 15. odst. 1, článek 15 (čl. 15 odst. 2 a čl. 15 odst. 3), příloha II, bod 2.12: v těchto různých článcích jsou stanoveny odlišné jazykové režimy pro různé dokumenty týkající se OOP a jejich souladu s postupy, k nimž se vztahují: |
| --- | --- |

4.4

Čl. 8 odst. 3, čl. 8 odst. 7, čl. 8 odst. 10, čl. 9 odst. 2 písm. a), čl. 10 odst. 3, čl. 10 odst. 4 a čl. 10 odst. 7, čl. 11 odst. 2, článek 13, čl. 15. odst. 1, článek 15 (čl. 15 odst. 2 a čl. 15 odst. 3), příloha II, bod 2.12: v těchto různých článcích jsou stanoveny odlišné jazykové režimy pro různé dokumenty týkající se OOP a jejich souladu s postupy, k nimž se vztahují:

| — | zde je uvedeno „v jazyce, který je snadno srozumitelný pro koncové uživatele“, což je vyjádření z judikatury Soudního dvora, jež se však může jevit jako dost subjektivní, |
| --- | --- |

—

zde je uvedeno „v jazyce, který je snadno srozumitelný pro koncové uživatele“, což je vyjádření z judikatury Soudního dvora, jež se však může jevit jako dost subjektivní,

| — | jazykovou otázku řeší také bod 2.12 přílohy II: „identifikační značky ... musí být uvedeny v úředním jazyku nebo jazycích členského státu, ve kterém má být prostředek používán“, |
| --- | --- |

—

jazykovou otázku řeší také bod 2.12 přílohy II: „identifikační značky ... musí být uvedeny v úředním jazyku nebo jazycích členského státu, ve kterém má být prostředek používán“,

| — | a konečně v článku 15 (čl. 15 odst. 2 a čl. 15 odst. 3) je následující vyjádření, které se jeví z právního hlediska přesnější: „do jazyka nebo jazyků požadovaných členským státem, v němž je OOP dodáván na trh“. |
| --- | --- |

—

a konečně v článku 15 (čl. 15 odst. 2 a čl. 15 odst. 3) je následující vyjádření, které se jeví z právního hlediska přesnější: „do jazyka nebo jazyků požadovaných členským státem, v němž je OOP dodáván na trh“.

EHSV chápe důvody, které vedly ke stanovení tří jazykových režimů, ale navrhuje v zájmu zjednodušení zachovat pouze poslední formulaci.

| 4.5 | Čl. 15 odst. 2: vyjádření „je průběžně aktualizováno“ lze na vnitrostátní úrovni vykládat různě. Proč nestanovit nějakou lhůtu, třeba jednou ročně? |
| --- | --- |

4.5

Čl. 15 odst. 2: vyjádření „je průběžně aktualizováno“ lze na vnitrostátní úrovni vykládat různě. Proč nestanovit nějakou lhůtu, třeba jednou ročně?

| 4.6 | Článek 42: Navrhovaná doba dvou let od vstupu v platnost je náročným požadavkem vzhledem k počtu změn potřebných především v členských státech se slabou administrativní strukturou (nové oznámení všech oznámených subjektů v rozsahu 28 členských států, změna délky platnosti prohlášení o shodě). Je však nutná s ohledem na záměry v oblasti prevence a zlepšení pracovních podmínek, zejména co se týče snížení počtu pracovních úrazů. |
| --- | --- |

4.6

Článek 42: Navrhovaná doba dvou let od vstupu v platnost je náročným požadavkem vzhledem k počtu změn potřebných především v členských státech se slabou administrativní strukturou (nové oznámení všech oznámených subjektů v rozsahu 28 členských států, změna délky platnosti prohlášení o shodě). Je však nutná s ohledem na záměry v oblasti prevence a zlepšení pracovních podmínek, zejména co se týče snížení počtu pracovních úrazů.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/81

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o lanových drahách

COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD)

(2014/C 451/13)

| Zpravodaj: | pan Simons |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Simons

Dne 24. dubna 2014 se Rada a dne 2. dubna 2014 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o lanových drahách

COM(2014) 187 final – 2014/0107 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 184 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Vzhledem k rozdílnému výkladu některých ustanovení platné směrnice Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje to, že byla zvolena forma nařízení a za právní základ byl označen článek 114 SFEU. |
| --- | --- |

1.1

Vzhledem k rozdílnému výkladu některých ustanovení platné směrnice Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje to, že byla zvolena forma nařízení a za právní základ byl označen článek 114 SFEU.

| 1.2 | EHSV vítá, že návrh nařízení je v souladu se směrnicí 2000/9/ES, jež má být sladěna s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008, k němuž se EHSV již vyjádřil pozitivně. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vítá, že návrh nařízení je v souladu se směrnicí 2000/9/ES, jež má být sladěna s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008, k němuž se EHSV již vyjádřil pozitivně.

| 1.3 | EHSV naléhavě žádá, aby byla důkladně prověřena terminologie – zejména v německém znění – a definice, jakož i převzetí nepopiratelně přínosných prvků platné směrnice, resp. prvků, jež z této směrnice vyplývají. |
| --- | --- |

1.3

EHSV naléhavě žádá, aby byla důkladně prověřena terminologie – zejména v německém znění – a definice, jakož i převzetí nepopiratelně přínosných prvků platné směrnice, resp. prvků, jež z této směrnice vyplývají.

| 1.4 | EHSV narazil na příliš mnoho nesrovnalostí, než aby se o nich mohl na tomto místě v závěrech rozepsat, a odkazuje v tomto ohledu na odstavec 4.2 a následující odstavce a na oddíl 5, v němž uvádí také řešení. |
| --- | --- |

1.4

EHSV narazil na příliš mnoho nesrovnalostí, než aby se o nich mohl na tomto místě v závěrech rozepsat, a odkazuje v tomto ohledu na odstavec 4.2 a následující odstavce a na oddíl 5, v němž uvádí také řešení.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV již v roce 1994 předložil stanovisko (1) k návrhu směrnice o lanových drahách pro dopravu osob, který vypracovala Evropská komise. V tomto stanovisku EHSV Komisi podpořil, zejména co se týče stanoveného cíle zajistit koordinovaný postup členských států a zavedení systému důkladného monitorování v Evropské unii, aby byla dosažena a udržována vysoká úroveň bezpečnosti a aby se tak snížilo riziko nehod v budoucnosti. |
| --- | --- |

2.1

EHSV již v roce 1994 předložil stanovisko (1) k návrhu směrnice o lanových drahách pro dopravu osob, který vypracovala Evropská komise. V tomto stanovisku EHSV Komisi podpořil, zejména co se týče stanoveného cíle zajistit koordinovaný postup členských států a zavedení systému důkladného monitorování v Evropské unii, aby byla dosažena a udržována vysoká úroveň bezpečnosti a aby se tak snížilo riziko nehod v budoucnosti.

| 2.2 | Mělo se rovněž dospět k vytvoření konkurenceschopného průmyslového odvětví, jež funguje na širším základě a dokáže se lépe prosadit na světových trzích. Vzhledem k tomu, že většina výrobců působících na světovém trhu pochází z Evropy, musí veškerá opatření zaměřená na zlepšení perspektiv prodeje vycházet z rozumných a proveditelných řešení. |
| --- | --- |

2.2

Mělo se rovněž dospět k vytvoření konkurenceschopného průmyslového odvětví, jež funguje na širším základě a dokáže se lépe prosadit na světových trzích. Vzhledem k tomu, že většina výrobců působících na světovém trhu pochází z Evropy, musí veškerá opatření zaměřená na zlepšení perspektiv prodeje vycházet z rozumných a proveditelných řešení.

| 2.3 | Provoz lanových drah je spojen zejména s cestovním ruchem, především v horských oblastech, který hraje důležitou roli v ekonomice těchto regionů a získává pro obchodní bilanci členských států stále větší význam (2). |
| --- | --- |

2.3

Provoz lanových drah je spojen zejména s cestovním ruchem, především v horských oblastech, který hraje důležitou roli v ekonomice těchto regionů a získává pro obchodní bilanci členských států stále větší význam (2).

| 2.4 | Členské státy jsou odpovědné za zajištění bezpečnosti lanových drah po dobu stavby, uvádění do provozu a během provozu. Jsou dále odpovědné společně s příslušnými orgány za užívání pozemků, územní plánování a ochranu životního prostředí. Vnitrostátní předpisy vykazují velké rozdíly, což je důsledek zvláštních postupů vnitrostátního průmyslu a regionálních zvyklostí a znalostí. Stanoví zvláštní rozměry a zařízení a zvláštní vlastnosti. Tato situace nutí výrobce nově navrhovat své výrobky pro každou zakázku, což ztěžuje zajištění standardního řešení. |
| --- | --- |

2.4

Členské státy jsou odpovědné za zajištění bezpečnosti lanových drah po dobu stavby, uvádění do provozu a během provozu. Jsou dále odpovědné společně s příslušnými orgány za užívání pozemků, územní plánování a ochranu životního prostředí. Vnitrostátní předpisy vykazují velké rozdíly, což je důsledek zvláštních postupů vnitrostátního průmyslu a regionálních zvyklostí a znalostí. Stanoví zvláštní rozměry a zařízení a zvláštní vlastnosti. Tato situace nutí výrobce nově navrhovat své výrobky pro každou zakázku, což ztěžuje zajištění standardního řešení.

| 2.5 | Musí být dodrženy základní požadavky na ochranu bezpečnosti a zdraví, aby bylo zaručeno, že lanové dráhy jsou bezpečné. Tyto požadavky musí být uplatňovány s plnou odpovědností, aby odpovídaly stavu techniky a technickým a ekonomickým požadavkům v okamžiku uvedení na trh a uvedení do provozu a během provozu. |
| --- | --- |

2.5

Musí být dodrženy základní požadavky na ochranu bezpečnosti a zdraví, aby bylo zaručeno, že lanové dráhy jsou bezpečné. Tyto požadavky musí být uplatňovány s plnou odpovědností, aby odpovídaly stavu techniky a technickým a ekonomickým požadavkům v okamžiku uvedení na trh a uvedení do provozu a během provozu.

| 2.6 | Lanové dráhy mohou dále překračovat hranice, a v těchto případech může jejich konstrukční provedení narážet na existenci odporujících si vnitrostátních pravidel. |
| --- | --- |

2.6

Lanové dráhy mohou dále překračovat hranice, a v těchto případech může jejich konstrukční provedení narážet na existenci odporujících si vnitrostátních pravidel.

| 2.7 | K legislativním opatřením se však přikročilo až v roce 2000. Směrnice 2000/9/ES o lanových drahách pro dopravu osob (3) byla vydána dne 20. března 2000 a vstoupila v platnost dne 3. května 2002. Hlavní druhy lanových drah, na které se vztahuje směrnice 2000/9/ES, jsou pozemní lanové dráhy, kabinové lanové dráhy, odpojitelné sedačkové lanové dráhy, pevné sedačkové lanové dráhy, visuté lanové dráhy, funitely, kombinovaná zařízení (sestávající z několika druhů lanových drah, např. z kabinových lanových drah a sedačkových lanových drah) a lyžařské vleky. |
| --- | --- |

2.7

K legislativním opatřením se však přikročilo až v roce 2000. Směrnice 2000/9/ES o lanových drahách pro dopravu osob (3) byla vydána dne 20. března 2000 a vstoupila v platnost dne 3. května 2002. Hlavní druhy lanových drah, na které se vztahuje směrnice 2000/9/ES, jsou pozemní lanové dráhy, kabinové lanové dráhy, odpojitelné sedačkové lanové dráhy, pevné sedačkové lanové dráhy, visuté lanové dráhy, funitely, kombinovaná zařízení (sestávající z několika druhů lanových drah, např. z kabinových lanových drah a sedačkových lanových drah) a lyžařské vleky.

| 2.8 | Dnes, o dobrých deset let později, je z různých důvodů nutné právní předpisy pro lanové dráhy přezkoumat. |
| --- | --- |

2.8

Dnes, o dobrých deset let později, je z různých důvodů nutné právní předpisy pro lanové dráhy přezkoumat.

3.   Shrnutí návrhu

| 3.1 | Cílem tohoto návrhu je nahradit směrnici 2000/9/ES nařízením a sladit ji s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008. |
| --- | --- |

3.1

Cílem tohoto návrhu je nahradit směrnici 2000/9/ES nařízením a sladit ji s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008.

| 3.1.1 | Rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh stanoví společný rámec pro harmonizační právní předpisy EU týkající se výrobků. Základem tohoto rámce jsou ustanovení, jež jsou běžně používána v právních předpisech EU týkajících se výrobků (např. definice, povinnosti hospodářských subjektů, pravidla týkající se oznámených subjektů, ochranné mechanismy apod.). Tato společná ustanovení byla posílena, aby směrnice mohly být v praxi efektivněji prováděny a prosazovány. Byly zavedeny nové prvky, mezi něž patří například povinnosti dovozců, které jsou důležité pro zlepšování bezpečnosti výrobků na trhu. |
| --- | --- |

3.1.1

Rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh stanoví společný rámec pro harmonizační právní předpisy EU týkající se výrobků. Základem tohoto rámce jsou ustanovení, jež jsou běžně používána v právních předpisech EU týkajících se výrobků (např. definice, povinnosti hospodářských subjektů, pravidla týkající se oznámených subjektů, ochranné mechanismy apod.). Tato společná ustanovení byla posílena, aby směrnice mohly být v praxi efektivněji prováděny a prosazovány. Byly zavedeny nové prvky, mezi něž patří například povinnosti dovozců, které jsou důležité pro zlepšování bezpečnosti výrobků na trhu.

| 3.1.2 | Záměrem návrhu je také vyřešit některé problémy, které nastaly při provádění směrnice 2000/9/ES. Konkrétně orgány, oznámené subjekty a výrobci mají odlišné názory na to, zda určité typy zařízení spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/9/ES, a musí tak být vyrobeny a opatřeny osvědčením v souladu s požadavky a postupy uvedené směrnice. |
| --- | --- |

3.1.2

Záměrem návrhu je také vyřešit některé problémy, které nastaly při provádění směrnice 2000/9/ES. Konkrétně orgány, oznámené subjekty a výrobci mají odlišné názory na to, zda určité typy zařízení spadají do oblasti působnosti směrnice 2000/9/ES, a musí tak být vyrobeny a opatřeny osvědčením v souladu s požadavky a postupy uvedené směrnice.

| 3.1.3 | Rovněž se lišily názory na to, zda by určité zařízení mělo být považováno za dílčí systém, infrastrukturu nebo bezpečnostní prvek. |
| --- | --- |

3.1.3

Rovněž se lišily názory na to, zda by určité zařízení mělo být považováno za dílčí systém, infrastrukturu nebo bezpečnostní prvek.

| 3.1.4 | Směrnice navíc neuvádí, jaký druh postupu posuzování shody se má použít pro dílčí systémy. |
| --- | --- |

3.1.4

Směrnice navíc neuvádí, jaký druh postupu posuzování shody se má použít pro dílčí systémy.

| 3.2 | Tyto odlišné přístupy vedly k narušení trhu a k různému zacházení s hospodářskými subjekty. Výrobci a provozovatelé příslušných zařízení museli zařízení změnit nebo získat další osvědčení, což vedlo k dodatečným nákladům a ke zpožděním v procesu schvalování a v provozu těchto zařízení. |
| --- | --- |

3.2

Tyto odlišné přístupy vedly k narušení trhu a k různému zacházení s hospodářskými subjekty. Výrobci a provozovatelé příslušných zařízení museli zařízení změnit nebo získat další osvědčení, což vedlo k dodatečným nákladům a ke zpožděním v procesu schvalování a v provozu těchto zařízení.

| 3.3 | Navrhované nařízení proto usiluje o zvýšení právní jasnosti ohledně oblasti působnosti směrnice 2000/9/ES, a tedy o lepší provádění příslušných právních předpisů. |
| --- | --- |

3.3

Navrhované nařízení proto usiluje o zvýšení právní jasnosti ohledně oblasti působnosti směrnice 2000/9/ES, a tedy o lepší provádění příslušných právních předpisů.

| 3.4 | Směrnice 2000/9/ES dále obsahuje ustanovení týkající se posouzení shody pro dílčí systémy. Avšak nestanoví konkrétní postup, který má dodržovat výrobce a oznámený subjekt. Navíc nenabízí výrobcům škálu postupů posuzování shody, jež je k dispozici pro bezpečnostní prvky. Navrhované nařízení tak uvádí postupy posuzování shody dostupné pro dílčí systémy do souladu s postupy, které jsou již používány pro bezpečnostní prvky, na základě modulů posuzování shody stanovených v rozhodnutí 768/2008/ES o společném rámci pro uvádění výrobků na trh („rozhodnutí NPR“). V této souvislosti rovněž stanoví povinnost připojovat označení CE k určení souladu s jeho ustanoveními, a to v souladu se stávajícím systémem pro bezpečnostní prvky. |
| --- | --- |

3.4

Směrnice 2000/9/ES dále obsahuje ustanovení týkající se posouzení shody pro dílčí systémy. Avšak nestanoví konkrétní postup, který má dodržovat výrobce a oznámený subjekt. Navíc nenabízí výrobcům škálu postupů posuzování shody, jež je k dispozici pro bezpečnostní prvky. Navrhované nařízení tak uvádí postupy posuzování shody dostupné pro dílčí systémy do souladu s postupy, které jsou již používány pro bezpečnostní prvky, na základě modulů posuzování shody stanovených v rozhodnutí 768/2008/ES o společném rámci pro uvádění výrobků na trh („rozhodnutí NPR“). V této souvislosti rovněž stanoví povinnost připojovat označení CE k určení souladu s jeho ustanoveními, a to v souladu se stávajícím systémem pro bezpečnostní prvky.

| 3.5 | Návrh zohledňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (4). Návrh zahrnuje:






  — | vyjasnění oblasti působnosti týkající se lanových drah navržených pro účely dopravy i pro využívání volného času; |
| --- | --- | --- |

3.5

Návrh zohledňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (4). Návrh zahrnuje:

—

vyjasnění oblasti působnosti týkající se lanových drah navržených pro účely dopravy i pro využívání volného času;

| — | zavedení škály postupů posuzování shody pro dílčí systémy na základě stávajících modulů pro posuzování shody bezpečnostních prvků, a to v souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh; |
| --- | --- |

—

zavedení škály postupů posuzování shody pro dílčí systémy na základě stávajících modulů pro posuzování shody bezpečnostních prvků, a to v souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh;

| — | zajištění souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh. |
| --- | --- |

—

zajištění souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh.

Vyňaty jsou:

| — | lanové dráhy využívané pro volnočasové aktivity v lunaparcích nebo v zábavních parcích; |
| --- | --- |

—

lanové dráhy využívané pro volnočasové aktivity v lunaparcích nebo v zábavních parcích;

| — | lanové dráhy, jež jsou určeny k zemědělským nebo průmyslovým účelům; |
| --- | --- |

—

lanové dráhy, jež jsou určeny k zemědělským nebo průmyslovým účelům;

| — | všechna lanem vlečená zařízení, u kterých se uživatelé nebo unášeče pohybují po vodě. |
| --- | --- |

—

všechna lanem vlečená zařízení, u kterých se uživatelé nebo unášeče pohybují po vodě.

| 3.6 | Návrh zachovává postupy posuzování shody pro bezpečnostní prvky. V souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh však aktualizuje příslušné moduly. |
| --- | --- |

3.6

Návrh zachovává postupy posuzování shody pro bezpečnostní prvky. V souladu s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh však aktualizuje příslušné moduly.

| 3.7 | Zůstává zachován požadavek na účast oznámeného subjektu na fázi návrhu a výrobní fázi všech dílčích systémů a bezpečnostních prvků. |
| --- | --- |

3.7

Zůstává zachován požadavek na účast oznámeného subjektu na fázi návrhu a výrobní fázi všech dílčích systémů a bezpečnostních prvků.

| 3.8 | Návrh zavádí škálu postupů posuzování shody pro dílčí systémy na základě modulů pro posuzování shody obsažených v rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh. Dále se zavádí označení CE pro dílčí systémy, protože neexistuje důvod zacházet s nimi odlišně než s bezpečnostními prvky. |
| --- | --- |

3.8

Návrh zavádí škálu postupů posuzování shody pro dílčí systémy na základě modulů pro posuzování shody obsažených v rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh. Dále se zavádí označení CE pro dílčí systémy, protože neexistuje důvod zacházet s nimi odlišně než s bezpečnostními prvky.

| 3.9 | Návrh zpřísňuje kritéria oznamování pro oznámené subjekty a zavádí zvláštní požadavky pro oznamující orgány. Je nutné přizpůsobit oznamovací postup novým technologiím, a umožnit tak oznamování on-line. Je důležité stanovit dobu, během níž bude možné vyjasnit veškeré pochyby nebo obavy týkající se způsobilosti subjektů posuzování shody, dříve než začnou pracovat jako oznámené subjekty. |
| --- | --- |

3.9

Návrh zpřísňuje kritéria oznamování pro oznámené subjekty a zavádí zvláštní požadavky pro oznamující orgány. Je nutné přizpůsobit oznamovací postup novým technologiím, a umožnit tak oznamování on-line. Je důležité stanovit dobu, během níž bude možné vyjasnit veškeré pochyby nebo obavy týkající se způsobilosti subjektů posuzování shody, dříve než začnou pracovat jako oznámené subjekty.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Jelikož se však nyní ukázalo, že není vždy zaručen jednotný výklad ustanovení směrnic, poukazuje EHSV na to, že u tohoto druhu harmonizačních opatření (5), jež mají podpořit volný pohyb zboží na vnitřním trhu, jsou zárukou jednotného výkladu nařízení. EHSV proto podporuje to, že byla zvolena forma nařízení a za právní základ byl označen článek 114 SFEU. |
| --- | --- |

4.1

Jelikož se však nyní ukázalo, že není vždy zaručen jednotný výklad ustanovení směrnic, poukazuje EHSV na to, že u tohoto druhu harmonizačních opatření (5), jež mají podpořit volný pohyb zboží na vnitřním trhu, jsou zárukou jednotného výkladu nařízení. EHSV proto podporuje to, že byla zvolena forma nařízení a za právní základ byl označen článek 114 SFEU.

| 4.1.1 | Komise by měla dohlížet na jednotnost provádění nařízení, pokud bude kontrola jeho provádění přenesena na členské státy. |
| --- | --- |

4.1.1

Komise by měla dohlížet na jednotnost provádění nařízení, pokud bude kontrola jeho provádění přenesena na členské státy.

| 4.2 | Pak je ovšem rovněž nutné pečlivě převzít nepopiratelně přínosné prvky platné směrnice a z ní vyplývající předpisy a osvědčené postupy (6) a přesně v nařízení formulovat ostatní, nové prvky. |
| --- | --- |

4.2

Pak je ovšem rovněž nutné pečlivě převzít nepopiratelně přínosné prvky platné směrnice a z ní vyplývající předpisy a osvědčené postupy (6) a přesně v nařízení formulovat ostatní, nové prvky.

| 4.2.1 | Není jasné, proč bylo z názvu nařízení vyškrtnuto „pro dopravu osob“, jestliže se v 8. bodě odůvodnění výslovně uvádí, že má stejnou oblast působnosti jako směrnice. |
| --- | --- |

4.2.1

Není jasné, proč bylo z názvu nařízení vyškrtnuto „pro dopravu osob“, jestliže se v 8. bodě odůvodnění výslovně uvádí, že má stejnou oblast působnosti jako směrnice.

| 4.2.2 | Odborná terminologie se zčásti značně liší od terminologie použité v harmonizovaných normách pro lanové dráhy a je třeba ji sjednotit. |
| --- | --- |

4.2.2

Odborná terminologie se zčásti značně liší od terminologie použité v harmonizovaných normách pro lanové dráhy a je třeba ji sjednotit.

| 4.2.3 | Stávající znění návrhu nařízení (čl. 2 odst. 2 písm. a)) neumožňuje jasně rozlišovat mezi výtahy (zejména šikmými výtahy) ve smyslu směrnice 95/16/ES a pozemními lanovými drahami. Příslušné informace, jež jsou uvedeny v 11. bodě odůvodnění, nepostačují a nejsou vhodné pro jednoznačnou klasifikaci v praxi. Je důležité, aby bylo i nadále možné stavět šikmé výtahy ve smyslu směrnice o výtazích určené k různému použití ve venkovním prostředí (propojení parkoviště v údolí s hradem či historickým centrem města ležícím na vyvýšenině, propojení lyžařských sjezdovek atd.). |
| --- | --- |

4.2.3

Stávající znění návrhu nařízení (čl. 2 odst. 2 písm. a)) neumožňuje jasně rozlišovat mezi výtahy (zejména šikmými výtahy) ve smyslu směrnice 95/16/ES a pozemními lanovými drahami. Příslušné informace, jež jsou uvedeny v 11. bodě odůvodnění, nepostačují a nejsou vhodné pro jednoznačnou klasifikaci v praxi. Je důležité, aby bylo i nadále možné stavět šikmé výtahy ve smyslu směrnice o výtazích určené k různému použití ve venkovním prostředí (propojení parkoviště v údolí s hradem či historickým centrem města ležícím na vyvýšenině, propojení lyžařských sjezdovek atd.).

| 4.2.4 | V čl. 2 odst. 2 písm. f) se z tohoto nařízení vyjímají zařízení, jež se pohybují po vodě. Aby se zamezilo nedorozuměním a rozdílnému výkladu, byl do nařízení dodatečně vložen 12. bod odůvodnění, který ale nepřispívá k lepšímu pochopení. Čl. 2 odst. 2 písm. f) je třeba upřesnit tím, že bude rozdělen na „lanem vlečené převozní lodě“ (tak, jak jsou definovány ve směrnici 2000/9/ES) a „lanem vlečená zařízení pro vodní lyžování“. |
| --- | --- |

4.2.4

V čl. 2 odst. 2 písm. f) se z tohoto nařízení vyjímají zařízení, jež se pohybují po vodě. Aby se zamezilo nedorozuměním a rozdílnému výkladu, byl do nařízení dodatečně vložen 12. bod odůvodnění, který ale nepřispívá k lepšímu pochopení. Čl. 2 odst. 2 písm. f) je třeba upřesnit tím, že bude rozdělen na „lanem vlečené převozní lodě“ (tak, jak jsou definovány ve směrnici 2000/9/ES) a „lanem vlečená zařízení pro vodní lyžování“.

| 4.2.5 | Lanové dráhy pro dopravu osob podléhají – na rozdíl od jiných směrnic (například směrnice o strojních zařízeních) – stanoveným schvalovacím postupům, které definují členské státy. Není tedy nutné uvádět na bezpečnostních prvcích a dílčích systémech obchodní název a poštovní adresu, a to obzvláště z toho důvodu, že jak u zařízení, tak na příslušném úřadě musí být k dispozici EU prohlášení o shodě (7), které tyto údaje obsahuje. Pro lepší představu o hospodářském dopadu tohoto článku zde lze pro příklad uvést, že v případě pevné sedačkové lanové dráhy by šlo o 500 štítků. Z tohoto důvodu je třeba upravit článek 11 (kapitola II) vyškrtnutím pasáže „na dílčím systému nebo bezpečnostním prvku, nebo, není-li to možné, na obalu a“ v první větě. |
| --- | --- |

4.2.5

Lanové dráhy pro dopravu osob podléhají – na rozdíl od jiných směrnic (například směrnice o strojních zařízeních) – stanoveným schvalovacím postupům, které definují členské státy. Není tedy nutné uvádět na bezpečnostních prvcích a dílčích systémech obchodní název a poštovní adresu, a to obzvláště z toho důvodu, že jak u zařízení, tak na příslušném úřadě musí být k dispozici EU prohlášení o shodě (7), které tyto údaje obsahuje. Pro lepší představu o hospodářském dopadu tohoto článku zde lze pro příklad uvést, že v případě pevné sedačkové lanové dráhy by šlo o 500 štítků. Z tohoto důvodu je třeba upravit článek 11 (kapitola II) vyškrtnutím pasáže „na dílčím systému nebo bezpečnostním prvku, nebo, není-li to možné, na obalu a“ v první větě.

| 4.2.6 | V čl. 2 odst. 2 písm. d) se z tohoto nařízení vyjímají lanové dráhy pro užití v zábavních parcích, pokud slouží výlučně pro volnočasové aktivity. Otázkou je, jaký je z hlediska bezpečnostních předpisů resp. základních požadavků rozdíl v tom, zda osoba nacházející se na lanové dráze tuto dráhu využívá jen pro volnočasovou aktivitu nebo pro dopravu. Proto se doporučuje ponechat zde pouze formulaci „stabilní nebo pojízdná zařízení pro užití v lunaparcích“. |
| --- | --- |

4.2.6

V čl. 2 odst. 2 písm. d) se z tohoto nařízení vyjímají lanové dráhy pro užití v zábavních parcích, pokud slouží výlučně pro volnočasové aktivity. Otázkou je, jaký je z hlediska bezpečnostních předpisů resp. základních požadavků rozdíl v tom, zda osoba nacházející se na lanové dráze tuto dráhu využívá jen pro volnočasovou aktivitu nebo pro dopravu. Proto se doporučuje ponechat zde pouze formulaci „stabilní nebo pojízdná zařízení pro užití v lunaparcích“.

| 4.2.7 | V 57. a 58. bodě odůvodnění a v článku 41 se stanoví přechodná ustanovení. Nepoukazuje se zde však obecně na to, že se návrh nařízení nevztahuje na zařízení, která již byla uvedena do provozu. V článku 9 je třeba jako nový odstavec 3 doplnit formulaci „není nutné požadovat, aby všechny stávající lanové dráhy byly uvedeny do souladu s předpisy, které se vztahují na nové lanové dráhy“ tak, jak je uvedena ve směrnici o lanových drahách (28. bod odůvodnění). Dále je třeba do článku 9 doplnit za stávající odstavec 3 ustanovení pro případnou opětovnou montáž lanové dráhy: „Opětovná montáž lanové dráhy je možná za splnění následujících podmínek:






  — | musí při ní být použity bezpečnostní prvky a dílčí systémy, u nichž proběhlo posouzení shody a jež byly uvedeny na trh v souladu se směrnicí 2000/9/ES nebo stávajícím nařízením; |
| --- | --- | --- |

4.2.7

V 57. a 58. bodě odůvodnění a v článku 41 se stanoví přechodná ustanovení. Nepoukazuje se zde však obecně na to, že se návrh nařízení nevztahuje na zařízení, která již byla uvedena do provozu. V článku 9 je třeba jako nový odstavec 3 doplnit formulaci „není nutné požadovat, aby všechny stávající lanové dráhy byly uvedeny do souladu s předpisy, které se vztahují na nové lanové dráhy“ tak, jak je uvedena ve směrnici o lanových drahách (28. bod odůvodnění). Dále je třeba do článku 9 doplnit za stávající odstavec 3 ustanovení pro případnou opětovnou montáž lanové dráhy: „Opětovná montáž lanové dráhy je možná za splnění následujících podmínek:

—

musí při ní být použity bezpečnostní prvky a dílčí systémy, u nichž proběhlo posouzení shody a jež byly uvedeny na trh v souladu se směrnicí 2000/9/ES nebo stávajícím nařízením;

| — | zařízení, jež má být přesunuto, musí být v takovém technickému stavu, aby po opětovné montáži byla zaručena stejná úroveň bezpečnosti jako u nového zařízení.“ |
| --- | --- |

—

zařízení, jež má být přesunuto, musí být v takovém technickému stavu, aby po opětovné montáži byla zaručena stejná úroveň bezpečnosti jako u nového zařízení.“

| 4.2.8 | V čl. 36 odst. 2 se požaduje, aby oznámené subjekty na žádost ostatních oznámených subjektů poskytovaly i informace o pozitivních výsledcích posuzování shody. Oznámené subjekty jsou nezávislými institucemi, jež musí jednat ekonomicky. Aby zde nedocházelo k předávání znalostí, je třeba vyškrtnout pasáž „na žádost i pozitivních“. |
| --- | --- |

4.2.8

V čl. 36 odst. 2 se požaduje, aby oznámené subjekty na žádost ostatních oznámených subjektů poskytovaly i informace o pozitivních výsledcích posuzování shody. Oznámené subjekty jsou nezávislými institucemi, jež musí jednat ekonomicky. Aby zde nedocházelo k předávání znalostí, je třeba vyškrtnout pasáž „na žádost i pozitivních“.

| 4.3 | EHSV vítá, že návrh nařízení je v souladu se směrnicí 2000/9/ES a s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008, k němuž se EHSV již vyjádřil pozitivně (8). |
| --- | --- |

4.3

EHSV vítá, že návrh nařízení je v souladu se směrnicí 2000/9/ES a s „balíčkem týkajícím se zboží“, který byl přijat v roce 2008, a zejména s rozhodnutím o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (ES) č. 768/2008, k němuž se EHSV již vyjádřil pozitivně (8).

5.   Konkrétní připomínky

Připomínky k dalším bodům odůvodnění a článkům návrhu nařízení.

| 5.1 | V německém znění návrhu nařízení se často používá výraz „konstruovaný“ („konstruiert“) či „konstrukce“ („Konstruktion“) namísto „navrhovaný“ („geplant“) či „navrhování“ („Planung“) (jako je tomu ve směrnici 2000/9/ES). Je tomu tak v celé německé verzi návrhu. Příklady lze nalézt v 1. bodě odůvodnění, článku 1, čl. 2 odst. 1, čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3, čl. 8 odst. 1. |
| --- | --- |

5.1

V německém znění návrhu nařízení se často používá výraz „konstruovaný“ („konstruiert“) či „konstrukce“ („Konstruktion“) namísto „navrhovaný“ („geplant“) či „navrhování“ („Planung“) (jako je tomu ve směrnici 2000/9/ES). Je tomu tak v celé německé verzi návrhu. Příklady lze nalézt v 1. bodě odůvodnění, článku 1, čl. 2 odst. 1, čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3, čl. 8 odst. 1.

| 5.2 | Definici „bezpečnostního prvku“ v čl. 3 odst. 4 je třeba upravit vyškrtnutím výrazu „nebo lanové dráhy“. Důvodem je to, že se v infrastruktuře, pro niž stanoví postupy členské státy, nemohou nacházet žádné „bezpečnostní prvky“ ve smyslu tohoto nařízení – tyto prvky jsou označovány jako „konstrukční části zásadně důležité pro bezpečnost“. |
| --- | --- |

5.2

Definici „bezpečnostního prvku“ v čl. 3 odst. 4 je třeba upravit vyškrtnutím výrazu „nebo lanové dráhy“. Důvodem je to, že se v infrastruktuře, pro niž stanoví postupy členské státy, nemohou nacházet žádné „bezpečnostní prvky“ ve smyslu tohoto nařízení – tyto prvky jsou označovány jako „konstrukční části zásadně důležité pro bezpečnost“.

| 5.3 | V čl. 11 odst. 9 se stanoví, že výrobci členským státům na základě jejich odůvodněné žádosti předkládají všechny informace a dokumentaci týkající se postupu posuzování shody. Aby se zajistilo, že se tento článek nebude vztahovat na prvky, jež byly zkonstruovány podle harmonizovaných norem (a pro něž tedy platí předpoklad shody), doporučuje se uvést odstavec 9 pro upřesnění slovy: „U prvků, které nebyly uvedeny do provozu v souladu s ustanoveními harmonizovaných norem, předkládají výrobci...“. |
| --- | --- |

5.3

V čl. 11 odst. 9 se stanoví, že výrobci členským státům na základě jejich odůvodněné žádosti předkládají všechny informace a dokumentaci týkající se postupu posuzování shody. Aby se zajistilo, že se tento článek nebude vztahovat na prvky, jež byly zkonstruovány podle harmonizovaných norem (a pro něž tedy platí předpoklad shody), doporučuje se uvést odstavec 9 pro upřesnění slovy: „U prvků, které nebyly uvedeny do provozu v souladu s ustanoveními harmonizovaných norem, předkládají výrobci...“.

| 5.4 | Výraz „visutá lanová dráha“ („Drahtseilbahn“) v 8. bodě odůvodnění německé verze je neznámý a neodpovídá nizozemskému ani anglickému znění. |
| --- | --- |

5.4

Výraz „visutá lanová dráha“ („Drahtseilbahn“) v 8. bodě odůvodnění německé verze je neznámý a neodpovídá nizozemskému ani anglickému znění.

| 5.5 | V návrhu nařízení – například v 17. bodě odůvodnění – se hovoří o „údržbě“ („Wartung“). Německý výraz však označuje pouze část celého procesu údržby („Instandhaltung“), který sestává z kontroly a údržby (v němčině „Inspektion“, „Wartung“ a „Instandsetzung“ – pozn. překl.: poslední dva výrazy se do češtiny překládají stejně, tj. jako „údržba“). Je tedy třeba nahradit v celém textu výraz „Wartung“ výrazem „Instandhaltung“. Výraz „maintained“ v anglické verzi je správný. |
| --- | --- |

5.5

V návrhu nařízení – například v 17. bodě odůvodnění – se hovoří o „údržbě“ („Wartung“). Německý výraz však označuje pouze část celého procesu údržby („Instandhaltung“), který sestává z kontroly a údržby (v němčině „Inspektion“, „Wartung“ a „Instandsetzung“ – pozn. překl.: poslední dva výrazy se do češtiny překládají stejně, tj. jako „údržba“). Je tedy třeba nahradit v celém textu výraz „Wartung“ výrazem „Instandhaltung“. Výraz „maintained“ v anglické verzi je správný.

| 5.6 | Výraz „grundlegende Anforderungen“, který byl použit ve směrnici EU o lanových drahách, byl v návrhu nařízení nahrazen výrazem „wesentliche Anforderungen“ (například v článku 6, pozn. překl.: v češtině byl použit stejný výraz, tj. „základní požadavky“). V anglické verzi byl použit stejný výraz jako ve směrnici 2000/9/ES – „essential requirements“. Je třeba opravit tento výraz v celém návrhu nařízení na „grundlegende Anforderungen“. |
| --- | --- |

5.6

Výraz „grundlegende Anforderungen“, který byl použit ve směrnici EU o lanových drahách, byl v návrhu nařízení nahrazen výrazem „wesentliche Anforderungen“ (například v článku 6, pozn. překl.: v češtině byl použit stejný výraz, tj. „základní požadavky“). V anglické verzi byl použit stejný výraz jako ve směrnici 2000/9/ES – „essential requirements“. Je třeba opravit tento výraz v celém návrhu nařízení na „grundlegende Anforderungen“.

| 5.7 | 19. bod odůvodnění se nevztahuje k žádnému ustanovení v nařízení a je třeba jej vyškrtnout. |
| --- | --- |

5.7

19. bod odůvodnění se nevztahuje k žádnému ustanovení v nařízení a je třeba jej vyškrtnout.

| 5.8 | 23. bod odůvodnění je matoucí, jelikož uvádí volný pohyb zboží do souvislosti s analýzou bezpečnosti, a proto je třeba jej vyškrtnout. |
| --- | --- |

5.8

23. bod odůvodnění je matoucí, jelikož uvádí volný pohyb zboží do souvislosti s analýzou bezpečnosti, a proto je třeba jej vyškrtnout.

| 5.9 | Článek 1 definuje předmět tohoto nařízení. Na rozdíl od směrnice 2000/9/ES sem však nebylo zahrnuto „navrhování“, „montování“ a „uvádění do provozu“. Je třeba zde tyto oblasti uvést nebo převzít formulaci uvedenou ve směrnici. |
| --- | --- |

5.9

Článek 1 definuje předmět tohoto nařízení. Na rozdíl od směrnice 2000/9/ES sem však nebylo zahrnuto „navrhování“, „montování“ a „uvádění do provozu“. Je třeba zde tyto oblasti uvést nebo převzít formulaci uvedenou ve směrnici.

| 5.10 | Definice „lanové dráhy“ v čl. 3 odst. 1 je nesrozumitelná. Měla by být převzata definice uvedená ve směrnici 2000/9/ES. |
| --- | --- |

5.10

Definice „lanové dráhy“ v čl. 3 odst. 1 je nesrozumitelná. Měla by být převzata definice uvedená ve směrnici 2000/9/ES.

| 5.11 | Německý výraz „Schleppaufzug“ („lyžařský vlek“) v čl. 3 odst. 8 je třeba opravit na „Schlepplift“. Tato oprava byla provedena i při přepracovávání příslušných harmonizovaných norem. |
| --- | --- |

5.11

Německý výraz „Schleppaufzug“ („lyžařský vlek“) v čl. 3 odst. 8 je třeba opravit na „Schlepplift“. Tato oprava byla provedena i při přepracovávání příslušných harmonizovaných norem.

| 5.12 | Vzhledem k tomu, že „uvedení do provozu“ (čl. 3 odst. 12) se v případě přestaveb nemusí vždy týkat celého zařízení, je třeba zde doplnit „nebo jejích prvků“. |
| --- | --- |

5.12

Vzhledem k tomu, že „uvedení do provozu“ (čl. 3 odst. 12) se v případě přestaveb nemusí vždy týkat celého zařízení, je třeba zde doplnit „nebo jejích prvků“.

| 5.13 | V čl. 8 odst. 1 byly změněny požadavky na analýzu bezpečnosti tak, že nyní již nejsou upraveny pravomoci. Analýza bezpečnosti je ovšem pro objednatele určujícím dokumentem, proto by se mělo do tohoto článku doplnit „na žádost objednatele nebo jeho zplnomocněného zástupce“. |
| --- | --- |

5.13

V čl. 8 odst. 1 byly změněny požadavky na analýzu bezpečnosti tak, že nyní již nejsou upraveny pravomoci. Analýza bezpečnosti je ovšem pro objednatele určujícím dokumentem, proto by se mělo do tohoto článku doplnit „na žádost objednatele nebo jeho zplnomocněného zástupce“.

| 5.14 | V čl. 8 odst. 2 se stanoví, že analýza bezpečnosti je součástí zprávy o bezpečnosti. Ve směrnici 2000/9/ES se však stanoví, že „předmětem zprávy o bezpečnosti je analýza bezpečnosti“, což je podstatný rozdíl. Doporučuje se převzít znění čl. 4 odst. 2 směrnice. |
| --- | --- |

5.14

V čl. 8 odst. 2 se stanoví, že analýza bezpečnosti je součástí zprávy o bezpečnosti. Ve směrnici 2000/9/ES se však stanoví, že „předmětem zprávy o bezpečnosti je analýza bezpečnosti“, což je podstatný rozdíl. Doporučuje se převzít znění čl. 4 odst. 2 směrnice.

| 5.15 | Čl. 9 odst. 4 je nesrozumitelný a měl by být nahrazen zněním článku 12 směrnice 2000/9/ES. |
| --- | --- |

5.15

Čl. 9 odst. 4 je nesrozumitelný a měl by být nahrazen zněním článku 12 směrnice 2000/9/ES.

| 5.16 | V čl. 10 odst. 1 se poukazuje na to, že lanová dráha smí zůstat v provozu pouze tehdy, jestliže splňuje podmínky stanovené ve zprávě o bezpečnosti. Důležitým dokumentem pro bezpečný provoz zařízení je návod k obsluze a údržbě. Z tohoto důvodu se doporučuje upravit znění nahrazením formulace „zůstala v provozu“ formulací „byla provozována“ a výrazu „ve zprávě o bezpečnosti“ výrazem „v dokumentaci uvedené v čl. 9 odst. 2“. |
| --- | --- |

5.16

V čl. 10 odst. 1 se poukazuje na to, že lanová dráha smí zůstat v provozu pouze tehdy, jestliže splňuje podmínky stanovené ve zprávě o bezpečnosti. Důležitým dokumentem pro bezpečný provoz zařízení je návod k obsluze a údržbě. Z tohoto důvodu se doporučuje upravit znění nahrazením formulace „zůstala v provozu“ formulací „byla provozována“ a výrazu „ve zprávě o bezpečnosti“ výrazem „v dokumentaci uvedené v čl. 9 odst. 2“.

| 5.17 | Z modulů popsaných v příloze vyplývá, že výrobce může provést posouzení shody pouze ve spolupráci s oznámeným subjektem. Je tedy nutné upravit znění čl. 11 odst. 2 takto: formulaci „provedou nebo si nechají provést“ je třeba nahradit formulací „nechají si provést“. |
| --- | --- |

5.17

Z modulů popsaných v příloze vyplývá, že výrobce může provést posouzení shody pouze ve spolupráci s oznámeným subjektem. Je tedy nutné upravit znění čl. 11 odst. 2 takto: formulaci „provedou nebo si nechají provést“ je třeba nahradit formulací „nechají si provést“.

| 5.18 | Pojem „bezpečnostní informace“ uvedený v čl. 11 odst. 7 je nejasný a měl by být upřesněn. |
| --- | --- |

5.18

Pojem „bezpečnostní informace“ uvedený v čl. 11 odst. 7 je nejasný a měl by být upřesněn.

| 5.19 | V článku 16 stojí „uvedené v prvním pododstavci“, ačkoliv se v něm tento pododstavec nevyskytuje. |
| --- | --- |

5.19

V článku 16 stojí „uvedené v prvním pododstavci“, ačkoliv se v něm tento pododstavec nevyskytuje.

| 5.20 | Ustanovení rozhodnutí č. 768 týkající se formálních námitek proti harmonizovaným normám (článek R9 resp. R19) by měla být převzata i v článku 17. |
| --- | --- |

5.20

Ustanovení rozhodnutí č. 768 týkající se formálních námitek proti harmonizovaným normám (článek R9 resp. R19) by měla být převzata i v článku 17.

| 5.21 | Čl. 18 odst. 4 v sobě skrývá nebezpečí, že by mohl platit i pro zkušební dráhy. Aby se tomu zamezilo, je třeba do něj vložit formulaci „s výjimkou zkušebních drah“. |
| --- | --- |

5.21

Čl. 18 odst. 4 v sobě skrývá nebezpečí, že by mohl platit i pro zkušební dráhy. Aby se tomu zamezilo, je třeba do něj vložit formulaci „s výjimkou zkušebních drah“.

| 5.22 | Čl. 19 odst. 2 by se dal chápat tak, že aktuální musí být i prohlášení o shodě bezpečnostních prvků nebo dílčích systémů, které již byly uvedeny do provozu. Je tedy nutné nahradit formulaci „je stále aktualizováno“ na konci první věty formulací „musí být aktualizováno v okamžiku uvedení dílčího systému nebo bezpečnostního prvku do provozu“. |
| --- | --- |

5.22

Čl. 19 odst. 2 by se dal chápat tak, že aktuální musí být i prohlášení o shodě bezpečnostních prvků nebo dílčích systémů, které již byly uvedeny do provozu. Je tedy nutné nahradit formulaci „je stále aktualizováno“ na konci první věty formulací „musí být aktualizováno v okamžiku uvedení dílčího systému nebo bezpečnostního prvku do provozu“.

| 5.23 | V čl. 21 odst. 2 se požaduje, aby bylo označení CE připojováno i k dílčím systémům. Vzhledem k tomu, že na trhu neexistují žádné dílčí systémy, které by neobsahovaly alespoň jeden bezpečnostní prvek, a že na nich tudíž označení CE již umístěno je, je třeba od tohoto požadavku upustit. Z tohoto důvodu se doporučuje vyškrtnout výraz „dílčího systému“. |
| --- | --- |

5.23

V čl. 21 odst. 2 se požaduje, aby bylo označení CE připojováno i k dílčím systémům. Vzhledem k tomu, že na trhu neexistují žádné dílčí systémy, které by neobsahovaly alespoň jeden bezpečnostní prvek, a že na nich tudíž označení CE již umístěno je, je třeba od tohoto požadavku upustit. Z tohoto důvodu se doporučuje vyškrtnout výraz „dílčího systému“.

| 5.24 | I přílohu II je nutné přepracovat. Přepracování by však muselo být rozsáhlé a proběhnout se zapojením všech zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

5.24

I přílohu II je nutné přepracovat. Přepracování by však muselo být rozsáhlé a proběhnout se zapojením všech zainteresovaných stran.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 388, 31.12.1994, s. 26 [není k dispozici v češtině].

1

(2)  Tento a následující tři odstavce jsou body odůvodnění směrnice 2000/9/ES.

2

(3)  Úř. věst. L 106, 3.5.2000, s. 21.

3

(4)  Úř. věst. L 316, 14.11.2012.

4

(5)  Článek 114 SFEU.

5

(6)  Je pozoruhodné, že při různých namátkových kontrolách příloh a článků, jež byly převzaty z rozhodnutí č. 768/2008/ES (článek R2 a násl.), byly zjištěny nesrovnalosti.

6

(7)  Má se za to, že EU prohlášení o shodě zůstanou v platnosti.

7

(8)  Úř. věst. C 120, 16.5.2008, s. 1.

8

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/87

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2007/36/ES, pokud jde o podporu dlouhodobého zapojení akcionářů, a směrnice 2013/34/EU, pokud jde o některé prvky výkazu o správě a řízení společnosti

COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD)

(2014/C 451/14)

| Zpravodaj: | pan Smyth |
| --- | --- |
| Administrátorka | paní Drewes-Wran |

Zpravodaj:

pan Smyth

Administrátorka

paní Drewes-Wran

Dne 16. dubna se Evropský parlament a dne 6. května 2014 Rada, v souladu s články 50 a 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2007/36/ES, pokud jde o podporu dlouhodobého zapojení akcionářů, a směrnice 2013/34/EU, pokud jde o některé prvky výkazu o správě a řízení společnosti

COM(2014) 213 final – 2014/0121 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 188 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Na návrhy Komise na změnu směrnice o právech akcionářů je třeba nahlížet jako na součást delší cesty ke stabilnějšímu, udržitelnému prostředí řízení podniků a investic v Evropě. Ústředním bodem těchto návrhů je názor, že pokud by bylo možné akcionáře přesvědčit k přijetí dlouhodobější perspektivy, pro kotované společnosti by to znamenalo vznik lepšího operačního prostředí. |
| --- | --- |

1.1

Na návrhy Komise na změnu směrnice o právech akcionářů je třeba nahlížet jako na součást delší cesty ke stabilnějšímu, udržitelnému prostředí řízení podniků a investic v Evropě. Ústředním bodem těchto návrhů je názor, že pokud by bylo možné akcionáře přesvědčit k přijetí dlouhodobější perspektivy, pro kotované společnosti by to znamenalo vznik lepšího operačního prostředí.

| 1.2 | EHSV tyto změny směrnice o právech akcionářů podporuje, zejména ty, které se snaží posílit vazbu mezi odměnami členům správní rady a dlouhodobou výkonností společností. |
| --- | --- |

1.2

EHSV tyto změny směrnice o právech akcionářů podporuje, zejména ty, které se snaží posílit vazbu mezi odměnami členům správní rady a dlouhodobou výkonností společností.

| 1.3 | EHSV bere na vědomí, že Komise ve svém posouzení dopadů tvrdí, že její návrhy povedou pouze k nepatrnému zvýšení administrativní zátěže kotovaných společností. Během hodnocení směrnice bude nezbytné provést následné hodnocení této rovnováhy. |
| --- | --- |

1.3

EHSV bere na vědomí, že Komise ve svém posouzení dopadů tvrdí, že její návrhy povedou pouze k nepatrnému zvýšení administrativní zátěže kotovaných společností. Během hodnocení směrnice bude nezbytné provést následné hodnocení této rovnováhy.

| 1.4 | EHSV přijímá argument, že v důsledku zvýšení transparentnosti ohledně dopadu investičních politik budou investoři činit informovanější rozhodnutí a že se pravděpodobně zvýší jejich zapojení do společností, do nichž investovali. Výsledkem by měl být lepší dlouhodobý výkon kotovaných společností. |
| --- | --- |

1.4

EHSV přijímá argument, že v důsledku zvýšení transparentnosti ohledně dopadu investičních politik budou investoři činit informovanější rozhodnutí a že se pravděpodobně zvýší jejich zapojení do společností, do nichž investovali. Výsledkem by měl být lepší dlouhodobý výkon kotovaných společností.

| 1.5 | Od začátku finanční krize tvůrci politik řeší úkol změny kultury v evropském podnikovém a finančním sektoru ze zaměření na krátkodobý výkon směrem k udržitelnější dlouhodobé investiční perspektivě. Pokud lze takové změny kultury dosáhnout regulací, jde Komise správným směrem. |
| --- | --- |

1.5

Od začátku finanční krize tvůrci politik řeší úkol změny kultury v evropském podnikovém a finančním sektoru ze zaměření na krátkodobý výkon směrem k udržitelnější dlouhodobé investiční perspektivě. Pokud lze takové změny kultury dosáhnout regulací, jde Komise správným směrem.

2.   Souvislosti směrnice

| 2.1 | Na tento návrh směrnice vypracovaný Komisí je třeba pohlížet v souvislosti s dalšími iniciativami na zlepšení dlouhodobého financování evropské ekonomiky. V jejím jádru je přesvědčení, že podpora dlouhodobější perspektivy ze strany akcionářů zajistí kvalitnější provozní prostředí pro společnosti kotované na burze. Tyto návrhy představují část výstupu rozsáhlého konzultačního procesu se zainteresovanými stranami, který se týkal správy a řízení společnosti. V roce 2010 Komise vydala zelenou knihu „Správa a řízení podniku ve finančních institucích a politika odměňování“ (1). V roce 2011 následovala další zelená kniha „Rámec EU pro správu a řízení společností“ (2). Konzultace pak vedly k tomu, že v roce 2012 byl zveřejněn „Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti“ (3). |
| --- | --- |

2.1

Na tento návrh směrnice vypracovaný Komisí je třeba pohlížet v souvislosti s dalšími iniciativami na zlepšení dlouhodobého financování evropské ekonomiky. V jejím jádru je přesvědčení, že podpora dlouhodobější perspektivy ze strany akcionářů zajistí kvalitnější provozní prostředí pro společnosti kotované na burze. Tyto návrhy představují část výstupu rozsáhlého konzultačního procesu se zainteresovanými stranami, který se týkal správy a řízení společnosti. V roce 2010 Komise vydala zelenou knihu „Správa a řízení podniku ve finančních institucích a politika odměňování“ (1). V roce 2011 následovala další zelená kniha „Rámec EU pro správu a řízení společností“ (2). Konzultace pak vedly k tomu, že v roce 2012 byl zveřejněn „Akční plán: Evropské právo obchodních společností a správa a řízení společností – moderní právní rámec pro angažovanější akcionáře a udržitelnější společnosti“ (3).

| 2.2 | Směrnice vychází z posouzení dopadů, které se zabývá nedostatky ve vztahu mezi hlavními představiteli správy a řízení společnosti – tzv. vztah mezi zastoupenou osobou a zástupcem. Jedná se o vztah mezi zástupci (členy rady) a zastoupenými osobami (akcionáři, např. institucionálními investory, správci aktiv a zmocněnými poradci). Směrnice uvádí následujících pět nedostatků: i) nedostatečné zapojení institucionálních investorů a správců aktiv, ii) nedostatečná vazba mezi odměnou a výkonností členů správní rady, iii) nedostatečný dohled akcionářů nad transakcemi se spřízněnými stranami, iv) nedostatečná transparentnost zmocněných poradců a v) obtížný a nákladný výkon práv, která investorům plynou z držby cenných papírů. |
| --- | --- |

2.2

Směrnice vychází z posouzení dopadů, které se zabývá nedostatky ve vztahu mezi hlavními představiteli správy a řízení společnosti – tzv. vztah mezi zastoupenou osobou a zástupcem. Jedná se o vztah mezi zástupci (členy rady) a zastoupenými osobami (akcionáři, např. institucionálními investory, správci aktiv a zmocněnými poradci). Směrnice uvádí následujících pět nedostatků: i) nedostatečné zapojení institucionálních investorů a správců aktiv, ii) nedostatečná vazba mezi odměnou a výkonností členů správní rady, iii) nedostatečný dohled akcionářů nad transakcemi se spřízněnými stranami, iv) nedostatečná transparentnost zmocněných poradců a v) obtížný a nákladný výkon práv, která investorům plynou z držby cenných papírů.

| 2.3 | Pro každou z těchto otázek Komise zvažuje příslušné politické možnosti a vybírá pět následujících souborů politických opatření:






  1) | povinná transparentnost institucionálních investorů a správců aktiv v souvislosti s jejich hlasováním a zapojením a některými aspekty ujednání o správě aktiv; |
| --- | --- | --- |

2.3

Pro každou z těchto otázek Komise zvažuje příslušné politické možnosti a vybírá pět následujících souborů politických opatření:

1)

povinná transparentnost institucionálních investorů a správců aktiv v souvislosti s jejich hlasováním a zapojením a některými aspekty ujednání o správě aktiv;

| 2) | zveřejňování politiky odměňování a jednotlivých odměn společně s hlasováním akcionářů; |
| --- | --- |

2)

zveřejňování politiky odměňování a jednotlivých odměn společně s hlasováním akcionářů;

| 3) | větší transparentnost a nezávislé stanovisko k významnějším transakcím se spřízněnými stranami a předkládání nejpodstatnějších transakcí akcionářům ke schválení; |
| --- | --- |

3)

větší transparentnost a nezávislé stanovisko k významnějším transakcím se spřízněnými stranami a předkládání nejpodstatnějších transakcí akcionářům ke schválení;

| 4) | závazné požadavky na zveřejňování metodiky a střetu zájmů zmocněných poradců; |
| --- | --- |

4)

závazné požadavky na zveřejňování metodiky a střetu zájmů zmocněných poradců;

| 5) | vytvoření rámce, který společnostem kotovaným na burze umožní, aby identifikovaly své akcionáře, a zavedení možnosti vyžadovat od zprostředkovatelů, aby urychleně poskytli informace týkající se akcionářů a usnadňovali výkon práv akcionářů. |
| --- | --- |

5)

vytvoření rámce, který společnostem kotovaným na burze umožní, aby identifikovaly své akcionáře, a zavedení možnosti vyžadovat od zprostředkovatelů, aby urychleně poskytli informace týkající se akcionářů a usnadňovali výkon práv akcionářů.

3.   Opatření směrnice

| 3.1 | Co se týče transparentnosti akcionářů, Komise požaduje, aby institucionální investoři oznamovali, jakým způsobem je jejich kapitálová strategie přizpůsobena jejich závazkům a jakým způsobem přispívá k dlouhodobější výkonnosti aktiv. Navíc pokud institucionální investor využívá služeb správce aktiv, bude jeho povinností oznamovat klíčové prvky těchto ujednání, jako jsou sladění správců aktiv a institucionálních investorů, investiční strategie, časový horizont strategie, hodnocení výkonnosti správců aktiv, cílový obrat portfolia atd. Správci aktiv pak budou muset jednou za půl roku oznamovat institucionálním investorům, jakým způsobem funguje jejich investiční strategie v souladu s dohodnutým přístupem. |
| --- | --- |

3.1

Co se týče transparentnosti akcionářů, Komise požaduje, aby institucionální investoři oznamovali, jakým způsobem je jejich kapitálová strategie přizpůsobena jejich závazkům a jakým způsobem přispívá k dlouhodobější výkonnosti aktiv. Navíc pokud institucionální investor využívá služeb správce aktiv, bude jeho povinností oznamovat klíčové prvky těchto ujednání, jako jsou sladění správců aktiv a institucionálních investorů, investiční strategie, časový horizont strategie, hodnocení výkonnosti správců aktiv, cílový obrat portfolia atd. Správci aktiv pak budou muset jednou za půl roku oznamovat institucionálním investorům, jakým způsobem funguje jejich investiční strategie v souladu s dohodnutým přístupem.

| 3.2 | Pokud jde o vazbu mezi odměnou a výkonností, Komise se obává, že nedostatek účinného dohledu nad odměnami členů správní rady může snižovat dlouhodobou výkonnost podniku. Politiku odměňování připravují správní nebo dozorčí rady. Kotované společnosti budou muset zveřejňovat podrobné informace o politice odměňování a odměnách jednotlivých členů správní rady. Akcionáři budou mít právo schvalovat politiku odměňování a také fungování politiky v předchozím roce. Navrhovaná směrnice ponechává úroveň a podmínky odměňování na rozhodnutí společnosti a jejích akcionářů. |
| --- | --- |

3.2

Pokud jde o vazbu mezi odměnou a výkonností, Komise se obává, že nedostatek účinného dohledu nad odměnami členů správní rady může snižovat dlouhodobou výkonnost podniku. Politiku odměňování připravují správní nebo dozorčí rady. Kotované společnosti budou muset zveřejňovat podrobné informace o politice odměňování a odměnách jednotlivých členů správní rady. Akcionáři budou mít právo schvalovat politiku odměňování a také fungování politiky v předchozím roce. Navrhovaná směrnice ponechává úroveň a podmínky odměňování na rozhodnutí společnosti a jejích akcionářů.

| 3.3 | Otázka transakcí se spřízněnými stranami se soustředí na názor, že akcionáři obvykle nemívají přístup k dostatečným informacím o takových navrhovaných transakcích, ani adekvátní mechanismy, jak se postavit (nekalým) transakcím. Kotované společnosti tedy budou mít povinnost získat souhlas akcionářů s transakcemi se spřízněnými stranami, které představují více než 5 % aktiv společností. Takové transakce budou také muset oznamovat, pokud převýší 1 % jejich aktiv, a nechat je zkontrolovat nezávislou třetí stranou. Výjimky budou uplatňovány pro transakce mezi společností a členy její skupiny společností plně vlastněnými. |
| --- | --- |

3.3

Otázka transakcí se spřízněnými stranami se soustředí na názor, že akcionáři obvykle nemívají přístup k dostatečným informacím o takových navrhovaných transakcích, ani adekvátní mechanismy, jak se postavit (nekalým) transakcím. Kotované společnosti tedy budou mít povinnost získat souhlas akcionářů s transakcemi se spřízněnými stranami, které představují více než 5 % aktiv společností. Takové transakce budou také muset oznamovat, pokud převýší 1 % jejich aktiv, a nechat je zkontrolovat nezávislou třetí stranou. Výjimky budou uplatňovány pro transakce mezi společností a členy její skupiny společností plně vlastněnými.

| 3.4 | Zmocnění poradci poskytují investorům doporučení, jak hlasovat na valných hromadách kotovaných společností. Nárůst využívání zmocněných poradců je především důsledkem složitých otázek týkajících se kapitálových investic, zejména na přeshraničním základě. Zmocnění poradci poskytují doporučení investorům s vysoce globalizovaným a diverzifikovaným portfoliem a mají značný vliv na postup při hlasování a tím i na správu a řízení společností. V rámci výzkumu týkajícího se posouzení dopadu Komise nalezla důkazy, které zpochybňují kvalitu a správnost poradenství zmocněných poradců a také způsob, jakým řeší otázky související se střetem zájmů. Na úrovni EU nejsou tito pověření poradci regulováni, ačkoli některé členské státy mají nezávazné kodexy chování. Zmocnění poradci budou mít povinnost přijímat opatření, která zaručí, aby jejich doporučení ve věci hlasování byla správná a spolehlivá, vycházela z důkladné analýzy všech příslušných informací a nebyla ovlivněna žádným existujícím ani potenciálním střetem zájmů. Má se za to, že pověření poradci v současné době žádají Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o schválení dobrovolného kodexu jednání; to je nutné přivítat. |
| --- | --- |

3.4

Zmocnění poradci poskytují investorům doporučení, jak hlasovat na valných hromadách kotovaných společností. Nárůst využívání zmocněných poradců je především důsledkem složitých otázek týkajících se kapitálových investic, zejména na přeshraničním základě. Zmocnění poradci poskytují doporučení investorům s vysoce globalizovaným a diverzifikovaným portfoliem a mají značný vliv na postup při hlasování a tím i na správu a řízení společností. V rámci výzkumu týkajícího se posouzení dopadu Komise nalezla důkazy, které zpochybňují kvalitu a správnost poradenství zmocněných poradců a také způsob, jakým řeší otázky související se střetem zájmů. Na úrovni EU nejsou tito pověření poradci regulováni, ačkoli některé členské státy mají nezávazné kodexy chování. Zmocnění poradci budou mít povinnost přijímat opatření, která zaručí, aby jejich doporučení ve věci hlasování byla správná a spolehlivá, vycházela z důkladné analýzy všech příslušných informací a nebyla ovlivněna žádným existujícím ani potenciálním střetem zájmů. Má se za to, že pověření poradci v současné době žádají Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o schválení dobrovolného kodexu jednání; to je nutné přivítat.

| 3.5 | Investoři, zejména pokud drží přeshraniční kapitálové investice, narážejí na potíže při výkonu svých práv plynoucích z držby akcií. Tyto obtíže vyplývají především ze schopnosti společností správně investory identifikovat, z nedostatečně včasného přenosu informací ze společností jejich akcionářům a z cenově diskriminačního chování při přeshraničním držení akcií. Členské státy budou mít povinnost zajistit, aby zprostředkovatelé společnostem nabízeli schopnost identifikovat jejich akcionáře. Kotované společnosti, které nezvolí přímou komunikaci s akcionáři, budou mít povinnost informace související s výkonem jejich práv plynoucích z držby akcií poskytovat a sdělovat standardním způsobem a včas zprostředkovateli. Zprostředkovatelé pak mají povinnost usnadňovat výkon akcionářských práv, včetně práv hlasovacích, ze strany akcionářů nebo jejich jménem a uvědomit akcionáře. |
| --- | --- |

3.5

Investoři, zejména pokud drží přeshraniční kapitálové investice, narážejí na potíže při výkonu svých práv plynoucích z držby akcií. Tyto obtíže vyplývají především ze schopnosti společností správně investory identifikovat, z nedostatečně včasného přenosu informací ze společností jejich akcionářům a z cenově diskriminačního chování při přeshraničním držení akcií. Členské státy budou mít povinnost zajistit, aby zprostředkovatelé společnostem nabízeli schopnost identifikovat jejich akcionáře. Kotované společnosti, které nezvolí přímou komunikaci s akcionáři, budou mít povinnost informace související s výkonem jejich práv plynoucích z držby akcií poskytovat a sdělovat standardním způsobem a včas zprostředkovateli. Zprostředkovatelé pak mají povinnost usnadňovat výkon akcionářských práv, včetně práv hlasovacích, ze strany akcionářů nebo jejich jménem a uvědomit akcionáře.

4.   Připomínky ke směrnici

| 4.1 | Komise tvrdí, že opatření uvedená v návrhu směrnice pravděpodobně povedou pouze k nepatrnému navýšení administrativní zátěže kotovaných společností. V rozsahu, v jakém ukládají společnostem požadavek poskytovat včasné a relevantní informace akcionářům, představují osvědčené postupy a mělo by být na ně pohlíženo v tomto světle. V případě menších kotovaných společností má EHSV obavy v souvislosti s případnou dodatečnou administrativní zátěží. Ačkoli se Komise zavazuje provést po pěti letech fungování směrnice její vyhodnocení, EHSV je toho názoru, že vzhledem k tomu, že návrhy pravděpodobně nevstoupí v platnost nejméně dalších 18 měsíců, takové vyhodnocení by mělo proběhnout dříve. |
| --- | --- |

4.1

Komise tvrdí, že opatření uvedená v návrhu směrnice pravděpodobně povedou pouze k nepatrnému navýšení administrativní zátěže kotovaných společností. V rozsahu, v jakém ukládají společnostem požadavek poskytovat včasné a relevantní informace akcionářům, představují osvědčené postupy a mělo by být na ně pohlíženo v tomto světle. V případě menších kotovaných společností má EHSV obavy v souvislosti s případnou dodatečnou administrativní zátěží. Ačkoli se Komise zavazuje provést po pěti letech fungování směrnice její vyhodnocení, EHSV je toho názoru, že vzhledem k tomu, že návrhy pravděpodobně nevstoupí v platnost nejméně dalších 18 měsíců, takové vyhodnocení by mělo proběhnout dříve.

| 4.2 | V otázce politiky odměňování a vazby mezi odměnou a výkonností členů správní rady EHSV podporuje návrhy Komise na zlepšení dohledu akcionářů nad odměňováním členů orgánů společností (4). Zatímco to, jakého dosáhne odměňování objemu, zůstane na rozhodnutí rady, požadavek na hlasování akcionářů by měl zvýšit míru angažovanosti mezi radou a akcionáři. |
| --- | --- |

4.2

V otázce politiky odměňování a vazby mezi odměnou a výkonností členů správní rady EHSV podporuje návrhy Komise na zlepšení dohledu akcionářů nad odměňováním členů orgánů společností (4). Zatímco to, jakého dosáhne odměňování objemu, zůstane na rozhodnutí rady, požadavek na hlasování akcionářů by měl zvýšit míru angažovanosti mezi radou a akcionáři.

| 4.3 | Argument, že v důsledku zvýšení transparentnosti ohledně dopadu investičních politik budou investoři činit informovanější rozhodnutí a že se pravděpodobně zvýší jejich zapojení do společností, do nichž investovali, je logický. Pokud se opatřením podaří vyvolat dlouhodobější zapojení akcionářů, měly by napomoci ke zlepšení efektivity a výkonnosti společností. |
| --- | --- |

4.3

Argument, že v důsledku zvýšení transparentnosti ohledně dopadu investičních politik budou investoři činit informovanější rozhodnutí a že se pravděpodobně zvýší jejich zapojení do společností, do nichž investovali, je logický. Pokud se opatřením podaří vyvolat dlouhodobější zapojení akcionářů, měly by napomoci ke zlepšení efektivity a výkonnosti společností.

| 4.4 | Tyto návrhy jsou v souladu s těmi prvky směrnice (5) a nařízení (6) o kapitálových požadavcích (CRD IV), které se zabývají odměňováním, a také doplňují stávající pravidla pro institucionální investory a správce aktiv podle směrnice o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID) a směrnice o správcích alternativních investičních fondů (AIFM). Tuto směrnici je třeba hodnotit v souvislosti s tímto mnohem širším reformním regulačním prostředím. |
| --- | --- |

4.4

Tyto návrhy jsou v souladu s těmi prvky směrnice (5) a nařízení (6) o kapitálových požadavcích (CRD IV), které se zabývají odměňováním, a také doplňují stávající pravidla pro institucionální investory a správce aktiv podle směrnice o subjektech kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID) a směrnice o správcích alternativních investičních fondů (AIFM). Tuto směrnici je třeba hodnotit v souvislosti s tímto mnohem širším reformním regulačním prostředím.

| 4.5 | Tyto návrhy navíc odpovídají celkovému rámci EU pro správu a řízení společnosti, který členským státům umožňuje provozovat rámec, který je lépe přizpůsoben jejich jednotlivým zvyklostem a postupům. Výslovně přeshraniční zaměření některých návrhů ve směrnici podtrhává skutečnost, že je nezbytný soubor pravidel EU v oblasti transparentnosti a zapojení do správy a řízení společnosti. |
| --- | --- |

4.5

Tyto návrhy navíc odpovídají celkovému rámci EU pro správu a řízení společnosti, který členským státům umožňuje provozovat rámec, který je lépe přizpůsoben jejich jednotlivým zvyklostem a postupům. Výslovně přeshraniční zaměření některých návrhů ve směrnici podtrhává skutečnost, že je nezbytný soubor pravidel EU v oblasti transparentnosti a zapojení do správy a řízení společnosti.

| 4.6 | I když EHSV souhlasí, že ve většině případů jsou navrhované změny směrnice o právech akcionářů zaměřeny na podporu lepší dlouhodobé angažovanosti akcionářů, je toho názoru, že taková dlouhodobá angažovanost by měla zahrnovat všechny zainteresované strany, včetně zaměstnanců, a navrhuje, aby se Komise věnovala otázce, jak zaměstnance lépe zapojit do tvorby dlouhodobé hodnoty (7). |
| --- | --- |

4.6

I když EHSV souhlasí, že ve většině případů jsou navrhované změny směrnice o právech akcionářů zaměřeny na podporu lepší dlouhodobé angažovanosti akcionářů, je toho názoru, že taková dlouhodobá angažovanost by měla zahrnovat všechny zainteresované strany, včetně zaměstnanců, a navrhuje, aby se Komise věnovala otázce, jak zaměstnance lépe zapojit do tvorby dlouhodobé hodnoty (7).

| 4.7 | Ve svých návrzích Komise uvádí, že „je zastřešujícím cílem stávajícího návrhu na revizi směrnice o právech akcionářů přispět k dlouhodobé udržitelnosti společností EU, vytvářet atraktivní prostředí pro akcionáře a posílit přeshraniční hlasování zlepšením účinnosti řetězce kapitálových investic, aby bylo možné podpořit růst, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost EU,“ spolu s probíhající reformou finančního sektoru. Dochází k radikální změně, pokud jde o důraz na změnu kultury v evropském podnikovém a finančním sektoru ze zaměření na krátkodobý výkon směrem k udržitelnější dlouhodobé investiční perspektivě. To nebude jednoduchý úkol. Pokud lze takové změny kultury dosáhnout regulací, jde Komise správným směrem. |
| --- | --- |

4.7

Ve svých návrzích Komise uvádí, že „je zastřešujícím cílem stávajícího návrhu na revizi směrnice o právech akcionářů přispět k dlouhodobé udržitelnosti společností EU, vytvářet atraktivní prostředí pro akcionáře a posílit přeshraniční hlasování zlepšením účinnosti řetězce kapitálových investic, aby bylo možné podpořit růst, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost EU,“ spolu s probíhající reformou finančního sektoru. Dochází k radikální změně, pokud jde o důraz na změnu kultury v evropském podnikovém a finančním sektoru ze zaměření na krátkodobý výkon směrem k udržitelnější dlouhodobé investiční perspektivě. To nebude jednoduchý úkol. Pokud lze takové změny kultury dosáhnout regulací, jde Komise správným směrem.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 284 final.

1

(2)  COM(2011) 164 final.

2

(3)  COM(2012) 740 final.

3

(4)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 70.

4

(5)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

5

(6)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

6

(7)  Úř.věst. C 161, 6.6.2013, s. 35.

7

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/91

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky

COM(2014) 168 final

(2014/C 451/15)

| Zpravodaj: | pan Smyth |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan Farrugia |

Zpravodaj:

pan Smyth

Spoluzpravodaj:

pan Farrugia

Dne 14. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky

COM(2014) 168 final.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 17. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 139 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV široce podporuje toto sdělení Komise, které je navázáním na zelenou knihu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky (1). Představuje pozitivní vývoj politické diskuze o tom, jak nejlépe naplnit dlouhodobé investiční potřeby Evropy. |
| --- | --- |

1.1

EHSV široce podporuje toto sdělení Komise, které je navázáním na zelenou knihu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky (1). Představuje pozitivní vývoj politické diskuze o tom, jak nejlépe naplnit dlouhodobé investiční potřeby Evropy.

| 1.2 | EHSV uznává, že se Komise musí pohybovat v rámci svých oblastí působnosti a zároveň podněcovat příslušné institucionální a politické změny na globální úrovni i na úrovni členských států. To je zvláště důležité v kontextu vnitrostátních a mezinárodních regulačních režimů, které ovlivňují dlouhodobější časové horizonty investičních rozhodnutí. V mnoha členských státech například existuje ve fiskálních systémech určitá tendence k upřednostňování dluhového financování podniků, která podniky vybízí k využívání spíše dluhového než vlastního kapitálu coby zdroje financování. Pro dosažení diverzifikovanějšího a stabilnějšího dlouhodobého financování podniků by se členské státy měly vybízet k podpoře vyšší míry využívání investic vlastního kapitálu. Komise by toto měla i nadále prosazovat. |
| --- | --- |

1.2

EHSV uznává, že se Komise musí pohybovat v rámci svých oblastí působnosti a zároveň podněcovat příslušné institucionální a politické změny na globální úrovni i na úrovni členských států. To je zvláště důležité v kontextu vnitrostátních a mezinárodních regulačních režimů, které ovlivňují dlouhodobější časové horizonty investičních rozhodnutí. V mnoha členských státech například existuje ve fiskálních systémech určitá tendence k upřednostňování dluhového financování podniků, která podniky vybízí k využívání spíše dluhového než vlastního kapitálu coby zdroje financování. Pro dosažení diverzifikovanějšího a stabilnějšího dlouhodobého financování podniků by se členské státy měly vybízet k podpoře vyšší míry využívání investic vlastního kapitálu. Komise by toto měla i nadále prosazovat.

| 1.3 | Většina návrhů Komise obsažených ve sdělení je zdravá a v souladu s prosazováním dlouhodobějšího investičního horizontu, ale bude nějakou dobu trvat, než dojde k jejich provedení. Nové nástroje pro dlouhodobé investice (jako např. projektové dluhopisy v rámci strategie Evropa 2020) jsou zapotřebí již nyní a EHSV vyzývá Komisi, aby urychleně přistoupila k realizaci. |
| --- | --- |

1.3

Většina návrhů Komise obsažených ve sdělení je zdravá a v souladu s prosazováním dlouhodobějšího investičního horizontu, ale bude nějakou dobu trvat, než dojde k jejich provedení. Nové nástroje pro dlouhodobé investice (jako např. projektové dluhopisy v rámci strategie Evropa 2020) jsou zapotřebí již nyní a EHSV vyzývá Komisi, aby urychleně přistoupila k realizaci.

| 1.4 | V kontextu prosazování vyšší míry dlouhodobého financování hospodářství je naprostou nutností dokončení bankovní unie. Měnová politika by měla vycházet vstříc dlouhodobým investicím, a to ve smyslu vhodných úrokových sazeb pro investory i střadatele. EHSV vítá závazek Komise prozkoumat roztříštěné přeshraniční toky úspor a také posoudit proveditelnost vytvoření celounijního spořicího produktu. |
| --- | --- |

1.4

V kontextu prosazování vyšší míry dlouhodobého financování hospodářství je naprostou nutností dokončení bankovní unie. Měnová politika by měla vycházet vstříc dlouhodobým investicím, a to ve smyslu vhodných úrokových sazeb pro investory i střadatele. EHSV vítá závazek Komise prozkoumat roztříštěné přeshraniční toky úspor a také posoudit proveditelnost vytvoření celounijního spořicího produktu.

| 1.5 | EHSV je přesvědčen, že nyní je jedinečná příležitost k formulaci, vytvoření a provedení rámce EU pro dlouhodobé investice vycházejícího ze solidního kompendia analytické práce provedené mj. Komisí, Institutem pro mezinárodní finance a Skupinou třiceti (Group of Thirty). Překážky udržitelného, dlouhodobého financování jsou dobře známé a je třeba je překonat. Spočívají v pěti hlavních výzvách:






  — | motivace investorů k tomu, aby v rámci svých investičních rozhodnutí zaujímali dlouhodobější přístup; |
| --- | --- | --- |

1.5

EHSV je přesvědčen, že nyní je jedinečná příležitost k formulaci, vytvoření a provedení rámce EU pro dlouhodobé investice vycházejícího ze solidního kompendia analytické práce provedené mj. Komisí, Institutem pro mezinárodní finance a Skupinou třiceti (Group of Thirty). Překážky udržitelného, dlouhodobého financování jsou dobře známé a je třeba je překonat. Spočívají v pěti hlavních výzvách:

—

motivace investorů k tomu, aby v rámci svých investičních rozhodnutí zaujímali dlouhodobější přístup;

| — | vytvoření nových zprostředkovatelů a nových nástrojů zaměřených na dlouhodobé investice; |
| --- | --- |

—

vytvoření nových zprostředkovatelů a nových nástrojů zaměřených na dlouhodobé investice;

| — | rozvoj trhů s dluhovým a vlastním kapitálem s cílem rozšířit rozsah nástrojů financování; |
| --- | --- |

—

rozvoj trhů s dluhovým a vlastním kapitálem s cílem rozšířit rozsah nástrojů financování;

| — | zajištění toho, aby přeshraniční tok kapitálu byl spořádaný a podporoval dlouhodobé investice; |
| --- | --- |

—

zajištění toho, aby přeshraniční tok kapitálu byl spořádaný a podporoval dlouhodobé investice;

| — | rozvoj kvalitnější systémové analýzy při stanovování budoucí regulační politiky. |
| --- | --- |

—

rozvoj kvalitnější systémové analýzy při stanovování budoucí regulační politiky.

V tomto sdělení EHSV spatřuje pokrok směrem k těmto cílům a vyzývá Komisi, aby zachovala a uspíšila tento pokrok i v nadcházejících návrzích k dlouhodobému financování.

2.   Návaznost na zelenou knihu o dlouhodobém financování

| 2.1 | Sdělení představuje uváženou reakci Komise na úspěšný konzultační proces vyvolaný zveřejněním zelené knihy o dlouhodobém financování evropské ekonomiky v březnu 2013 (2). Předkládá řadu návrhů a opatření, jejichž cílem je řešit překážky bránící větší mobilizaci soukromých a veřejných zdrojů dlouhodobého financování. Názor Komise spočívá v tom, že zatímco banky budou i nadále hrát významnou roli při poskytování dlouhodobějšího financování, musí dojít k mobilizaci alternativních nebankovních zdrojů financování, jako je veřejné financování, institucionální investoři (pojišťovny a penzijní fondy), tradiční nebo alternativní investiční fondy, státní investiční fondy atd., a to s cílem zajistit toto financování. |
| --- | --- |

2.1

Sdělení představuje uváženou reakci Komise na úspěšný konzultační proces vyvolaný zveřejněním zelené knihy o dlouhodobém financování evropské ekonomiky v březnu 2013 (2). Předkládá řadu návrhů a opatření, jejichž cílem je řešit překážky bránící větší mobilizaci soukromých a veřejných zdrojů dlouhodobého financování. Názor Komise spočívá v tom, že zatímco banky budou i nadále hrát významnou roli při poskytování dlouhodobějšího financování, musí dojít k mobilizaci alternativních nebankovních zdrojů financování, jako je veřejné financování, institucionální investoři (pojišťovny a penzijní fondy), tradiční nebo alternativní investiční fondy, státní investiční fondy atd., a to s cílem zajistit toto financování.

| 2.2 | Opatření navrhovaná v tomto sdělení se zaměřují na:






  i) | uvolnění soukromých zdrojů dlouhodobého financování, |
| --- | --- | --- |

2.2

Opatření navrhovaná v tomto sdělení se zaměřují na:

i)

uvolnění soukromých zdrojů dlouhodobého financování,

| ii) | lepší využívání veřejných financí, |
| --- | --- |

ii)

lepší využívání veřejných financí,

| iii) | rozvoj kapitálových trhů, |
| --- | --- |

iii)

rozvoj kapitálových trhů,

| iv) | zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, |
| --- | --- |

iv)

zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování,

| v) | přilákání soukromých financí do infrastruktury, |
| --- | --- |

v)

přilákání soukromých financí do infrastruktury,

| vi) | zlepšení celkového prostředí pro udržitelné finance. |
| --- | --- |

vi)

zlepšení celkového prostředí pro udržitelné finance.

Komise rovněž zveřejnila návrh na revizi směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění (IORP) (3) s cílem podpořit další rozvoj zaměstnaneckého penzijního pojištění, důležité kategorie dlouhodobého institucionálního investora v EU a sdělení o skupinovém financování („crowdfunding“) (4), rostoucím zdroji financování pro malé a střední podniky.

3.   Navrhovaná opatření

3.1   Uvolnění soukromých zdrojů dlouhodobého financování

| 3.1.1 | Mezi potřebou zvýšených požadavků na kapitál a likviditu u bank pro zvýšení jejich odolnosti na straně jedné a touhou nezatěžovat banky nadměrnými restrikcemi, které by je mohly odrazovat od poskytování dlouhodobých financí reálné ekonomice, na straně druhé panuje nevyhnutelné napětí. Nastavení správné rovnováhy těchto dvou významných cílů veřejné politiky nebude snadné. Komise prozkoumá přiměřenost nařízení o kapitálových požadavcích ve vztahu k dlouhodobému financování a přezkoumá, do jaké míry mohou návrhy ukazatele krytí likvidity a ukazatele čistého stabilního financování omezovat dlouhodobé financování poskytované bankovní sektorem. |
| --- | --- |

3.1.1

Mezi potřebou zvýšených požadavků na kapitál a likviditu u bank pro zvýšení jejich odolnosti na straně jedné a touhou nezatěžovat banky nadměrnými restrikcemi, které by je mohly odrazovat od poskytování dlouhodobých financí reálné ekonomice, na straně druhé panuje nevyhnutelné napětí. Nastavení správné rovnováhy těchto dvou významných cílů veřejné politiky nebude snadné. Komise prozkoumá přiměřenost nařízení o kapitálových požadavcích ve vztahu k dlouhodobému financování a přezkoumá, do jaké míry mohou návrhy ukazatele krytí likvidity a ukazatele čistého stabilního financování omezovat dlouhodobé financování poskytované bankovní sektorem.

| 3.1.2 | Názorem Komise je, že jakmile dojde k dokončení bankovních reforem a bankovní unie, bude opět nastolena důvěra ve finanční sektor a finanční fragmentace bude do značné míry snížena. Zejména nedávný soubor návrhů věnovaný strukturální reformě bank by měl bankám umožnit chopit se opět své tradiční role tím, že oddělí hlavní finanční činnost související s reálnou ekonomikou od riskantnějších obchodních aktivit (5). EHSV ve svém stanovisku k restrukturalizačnímu balíčku podporuje návrhy Komise. |
| --- | --- |

3.1.2

Názorem Komise je, že jakmile dojde k dokončení bankovních reforem a bankovní unie, bude opět nastolena důvěra ve finanční sektor a finanční fragmentace bude do značné míry snížena. Zejména nedávný soubor návrhů věnovaný strukturální reformě bank by měl bankám umožnit chopit se opět své tradiční role tím, že oddělí hlavní finanční činnost související s reálnou ekonomikou od riskantnějších obchodních aktivit (5). EHSV ve svém stanovisku k restrukturalizačnímu balíčku podporuje návrhy Komise.

| 3.1.3 | Snad nejzajímavější prvky sdělení se týkají úlohy pojišťoven a penzijních fondů v dlouhodobém financování. Reformovaný režim Solventnost II vstupuje v platnost počátkem roku 2016 a měl by pojišťovnám umožňovat investovat do jakéhokoli druhu aktiv s výhradou „zásady obezřetného jednání“. To má potenciál přispět k rozvoji udržitelných trhů se sekuritizovanými nástroji. Pokud jde o penzijní fondy, jsou zde návrhy na přípravu rámce – v partnerství s Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) – vedoucího k vytvoření jednotného trhu osobních penzí v Evropě, čímž by došlo k potenciálnímu uvolnění většího objemu dlouhodobých úspor. |
| --- | --- |

3.1.3

Snad nejzajímavější prvky sdělení se týkají úlohy pojišťoven a penzijních fondů v dlouhodobém financování. Reformovaný režim Solventnost II vstupuje v platnost počátkem roku 2016 a měl by pojišťovnám umožňovat investovat do jakéhokoli druhu aktiv s výhradou „zásady obezřetného jednání“. To má potenciál přispět k rozvoji udržitelných trhů se sekuritizovanými nástroji. Pokud jde o penzijní fondy, jsou zde návrhy na přípravu rámce – v partnerství s Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA) – vedoucího k vytvoření jednotného trhu osobních penzí v Evropě, čímž by došlo k potenciálnímu uvolnění většího objemu dlouhodobých úspor.

| 3.1.4 | Pokud jde o uvolnění většího objemu soukromých finančních prostředků na dlouhodobé investice, doporučuje EHSV Komisi, aby provedla studii proveditelnosti týkající se využití státních fondů vedle obvyklejších dlouhodobých zdrojů, jako jsou penzijní fondy a velcí pojistitelé. |
| --- | --- |

3.1.4

Pokud jde o uvolnění většího objemu soukromých finančních prostředků na dlouhodobé investice, doporučuje EHSV Komisi, aby provedla studii proveditelnosti týkající se využití státních fondů vedle obvyklejších dlouhodobých zdrojů, jako jsou penzijní fondy a velcí pojistitelé.

| 3.1.5 | V reakci na zelenou knihu (6) EHSV Komisi doporučil, aby prozkoumala zavedení celounijního spořicího účtu, s cílem proniknout do oblasti dlouhodobých úspor. Komise nyní provede studii o překážkách vytvoření takového přeshraničního unijního spořicího nástroje. |
| --- | --- |

3.1.5

V reakci na zelenou knihu (6) EHSV Komisi doporučil, aby prozkoumala zavedení celounijního spořicího účtu, s cílem proniknout do oblasti dlouhodobých úspor. Komise nyní provede studii o překážkách vytvoření takového přeshraničního unijního spořicího nástroje.

3.2   Lepší využívání veřejných financí

| 3.2.1 | U otázky dosažení účinnějšího využívání veřejných financí pro dlouhodobé investice se Komise zavazuje k opatřením, která by měla podnítit vyšší míru spolupráce mezi vnitrostátními a regionálními podpůrnými bankami, EIB/EIF a jinými mezinárodními rozvojovými bankami, jako je EBRD. Nedávné vytvoření Irské strategické bankovní korporace, což je společný podnik irské vlády, EIB a banky KfW (7), který má k dispozici cca 800 mil. EUR na úvěry pro irské MSP, je dobrým příkladem tohoto přístupu. Existuje rovněž podobný návrh týkající se lepší koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními exportními úvěrovými agenturami. Tyto návrhy je nutno uvítat. |
| --- | --- |

3.2.1

U otázky dosažení účinnějšího využívání veřejných financí pro dlouhodobé investice se Komise zavazuje k opatřením, která by měla podnítit vyšší míru spolupráce mezi vnitrostátními a regionálními podpůrnými bankami, EIB/EIF a jinými mezinárodními rozvojovými bankami, jako je EBRD. Nedávné vytvoření Irské strategické bankovní korporace, což je společný podnik irské vlády, EIB a banky KfW (7), který má k dispozici cca 800 mil. EUR na úvěry pro irské MSP, je dobrým příkladem tohoto přístupu. Existuje rovněž podobný návrh týkající se lepší koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními exportními úvěrovými agenturami. Tyto návrhy je nutno uvítat.

3.3   Rozvoj kapitálových trhů

| 3.3.1 | Mnohé z návrhů Komise se týkají otázky nedostatečně rozvinutých kapitálových trhů v Evropě. Sdělení si všímá toho, že ačkoli trh s dluhopisy podniků v posledních letech rostl, je nadále (spolu s evropskými akciovými trhy) roztříštěný a coby zdroj dlouhodobějších financí pro MSP a středně kapitalizované podniky neatraktivní. V reakci na tuto roztříštěnost došlo k závazku provést studii o tom, zda jsou vedle MiFID2 (8) nutná další opatření k zavedení robustního a likvidního druhotného trhu s dluhopisy podniků. Existuje rovněž závazek prozkoumat, zda by bylo možné rozšířit SKIPCP (9) na cenné papíry kotované na trzích pro růst malých a středních podniků. |
| --- | --- |

3.3.1

Mnohé z návrhů Komise se týkají otázky nedostatečně rozvinutých kapitálových trhů v Evropě. Sdělení si všímá toho, že ačkoli trh s dluhopisy podniků v posledních letech rostl, je nadále (spolu s evropskými akciovými trhy) roztříštěný a coby zdroj dlouhodobějších financí pro MSP a středně kapitalizované podniky neatraktivní. V reakci na tuto roztříštěnost došlo k závazku provést studii o tom, zda jsou vedle MiFID2 (8) nutná další opatření k zavedení robustního a likvidního druhotného trhu s dluhopisy podniků. Existuje rovněž závazek prozkoumat, zda by bylo možné rozšířit SKIPCP (9) na cenné papíry kotované na trzích pro růst malých a středních podniků.

| 3.3.2 | Již od nástupu finanční krize byl pojem sekuritizace automaticky spojován s hypotékami pro vypůjčovatele s nízkou bonitou v USA a zajištěnými dluhovými obligacemi a swapy úvěrového selhání coby jejich deriváty. Katastrofické selhání trhu s deriváty nebylo způsobeno sekuritizací aktiv samých, nýbrž nedostatečnou regulací, absencí pochopení a chamtivostí na straně kupců i prodávajících. Využívání sekuritizace opět zaujímá pevnou pozici v rámci agendy tvorby politik. Od roku 2011 jsou v EU zavedeny požadavky na ponechání si rizika a došlo k posílení povinností týkajících se zveřejňování informací, aby mohli investoři lépe porozumět finančním nástrojům, do nichž investují. Podle názoru Komise nyní existuje prostor k zavedení udržitelných sekuritizačních trhů s příslušnou obezřetnostní diferenciací různých obchodovatelných cenných papírů krytých aktivy. Zatímco EHSV v zásadě podporuje postupné využívání sekuritizace, přeje si zároveň upozornit na to, že je nutné zajistit její dobře regulované zavádění. |
| --- | --- |

3.3.2

Již od nástupu finanční krize byl pojem sekuritizace automaticky spojován s hypotékami pro vypůjčovatele s nízkou bonitou v USA a zajištěnými dluhovými obligacemi a swapy úvěrového selhání coby jejich deriváty. Katastrofické selhání trhu s deriváty nebylo způsobeno sekuritizací aktiv samých, nýbrž nedostatečnou regulací, absencí pochopení a chamtivostí na straně kupců i prodávajících. Využívání sekuritizace opět zaujímá pevnou pozici v rámci agendy tvorby politik. Od roku 2011 jsou v EU zavedeny požadavky na ponechání si rizika a došlo k posílení povinností týkajících se zveřejňování informací, aby mohli investoři lépe porozumět finančním nástrojům, do nichž investují. Podle názoru Komise nyní existuje prostor k zavedení udržitelných sekuritizačních trhů s příslušnou obezřetnostní diferenciací různých obchodovatelných cenných papírů krytých aktivy. Zatímco EHSV v zásadě podporuje postupné využívání sekuritizace, přeje si zároveň upozornit na to, že je nutné zajistit její dobře regulované zavádění.

| 3.3.3 | Komise se zavazuje spolupracovat s Basilejským výborem a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO) za účelem vypracování a zavedení celosvětových norem, pokud jde o ponechání si rizika, transparentnost a soulad na sekuritizovaných trzích. Existuje rovněž závazek přezkoumat do konce tohoto roku zacházení s krytými dluhopisy podle pravidel stanovených v nařízení o kapitálových požadavcích, což je vhodné v souvislosti se zavedením integrovaného trhu s krytými dluhopisy; tento přezkum by měl na oplátku urychlit studii o unijním rámci pro kryté dluhopisy. |
| --- | --- |

3.3.3

Komise se zavazuje spolupracovat s Basilejským výborem a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO) za účelem vypracování a zavedení celosvětových norem, pokud jde o ponechání si rizika, transparentnost a soulad na sekuritizovaných trzích. Existuje rovněž závazek přezkoumat do konce tohoto roku zacházení s krytými dluhopisy podle pravidel stanovených v nařízení o kapitálových požadavcích, což je vhodné v souvislosti se zavedením integrovaného trhu s krytými dluhopisy; tento přezkum by měl na oplátku urychlit studii o unijním rámci pro kryté dluhopisy.

| 3.3.4 | Sdělení přezkoumává otázku soukromých umísťování, a jelikož jsou soukromá umísťování vnímána jako alternativa k bankovním úvěrům a veřejným emisím podnikových dluhopisů, Komise se zavázala, že bude analyzovat správné postupy na trzích se soukromými investicemi v Evropě a jinde a že připraví návrhy na širší využití soukromých umísťování v EU. |
| --- | --- |

3.3.4

Sdělení přezkoumává otázku soukromých umísťování, a jelikož jsou soukromá umísťování vnímána jako alternativa k bankovním úvěrům a veřejným emisím podnikových dluhopisů, Komise se zavázala, že bude analyzovat správné postupy na trzích se soukromými investicemi v Evropě a jinde a že připraví návrhy na širší využití soukromých umísťování v EU.

3.4   Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování

| 3.4.1 | Sdělení se rovněž dotýká ožehavé otázky zlepšení přístupu malých a středních podniků k dlouhodobému financování. Toto téma bylo součástí akčního plánu pro financování malých a středních podniků uveřejněného v roce 2011 a od té doby došlo v této oblasti k mírnému pokroku. Za hlavní překážku širšího přístupu ke kapitálovým trhům byl označen nedostatek přiměřených, srovnatelných, spolehlivých a snadno dostupných úvěrových informací o malých a středních podnicích. Jedním z důvodů tohoto nedostatku je roztříštěný charakter vnitrostátních zdrojů těchto informací. |
| --- | --- |

3.4.1

Sdělení se rovněž dotýká ožehavé otázky zlepšení přístupu malých a středních podniků k dlouhodobému financování. Toto téma bylo součástí akčního plánu pro financování malých a středních podniků uveřejněného v roce 2011 a od té doby došlo v této oblasti k mírnému pokroku. Za hlavní překážku širšího přístupu ke kapitálovým trhům byl označen nedostatek přiměřených, srovnatelných, spolehlivých a snadno dostupných úvěrových informací o malých a středních podnicích. Jedním z důvodů tohoto nedostatku je roztříštěný charakter vnitrostátních zdrojů těchto informací.

| 3.4.2 | V nedávné významné studii (10) označil Institut pro mezinárodní finance (IIF) tyto informační asymetrie za hlavní překážku financování MSP v krátkodobém i dlouhodobém měřítku. IFF navrhuje řadu opatření ke snížení těchto překážek. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to u obchodních rejstříků, statistických úřadů, při hodnocení bankovních úvěrů a dalších věřitelů. Tyto vnitrostátní registry údajů o úvěrovém riziku by měly být konsolidovány s databází European Data Warehouse tak, aby nakonec mohl vzniknout evropský centrální úvěrový registr. IFF vyzývá ke stanovení celoevropských standardů pro sběr informací a výkaznictví, aby mohly být prováděny analýzy napříč podniky a zeměmi. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší posouzení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika. Návrhy IIF jdou mnohem dále než návrhy Komise, a Výbor ji proto vyzývá, aby tyto otázky vnitrostátních informací/vnitrostátní důvěrnosti neprodleně řešila. |
| --- | --- |

3.4.2

V nedávné významné studii (10) označil Institut pro mezinárodní finance (IIF) tyto informační asymetrie za hlavní překážku financování MSP v krátkodobém i dlouhodobém měřítku. IFF navrhuje řadu opatření ke snížení těchto překážek. Patří k nim větší využívání elektronických archivů se standardním podáním, a to u obchodních rejstříků, statistických úřadů, při hodnocení bankovních úvěrů a dalších věřitelů. Tyto vnitrostátní registry údajů o úvěrovém riziku by měly být konsolidovány s databází European Data Warehouse tak, aby nakonec mohl vzniknout evropský centrální úvěrový registr. IFF vyzývá ke stanovení celoevropských standardů pro sběr informací a výkaznictví, aby mohly být prováděny analýzy napříč podniky a zeměmi. Lepší, aktuálnější informace o finanční výkonnosti MSP by měly umožnit lepší posouzení rizika věřiteli a vhodnější ocenění rizika. Návrhy IIF jdou mnohem dále než návrhy Komise, a Výbor ji proto vyzývá, aby tyto otázky vnitrostátních informací/vnitrostátní důvěrnosti neprodleně řešila.

| 3.4.3 | EHSV je přesvědčen, že stojí za to do posuzování rizikovosti MSP zapojit agentury pro regionální rozvoj (RDA). Mnohé regiony EU takové RDA mají – některé z nich již poskytují kapitálové a úvěrové financování klientským MSP. Tyto RDA často mají větší znalosti o MSP a jejich vlastnících-provozovatelích a vedení než banky. EHSV doporučuje, aby Komise prozkoumala jejich potenciální úlohu coby místních posuzovatelů rizik. |
| --- | --- |

3.4.3

EHSV je přesvědčen, že stojí za to do posuzování rizikovosti MSP zapojit agentury pro regionální rozvoj (RDA). Mnohé regiony EU takové RDA mají – některé z nich již poskytují kapitálové a úvěrové financování klientským MSP. Tyto RDA často mají větší znalosti o MSP a jejich vlastnících-provozovatelích a vedení než banky. EHSV doporučuje, aby Komise prozkoumala jejich potenciální úlohu coby místních posuzovatelů rizik.

| 3.4.4 | Komise se rovněž zavázala obnovit dialog mezi bankami a MSP s cílem zlepšit finanční gramotnost MSP, zejména na základě zpětné vazby bank o žádostech o úvěr. Studie IIF jde ještě dále a doporučuje pro MSP instruktáž o dostupných alternativních možnostech financování a přínosech plynoucích z účasti v programech alternativního financování. EHSV s tímto postojem souhlasí. |
| --- | --- |

3.4.4

Komise se rovněž zavázala obnovit dialog mezi bankami a MSP s cílem zlepšit finanční gramotnost MSP, zejména na základě zpětné vazby bank o žádostech o úvěr. Studie IIF jde ještě dále a doporučuje pro MSP instruktáž o dostupných alternativních možnostech financování a přínosech plynoucích z účasti v programech alternativního financování. EHSV s tímto postojem souhlasí.

3.5   Přilákání soukromých financí do infrastruktury

| 3.5.1 | Pokud jde o investice do infrastruktury, Komise za překážku pro větší zapojení soukromého sektoru do infrastrukturních investic označuje nedostatečnou konzistentnost dostupných celoevropských údajů o výkonnosti úvěrů na infrastrukturu. Obchodní citlivost a důvěrnost ze strany bank a kapitálových investorů často bránila širšímu oběhu relevantních informací. Komise se zavazuje analyzovat potenciál zřízení jednotného portálu, s jehož pomocí by se na dobrovolné bázi zveřejňovaly aktuální informace o plánech a projektech infrastrukturních investic městských, regionálních a celostátních orgánů. Rovněž se navrhuje zpřístupnění zevrubných a standardizovaných statistických údajů o úvěrech na infrastrukturu prostřednictvím podobného portálu. EHSV tato opatření podporuje. |
| --- | --- |

3.5.1

Pokud jde o investice do infrastruktury, Komise za překážku pro větší zapojení soukromého sektoru do infrastrukturních investic označuje nedostatečnou konzistentnost dostupných celoevropských údajů o výkonnosti úvěrů na infrastrukturu. Obchodní citlivost a důvěrnost ze strany bank a kapitálových investorů často bránila širšímu oběhu relevantních informací. Komise se zavazuje analyzovat potenciál zřízení jednotného portálu, s jehož pomocí by se na dobrovolné bázi zveřejňovaly aktuální informace o plánech a projektech infrastrukturních investic městských, regionálních a celostátních orgánů. Rovněž se navrhuje zpřístupnění zevrubných a standardizovaných statistických údajů o úvěrech na infrastrukturu prostřednictvím podobného portálu. EHSV tato opatření podporuje.

3.6   Zlepšení celkového prostředí pro udržitelné finance

| 3.6.1 | Vedle výše diskutované otázky konkrétních opatření Komise rovněž prozkoumá širší rámec pro udržitelné finance, pokud jde o správu a řízení společnosti, účetní standardy, zdanění a právní prostředí. Zváží předložení návrhu na revizi směrnice o právech akcionářů, aby byly lépe sladěny dlouhodobé zájmy institucionálních investorů, správců aktiv a společností. EHSV tuto revizi směrnice o právech akcionářů podporuje ve snaze podpořit dlouhodobější angažovanost akcionářů. |
| --- | --- |

3.6.1

Vedle výše diskutované otázky konkrétních opatření Komise rovněž prozkoumá širší rámec pro udržitelné finance, pokud jde o správu a řízení společnosti, účetní standardy, zdanění a právní prostředí. Zváží předložení návrhu na revizi směrnice o právech akcionářů, aby byly lépe sladěny dlouhodobé zájmy institucionálních investorů, správců aktiv a společností. EHSV tuto revizi směrnice o právech akcionářů podporuje ve snaze podpořit dlouhodobější angažovanost akcionářů.

| 3.6.2 | Dojde rovněž k posouzení režimů vlastnictví zaměstnaneckých akcií (ESO) a finanční účasti zaměstnanců (EFP) po celé EU s cílem identifikovat překážky přeshraničního zavádění těchto režimů a stanovit opatření pro jejich řešení. Je zde rovněž závazek posoudit, zda je použití reálné hodnoty v rámci revidovaných IFRS 9 vhodné vzhledem k obchodním modelům dlouhodobého investování. Nadto Komise ještě letos zahájí konzultace, aby přezkoumala opodstatněnost zjednodušeného účetního standardu pro konsolidované účetní závěrky kotovaných MSP a vhodnost úplného samostatného účetního standardu pro nekotované MSP. |
| --- | --- |

3.6.2

Dojde rovněž k posouzení režimů vlastnictví zaměstnaneckých akcií (ESO) a finanční účasti zaměstnanců (EFP) po celé EU s cílem identifikovat překážky přeshraničního zavádění těchto režimů a stanovit opatření pro jejich řešení. Je zde rovněž závazek posoudit, zda je použití reálné hodnoty v rámci revidovaných IFRS 9 vhodné vzhledem k obchodním modelům dlouhodobého investování. Nadto Komise ještě letos zahájí konzultace, aby přezkoumala opodstatněnost zjednodušeného účetního standardu pro konsolidované účetní závěrky kotovaných MSP a vhodnost úplného samostatného účetního standardu pro nekotované MSP.

| 3.6.3 | Sdělení připouští existenci fiskální tendence k upřednostňování dluhového financování podniků napříč členskými státy Evropské unie. Důsledkem je to, že podniky jsou pobízeny spíše k dalšímu zadlužování než k využívání vlastního kapitálu. V této oblasti nemá Komise žádnou pravomoc a sdělení ji pouze prostřednictvím doporučení určených jednotlivým zemím v rámci evropského semestru zavazuje k prosazování vyšší míry investic vlastního kapitálu. V neposlední řadě Komise provede revizi nedávného doporučení ohledně včasné restrukturalizace životaschopných podniků a zásady „druhé šance“ pro úpadce, jakož i práva rozhodného pro aspekty postupování pohledávek související se třetími stranami. S těmito návrhy nelze než souhlasit. |
| --- | --- |

3.6.3

Sdělení připouští existenci fiskální tendence k upřednostňování dluhového financování podniků napříč členskými státy Evropské unie. Důsledkem je to, že podniky jsou pobízeny spíše k dalšímu zadlužování než k využívání vlastního kapitálu. V této oblasti nemá Komise žádnou pravomoc a sdělení ji pouze prostřednictvím doporučení určených jednotlivým zemím v rámci evropského semestru zavazuje k prosazování vyšší míry investic vlastního kapitálu. V neposlední řadě Komise provede revizi nedávného doporučení ohledně včasné restrukturalizace životaschopných podniků a zásady „druhé šance“ pro úpadce, jakož i práva rozhodného pro aspekty postupování pohledávek související se třetími stranami. S těmito návrhy nelze než souhlasit.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 150 final/1 a COM(2013) 150 final/2.

1

(2)  COM(2013) 150 final/1 a COM(2013) 150 final/2.

2

(3)  COM(2014) 167 final.

3

(4)  COM(2014) 172 final.

4

(5)  Tyto návrhy jsou analyzovány ve stanovisku EHSV Strukturální reforma bank (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

5

(6)  Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 11.

6

(7)  Rozvojová banka vlastněná německou vládou.

7

(8)  Směrnice o trzích finančních nástrojů.

8

(9)  Subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů, směrnice 2001/107/ES a 2001/108/ES.

9

(10)  Obnova financování a růstu MSP Evropy (2013).

10

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/96

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboruke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskémua sociálnímu výboru a Výboru regionů – Otevřená a bezpečná Evropa: cesta k realizaci

COM(2014) 154 final

(2014/C 451/16)

| Zpravodaj: | pan Rodríguez García-Caro |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan Rodríguez García-Caro

Dne 14. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Otevřená a bezpečná Evropa: cesta k realizaci

COM(2014) 154 final.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014... (jednání dne 9. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 85 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | V souladu s postojem, který Evropský hospodářský a sociální výbor dlouhodobě zastává a který vyjádřil ve stanoviscích ke sdělením Komise k Haagskému (1) a následně ke Stockholmskému programu (2), se EHSV domnívá, že základem a východiskem pro politiky svobody, bezpečnosti a práva musí být ochrana základních práv zaručených Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a rovněž Listinou základních práv Evropské unie. EHSV se domnívá, že politiky prosazované evropskými institucemi musí zajistit rovnováhu mezi základními právy a bezpečností. Podle rozhodnutí Soudního dvora EU ohledně směrnice č. 2006/24/ES o uchovávání údajů o elektronických a telefonických komunikacích občanů po dobu nejméně šesti měsíců je tato směrnice neplatná s ohledem na zásadu proporcionality. Evropský soudní dvůr se však domnívá, že uchovávání údajů je legitimní cíl odpovídající veřejnému zájmu. |
| --- | --- |

1.1

V souladu s postojem, který Evropský hospodářský a sociální výbor dlouhodobě zastává a který vyjádřil ve stanoviscích ke sdělením Komise k Haagskému (1) a následně ke Stockholmskému programu (2), se EHSV domnívá, že základem a východiskem pro politiky svobody, bezpečnosti a práva musí být ochrana základních práv zaručených Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a rovněž Listinou základních práv Evropské unie. EHSV se domnívá, že politiky prosazované evropskými institucemi musí zajistit rovnováhu mezi základními právy a bezpečností. Podle rozhodnutí Soudního dvora EU ohledně směrnice č. 2006/24/ES o uchovávání údajů o elektronických a telefonických komunikacích občanů po dobu nejméně šesti měsíců je tato směrnice neplatná s ohledem na zásadu proporcionality. Evropský soudní dvůr se však domnívá, že uchovávání údajů je legitimní cíl odpovídající veřejnému zájmu.

| 1.2 | Výbor s obavami sleduje, že v Evropě narůstá netolerance, rasismus a xenofobie namířená vůči přistěhovalcům; konstatuje taktéž, že v některých členských státech může docházet ke zhoršování situace v oblasti ochrany základních práv. Rovné zacházení a politiky pro boj s diskriminací přestavují pilíře integračních politik. EHSV navrhuje, aby bylo toto téma v rámci Komise svěřeno jednomu z komisařů s cílem zviditelnit, posílit a přijímat opatření zaměřená na ochranu základních práv. |
| --- | --- |

1.2

Výbor s obavami sleduje, že v Evropě narůstá netolerance, rasismus a xenofobie namířená vůči přistěhovalcům; konstatuje taktéž, že v některých členských státech může docházet ke zhoršování situace v oblasti ochrany základních práv. Rovné zacházení a politiky pro boj s diskriminací přestavují pilíře integračních politik. EHSV navrhuje, aby bylo toto téma v rámci Komise svěřeno jednomu z komisařů s cílem zviditelnit, posílit a přijímat opatření zaměřená na ochranu základních práv.

| 1.3 | Výbor má rovněž za to, že Evropská unie musí prosazovat konsolidaci mezinárodního systému, jenž usnadní a právně upraví přistěhovalectví a mobilitu, a to na základě úmluv OSN o lidských právech, Úmluvy o právech dítěte, úmluvy o ochraně práv migrujících pracovníků a úmluv Mezinárodní organizace práce. |
| --- | --- |

1.3

Výbor má rovněž za to, že Evropská unie musí prosazovat konsolidaci mezinárodního systému, jenž usnadní a právně upraví přistěhovalectví a mobilitu, a to na základě úmluv OSN o lidských právech, Úmluvy o právech dítěte, úmluvy o ochraně práv migrujících pracovníků a úmluv Mezinárodní organizace práce.

| 1.4 | EHSV coby zástupce organizované občanské společnosti je partnerem, s nímž je třeba počítat a jenž musí být zapojen do celého procesu jednání o otázce Otevřené a bezpečné Evropy mezi Komisí, Evropským parlamentem a Radou. |
| --- | --- |

1.4

EHSV coby zástupce organizované občanské společnosti je partnerem, s nímž je třeba počítat a jenž musí být zapojen do celého procesu jednání o otázce Otevřené a bezpečné Evropy mezi Komisí, Evropským parlamentem a Radou.

| 1.5 | EHSV je toho názoru, že sdělení Komise mělo mít konkrétnější podobu. Domníváme se, že jde o soubor myšlenek, jež je nutné více konkretizovat a lépe strukturovat. Máme rovněž za to, že sdělení se mělo obzvláště zaměřit na otázku nejzásadnějších problémů, které v současnosti znemožňují větší otevřenost a bezpečnost Evropy. |
| --- | --- |

1.5

EHSV je toho názoru, že sdělení Komise mělo mít konkrétnější podobu. Domníváme se, že jde o soubor myšlenek, jež je nutné více konkretizovat a lépe strukturovat. Máme rovněž za to, že sdělení se mělo obzvláště zaměřit na otázku nejzásadnějších problémů, které v současnosti znemožňují větší otevřenost a bezpečnost Evropy.

| 1.6 | Přistěhovalci pozitivně přispívají k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Evropy, jež čelí velké demografické výzvě způsobené stárnutím populace. EU prochází těžkou hospodářskou krizí a vykazuje vysoké míry nezaměstnanosti, avšak i za této situace si pracovní trhy několika členských států žádají nové přistěhovalce. Pokud nebude zavedena seriózní politika v oblasti migrace, může po překonání krize a změně hospodářského cyklu dojít k prohloubení strukturálních potíží vyplývajících z demografické situace, nebudou-li přijata opatření. |
| --- | --- |

1.6

Přistěhovalci pozitivně přispívají k hospodářskému a sociálnímu rozvoji Evropy, jež čelí velké demografické výzvě způsobené stárnutím populace. EU prochází těžkou hospodářskou krizí a vykazuje vysoké míry nezaměstnanosti, avšak i za této situace si pracovní trhy několika členských států žádají nové přistěhovalce. Pokud nebude zavedena seriózní politika v oblasti migrace, může po překonání krize a změně hospodářského cyklu dojít k prohloubení strukturálních potíží vyplývajících z demografické situace, nebudou-li přijata opatření.

| 1.7 | Evropská unie musí zřídit společný azylový systém založený na harmonizovaných právních předpisech a vycházející z ustanovení Smlouvy týkajících se společné politiky v této oblasti. Dublinskou úmluvu je třeba uvnitř EU nahradit solidárnějším systémem, který bude zohledňovat také přání žadatelů o azyl. |
| --- | --- |

1.7

Evropská unie musí zřídit společný azylový systém založený na harmonizovaných právních předpisech a vycházející z ustanovení Smlouvy týkajících se společné politiky v této oblasti. Dublinskou úmluvu je třeba uvnitř EU nahradit solidárnějším systémem, který bude zohledňovat také přání žadatelů o azyl.

| 1.8 | EHSV je toho mínění, že pro dosažení přesvědčivého přístupu k nelegální migraci a návratu je nezbytné rázně a za využití všech dostupných nástrojů postupovat proti organizovaným mafiím v oblasti obchodování s lidmi. Jsme přesvědčeni o tom, že pro využití všech existujících prostředků a nástrojů pro boj proti kriminálním živlům zabývajícím se podporou a usnadňováním nelegální migrace je nezbytná a účelná lepší koordinace členských států. |
| --- | --- |

1.8

EHSV je toho mínění, že pro dosažení přesvědčivého přístupu k nelegální migraci a návratu je nezbytné rázně a za využití všech dostupných nástrojů postupovat proti organizovaným mafiím v oblasti obchodování s lidmi. Jsme přesvědčeni o tom, že pro využití všech existujících prostředků a nástrojů pro boj proti kriminálním živlům zabývajícím se podporou a usnadňováním nelegální migrace je nezbytná a účelná lepší koordinace členských států.

| 1.9 | EU musí přijmout zodpovědnost za kontrolu vnějších hranic, které jsou hranicemi celé Evropské unie v schengenském prostoru. Je nutné učinit prioritu z ochrany lidských životů v ohrožení a z dodržování platných právních předpisů. Agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže. |
| --- | --- |

1.9

EU musí přijmout zodpovědnost za kontrolu vnějších hranic, které jsou hranicemi celé Evropské unie v schengenském prostoru. Je nutné učinit prioritu z ochrany lidských životů v ohrožení a z dodržování platných právních předpisů. Agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže.

| 1.10 | EHSV navrhuje, aby se Europol proměnil na evropskou agenturu, jež pod záštitou nějakého evropského politického či soudního orgánu získá výraznější než jen koordinační úlohu, kterou má v současnosti, a co nejdříve dosáhne vlastní operativní kapacity pro vyšetřování na celém území Evropské unie ve spolupráci s policejními úřady členských států. |
| --- | --- |

1.10

EHSV navrhuje, aby se Europol proměnil na evropskou agenturu, jež pod záštitou nějakého evropského politického či soudního orgánu získá výraznější než jen koordinační úlohu, kterou má v současnosti, a co nejdříve dosáhne vlastní operativní kapacity pro vyšetřování na celém území Evropské unie ve spolupráci s policejními úřady členských států.

2.   Úvod

| 2.1 | Přestože od zahájení Stockholmského programu podporujícího „Otevřenou a bezpečnou Evropu, která slouží svým občanům a chrání je“ uběhlo jen několik let, realizace některých z opatření v něm navržených umožnilo Evropské unii vypracovat politiky usilující o otevřenější a bezpečnější společnost pro nás všechny, kdo obýváme tento rozsáhlý prostor svobody a porozumění, jímž je Evropská unie. Evropská unie, v níž není místo pro sebemenší náznak diskriminace, rasismu či xenofobie a kde tyto jevy v žádném případě nesmíme připustit či tolerovat. |
| --- | --- |

2.1

Přestože od zahájení Stockholmského programu podporujícího „Otevřenou a bezpečnou Evropu, která slouží svým občanům a chrání je“ uběhlo jen několik let, realizace některých z opatření v něm navržených umožnilo Evropské unii vypracovat politiky usilující o otevřenější a bezpečnější společnost pro nás všechny, kdo obýváme tento rozsáhlý prostor svobody a porozumění, jímž je Evropská unie. Evropská unie, v níž není místo pro sebemenší náznak diskriminace, rasismu či xenofobie a kde tyto jevy v žádném případě nesmíme připustit či tolerovat.

| 2.2 | Posílení schengenského prostoru, dohoda o společném evropském azylovém systému, zlepšení společné vízové politiky, posílení evropské spolupráce v boji proti organizovanému zločinu a jeho nejnebezpečnějším stránkám (terorismu, obchodu s lidmi, kyberkriminalitě atd.) a rovněž zvýšení spolupráce se třetími zeměmi v oblasti migrace, to vše tvoří soubor důležitých úspěchů, které však nejsou dostačující. |
| --- | --- |

2.2

Posílení schengenského prostoru, dohoda o společném evropském azylovém systému, zlepšení společné vízové politiky, posílení evropské spolupráce v boji proti organizovanému zločinu a jeho nejnebezpečnějším stránkám (terorismu, obchodu s lidmi, kyberkriminalitě atd.) a rovněž zvýšení spolupráce se třetími zeměmi v oblasti migrace, to vše tvoří soubor důležitých úspěchů, které však nejsou dostačující.

| 2.3 | Ve světě, v němž existuje stále větší vzájemná propojenost a závislost a ve kterém neustále proudí informace a kde výzvy, na něž je nutné reagovat, někdy vyvstávají dříve, než je možné je předvídat, musíme učinit více pro dosažení vyšší úrovně svobody a bezpečnosti. Ty se musí vztahovat jak na občany Unie, tak na osoby, které pocházejí ze třetích zemí, ale chtějí se zapojit a integrovat do naší společnosti a přispět svým úsilím, rozšířit naše hodnoty a zlepšit své životní podmínky. |
| --- | --- |

2.3

Ve světě, v němž existuje stále větší vzájemná propojenost a závislost a ve kterém neustále proudí informace a kde výzvy, na něž je nutné reagovat, někdy vyvstávají dříve, než je možné je předvídat, musíme učinit více pro dosažení vyšší úrovně svobody a bezpečnosti. Ty se musí vztahovat jak na občany Unie, tak na osoby, které pocházejí ze třetích zemí, ale chtějí se zapojit a integrovat do naší společnosti a přispět svým úsilím, rozšířit naše hodnoty a zlepšit své životní podmínky.

| 2.4 | Období platnosti Stockholmského programu (3), k němuž vydal EHSV povinné stanovisko (4), se chýlí ke konci, a proto musíme odpovědět na otázku, kterou klade sdělení Komise a k níž se musíme vyjádřit: jak zrealizovat otevřenou a bezpečnou Evropu? |
| --- | --- |

2.4

Období platnosti Stockholmského programu (3), k němuž vydal EHSV povinné stanovisko (4), se chýlí ke konci, a proto musíme odpovědět na otázku, kterou klade sdělení Komise a k níž se musíme vyjádřit: jak zrealizovat otevřenou a bezpečnou Evropu?

| 2.5 | Dne 8. dubna 2014 prohlásil Soudní dvůr Evropské unie (5) za neplatnou evropskou směrnici č. 2006/24/ES (6), podle níž členské státy musely poskytovatelům sítí a telekomunikačních služeb ukládat povinnost zachovávat po dobu nejméně šesti měsíců údaje týkající se elektronických a telefonických komunikací občanů. Soudní dvůr má za to, že směrnice tím, že stanovila povinnost uchovávat tyto údaje a umožnila k nim přístup příslušným vnitrostátním orgánům, zasahovala mimořádně závažným způsobem do základních práv na respektování soukromého života a na ochranu osobních údajů. Skutečnost, že k uchovávání a následnému využití údajů dochází bez informování účastníka nebo registrovaného uživatele, může navíc v dotyčných osobách vyvolávat dojem, že jejich soukromí je pod neustálým dohledem. Soud uvedl, že zachovávání provozních údajů (a tedy implicitně směrnice) představuje závažný zásah do základního práva na soukromý život zakotveného v článku 7 Listiny základních práv Evropské unie. Rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 8. dubna 2014 potvrzuje význam, který má respektování práv a svobod občanů pro evropskou integraci. Soudní dvůr směrnici zneplatnil na základě zásady proporcionality, avšak má za to, že uchovávání údajů je legitimním cílem odpovídajícím veřejnému zájmu. |
| --- | --- |

2.5

Dne 8. dubna 2014 prohlásil Soudní dvůr Evropské unie (5) za neplatnou evropskou směrnici č. 2006/24/ES (6), podle níž členské státy musely poskytovatelům sítí a telekomunikačních služeb ukládat povinnost zachovávat po dobu nejméně šesti měsíců údaje týkající se elektronických a telefonických komunikací občanů. Soudní dvůr má za to, že směrnice tím, že stanovila povinnost uchovávat tyto údaje a umožnila k nim přístup příslušným vnitrostátním orgánům, zasahovala mimořádně závažným způsobem do základních práv na respektování soukromého života a na ochranu osobních údajů. Skutečnost, že k uchovávání a následnému využití údajů dochází bez informování účastníka nebo registrovaného uživatele, může navíc v dotyčných osobách vyvolávat dojem, že jejich soukromí je pod neustálým dohledem. Soud uvedl, že zachovávání provozních údajů (a tedy implicitně směrnice) představuje závažný zásah do základního práva na soukromý život zakotveného v článku 7 Listiny základních práv Evropské unie. Rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 8. dubna 2014 potvrzuje význam, který má respektování práv a svobod občanů pro evropskou integraci. Soudní dvůr směrnici zneplatnil na základě zásady proporcionality, avšak má za to, že uchovávání údajů je legitimním cílem odpovídajícím veřejnému zájmu.

3.   Sdělení Komise

| 3.1 | Sdělení je výsledkem úvah, do nichž se zapojily všechny instituce a subjekty zainteresované na příslušných politikách Evropské unie prostřednictvím konference s názvem Open and Safe Europe: What's next (Otevřená a bezpečná Evropa – kudy dále?), která se za účasti EHSV konala v Bruselu v lednu roku 2014, a prostřednictvím veřejných konzultací s rozsáhlou účastí. |
| --- | --- |

3.1

Sdělení je výsledkem úvah, do nichž se zapojily všechny instituce a subjekty zainteresované na příslušných politikách Evropské unie prostřednictvím konference s názvem Open and Safe Europe: What's next (Otevřená a bezpečná Evropa – kudy dále?), která se za účasti EHSV konala v Bruselu v lednu roku 2014, a prostřednictvím veřejných konzultací s rozsáhlou účastí.

| 3.2 | Sdělení sestává z úvodu obsahujícího velmi stručné shrnutí průběhu naplňování ambiciózních cílů stanovených ve Stockholmském programu a dosažených pokroků a na něho navazující druhé části, v níž je nastíněn soubor politických priorit. |
| --- | --- |

3.2

Sdělení sestává z úvodu obsahujícího velmi stručné shrnutí průběhu naplňování ambiciózních cílů stanovených ve Stockholmském programu a dosažených pokroků a na něho navazující druhé části, v níž je nastíněn soubor politických priorit.

| 3.3 | Priority jsou uskupeny následovně:






  — | Účinná politika v oblasti migrace a mobility; |
| --- | --- | --- |

3.3

Priority jsou uskupeny následovně:

—

Účinná politika v oblasti migrace a mobility;

| — | Schengen, víza a vnější hranice; |
| --- | --- |

—

Schengen, víza a vnější hranice;

| — | Společný evropský azylový systém v praxi; |
| --- | --- |

—

Společný evropský azylový systém v praxi;

| — | Další posílení globálního přístupu k migraci a mobilitě; |
| --- | --- |

—

Další posílení globálního přístupu k migraci a mobilitě;

| — | Evropa jako ochránce. |
| --- | --- |

—

Evropa jako ochránce.

4.   Připomínky

4.1   Účinná politika v oblasti migrace a mobility

| 4.1.1 | K tématu politik v oblasti migrace, mobility a integrace se EHSV v uplynulých letech vyjadřoval opakovaně. Z toho důvodu chceme upozornit na všechna tato vyjádření a zejména na návrhy, jež dosud nebyly zohledněny. V této souvislosti nemůže EHSV než souhlasit s maximálním využitím přínosů migrace a integrace, neboť mohou beze vší pochybnosti vést k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, jak uvádí dokument Komise. Nesmíme nicméně zapomínat, že v Evropě, v níž sílí rasistické a xenofobní ideologie, musí být tolerance těchto hnutí nulová a že ve všech opatřeních zaměřených na dosažení otevřenější a bezpečnější Evropy musí být boj proti diskriminaci, rasismu a xenofobii prioritní linií. |
| --- | --- |

4.1.1

K tématu politik v oblasti migrace, mobility a integrace se EHSV v uplynulých letech vyjadřoval opakovaně. Z toho důvodu chceme upozornit na všechna tato vyjádření a zejména na návrhy, jež dosud nebyly zohledněny. V této souvislosti nemůže EHSV než souhlasit s maximálním využitím přínosů migrace a integrace, neboť mohou beze vší pochybnosti vést k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, jak uvádí dokument Komise. Nesmíme nicméně zapomínat, že v Evropě, v níž sílí rasistické a xenofobní ideologie, musí být tolerance těchto hnutí nulová a že ve všech opatřeních zaměřených na dosažení otevřenější a bezpečnější Evropy musí být boj proti diskriminaci, rasismu a xenofobii prioritní linií.

| 4.1.2 | Přilákat talenty a vysoce kvalifikované pracovníky, přilákat a udržet studenty ze třetích zemí, aby později pracovali v EU, usnadnit uznávání kvalifikací v těchto zemích, pomáhat a asistovat případným vystěhovalcům v jejich zemích původu za účelem podpory rychlého vstupu do Unie, to jsou důležitá opatření značného významu z hlediska intelektuálního a ekonomického obohacení států Unie, a EHSV je tedy musí podpořit. Ale je rovněž třeba se zamyslet nad následujícím: není totéž přilákat talenty a kvalifikované osoby ze třetích zemí s rozsáhlými možnostmi tvorby intelektuálních hodnot a bohatství a lákat je ze zemí, jež usilují o rozvoj a dosažení větší úrovně bohatství a prosperity. V tomto smyslu se jedná o výbornou strategii z hlediska států Unie, která však pro třetí země může znamenat ztrátu důležitého lidského kapitálu. Je nutné, aby EU spolupracovala se třetími zeměmi v rámci partnerství v oblasti mobility. |
| --- | --- |

4.1.2

Přilákat talenty a vysoce kvalifikované pracovníky, přilákat a udržet studenty ze třetích zemí, aby později pracovali v EU, usnadnit uznávání kvalifikací v těchto zemích, pomáhat a asistovat případným vystěhovalcům v jejich zemích původu za účelem podpory rychlého vstupu do Unie, to jsou důležitá opatření značného významu z hlediska intelektuálního a ekonomického obohacení států Unie, a EHSV je tedy musí podpořit. Ale je rovněž třeba se zamyslet nad následujícím: není totéž přilákat talenty a kvalifikované osoby ze třetích zemí s rozsáhlými možnostmi tvorby intelektuálních hodnot a bohatství a lákat je ze zemí, jež usilují o rozvoj a dosažení větší úrovně bohatství a prosperity. V tomto smyslu se jedná o výbornou strategii z hlediska států Unie, která však pro třetí země může znamenat ztrátu důležitého lidského kapitálu. Je nutné, aby EU spolupracovala se třetími zeměmi v rámci partnerství v oblasti mobility.

| 4.1.3 | EHSV vyjadřuje obavy z možných důsledků této strategie pro třetí rozvojové země, jež nutně potřebují udržet vzdělaný a kvalifikovaný lidský kapitál, aby se vymanily z obtížné situace, v níž se nacházejí. Odklonění tohoto kapitálu za stanovení kompenzačních opatření v zemích původu, aby nebyl negativně ovlivněn jejich růst, musí být prioritou v rámci přípravy politik zaměřených na přilákání talentů ze zemí mimo EU. Je třeba mít na paměti, že dlouhodobé řešení, jež má lidem pocházejícím z málo rozvinutých zemí zaručit lepší budoucnost, nespočívá v jejich přilákání a integraci do EU, kde by získali práci a lepší životní podmínky, nýbrž v úsilí o to, aby jejich země dosáhly větší úrovně rozvoje, jež by jejich občanům umožnila nepomýšlet na emigraci jako na jedinou možnost, jak si zajistit existenci. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV vyjadřuje obavy z možných důsledků této strategie pro třetí rozvojové země, jež nutně potřebují udržet vzdělaný a kvalifikovaný lidský kapitál, aby se vymanily z obtížné situace, v níž se nacházejí. Odklonění tohoto kapitálu za stanovení kompenzačních opatření v zemích původu, aby nebyl negativně ovlivněn jejich růst, musí být prioritou v rámci přípravy politik zaměřených na přilákání talentů ze zemí mimo EU. Je třeba mít na paměti, že dlouhodobé řešení, jež má lidem pocházejícím z málo rozvinutých zemí zaručit lepší budoucnost, nespočívá v jejich přilákání a integraci do EU, kde by získali práci a lepší životní podmínky, nýbrž v úsilí o to, aby jejich země dosáhly větší úrovně rozvoje, jež by jejich občanům umožnila nepomýšlet na emigraci jako na jedinou možnost, jak si zajistit existenci.

| 4.1.4 | Spojitost mezi integrací a přistěhovalectvím, která je vzájemná a nezrušitelná, již uznala Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci, a to v červnu 2007. V průběhu let se EHSV k tomuto tématu vyjádřil v různých stanoviscích a opakovaně předkládal svůj postoj k této věci. Zejména v tomto hospodářsky obtížném období je ještě více nezbytné uvést a připomenout, že „rovné zacházení a politiky pro boj s diskriminací přestavují pilíře integračních politik“. Toto doporučení je obsaženo v průzkumném stanovisku EHSV k tématu Integrace přistěhovalých pracovníků (7) vypracovaném v roce 2010. Toto stanovisko si zachovává v platnost v plné míře, a proto je součástí stanoviska námi předkládaného. |
| --- | --- |

4.1.4

Spojitost mezi integrací a přistěhovalectvím, která je vzájemná a nezrušitelná, již uznala Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci, a to v červnu 2007. V průběhu let se EHSV k tomuto tématu vyjádřil v různých stanoviscích a opakovaně předkládal svůj postoj k této věci. Zejména v tomto hospodářsky obtížném období je ještě více nezbytné uvést a připomenout, že „rovné zacházení a politiky pro boj s diskriminací přestavují pilíře integračních politik“. Toto doporučení je obsaženo v průzkumném stanovisku EHSV k tématu Integrace přistěhovalých pracovníků (7) vypracovaném v roce 2010. Toto stanovisko si zachovává v platnost v plné míře, a proto je součástí stanoviska námi předkládaného.

| 4.1.5 | Evropské fórum pro integraci je skvělou platformou organizací občanské společnosti a přistěhovalců. Výbor opakuje, že se zavazuje ke spolupráci s Komisí ohledně činnosti Fóra a ohledně rozvoje evropské agendy v oblasti začleňování. |
| --- | --- |

4.1.5

Evropské fórum pro integraci je skvělou platformou organizací občanské společnosti a přistěhovalců. Výbor opakuje, že se zavazuje ke spolupráci s Komisí ohledně činnosti Fóra a ohledně rozvoje evropské agendy v oblasti začleňování.

| 4.1.6 | EHSV je toho mínění, že pro dosažení přesvědčivého přístupu k nelegální migraci a návratu je nezbytné rázně a za využití všech dostupných nástrojů postupovat proti organizovaným mafiím, jež s lidmi zacházejí jako se zbožím, jehož pašování do EU produkuje zisk, proti obchodníkům s lidmi, kteří sexuálně vykořisťují ženy a děti, a proti vykořisťovatelům, kteří využívají nelegální a takřka zotročenou pracovní sílu. Je nutné zajistit obětem ochranu mezinárodního humanitárního práva a evropských úmluv o lidských právech, neboť se jedná o zranitelné skupiny osob, které vyžadují zvláštní ochranu. Jsme přesvědčeni o tom, že pro využití všech existujících prostředků a nástrojů pro boj proti kriminálním živlům zabývajícím se podporou a usnadňováním nelegální migrace je nezbytná a účelná lepší koordinace členských států. |
| --- | --- |

4.1.6

EHSV je toho mínění, že pro dosažení přesvědčivého přístupu k nelegální migraci a návratu je nezbytné rázně a za využití všech dostupných nástrojů postupovat proti organizovaným mafiím, jež s lidmi zacházejí jako se zbožím, jehož pašování do EU produkuje zisk, proti obchodníkům s lidmi, kteří sexuálně vykořisťují ženy a děti, a proti vykořisťovatelům, kteří využívají nelegální a takřka zotročenou pracovní sílu. Je nutné zajistit obětem ochranu mezinárodního humanitárního práva a evropských úmluv o lidských právech, neboť se jedná o zranitelné skupiny osob, které vyžadují zvláštní ochranu. Jsme přesvědčeni o tom, že pro využití všech existujících prostředků a nástrojů pro boj proti kriminálním živlům zabývajícím se podporou a usnadňováním nelegální migrace je nezbytná a účelná lepší koordinace členských států.

| 4.1.7 | Výbor podporuje spolupráci se třetími zeměmi, jež je klíčovým faktorem, který může umožnit humanitární a řízené řešení návratu osob, jež nelegálně vstoupily na území členských států Unie, do zemí původu. Výbor souhlasí s doporučeními Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) týkajícími se asistovaného dobrovolného návratu. |
| --- | --- |

4.1.7

Výbor podporuje spolupráci se třetími zeměmi, jež je klíčovým faktorem, který může umožnit humanitární a řízené řešení návratu osob, jež nelegálně vstoupily na území členských států Unie, do zemí původu. Výbor souhlasí s doporučeními Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) týkajícími se asistovaného dobrovolného návratu.

| 4.1.8 | V této souvislosti by byla zapotřebí politika spolupráce se zeměmi subsaharské Afriky, jižního Středozemí a Blízkého východu, a to alespoň na úrovni spolupráce rozvíjené s evropskými státy, jež nejsou členy EU, či zeměmi asijskými. Španělsko, Řecko, Itálie, Kypr a Malta jsou pod silným tlakem nelegální migrace pocházející z této oblasti. Ta probíhá po Středozemním moři a napříč Balkánem a vznikají při ní dramatické situace jako ty, k nimž dochází na pobřeží ostrova Lampedusa a kterým se musí za každou cenu předcházet. Výbor vyzývá Komisi a Radu, aby se Evropská unie více zabývala problémem, který se týká jí, a tudíž všech členských států, a nikoliv pouze těch, které leží na jejích hranicích, a aby členským státům předložila více řešení a méně výtek. |
| --- | --- |

4.1.8

V této souvislosti by byla zapotřebí politika spolupráce se zeměmi subsaharské Afriky, jižního Středozemí a Blízkého východu, a to alespoň na úrovni spolupráce rozvíjené s evropskými státy, jež nejsou členy EU, či zeměmi asijskými. Španělsko, Řecko, Itálie, Kypr a Malta jsou pod silným tlakem nelegální migrace pocházející z této oblasti. Ta probíhá po Středozemním moři a napříč Balkánem a vznikají při ní dramatické situace jako ty, k nimž dochází na pobřeží ostrova Lampedusa a kterým se musí za každou cenu předcházet. Výbor vyzývá Komisi a Radu, aby se Evropská unie více zabývala problémem, který se týká jí, a tudíž všech členských států, a nikoliv pouze těch, které leží na jejích hranicích, a aby členským státům předložila více řešení a méně výtek.

| 4.1.9 | Po katastrofě na ostrově Lampedusa, k níž došlo v říjnu 2013, byla zřízena pracovní skupina pro Středomoří. Skupina ukončila svou činnost zveřejněním sdělení o odvedené práci (8), v němž se navrhuje balíček krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření v pěti hlavních oblastech činnosti, jež jsou v souladu s prioritami obsaženými ve sdělení Komise, jež je předmětem tohoto stanoviska. EHSV považuje za klíčové, aby se krátkodobá opatření vzájemně doplňovala s dlouhodobými opatřeními zaměřenými na řešení hloubkových příčin nedobrovolné migrace (chudoba, porušování lidských práv, konflikty, nedostatek hospodářských příležitostí, špatné pracovní podmínky, nezaměstnanost atd.). |
| --- | --- |

4.1.9

Po katastrofě na ostrově Lampedusa, k níž došlo v říjnu 2013, byla zřízena pracovní skupina pro Středomoří. Skupina ukončila svou činnost zveřejněním sdělení o odvedené práci (8), v němž se navrhuje balíček krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření v pěti hlavních oblastech činnosti, jež jsou v souladu s prioritami obsaženými ve sdělení Komise, jež je předmětem tohoto stanoviska. EHSV považuje za klíčové, aby se krátkodobá opatření vzájemně doplňovala s dlouhodobými opatřeními zaměřenými na řešení hloubkových příčin nedobrovolné migrace (chudoba, porušování lidských práv, konflikty, nedostatek hospodářských příležitostí, špatné pracovní podmínky, nezaměstnanost atd.).

| 4.1.10 | Myšlenka, že je snadnější potírat nelegální migraci, jež ohrožuje životy jejích aktérů pocházejících ze zemí subsaharské Afriky, v jejím začátku než při samotném přesunu či v cílové destinaci, je správná. EHSV podpoří veškeré kroky umožňující jednat v zemích původu, jako je rozhodnější přístup při humanitárních krizích či zlepšování životních podmínek v zemích původu, tedy to, o čem se již tolikrát hovořilo, ale co nebylo nikdy vykonáno, navzdory stovkám tisíc či milionům zoufalých migrantů. |
| --- | --- |

4.1.10

Myšlenka, že je snadnější potírat nelegální migraci, jež ohrožuje životy jejích aktérů pocházejících ze zemí subsaharské Afriky, v jejím začátku než při samotném přesunu či v cílové destinaci, je správná. EHSV podpoří veškeré kroky umožňující jednat v zemích původu, jako je rozhodnější přístup při humanitárních krizích či zlepšování životních podmínek v zemích původu, tedy to, o čem se již tolikrát hovořilo, ale co nebylo nikdy vykonáno, navzdory stovkám tisíc či milionům zoufalých migrantů.

4.2   Schengen, víza a vnější hranice

| 4.2.1 | Jestliže pro občany Schengen něco představuje, pak je to svoboda pohybu osob napříč signatářskými státy. Svoboda pohybu a pobytu občanů Unie je právem chráněným a upraveným Smlouvami. Doplnit společnou vízovou politiku a zvýšit její flexibilitu, individuálně vyhodnocovat každou žádost bez předsudků o konkrétních státních příslušnostech, stanovit střediska pro schengenská víza, přezkoumat seznam zemí, jež mají vízovou povinnost. Všechny tyto aspekty jsou důležité a zaslouží si společná opatření, aby byla lépe přijata a prováděna. |
| --- | --- |

4.2.1

Jestliže pro občany Schengen něco představuje, pak je to svoboda pohybu osob napříč signatářskými státy. Svoboda pohybu a pobytu občanů Unie je právem chráněným a upraveným Smlouvami. Doplnit společnou vízovou politiku a zvýšit její flexibilitu, individuálně vyhodnocovat každou žádost bez předsudků o konkrétních státních příslušnostech, stanovit střediska pro schengenská víza, přezkoumat seznam zemí, jež mají vízovou povinnost. Všechny tyto aspekty jsou důležité a zaslouží si společná opatření, aby byla lépe přijata a prováděna.

| 4.2.2 | Nicméně Výbor se – s ohledem na jisté kroky některých členských států – obává, že nelze očekávat, že by členské státy usnadnily občanům třetích zemí přístup do členských států Unie, když současně s tím některé členské státy vyhrožují dokonce občanům Unie vyhoštěním do jejich zemí původu, protože nejsou zaměstnaní, případně jim zakazují vstup. EHSV lituje, že vzhledem k neexistenci úplného a volného pohybu občanů v Unii, nebude záměr uplatnit tuto svobodu na občany třetích zemí věrohodný. |
| --- | --- |

4.2.2

Nicméně Výbor se – s ohledem na jisté kroky některých členských států – obává, že nelze očekávat, že by členské státy usnadnily občanům třetích zemí přístup do členských států Unie, když současně s tím některé členské státy vyhrožují dokonce občanům Unie vyhoštěním do jejich zemí původu, protože nejsou zaměstnaní, případně jim zakazují vstup. EHSV lituje, že vzhledem k neexistenci úplného a volného pohybu občanů v Unii, nebude záměr uplatnit tuto svobodu na občany třetích zemí věrohodný.

| 4.2.3 | Co se týče vnějších hranic Evropské unie, EHSV se táže, zda účast EU na ochraně jejích jižních a východních hranic odpovídá současné reálné situaci na těchto hranicích. Role agentury Frontex byla sice posílena prostřednictvím změny nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, ale je třeba položit si otázku, zda je dnes v Unii skutečně možné integrované řízení vnějších hranic. EHSV připomíná a opakuje doporučení uvedená v jeho stanovisku (9) k návrhu nařízení pozměňujícím toto nařízení a má za to, že agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže složený z evropského sboru příslušníků pohraničních stráží. |
| --- | --- |

4.2.3

Co se týče vnějších hranic Evropské unie, EHSV se táže, zda účast EU na ochraně jejích jižních a východních hranic odpovídá současné reálné situaci na těchto hranicích. Role agentury Frontex byla sice posílena prostřednictvím změny nařízení Rady (ES) č. 2007/2004, ale je třeba položit si otázku, zda je dnes v Unii skutečně možné integrované řízení vnějších hranic. EHSV připomíná a opakuje doporučení uvedená v jeho stanovisku (9) k návrhu nařízení pozměňujícím toto nařízení a má za to, že agentura Frontex se musí přeměnit na evropský útvar pohraniční stráže složený z evropského sboru příslušníků pohraničních stráží.

| 4.2.4 | Uplatňování balíčku opatření pro „inteligentní hranice“, k němuž vydal EHSV příslušné stanovisko (10) a který je založen na programu registrovaných cestujících, jenž osobám ze třetích zemí často cestujícím do EU umožní vstup za zjednodušených hraničních kontrol na základě předchozí kontroly a screeningu, a na systému vstupu/výstupu, jenž zaregistruje okamžik a místo vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí cestujících do EU, umožní urychlit, zjednodušit a posílit jak postupy hraniční kontroly, tak překročení hranic danými osobami. EHSV podporuje používání tohoto balíčku opatření a je přesvědčen, že zavedení nových technologií usnadní modernější řízení hranic Unie. Za tímto účelem vyzývá evropské instituce, aby urychlily právní nástroje, jež umožní co nejvčasnější zavedení těchto technologií. |
| --- | --- |

4.2.4

Uplatňování balíčku opatření pro „inteligentní hranice“, k němuž vydal EHSV příslušné stanovisko (10) a který je založen na programu registrovaných cestujících, jenž osobám ze třetích zemí často cestujícím do EU umožní vstup za zjednodušených hraničních kontrol na základě předchozí kontroly a screeningu, a na systému vstupu/výstupu, jenž zaregistruje okamžik a místo vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí cestujících do EU, umožní urychlit, zjednodušit a posílit jak postupy hraniční kontroly, tak překročení hranic danými osobami. EHSV podporuje používání tohoto balíčku opatření a je přesvědčen, že zavedení nových technologií usnadní modernější řízení hranic Unie. Za tímto účelem vyzývá evropské instituce, aby urychlily právní nástroje, jež umožní co nejvčasnější zavedení těchto technologií.

4.3   Společný evropský azylový systém

| 4.3.1 | Domníváme se, že došlo k významným pokrokům, pokud jde o přípravu legislativního rámce Unie, jenž urychlí a učiní spolehlivějšími rozhodnutí týkající se udělení azylu a tak zlepší přístup k azylu pro ty, kdo potřebují ochranu. Navzdory tomu a s ohledem na provádění evropských právních předpisů do vnitrostátní legislativy a jejich uplatňování EHSV připomíná a opakuje svou připomínku obsaženou ve stanovisku (11) ke sdělení Komise Plán politiky pro azyl – Integrovaný přístup k ochraně v celé EU (12), jež ohledně uplatňování právních předpisů jednotlivých členských států v oblasti azylu doporučovala následující: „EU by měla vyvinout společnou legislativu bez jakéhokoliv kompromisu v oblasti norem ochrany; svou legislativu by pak musely změnit ty členské státy, ve kterých úroveň ochrany není dostatečná. Členské státy budou mít vždy při uplatňování legislativy EU v oblasti politiky pro azyl určitý prostor k rozhodování, EHSV však bude podporovat pouze takovou legislativu EU, která poskytne vysokou úroveň ochrany a omezí prostor interpretacím, které by mohly podobně jako v současnosti bránit správnému uplatnění této legislativy.“ |
| --- | --- |

4.3.1

Domníváme se, že došlo k významným pokrokům, pokud jde o přípravu legislativního rámce Unie, jenž urychlí a učiní spolehlivějšími rozhodnutí týkající se udělení azylu a tak zlepší přístup k azylu pro ty, kdo potřebují ochranu. Navzdory tomu a s ohledem na provádění evropských právních předpisů do vnitrostátní legislativy a jejich uplatňování EHSV připomíná a opakuje svou připomínku obsaženou ve stanovisku (11) ke sdělení Komise Plán politiky pro azyl – Integrovaný přístup k ochraně v celé EU (12), jež ohledně uplatňování právních předpisů jednotlivých členských států v oblasti azylu doporučovala následující: „EU by měla vyvinout společnou legislativu bez jakéhokoliv kompromisu v oblasti norem ochrany; svou legislativu by pak musely změnit ty členské státy, ve kterých úroveň ochrany není dostatečná. Členské státy budou mít vždy při uplatňování legislativy EU v oblasti politiky pro azyl určitý prostor k rozhodování, EHSV však bude podporovat pouze takovou legislativu EU, která poskytne vysokou úroveň ochrany a omezí prostor interpretacím, které by mohly podobně jako v současnosti bránit správnému uplatnění této legislativy.“

| 4.3.2 | Konsolidace společného evropského azylového systému je nezbytná pro to, aby všechny státy s jistotou používaly stejná kritéria a byla zaručena právní jistota žadatelů o azyl. EHSV je toho mínění, že solidarita mezi státy může být jedním z aspektů vyžadujících významnější úsilí. Mohou totiž existovat situace, kdy je určitý stát v důsledku různých okolností pod větším tlakem. V této souvislosti a rovněž při ochraně vnějších hranic musí být Unie více přítomna. |
| --- | --- |

4.3.2

Konsolidace společného evropského azylového systému je nezbytná pro to, aby všechny státy s jistotou používaly stejná kritéria a byla zaručena právní jistota žadatelů o azyl. EHSV je toho mínění, že solidarita mezi státy může být jedním z aspektů vyžadujících významnější úsilí. Mohou totiž existovat situace, kdy je určitý stát v důsledku různých okolností pod větším tlakem. V této souvislosti a rovněž při ochraně vnějších hranic musí být Unie více přítomna.

| 4.3.3 | Nicméně s ohledem na zkušenosti a dostupné informace o nelegální migraci si musíme položit otázku, zda je za současných okolností možné dosáhnout vyšší úrovně solidarity a spoluodpovědnosti na tomto poli. Proto v odpovědi na otázku, jak podpořit solidaritu a odpovědnost mezi členskými státy, souhlasíme s názorem Komise v tom smyslu, že je třeba podpořit přemístění do jiných států, jež nejsou pod takovým tlakem, a společné zavádění přijímacích středisek. Jak uvedl EHSV ve svém stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Nelegální přistěhovalectví po moři v evropsko-středomořském regionu (13), „nejedná se jen o projev solidarity, ale i o přijímání odpovědnosti ze strany členských států prostřednictvím mechanismů pro sdílení zátěže, kterou nelegální přistěhovalectví přináší“. |
| --- | --- |

4.3.3

Nicméně s ohledem na zkušenosti a dostupné informace o nelegální migraci si musíme položit otázku, zda je za současných okolností možné dosáhnout vyšší úrovně solidarity a spoluodpovědnosti na tomto poli. Proto v odpovědi na otázku, jak podpořit solidaritu a odpovědnost mezi členskými státy, souhlasíme s názorem Komise v tom smyslu, že je třeba podpořit přemístění do jiných států, jež nejsou pod takovým tlakem, a společné zavádění přijímacích středisek. Jak uvedl EHSV ve svém stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Nelegální přistěhovalectví po moři v evropsko-středomořském regionu (13), „nejedná se jen o projev solidarity, ale i o přijímání odpovědnosti ze strany členských států prostřednictvím mechanismů pro sdílení zátěže, kterou nelegální přistěhovalectví přináší“.

| 4.3.4 | Pokud jde o řízení obrovských počtů lidí v krizové situaci, jako například v případě konfliktu v Sýrii, a v souvislosti se žádostmi o azyl prostřednictvím pružnějších nástrojů, jak o tom hovoří Komise ve svém sdělení, nesmíme zapomínat, že EHSV již dříve podpořil vytvoření jediného společného azylového řízení, jež by neumožňovalo rozšiřování požadavků ze strany členských států (14). Flexibilita, o níž se zmiňuje Komise, musí být omezena na oblast dočasné ochrany a vyžaduje větší úsilí ze strany úřadů, pokud jde o posuzování žádostí osob, které skutečně potřebují azyl, a jejich odlišení od žádostí, které se snaží obejít zákon. |
| --- | --- |

4.3.4

Pokud jde o řízení obrovských počtů lidí v krizové situaci, jako například v případě konfliktu v Sýrii, a v souvislosti se žádostmi o azyl prostřednictvím pružnějších nástrojů, jak o tom hovoří Komise ve svém sdělení, nesmíme zapomínat, že EHSV již dříve podpořil vytvoření jediného společného azylového řízení, jež by neumožňovalo rozšiřování požadavků ze strany členských států (14). Flexibilita, o níž se zmiňuje Komise, musí být omezena na oblast dočasné ochrany a vyžaduje větší úsilí ze strany úřadů, pokud jde o posuzování žádostí osob, které skutečně potřebují azyl, a jejich odlišení od žádostí, které se snaží obejít zákon.

4.4   Globální přístup k migraci a mobilitě

| 4.4.1 | To, že mobilita a migrace osob nejsou určovány pouze vidinou lepší budoucnosti, je fakt. Nestabilita, politické otřesy, změna klimatu a četné další faktory vedou a po staletí vedly k masivním přesunům osob. To, čím se tyto pohyby liší v čase, je skutečnost, že v dnešní době jsou zaručena a respektována základní práva všech osob. Proto Evropská unie, která představuje celosvětově největší prostor svobody a bezpečnosti, musí spolupracovat se zeměmi původu, aby tak podpořila řízenou mobilitu se zárukou práv občanů daných zemí a aby tyto osoby vymanila z vlivu organizovaných kriminálních sítí pro obchod s lidmi. |
| --- | --- |

4.4.1

To, že mobilita a migrace osob nejsou určovány pouze vidinou lepší budoucnosti, je fakt. Nestabilita, politické otřesy, změna klimatu a četné další faktory vedou a po staletí vedly k masivním přesunům osob. To, čím se tyto pohyby liší v čase, je skutečnost, že v dnešní době jsou zaručena a respektována základní práva všech osob. Proto Evropská unie, která představuje celosvětově největší prostor svobody a bezpečnosti, musí spolupracovat se zeměmi původu, aby tak podpořila řízenou mobilitu se zárukou práv občanů daných zemí a aby tyto osoby vymanila z vlivu organizovaných kriminálních sítí pro obchod s lidmi.

| 4.4.2 | EHSV ve svém stanovisku (15) ke globálnímu přístupu k migraci a mobilitě (16) výslovně uvedl, že souhlasí „s globálním přístupem k migraci a mobilitě, který úzce propojuje přistěhovaleckou a azylovou politiku s vnější politikou EU.“ V této souvislosti EHSV opakovaně vyjadřoval svůj postoj a i nadále zastává názor, že je třeba posilovat vazbu mezi vnitřním a vnějším rozměrem politiky v oblasti přistěhovalectví a mobility a zvýšit soulad mezi politikou v oblasti přistěhovalectví a azylovou politikou Unie na straně jedné a politikou rozvojové spolupráce na straně druhé. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV ve svém stanovisku (15) ke globálnímu přístupu k migraci a mobilitě (16) výslovně uvedl, že souhlasí „s globálním přístupem k migraci a mobilitě, který úzce propojuje přistěhovaleckou a azylovou politiku s vnější politikou EU.“ V této souvislosti EHSV opakovaně vyjadřoval svůj postoj a i nadále zastává názor, že je třeba posilovat vazbu mezi vnitřním a vnějším rozměrem politiky v oblasti přistěhovalectví a mobility a zvýšit soulad mezi politikou v oblasti přistěhovalectví a azylovou politikou Unie na straně jedné a politikou rozvojové spolupráce na straně druhé.

4.5   O Evropě jako ochránci

| 4.5.1 | Stávající strategie vnitřní bezpečnosti, která byla přijata v roce 2010, obsahuje společná unijní opatření týkající se hlavních hrozeb z hlediska bezpečnosti. Je založena na pěti strategických cílech, které jsou sice stále platné, avšak měly by být přezkoumány, aby tak byla k dispozici aktualizovaná verze výzev pro příští pětileté období a bylo možné podpořit synergie s dalšími důležitými oblastmi, v nichž hraje bezpečnost zásadní roli, pokud jde o jejich udržení a pokroky. |
| --- | --- |

4.5.1

Stávající strategie vnitřní bezpečnosti, která byla přijata v roce 2010, obsahuje společná unijní opatření týkající se hlavních hrozeb z hlediska bezpečnosti. Je založena na pěti strategických cílech, které jsou sice stále platné, avšak měly by být přezkoumány, aby tak byla k dispozici aktualizovaná verze výzev pro příští pětileté období a bylo možné podpořit synergie s dalšími důležitými oblastmi, v nichž hraje bezpečnost zásadní roli, pokud jde o jejich udržení a pokroky.

| 4.5.2 | Výbor souhlasí s Komisí v tom, že boj proti mezinárodním zločineckým sítím operujícím na území Unie musí být jednou z priorit členských států jako celku a koordinace úsilí vyvíjeného za tímto účelem musí být cílem Unie. Organizovaný zločin je vždy o krok před plánovanými právními a policejními opatřeními. V důsledku internacionalizace organizovaného zločinu je zapotřebí významné úsilí a spolupráce mezi státy a jejich úzká koordinace ze strany Evropské unie. |
| --- | --- |

4.5.2

Výbor souhlasí s Komisí v tom, že boj proti mezinárodním zločineckým sítím operujícím na území Unie musí být jednou z priorit členských států jako celku a koordinace úsilí vyvíjeného za tímto účelem musí být cílem Unie. Organizovaný zločin je vždy o krok před plánovanými právními a policejními opatřeními. V důsledku internacionalizace organizovaného zločinu je zapotřebí významné úsilí a spolupráce mezi státy a jejich úzká koordinace ze strany Evropské unie.

| 4.5.3 | Nelze dopustit, aby rozdílnost právních řádů, policejní kompetence, opakovaná odvolávání k soudům a spletice právních prostředků umožnily kriminálním sítím bránit jejich potírání či tento boj zdržovat. Jestliže existuje zločin bez hranic, musíme rychleji dospět ke spravedlnosti bez hranic v rámci Unie. EHSV má za to, že si nemůžeme dovolit odkládat globální řešení namířená proti organizovanému zločinu. |
| --- | --- |

4.5.3

Nelze dopustit, aby rozdílnost právních řádů, policejní kompetence, opakovaná odvolávání k soudům a spletice právních prostředků umožnily kriminálním sítím bránit jejich potírání či tento boj zdržovat. Jestliže existuje zločin bez hranic, musíme rychleji dospět ke spravedlnosti bez hranic v rámci Unie. EHSV má za to, že si nemůžeme dovolit odkládat globální řešení namířená proti organizovanému zločinu.

| 4.5.4 | Výbor se domnívá, že vzdělávání a informování samo o sobě nestačí k tomu, abychom rozložili kriminální sítě, a proto se přimlouváme za to, aby se uvažovalo o proměně Europolu v operativně vyšetřující policejní útvary s pravomocemi pro stíhání přeshraničního organizovaného zločinu na úrovni celé Unie, zejména pokud jde o obchodování s lidmi, a tedy o posunu jeho funkce od koordinace k plně operativní činnosti, aniž by tím byl dotčen rozvoj evropského programu vzdělávání úředníků odpovědných za prosazování zákona. V této souvislosti vkládáme do tohoto dokumentu doporučení obsažené v průzkumném stanovisku k tématu Účast občanské společnosti v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu (17), kde se doslovně uvádí následující: „EHSV navrhuje, aby se Europol proměnil na evropskou agenturu politického či soudního úřadu evropské úrovně, získal výraznější než jen koordinační úlohu, jakou má v současnosti, a získal co možná nejdříve vlastní operativní kapacity pro vyšetřování na celém území Evropské unie ve spolupráci s policejními úřady členských států“. |
| --- | --- |

4.5.4

Výbor se domnívá, že vzdělávání a informování samo o sobě nestačí k tomu, abychom rozložili kriminální sítě, a proto se přimlouváme za to, aby se uvažovalo o proměně Europolu v operativně vyšetřující policejní útvary s pravomocemi pro stíhání přeshraničního organizovaného zločinu na úrovni celé Unie, zejména pokud jde o obchodování s lidmi, a tedy o posunu jeho funkce od koordinace k plně operativní činnosti, aniž by tím byl dotčen rozvoj evropského programu vzdělávání úředníků odpovědných za prosazování zákona. V této souvislosti vkládáme do tohoto dokumentu doporučení obsažené v průzkumném stanovisku k tématu Účast občanské společnosti v boji proti organizované trestné činnosti a terorismu (17), kde se doslovně uvádí následující: „EHSV navrhuje, aby se Europol proměnil na evropskou agenturu politického či soudního úřadu evropské úrovně, získal výraznější než jen koordinační úlohu, jakou má v současnosti, a získal co možná nejdříve vlastní operativní kapacity pro vyšetřování na celém území Evropské unie ve spolupráci s policejními úřady členských států“.

| 4.5.5 | Neustálé stanovování výhledů, cílů a termínů, vždy dlouhodobých, může občany nakonec unavit, očekávají totiž řešení. Také v těchto aspektech, jež mají zásadní význam pro každodenní život občanů, je třeba věci zrychlit a odstranit byrokracii, pokud nechceme, aby se tato problematika stala dalším zdrojem euroskepticismu. |
| --- | --- |

4.5.5

Neustálé stanovování výhledů, cílů a termínů, vždy dlouhodobých, může občany nakonec unavit, očekávají totiž řešení. Také v těchto aspektech, jež mají zásadní význam pro každodenní život občanů, je třeba věci zrychlit a odstranit byrokracii, pokud nechceme, aby se tato problematika stala dalším zdrojem euroskepticismu.

| 4.5.6 | Poslední zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o boji proti korupci v Evropské unii ukazuje, že korupce je v evropském prostoru stále problémem. Zneužívání moci k vlastnímu prospěchu musí být stíháno a trestáno, zvláště když se do toho může zapojovat organizovaný zločin. EHSV plně podporuje interinstitucionální spolupráci a spolupráci s členskými státy za účelem boje proti těmto hanebnostem, jež podkopávají věrohodnost našeho politického systému. |
| --- | --- |

4.5.6

Poslední zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o boji proti korupci v Evropské unii ukazuje, že korupce je v evropském prostoru stále problémem. Zneužívání moci k vlastnímu prospěchu musí být stíháno a trestáno, zvláště když se do toho může zapojovat organizovaný zločin. EHSV plně podporuje interinstitucionální spolupráci a spolupráci s členskými státy za účelem boje proti těmto hanebnostem, jež podkopávají věrohodnost našeho politického systému.

| 4.5.7 | EHSV vyjadřuje podporu a souhlas se všemi legitimními a demokratickými iniciativami prováděnými za účelem prevence terorismu a boje proti radikalizaci a náboru nových členů. Je beze vší pochybnosti, že veškeré legitimní a demokratické kroky zabraňujících tomu, aby mladí lidé vstupovali do extremistických hnutí či stran, jež by je přímo vybízely k teroristickým činům, musí být posíleny na úrovni Unie i mimo její hranice. Identifikace rizikových míst a center, kde se rekrutují noví adepti extrémismu, má zásadní význam pro zajištění naší individuální i kolektivní bezpečnosti. V této oblasti musí být tok informací plynulý, aby byla při prvním náznaku radikalizačních a náborových aktivit přijata přísná opatření, která by je zmařila již v počátku. V této souvislosti Výbor připomíná a potvrzuje svá doporučení vydaná ve stanovisku ke sdělení Komise s názvem Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly. |
| --- | --- |

4.5.7

EHSV vyjadřuje podporu a souhlas se všemi legitimními a demokratickými iniciativami prováděnými za účelem prevence terorismu a boje proti radikalizaci a náboru nových členů. Je beze vší pochybnosti, že veškeré legitimní a demokratické kroky zabraňujících tomu, aby mladí lidé vstupovali do extremistických hnutí či stran, jež by je přímo vybízely k teroristickým činům, musí být posíleny na úrovni Unie i mimo její hranice. Identifikace rizikových míst a center, kde se rekrutují noví adepti extrémismu, má zásadní význam pro zajištění naší individuální i kolektivní bezpečnosti. V této oblasti musí být tok informací plynulý, aby byla při prvním náznaku radikalizačních a náborových aktivit přijata přísná opatření, která by je zmařila již v počátku. V této souvislosti Výbor připomíná a potvrzuje svá doporučení vydaná ve stanovisku ke sdělení Komise s názvem Politika EU pro boj proti terorismu: dosažené úspěchy a budoucí úkoly.

| 4.5.8 | Je nutné mít na vědomí, že terorismus může přijít z prostoru za našimi hranicemi, ale může také vzniknout uvnitř, což vyplývá i z nedávné historie Evropy. Proto je třeba předcházet radikalizaci a používání extrémního násilí při pouličních nepokojích v evropských městech, jež mohou být centrem pro nábor budoucích generací otevřeně teroristických skupin. Pouliční násilí nerespektuje hranice a v mnoha případech mohou násilníci přecházet z jednoho státu do druhého a využívat různé události, ke kterým v nich dochází. Z toho důvodu se Výbor domnívá, že je zapotřebí koordinace mezi policejními sbory různých států, a to za účelem odhalování, předcházení a potírání těchto násilných skupin, které se později mohou integrovat do skupin teroristických. |
| --- | --- |

4.5.8

Je nutné mít na vědomí, že terorismus může přijít z prostoru za našimi hranicemi, ale může také vzniknout uvnitř, což vyplývá i z nedávné historie Evropy. Proto je třeba předcházet radikalizaci a používání extrémního násilí při pouličních nepokojích v evropských městech, jež mohou být centrem pro nábor budoucích generací otevřeně teroristických skupin. Pouliční násilí nerespektuje hranice a v mnoha případech mohou násilníci přecházet z jednoho státu do druhého a využívat různé události, ke kterým v nich dochází. Z toho důvodu se Výbor domnívá, že je zapotřebí koordinace mezi policejními sbory různých států, a to za účelem odhalování, předcházení a potírání těchto násilných skupin, které se později mohou integrovat do skupin teroristických.

| 4.5.9 | EHSV podporuje opatření prováděná s cílem zvýšit bezpečnost občanů a podniků v kyberprostoru. Vzhledem k předvídatelnému nárůstu kriminality na internetových sítích si kroky, které Unie podniká proti kyberkriminalitě, zaslouží maximální podporu. Podobně spolupráce se třetími zeměmi musí umožnit globálně přistupovat k problému kriminality celosvětových rozměrů přesahujících veškeré hranice. V této oblasti se prevence stává opět klíčovým faktorem ve snaze o to nenechat se předstihnout kyberdelikventy v používání nových technologií. Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě bylo sice založeno nedávno a nemá bohaté zkušenosti, ale je nutné je posílit jak z hlediska prostředků, tak z hlediska financování. |
| --- | --- |

4.5.9

EHSV podporuje opatření prováděná s cílem zvýšit bezpečnost občanů a podniků v kyberprostoru. Vzhledem k předvídatelnému nárůstu kriminality na internetových sítích si kroky, které Unie podniká proti kyberkriminalitě, zaslouží maximální podporu. Podobně spolupráce se třetími zeměmi musí umožnit globálně přistupovat k problému kriminality celosvětových rozměrů přesahujících veškeré hranice. V této oblasti se prevence stává opět klíčovým faktorem ve snaze o to nenechat se předstihnout kyberdelikventy v používání nových technologií. Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě bylo sice založeno nedávno a nemá bohaté zkušenosti, ale je nutné je posílit jak z hlediska prostředků, tak z hlediska financování.

| 4.5.10 | EHSV coby zástupce organizované občanské společnosti EU nerozumí tomu, jak je možné, že některé členské státy Unie dosud neratifikovaly úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě. |
| --- | --- |

4.5.10

EHSV coby zástupce organizované občanské společnosti EU nerozumí tomu, jak je možné, že některé členské státy Unie dosud neratifikovaly úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě.

| 4.5.11 | V Evropě založené kromě jiných svobod na volném pohybu osob a zboží musí být zvyšování bezpečnosti prostřednictvím správy hranic společným politickým opatřením, které zajistí bezpečnost všem občanům Unie. Vstup zboží přes některou z celnic a jeho volný pohyb napříč Unií vyžaduje společné a stálé nástroje pro účinnou správu vnějších hranic, jež neumožní, aby některé hranice byly přísně střeženy a ostraha jiných byla nedbalá. |
| --- | --- |

4.5.11

V Evropě založené kromě jiných svobod na volném pohybu osob a zboží musí být zvyšování bezpečnosti prostřednictvím správy hranic společným politickým opatřením, které zajistí bezpečnost všem občanům Unie. Vstup zboží přes některou z celnic a jeho volný pohyb napříč Unií vyžaduje společné a stálé nástroje pro účinnou správu vnějších hranic, jež neumožní, aby některé hranice byly přísně střeženy a ostraha jiných byla nedbalá.

| 4.5.12 | Společná reakce na závažné situace vzniká dokonce i bez nutnosti regulace, díky spontánním krokům samotných občanů, kteří pomáhají, aniž by je o to žádal nějaký orgán. Nicméně koordinovaná činnost a společná reakce v krizových situacích a v případě katastrof je přidanou hodnotou pro zvýšení účinnosti a efektivity reakcí na tyto situace. |
| --- | --- |

4.5.12

Společná reakce na závažné situace vzniká dokonce i bez nutnosti regulace, díky spontánním krokům samotných občanů, kteří pomáhají, aniž by je o to žádal nějaký orgán. Nicméně koordinovaná činnost a společná reakce v krizových situacích a v případě katastrof je přidanou hodnotou pro zvýšení účinnosti a efektivity reakcí na tyto situace.

| 4.5.13 | ESHV souhlasí s názorem vyjádřeným Komisí, že budování vnitřní bezpečnosti vyžaduje také, aby byly podnikány kroky za našimi hranicemi, tedy v globálním kontextu. Ve všech oblastech souvisejících se svobodou a bezpečností je spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi nezbytná, pokud chceme pokročit směrem k lepšímu a spravedlivějšímu světu, v němž organizovaný zločin a terorismus nebude ohrožovat svobodu a práva, jichž jsme společně dosáhli díky značnému úsilí. |
| --- | --- |

4.5.13

ESHV souhlasí s názorem vyjádřeným Komisí, že budování vnitřní bezpečnosti vyžaduje také, aby byly podnikány kroky za našimi hranicemi, tedy v globálním kontextu. Ve všech oblastech souvisejících se svobodou a bezpečností je spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi nezbytná, pokud chceme pokročit směrem k lepšímu a spravedlivějšímu světu, v němž organizovaný zločin a terorismus nebude ohrožovat svobodu a práva, jichž jsme společně dosáhli díky značnému úsilí.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 120-130.

1

(2)  Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 80-88.

2

(3)  Úř. věst. C 115, 4.5.2010.

3

(4)  Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 80-88.

4

(5)  http://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2014-04/cp140054cs.pdf.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/24/ES ze dne 15. března 2006 o uchovávání údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí a o změně směrnice 2002/58/ES (Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54).

6

(7)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 16-22.

7

(8)  COM(2013) 869.

8

(9)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 162-166.

9

(10)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 97.

10

(11)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 78.

11

(12)  COM(2008) 360 final.

12

(13)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 32.

13

(14)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 78.

14

(15)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 134.

15

(16)  COM(2011) 743 final.

16

(17)  Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 147.

17

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/104

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Agenda EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020 – posílit důvěru, mobilitu a růst v Unii

COM(2014) 144 final

(2014/C 451/17)

| Zpravodaj: | pan VERBOVEN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan VERBOVEN

Dne 14. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Agenda EU v oblasti spravedlnosti do roku 2020 – posílit důvěru, mobilitu a růst v Unii

COM(2014) 144 final.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 72 hlasy pro, 1 hlas byl proti, nikdo se nezdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor se seznámil se sdělením Komise a považuje za užitečné vyslovit připomínky k cílům politiky formulovaným Komisí a také několik dalších specifických doporučení. |
| --- | --- |

1.1

Výbor se seznámil se sdělením Komise a považuje za užitečné vyslovit připomínky k cílům politiky formulovaným Komisí a také několik dalších specifických doporučení.

| 1.2 | V souvislosti s cílem „prohlubování vzájemné důvěry“ se Výbor domnívá, že se oprávněně jedná o politickou prioritu, jež je v souladu s politikou stanovenou v části Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) věnované spravedlnosti. Co se týče iniciativ, které lze v nadcházejících pěti letech k posílení této vzájemné důvěry podniknout, zůstává přístup Komise spíše neurčitý a nezachází do hloubky. Výbor se domnívá, že spolupráci, která byla v minulosti navázána uzavřením dohod o vzájemné spolupráci, je třeba dále povzbudit definováním návazných nástrojů. |
| --- | --- |

1.2

V souvislosti s cílem „prohlubování vzájemné důvěry“ se Výbor domnívá, že se oprávněně jedná o politickou prioritu, jež je v souladu s politikou stanovenou v části Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) věnované spravedlnosti. Co se týče iniciativ, které lze v nadcházejících pěti letech k posílení této vzájemné důvěry podniknout, zůstává přístup Komise spíše neurčitý a nezachází do hloubky. Výbor se domnívá, že spolupráci, která byla v minulosti navázána uzavřením dohod o vzájemné spolupráci, je třeba dále povzbudit definováním návazných nástrojů.

| 1.3 | V souvislosti s cílem politiky „podpora hospodářského růstu“ Výbor konstatuje, že úsilí o dosažení hospodářského růstu je uznáváno za důležitou prioritu pod podmínkou, že se jedná o růst udržitelný. Hospodářský růst sám o sobě však nesmí být v oblasti spravedlnosti považován za cíl politiky, neboť politika se má podle SFEU zaměřit na zajištění vysoké míry bezpečnosti a bezproblémového přístupu ke spravedlnosti, jež nelze podřídit hospodářskému růstu. To nic neubírá na skutečnosti, že řádně fungující justiční systémy v členských státech Evropské unie mohou mít kladný vliv na udržitelný hospodářský růst v Unii zejména tím, že v občanských věcech umožní rychlejší a účelnější projednávání konfliktů a zlepšení právní jistoty, a v trestních věcech účinnější řešení jevů jako praní peněz a organizovaná trestná činnost, které škodí normálnímu fungování ekonomiky. |
| --- | --- |

1.3

V souvislosti s cílem politiky „podpora hospodářského růstu“ Výbor konstatuje, že úsilí o dosažení hospodářského růstu je uznáváno za důležitou prioritu pod podmínkou, že se jedná o růst udržitelný. Hospodářský růst sám o sobě však nesmí být v oblasti spravedlnosti považován za cíl politiky, neboť politika se má podle SFEU zaměřit na zajištění vysoké míry bezpečnosti a bezproblémového přístupu ke spravedlnosti, jež nelze podřídit hospodářskému růstu. To nic neubírá na skutečnosti, že řádně fungující justiční systémy v členských státech Evropské unie mohou mít kladný vliv na udržitelný hospodářský růst v Unii zejména tím, že v občanských věcech umožní rychlejší a účelnější projednávání konfliktů a zlepšení právní jistoty, a v trestních věcech účinnější řešení jevů jako praní peněz a organizovaná trestná činnost, které škodí normálnímu fungování ekonomiky.

| 1.4 | V souvislosti s cílem „posílení mobility“ Výbor konstatuje, že mobilitu v Evropské unii lze podpořit především tím, že se občanům Unie zajistí možnost uplatňovat jejich práva po celém území, což lze uvést do souvislosti s cílem usnadnění přístupu ke spravedlnosti stanoveným v SFEU. Je na místě zdůraznit, že v kapitole V není jako cíl stanovena pouze „svoboda“, ale také bezpečnost a právo, které mohou vést k omezení svobody. Spíše než podpora mobility musí být cílem zajištění přístupu k účinné spravedlnosti občanům, kteří uplatňují své právo na svobodu pohybu. |
| --- | --- |

1.4

V souvislosti s cílem „posílení mobility“ Výbor konstatuje, že mobilitu v Evropské unii lze podpořit především tím, že se občanům Unie zajistí možnost uplatňovat jejich práva po celém území, což lze uvést do souvislosti s cílem usnadnění přístupu ke spravedlnosti stanoveným v SFEU. Je na místě zdůraznit, že v kapitole V není jako cíl stanovena pouze „svoboda“, ale také bezpečnost a právo, které mohou vést k omezení svobody. Spíše než podpora mobility musí být cílem zajištění přístupu k účinné spravedlnosti občanům, kteří uplatňují své právo na svobodu pohybu.

| 1.5 | Dále Výbor konstatuje, že se ve sdělení Komise opomíjí několik bodů, které by však mohly přispět k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva.






  — | Za prvé je zde myšlenka zavést v členských státech magistráty specializované na evropské právo s cílem zajistit občanům větší právní jistotu při sporech týkajících se evropské legislativy. |
| --- | --- | --- |

1.5

Dále Výbor konstatuje, že se ve sdělení Komise opomíjí několik bodů, které by však mohly přispět k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

—

Za prvé je zde myšlenka zavést v členských státech magistráty specializované na evropské právo s cílem zajistit občanům větší právní jistotu při sporech týkajících se evropské legislativy.

| — | Za druhé lze zvážit možnost zřídit operační evropskou policii a inspekční služby pro účinné postihování trestných činů a podvodů s přeshraničními aspekty. |
| --- | --- |

—

Za druhé lze zvážit možnost zřídit operační evropskou policii a inspekční služby pro účinné postihování trestných činů a podvodů s přeshraničními aspekty.

| — | Za třetí by se mělo zvážit, v jaké míře by v oblasti trestního práva měla být stanovena minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost. |
| --- | --- |

—

Za třetí by se mělo zvážit, v jaké míře by v oblasti trestního práva měla být stanovena minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost.

| — | Za čtvrté by se mělo zvážit povinné zavedení hromadné žaloby (class action), která by státním příslušníkům EU měla zlepšit přístup ke spravedlnosti. |
| --- | --- |

—

Za čtvrté by se mělo zvážit povinné zavedení hromadné žaloby (class action), která by státním příslušníkům EU měla zlepšit přístup ke spravedlnosti.

| — | Za páté je žádoucí vést přehled o tom, co bylo v oblasti spravedlnosti realizováno, zejména v souvislosti s prováděním plánů politiky. |
| --- | --- |

—

Za páté je žádoucí vést přehled o tom, co bylo v oblasti spravedlnosti realizováno, zejména v souvislosti s prováděním plánů politiky.

| — | A za šesté Výbor důrazně doporučuje, aby byl při sestavování budoucí Komise jmenován komisař pro lidská práva. |
| --- | --- |

—

A za šesté Výbor důrazně doporučuje, aby byl při sestavování budoucí Komise jmenován komisař pro lidská práva.

2.   Shrnutí sdělení Komise
   (1)

2.1   Souvislosti sdělení

| 2.1.1 | Evropská komise již uskutečnila různé legislativní iniciativy jak v oblasti trestního, tak i občanského práva, jejichž prostřednictvím byla přijata celá řada opatření přispívajících k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

2.1.1

Evropská komise již uskutečnila různé legislativní iniciativy jak v oblasti trestního, tak i občanského práva, jejichž prostřednictvím byla přijata celá řada opatření přispívajících k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

| 2.1.2 | Hlavní směry byly definovány v několika pětiletých programech: v Tamperském, Haagském a Stockholmském programu, který bude ukončen koncem roku 2014. Vzhledem k tomu, že období Stockholmského programu vyprší, a s ohledem na rozšíření pravomocí Unie v oblasti spravedlnosti vyplývající z Lisabonské smlouvy je cílem tohoto sdělení Komise určit politické priority, které by měly být realizovány do roku 2020 v zájmu dosažení dalšího pokroku směrem k řádně fungujícímu evropskému prostoru svobody, bezpečnosti a práva orientovanému na důvěru, mobilitu a růst. |
| --- | --- |

2.1.2

Hlavní směry byly definovány v několika pětiletých programech: v Tamperském, Haagském a Stockholmském programu, který bude ukončen koncem roku 2014. Vzhledem k tomu, že období Stockholmského programu vyprší, a s ohledem na rozšíření pravomocí Unie v oblasti spravedlnosti vyplývající z Lisabonské smlouvy je cílem tohoto sdělení Komise určit politické priority, které by měly být realizovány do roku 2020 v zájmu dosažení dalšího pokroku směrem k řádně fungujícímu evropskému prostoru svobody, bezpečnosti a práva orientovanému na důvěru, mobilitu a růst.

| 2.1.3 | Cílem tohoto sdělení je přispět ke strategickým pokynům pro legislativní a operační plánování, jež má v souladu s ustanovením článku 68 SFEU vymezit Evropská rada s cílem vybudovat prostor svobody, bezpečnosti a práva, a pro strategické volby, které má v tomto směru učinit Evropský parlament (2). |
| --- | --- |

2.1.3

Cílem tohoto sdělení je přispět ke strategickým pokynům pro legislativní a operační plánování, jež má v souladu s ustanovením článku 68 SFEU vymezit Evropská rada s cílem vybudovat prostor svobody, bezpečnosti a práva, a pro strategické volby, které má v tomto směru učinit Evropský parlament (2).

2.2   Obsah sdělení

| 2.2.1 | Výzvy do budoucna a cíle politiky |
| --- | --- |

2.2.1

Výzvy do budoucna a cíle politiky

Komise ve sdělení definuje tří cíle do budoucna. Jsou to:

| a) | Vzájemná důvěra

  Dále posílit důvěru občanů, osob z právní praxe a soudců v soudní rozhodnutí, bez ohledu na to, ve kterém členském státě byla tato rozhodnutí přijata. |
| --- | --- |

a)

Vzájemná důvěra

Dále posílit důvěru občanů, osob z právní praxe a soudců v soudní rozhodnutí, bez ohledu na to, ve kterém členském státě byla tato rozhodnutí přijata.

| b) | Mobilita

  Odstranit překážky, s nimiž se občané Evropské unie stále ještě setkávají, když chtějí uplatnit právo na svobodu pohybu. |
| --- | --- |

b)

Mobilita

Odstranit překážky, s nimiž se občané Evropské unie stále ještě setkávají, když chtějí uplatnit právo na svobodu pohybu.

| c) | Hospodářský růst

  Politika v oblasti spravedlnosti musí nadále podporovat hospodářský růst, mimo jiné posílením vymahatelnosti smluv v přeshraničních obchodních jednáních a podporou digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

c)

Hospodářský růst

Politika v oblasti spravedlnosti musí nadále podporovat hospodářský růst, mimo jiné posílením vymahatelnosti smluv v přeshraničních obchodních jednáních a podporou digitální ekonomiky.

| 2.2.2 | K dosažení těchto cílů Komise definuje prostředky: konsolidace, kodifikace a doplnění. Přitom Komise poukazuje na to, že doplnění existujících nástrojů politiky musí mít vždy za cíl posílení vzájemné důvěry a růstu a usnadnění života občanů. |
| --- | --- |

2.2.2

K dosažení těchto cílů Komise definuje prostředky: konsolidace, kodifikace a doplnění. Přitom Komise poukazuje na to, že doplnění existujících nástrojů politiky musí mít vždy za cíl posílení vzájemné důvěry a růstu a usnadnění života občanů.

3.   Připomínky

Připomínky k cílům politiky definovaným Komisí

3.1   Pravomoc Unie v oblasti spravedlnosti

| 3.1.1 | Pravomoci Unie v oblasti spravedlnosti jsou jasně vymezeny v hlavě V třetí části SFEU, nazvané Prostor svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

3.1.1

Pravomoci Unie v oblasti spravedlnosti jsou jasně vymezeny v hlavě V třetí části SFEU, nazvané Prostor svobody, bezpečnosti a práva.

| 3.1.2 | Článek 67 SFEU stanoví, že Unie tvoří prostor svobody, bezpečnosti a práva, při respektování základních práv a různých právních systémů a tradic členských států. |
| --- | --- |

3.1.2

Článek 67 SFEU stanoví, že Unie tvoří prostor svobody, bezpečnosti a práva, při respektování základních práv a různých právních systémů a tradic členských států.

| 3.1.3 | V tomto kontextu instituce Evropské unie (3):






  — | zajišťují, že na vnitřních hranicích neprobíhá kontrola osob, a rozvíjí společnou politiku v oblasti azylu, přistěhovalectví a ochrany vnějších hranic; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

V tomto kontextu instituce Evropské unie (3):

—

zajišťují, že na vnitřních hranicích neprobíhá kontrola osob, a rozvíjí společnou politiku v oblasti azylu, přistěhovalectví a ochrany vnějších hranic;

| — | usilují o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

usilují o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti;

| — | usnadňují přístup ke spravedlnosti. |
| --- | --- |

—

usnadňují přístup ke spravedlnosti.

| 3.1.4 | K plnění těchto úkolů má Unie pravomoci v oblasti spravedlnosti, policie, azylu a migrace. |
| --- | --- |

3.1.4

K plnění těchto úkolů má Unie pravomoci v oblasti spravedlnosti, policie, azylu a migrace.

| 3.1.5 | Co se týče spravedlnosti, Unie má pravomoci jak v oblasti občanského, tak i trestního práva. |
| --- | --- |

3.1.5

Co se týče spravedlnosti, Unie má pravomoci jak v oblasti občanského, tak i trestního práva.

| 3.1.6 | Pravomoci v oblasti trestního práva zahrnují na prvním místě pravomoc přijímat pravidla a zavést minimální předpisy pro trestní řízení ve snaze uvést do praxe zásadu vzájemného uznávání soudních rozhodnutí. Součástí této pravomoci je kupříkladu možnost stanovit minimální pravidla pro práva osob v trestním řízení nebo obětí trestných činů a rovněž pravomoc přijímat opatření s cílem předcházet kompetenčním sporům a řešit je. Za druhé, pravomoc v trestní oblasti zahrnuje možnost stanovit minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost. Za třetí, mohou být přijímána pravidla podporující prevenci trestné činnosti. Za čtvrté, pravomoc v oblasti trestního práva zahrnuje podporu a posílení koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním. Za páté, součástí pravomoci v oblasti trestního práva je i možnost zřídit Úřad evropského veřejného žalobce s cílem bojovat proti trestným činům poškozujícím finanční zájmy Unie. |
| --- | --- |

3.1.6

Pravomoci v oblasti trestního práva zahrnují na prvním místě pravomoc přijímat pravidla a zavést minimální předpisy pro trestní řízení ve snaze uvést do praxe zásadu vzájemného uznávání soudních rozhodnutí. Součástí této pravomoci je kupříkladu možnost stanovit minimální pravidla pro práva osob v trestním řízení nebo obětí trestných činů a rovněž pravomoc přijímat opatření s cílem předcházet kompetenčním sporům a řešit je. Za druhé, pravomoc v trestní oblasti zahrnuje možnost stanovit minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost. Za třetí, mohou být přijímána pravidla podporující prevenci trestné činnosti. Za čtvrté, pravomoc v oblasti trestního práva zahrnuje podporu a posílení koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním. Za páté, součástí pravomoci v oblasti trestního práva je i možnost zřídit Úřad evropského veřejného žalobce s cílem bojovat proti trestným činům poškozujícím finanční zájmy Unie.

| 3.1.7 | V oblasti občanského práva pravomoci Unie zahrnují možnost přijímat opatření s cílem 1) podporovat vzájemné uznávání soudních rozhodnutí členskými státy a jejich vymáhání, 2) usnadnit přeshraniční doručování soudních a mimosoudních písemností, 3) stanovit pravidla pro určení soudní příslušnosti a volbu právní normy (mezinárodní soukromé právo), 4) spolupracovat při získávání důkazního materiálu, 5) zajistit účinný přístup ke spravedlnosti, 6) odstranit překážky řádného fungování občanskoprávního řízení, 7) sladit pravidla platná v případě kolize právních předpisů a příslušnosti a 8) rozpracovat alternativní metody řešení sporů. |
| --- | --- |

3.1.7

V oblasti občanského práva pravomoci Unie zahrnují možnost přijímat opatření s cílem 1) podporovat vzájemné uznávání soudních rozhodnutí členskými státy a jejich vymáhání, 2) usnadnit přeshraniční doručování soudních a mimosoudních písemností, 3) stanovit pravidla pro určení soudní příslušnosti a volbu právní normy (mezinárodní soukromé právo), 4) spolupracovat při získávání důkazního materiálu, 5) zajistit účinný přístup ke spravedlnosti, 6) odstranit překážky řádného fungování občanskoprávního řízení, 7) sladit pravidla platná v případě kolize právních předpisů a příslušnosti a 8) rozpracovat alternativní metody řešení sporů.

3.2   Co se týče souladu Komisí definovaných cílů politiky s pravomocemi Unie v oblasti spravedlnosti stanovenými SFEU.

3.2.1   Co se týče cíle politiky „prohloubení vzájemné důvěry“.

| 3.2.1.1 | Komise oprávněně stanovuje za cíl politiky v oblasti spravedlnosti prohloubení vzájemné důvěry příslušných orgánů členských států v rozhodnutí ostatních příslušných orgánů. Tento cíl je třeba podpořit i přesto, že se jedná spíše o prostředek umožňující realizovat justiční spolupráci, než o cíl sám o sobě. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Komise oprávněně stanovuje za cíl politiky v oblasti spravedlnosti prohloubení vzájemné důvěry příslušných orgánů členských států v rozhodnutí ostatních příslušných orgánů. Tento cíl je třeba podpořit i přesto, že se jedná spíše o prostředek umožňující realizovat justiční spolupráci, než o cíl sám o sobě.

| 3.2.1.2 | Podle SFEU má Unie jak v oblasti trestního, tak i občanského práva vést politiku orientovanou na justiční spolupráci, která je založená na zásadě vzájemného uznávání soudních rozhodnutí, což předpokládá vzájemnou důvěru v rozhodnutí ostatních stran (4). |
| --- | --- |

3.2.1.2

Podle SFEU má Unie jak v oblasti trestního, tak i občanského práva vést politiku orientovanou na justiční spolupráci, která je založená na zásadě vzájemného uznávání soudních rozhodnutí, což předpokládá vzájemnou důvěru v rozhodnutí ostatních stran (4).

| 3.2.1.3 | Co se týče iniciativ, které lze v nadcházejících pěti letech k posílení této vzájemné důvěry podniknout, zůstává přístup Komise spíše neurčitý a nezachází do hloubky. Výbor se domnívá, že spolupráci, která byla v minulosti navázána uzavřením dohod o vzájemné spolupráci, je třeba dále podněcovat a podpořit definováním návazných právních nástrojů. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Co se týče iniciativ, které lze v nadcházejících pěti letech k posílení této vzájemné důvěry podniknout, zůstává přístup Komise spíše neurčitý a nezachází do hloubky. Výbor se domnívá, že spolupráci, která byla v minulosti navázána uzavřením dohod o vzájemné spolupráci, je třeba dále podněcovat a podpořit definováním návazných právních nástrojů.

3.2.2   V souvislosti s cílem politiky „podpora hospodářského růstu“

| 3.2.2.1 | Skutečnost, že Komise stanovuje podporu hospodářského růstu za cíl politiky, není samozřejmostí. SFEU svěřuje Unii pravomoci v oblasti spravedlnosti, jejichž cílem je v trestní oblasti zajištění vysoké úrovně bezpečnosti a v občanských věcech usnadnění přístupu ke spravedlnosti. To jsou cíle samy o sobě, které nejsou podřízeny cílům jako hospodářský růst. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Skutečnost, že Komise stanovuje podporu hospodářského růstu za cíl politiky, není samozřejmostí. SFEU svěřuje Unii pravomoci v oblasti spravedlnosti, jejichž cílem je v trestní oblasti zajištění vysoké úrovně bezpečnosti a v občanských věcech usnadnění přístupu ke spravedlnosti. To jsou cíle samy o sobě, které nejsou podřízeny cílům jako hospodářský růst.

| 3.2.2.2 | Během posledních let, zejména pod vlivem finanční a dluhové krize a v souladu se strategií Evropa 2020, se politika EU v oblasti spravedlnosti stala také nástrojem určeným k podpoře hospodářské obnovy, růstu a strukturálních změn. Výbor nicméně zdůrazňuje, že hospodářský růst nemůže být sám o sobě považován za cíl politiky pro oblast spravedlnosti. Je třeba se vyvarovat toho, aby se budoucí politika EU pro oblast spravedlnosti za všech okolností prioritně zaměřovala na iniciativy, které jsou určené výlučně k usnadnění obchodní výměny nebo se dají interpretovat pouze ve světle takového účelu. V takovém případě by hrozilo, že např. ochrana základních práv a jiné aspekty, které stejně či ještě více souvisejí s vytvořením prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by nebyly (či přestaly být) brány v úvahu. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Během posledních let, zejména pod vlivem finanční a dluhové krize a v souladu se strategií Evropa 2020, se politika EU v oblasti spravedlnosti stala také nástrojem určeným k podpoře hospodářské obnovy, růstu a strukturálních změn. Výbor nicméně zdůrazňuje, že hospodářský růst nemůže být sám o sobě považován za cíl politiky pro oblast spravedlnosti. Je třeba se vyvarovat toho, aby se budoucí politika EU pro oblast spravedlnosti za všech okolností prioritně zaměřovala na iniciativy, které jsou určené výlučně k usnadnění obchodní výměny nebo se dají interpretovat pouze ve světle takového účelu. V takovém případě by hrozilo, že např. ochrana základních práv a jiné aspekty, které stejně či ještě více souvisejí s vytvořením prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by nebyly (či přestaly být) brány v úvahu.

| 3.2.2.3 | Úsilí v oblasti hospodářského růstu je považováno za důležitou prioritu pod podmínkou, že se jedná o růst udržitelný. Hospodářský růst sám o sobě však nesmí být považován za cíl politiky v oblasti spravedlnosti, neboť tato politika se má podle SFEU zaměřit na zajištění vysoké míry bezpečnosti a bezproblémového přístupu ke spravedlnosti, jež nelze podřídit hospodářskému růstu. Za těchto okolností mohou mít řádně fungující justiční systémy v členských státech Evropské unie kladný vliv na udržitelný hospodářský růst v Unii zejména tím, že v občanských věcech umožní rychlejší a účelnější projednávání konfliktů a zlepšení právní jistoty, a v trestních věcech účinnější řešení jevů, jako je praní peněz nebo organizovaná trestná činnost, které škodí normálnímu fungování ekonomiky. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Úsilí v oblasti hospodářského růstu je považováno za důležitou prioritu pod podmínkou, že se jedná o růst udržitelný. Hospodářský růst sám o sobě však nesmí být považován za cíl politiky v oblasti spravedlnosti, neboť tato politika se má podle SFEU zaměřit na zajištění vysoké míry bezpečnosti a bezproblémového přístupu ke spravedlnosti, jež nelze podřídit hospodářskému růstu. Za těchto okolností mohou mít řádně fungující justiční systémy v členských státech Evropské unie kladný vliv na udržitelný hospodářský růst v Unii zejména tím, že v občanských věcech umožní rychlejší a účelnější projednávání konfliktů a zlepšení právní jistoty, a v trestních věcech účinnější řešení jevů, jako je praní peněz nebo organizovaná trestná činnost, které škodí normálnímu fungování ekonomiky.

3.2.3   V souvislosti s cílem politiky „posílení mobility“

| 3.2.3.1 | Skutečnost, že Komise považuje podporu mobility v Evropské unii za cíl politiky v oblasti spravedlnosti, realizovatelný zejména tím, že se občanům Unie zajistí možnost uplatňovat jejich práva po celém území, lze uvést do souvislosti s cílem usnadnění přístupu ke spravedlnosti stanoveným v SFEU. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Skutečnost, že Komise považuje podporu mobility v Evropské unii za cíl politiky v oblasti spravedlnosti, realizovatelný zejména tím, že se občanům Unie zajistí možnost uplatňovat jejich práva po celém území, lze uvést do souvislosti s cílem usnadnění přístupu ke spravedlnosti stanoveným v SFEU.

| 3.2.3.2 | Je však na místě zdůraznit, že v kapitole V není jako cíl stanovena pouze „svoboda“, ale také bezpečnost a právo, které mohou vést k omezení svobody. Spíše než podpora mobility je cílem zajistit přístup k účinné spravedlnosti občanům, kteří uplatňují své právo na svobodu pohybu. V opačném případě se opět nacházíme v mnohem širším spektru, než jen spravedlnost, a do hry může vstoupit velmi bohatá směs otázek, jako kupříkladu snížení byrokratické zátěže pro osoby uplatňující právo na svobodu pohybu, pravidla týkající se rozvodu a dědictví pro osoby uplatňující právo na svobodu pohybu, pravidla pro převod penzijního kapitálu pro občany uplatňující právo na svobodu pohybu a pravidla pro evropskou kontrolu vozidel. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Je však na místě zdůraznit, že v kapitole V není jako cíl stanovena pouze „svoboda“, ale také bezpečnost a právo, které mohou vést k omezení svobody. Spíše než podpora mobility je cílem zajistit přístup k účinné spravedlnosti občanům, kteří uplatňují své právo na svobodu pohybu. V opačném případě se opět nacházíme v mnohem širším spektru, než jen spravedlnost, a do hry může vstoupit velmi bohatá směs otázek, jako kupříkladu snížení byrokratické zátěže pro osoby uplatňující právo na svobodu pohybu, pravidla týkající se rozvodu a dědictví pro osoby uplatňující právo na svobodu pohybu, pravidla pro převod penzijního kapitálu pro občany uplatňující právo na svobodu pohybu a pravidla pro evropskou kontrolu vozidel.

3.3   Konkrétní připomínky

| 3.3.1 | Plán politiky vypracovaný Komisí opomíjí několik bodů, které by nicméně mohly přispět k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

3.3.1

Plán politiky vypracovaný Komisí opomíjí několik bodů, které by nicméně mohly přispět k realizaci prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

| 3.3.2 | Za prvé je zde myšlenka zavést v členských státech magistráty specializované na evropské právo s cílem zajistit občanům větší právní jistotu při sporech týkajících se evropské legislativy. |
| --- | --- |

3.3.2

Za prvé je zde myšlenka zavést v členských státech magistráty specializované na evropské právo s cílem zajistit občanům větší právní jistotu při sporech týkajících se evropské legislativy.

| 3.3.3 | Komise správně poukazuje na nutné vzdělávání všech soudců a státních zástupců v právu Evropské unie. Uvádí také, že „je na čase posunout vzdělávání na další úroveň“ a nabízí všem profesím v oblasti spravedlnosti účast na vzdělávacích evropských programech v rámci finančního programu v oblasti spravedlnosti na období 2014–2020. EHSV považuje tuto myšlenku za zásadní. V souladu s cílem stanoveným ve Stockholmském programu, tedy posílením práva na obhajobu, považuje za zvláště důležité, aby tyto programy mohli využívat také advokáti, kteří jako první zajišťují přístup ke spravedlnosti. |
| --- | --- |

3.3.3

Komise správně poukazuje na nutné vzdělávání všech soudců a státních zástupců v právu Evropské unie. Uvádí také, že „je na čase posunout vzdělávání na další úroveň“ a nabízí všem profesím v oblasti spravedlnosti účast na vzdělávacích evropských programech v rámci finančního programu v oblasti spravedlnosti na období 2014–2020. EHSV považuje tuto myšlenku za zásadní. V souladu s cílem stanoveným ve Stockholmském programu, tedy posílením práva na obhajobu, považuje za zvláště důležité, aby tyto programy mohli využívat také advokáti, kteří jako první zajišťují přístup ke spravedlnosti.

| 3.3.4 | Za druhé lze zvážit možnost zřídit operační evropskou policii a inspekční služby pro účinné postihování trestných činů a podvodů s přeshraničními aspekty. |
| --- | --- |

3.3.4

Za druhé lze zvážit možnost zřídit operační evropskou policii a inspekční služby pro účinné postihování trestných činů a podvodů s přeshraničními aspekty.

| 3.3.5 | Za třetí by se mělo zvážit, v jaké míře by v oblasti trestního práva měla být stanovena minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost. Co se týče chování, které je v členských státech trestáno v míře natolik odlišné, že jsou ohrožena lidská práva a právní jistota, je zapotřebí prozkoumat, v jaké míře se harmonizace trestního práva jeví jako naléhavá (5). |
| --- | --- |

3.3.5

Za třetí by se mělo zvážit, v jaké míře by v oblasti trestního práva měla být stanovena minimální pravidla pro definici trestných činů a postihů v oblasti velmi závažných trestných činů s přeshraničním rozměrem, jako je terorismus, obchodování s lidmi, sexuální vykořisťování, nelegální obchodování s drogami, nelegální obchodování se zbraněmi, praní peněz, korupce, padělání peněz, počítačová trestná činnost a organizovaná trestná činnost. Co se týče chování, které je v členských státech trestáno v míře natolik odlišné, že jsou ohrožena lidská práva a právní jistota, je zapotřebí prozkoumat, v jaké míře se harmonizace trestního práva jeví jako naléhavá (5).

| 3.3.6 | Za čtvrté by se mohlo zvážit povinné zavedení hromadné žaloby (class action), která by státním příslušníkům EU měla zlepšit přístup ke spravedlnosti. |
| --- | --- |

3.3.6

Za čtvrté by se mohlo zvážit povinné zavedení hromadné žaloby (class action), která by státním příslušníkům EU měla zlepšit přístup ke spravedlnosti.

| 3.3.7 | Za páté je žádoucí vést přehled o tom, co bylo v oblasti spravedlnosti realizováno, zejména v souvislosti s prováděním plánů politiky. |
| --- | --- |

3.3.7

Za páté je žádoucí vést přehled o tom, co bylo v oblasti spravedlnosti realizováno, zejména v souvislosti s prováděním plánů politiky.

| 3.3.8 | Za šesté Výbor důrazně doporučuje, aby byl při sestavování budoucí Komise jmenován komisař pro lidská práva. |
| --- | --- |

3.3.8

Za šesté Výbor důrazně doporučuje, aby byl při sestavování budoucí Komise jmenován komisař pro lidská práva.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 144 final.

1

(2)  COM(2014) 144 final, část I. Úvod.

2

(3)  Článek 67 SFEU.

3

(4)  Článek 81 a 82 SFEU.

4

(5)  V této souvislosti viz rovněž stanovisko EHSV Evropská protidrogová politika.

5

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/109

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi

COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD)

(2014/C 451/18)

| Zpravodaj: | pan PATER |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan DANDEA |

Zpravodaj:

pan PATER

Spoluzpravodaj:

pan DANDEA

Dne 14. dubna 2014 se Evropský parlament a dne 12. června 2014 Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (přepracované znění)

COM(2014) 167 final – 2014/0091 (COD).

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko jednomyslně.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor konstatuje, že je zapotřebí silnější a rychlejší rozvoj zaměstnaneckého penzijního pojištění v rámci důchodových systémů členských států EU, a podporuje většinu řešení obsažených v návrhu směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) II, který vypracovala Evropská komise. |
| --- | --- |

1.1

Výbor konstatuje, že je zapotřebí silnější a rychlejší rozvoj zaměstnaneckého penzijního pojištění v rámci důchodových systémů členských států EU, a podporuje většinu řešení obsažených v návrhu směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) II, který vypracovala Evropská komise.

| 1.2 | Výbor s uspokojením konstatuje, že v návrhu Komise byla zohledněna většina požadavků EHSV (1) vyjádřených ve stanovisku k bílé knize „Agenda pro přiměřené, udržitelné a spolehlivé důchody“ (2). |
| --- | --- |

1.2

Výbor s uspokojením konstatuje, že v návrhu Komise byla zohledněna většina požadavků EHSV (1) vyjádřených ve stanovisku k bílé knize „Agenda pro přiměřené, udržitelné a spolehlivé důchody“ (2).

| 1.3 | Výbor uznává, že je třeba vyvinout další formy spoření na důchod, jak kolektivní, tak individuální, a to zejména s ohledem na předpokládané snížení úrovně dávek z veřejných důchodových systémů, a zdůrazňuje, že zaměstnanecké penzijní pojištění zřízené rozhodnutím sociálních partnerů může hrát velmi důležitou úlohu v tom, že zaměstnancům zajistí dodatečné důchodové dávky. |
| --- | --- |

1.3

Výbor uznává, že je třeba vyvinout další formy spoření na důchod, jak kolektivní, tak individuální, a to zejména s ohledem na předpokládané snížení úrovně dávek z veřejných důchodových systémů, a zdůrazňuje, že zaměstnanecké penzijní pojištění zřízené rozhodnutím sociálních partnerů může hrát velmi důležitou úlohu v tom, že zaměstnancům zajistí dodatečné důchodové dávky.

| 1.4 | Výbor současně vyjadřuje výhrady k některým ustanovením navrhované směrnice. |
| --- | --- |

1.4

Výbor současně vyjadřuje výhrady k některým ustanovením navrhované směrnice.

| 1.4.1 | Výbor nesouhlasí s chápáním IZPP pouze jako institucí finančního trhu, bez faktického uznání a respektování jejich specifických vlastností. IZPP jsou instituce, které vykonávají důležitou sociální funkci. Jsou do velké míry zodpovědné za zaměstnanecké penzijní pojištění a staly se nepostradatelným doplňkem veřejných penzijních systémů. Navrhovaná směrnice musí brát v úvahu klíčovou úlohu sociálních partnerů při vytváření a řízení penzijních plánů a důležitou úlohu vnitrostátního práva v oblasti sociálního zabezpečení a pracovního práva při stanovení pravidel pro jejich činnost. |
| --- | --- |

1.4.1

Výbor nesouhlasí s chápáním IZPP pouze jako institucí finančního trhu, bez faktického uznání a respektování jejich specifických vlastností. IZPP jsou instituce, které vykonávají důležitou sociální funkci. Jsou do velké míry zodpovědné za zaměstnanecké penzijní pojištění a staly se nepostradatelným doplňkem veřejných penzijních systémů. Navrhovaná směrnice musí brát v úvahu klíčovou úlohu sociálních partnerů při vytváření a řízení penzijních plánů a důležitou úlohu vnitrostátního práva v oblasti sociálního zabezpečení a pracovního práva při stanovení pravidel pro jejich činnost.

| 1.4.2 | V úsilí o dosažení Komisí plánovaných cílů nelze uplatňovat přístup „one size fits all“, protože existují četné a podstatné rozdíly mezi důchodovými systémy jednotlivých členských států EU i mezi jednotlivými zaměstnaneckými penzijními plány, což má podstatný vliv na rozdílnosti statusu, práv a očekávání účastníků a příjemců těchto plánů. EHSV je například kritický vůči úmyslu rozesílat jednotný typ informačního dokumentu všem účastníkům zaměstnaneckého penzijního pojištění v celé Evropské unii a domnívá se, že vzhledem k velkým odlišnostem není možné vytvořit jednotný formulář, který by poskytoval všem účastníkům a příjemcům nejpotřebnější a nejpřiměřenější informace. |
| --- | --- |

1.4.2

V úsilí o dosažení Komisí plánovaných cílů nelze uplatňovat přístup „one size fits all“, protože existují četné a podstatné rozdíly mezi důchodovými systémy jednotlivých členských států EU i mezi jednotlivými zaměstnaneckými penzijními plány, což má podstatný vliv na rozdílnosti statusu, práv a očekávání účastníků a příjemců těchto plánů. EHSV je například kritický vůči úmyslu rozesílat jednotný typ informačního dokumentu všem účastníkům zaměstnaneckého penzijního pojištění v celé Evropské unii a domnívá se, že vzhledem k velkým odlišnostem není možné vytvořit jednotný formulář, který by poskytoval všem účastníkům a příjemcům nejpotřebnější a nejpřiměřenější informace.

| 1.4.2.1 | Výbor zdůrazňuje, že dalekosáhlá harmonizace zaměstnaneckých penzijních plánů může být nákladná a nemusí nakonec vést k jejich dalšímu rozvoji (který by si Výbor přál), ale k jejich postupnému zániku. |
| --- | --- |

1.4.2.1

Výbor zdůrazňuje, že dalekosáhlá harmonizace zaměstnaneckých penzijních plánů může být nákladná a nemusí nakonec vést k jejich dalšímu rozvoji (který by si Výbor přál), ale k jejich postupnému zániku.

| 1.4.3 | Výbor zdůrazňuje, že hlavním cílem důchodových systémů, včetně zaměstnaneckého penzijního pojištění, je zajištění dostatečné a stabilní úrovně dávek pro příjemce. Funkce podpory kapitálových trhů, včetně dlouhodobých investic, může být pouze sekundárním cílem, přičemž nesmí být dotčeny zájmy účastníků a příjemců penzijních plánů. EHSV podporuje možnost většího zapojení investičních IZPP do „nástrojů s dlouhodobým investičním profilem“, ale zároveň důrazně odmítá návrh Evropské komise, který zní, že „členské státy nebrání institucím v ... investování do nástrojů ..., které ... nejsou obchodovány na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech“. Základní podmínkou zajištění finanční bezpečnosti účastníků a příjemců penzijního plánu je možnost průběžného, objektivního ocenění aktiv penzijního plánu a dostupnost věrohodných a aktuálních informací o finanční situaci emitenta cenných papírů, do nichž se aktiva tohoto plánu investují. Členské státy by však měly mít možnost se libovolně rozhodnout, zda stanoví či nestanoví omezení v této oblasti, po konzultaci se sociálními partnery. |
| --- | --- |

1.4.3

Výbor zdůrazňuje, že hlavním cílem důchodových systémů, včetně zaměstnaneckého penzijního pojištění, je zajištění dostatečné a stabilní úrovně dávek pro příjemce. Funkce podpory kapitálových trhů, včetně dlouhodobých investic, může být pouze sekundárním cílem, přičemž nesmí být dotčeny zájmy účastníků a příjemců penzijních plánů. EHSV podporuje možnost většího zapojení investičních IZPP do „nástrojů s dlouhodobým investičním profilem“, ale zároveň důrazně odmítá návrh Evropské komise, který zní, že „členské státy nebrání institucím v ... investování do nástrojů ..., které ... nejsou obchodovány na regulovaných trzích, v mnohostranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech“. Základní podmínkou zajištění finanční bezpečnosti účastníků a příjemců penzijního plánu je možnost průběžného, objektivního ocenění aktiv penzijního plánu a dostupnost věrohodných a aktuálních informací o finanční situaci emitenta cenných papírů, do nichž se aktiva tohoto plánu investují. Členské státy by však měly mít možnost se libovolně rozhodnout, zda stanoví či nestanoví omezení v této oblasti, po konzultaci se sociálními partnery.

| 1.4.4 | Podrobné vysvětlení těchto námitek a další připomínky EHSV k navrhované směrnici jsou uvedeny dále v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.4.4

Podrobné vysvětlení těchto námitek a další připomínky EHSV k navrhované směrnici jsou uvedeny dále v tomto stanovisku.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Návrh Komise přináší revidovanou verzi směrnice 2003/41/ES platné od roku 2005, která se zabývá činnostmi institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) a dohledem nad nimi (3). Současně se jím směrnice pozměňuje a kodifikují se její nepozměněná ustanovení. |
| --- | --- |

2.1

Návrh Komise přináší revidovanou verzi směrnice 2003/41/ES platné od roku 2005, která se zabývá činnostmi institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění (IZPP) a dohledem nad nimi (3). Současně se jím směrnice pozměňuje a kodifikují se její nepozměněná ustanovení.

| 2.2 | Jak uvádí Komise, obecným cílem návrhu je usnadnit spoření v rámci zaměstnaneckého penzijního pojištění. Komise rovněž definuje čtyři specifické cíle:






  — | odstranit zbývající obezřetnostní překážky bránící přeshraničnímu působení IZPP; |
| --- | --- | --- |

2.2

Jak uvádí Komise, obecným cílem návrhu je usnadnit spoření v rámci zaměstnaneckého penzijního pojištění. Komise rovněž definuje čtyři specifické cíle:

—

odstranit zbývající obezřetnostní překážky bránící přeshraničnímu působení IZPP;

| — | zajistit řádnou správu a řízení i řízení rizik; |
| --- | --- |

—

zajistit řádnou správu a řízení i řízení rizik;

| — | poskytovat jasné a relevantní informace účastníkům a příjemcům; |
| --- | --- |

—

poskytovat jasné a relevantní informace účastníkům a příjemcům;

| — | zajistit, aby orgány dohledu měly k účinnému dohledu nad IZPP potřebné nástroje. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby orgány dohledu měly k účinnému dohledu nad IZPP potřebné nástroje.

| 2.3 | Návrh Komise byl evropské veřejnosti představen 27. března 2014 jako součást balíčku opatření, jejichž účelem je dlouhodobé financování evropské ekonomiky. Rovněž v důvodové zprávě se několikrát zdůrazňuje nutnost posílení schopnosti IZPP investovat do aktiv s dlouhodobým ekonomickým profilem. |
| --- | --- |

2.3

Návrh Komise byl evropské veřejnosti představen 27. března 2014 jako součást balíčku opatření, jejichž účelem je dlouhodobé financování evropské ekonomiky. Rovněž v důvodové zprávě se několikrát zdůrazňuje nutnost posílení schopnosti IZPP investovat do aktiv s dlouhodobým ekonomickým profilem.

| 2.4 | V odůvodnění svého návrhu Komise mj. uvádí, že nebude-li nyní stanoven aktuální regulační rámec na úrovni EU, hrozí, že se řešení v jednotlivých členských státech budou čím dál více lišit, což by vytvořilo překážky bránící přeshraničnímu působení IZPP, nezajistilo by to dosažení vyšší úrovně ochrany spotřebitelů v celé Evropské unii a nevedlo k úsporám z rozsahu. Komise také zastává názor, že spolehlivý regulační rámec pro IZPP může podpořit jejich rozvoj v těch členských státech, kde v současnosti téměř neexistují. |
| --- | --- |

2.4

V odůvodnění svého návrhu Komise mj. uvádí, že nebude-li nyní stanoven aktuální regulační rámec na úrovni EU, hrozí, že se řešení v jednotlivých členských státech budou čím dál více lišit, což by vytvořilo překážky bránící přeshraničnímu působení IZPP, nezajistilo by to dosažení vyšší úrovně ochrany spotřebitelů v celé Evropské unii a nevedlo k úsporám z rozsahu. Komise také zastává názor, že spolehlivý regulační rámec pro IZPP může podpořit jejich rozvoj v těch členských státech, kde v současnosti téměř neexistují.

| 2.5 | Komise odhaduje, že provedení směrnice bude vyžadovat pokrytí dodatečných nákladů v průměrné výši 22 EUR na jednoho účastníka penzijního plánu a ročních nákladů ve výši 0,27–0,80 EUR na jednoho účastníka. |
| --- | --- |

2.5

Komise odhaduje, že provedení směrnice bude vyžadovat pokrytí dodatečných nákladů v průměrné výši 22 EUR na jednoho účastníka penzijního plánu a ročních nákladů ve výši 0,27–0,80 EUR na jednoho účastníka.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Snižování důchodových dávek ve veřejných důchodových systémech mnoha členských států znamená, že čím dál větší úlohu při zajišťování důstojných důchodů budou hrát doplňková řešení, která jsou často podporována členskými státy prostřednictvím daňových úlev. Zaměstnanecké penzijní plány jsou velmi důležité, protože mají vlastnosti, jež individuální důchodové spoření neposkytuje. Jsou financovány zcela nebo z velké části zaměstnavatelem, vyznačují se snadnou přístupností pro zaměstnance, včetně těch s nižšími příjmy, a úspory z rozsahu vedou k nižším jednotkovým nákladům. Interní pravidla penzijního plánu přijatá sociálními partnery někdy umožňují poskytování dodatečných důchodových dávek i za období, kdy zaměstnanec nemohl pracovat (např. nemoc, mateřská dovolená). V některých penzijních plánech sociální partneři při definování investiční politiky používají nejen ekonomická kritéria, ale např. také etická. Tímto způsobem propagují v podnikatelském prostředí hodnoty, které jsou jim blízké. Výbor si je vědom, že zaměstnanecké penzijní plány poskytují dodatečné plnění pouze nevelké části obyvatelstva Evropské unie (v současné době hrají významnou úlohu pouze v několika členských státech, zatímco v mnoha státech jsou neznámou institucí), a podporuje proto iniciativy zaměřené na rozvoj IZPP. |
| --- | --- |

3.1

Snižování důchodových dávek ve veřejných důchodových systémech mnoha členských států znamená, že čím dál větší úlohu při zajišťování důstojných důchodů budou hrát doplňková řešení, která jsou často podporována členskými státy prostřednictvím daňových úlev. Zaměstnanecké penzijní plány jsou velmi důležité, protože mají vlastnosti, jež individuální důchodové spoření neposkytuje. Jsou financovány zcela nebo z velké části zaměstnavatelem, vyznačují se snadnou přístupností pro zaměstnance, včetně těch s nižšími příjmy, a úspory z rozsahu vedou k nižším jednotkovým nákladům. Interní pravidla penzijního plánu přijatá sociálními partnery někdy umožňují poskytování dodatečných důchodových dávek i za období, kdy zaměstnanec nemohl pracovat (např. nemoc, mateřská dovolená). V některých penzijních plánech sociální partneři při definování investiční politiky používají nejen ekonomická kritéria, ale např. také etická. Tímto způsobem propagují v podnikatelském prostředí hodnoty, které jsou jim blízké. Výbor si je vědom, že zaměstnanecké penzijní plány poskytují dodatečné plnění pouze nevelké části obyvatelstva Evropské unie (v současné době hrají významnou úlohu pouze v několika členských státech, zatímco v mnoha státech jsou neznámou institucí), a podporuje proto iniciativy zaměřené na rozvoj IZPP.

| 3.2 | Zaměstnanecké penzijní pojištění přináší prospěch jak zaměstnancům, tak přispěvatelům, tedy zaměstnavatelům. Důchodová práva nabytá pracovníkem představují v podstatě dodatkovou formu odměny za práci. Pro zaměstnavatele jsou tyto penzijní plány nástrojem budování dlouhodobých vztahů se zaměstnanci. To obvykle vede k většímu zapojení zaměstnanců do činnosti podniku a snížení fluktuace pracovních sil. Výbor proto zdůrazňuje, že při zavádění nových právních předpisů je třeba věnovat velkou pozornost tomu, aby uložení dodatečné finanční nebo administrativní zátěže nevedlo ke snížení přitažlivosti IZPP. |
| --- | --- |

3.2

Zaměstnanecké penzijní pojištění přináší prospěch jak zaměstnancům, tak přispěvatelům, tedy zaměstnavatelům. Důchodová práva nabytá pracovníkem představují v podstatě dodatkovou formu odměny za práci. Pro zaměstnavatele jsou tyto penzijní plány nástrojem budování dlouhodobých vztahů se zaměstnanci. To obvykle vede k většímu zapojení zaměstnanců do činnosti podniku a snížení fluktuace pracovních sil. Výbor proto zdůrazňuje, že při zavádění nových právních předpisů je třeba věnovat velkou pozornost tomu, aby uložení dodatečné finanční nebo administrativní zátěže nevedlo ke snížení přitažlivosti IZPP.

| 3.3 | EHSV si je vědom toho, že Evropská komise v současné době nemá nástroje k získání úplných a objektivních informací o nákladech plánovaných opatření a musí vycházet z informací poskytnutých zainteresovanými IZPP. EHSV kromě toho vyjadřuje politování nad skutečností, že náklady navrhované legislativy byly zprůměrovány; navíc se neuvádějí informace o jednotlivých složkách těchto souhrnných nákladů. Důsledkem je, že nevíme, jaké náklady může každý z návrhů vyvolat na straně zaměstnavatelů nebo zaměstnanců, ani k jakým rozdílům mezi jednotlivými zeměmi může dojít. |
| --- | --- |

3.3

EHSV si je vědom toho, že Evropská komise v současné době nemá nástroje k získání úplných a objektivních informací o nákladech plánovaných opatření a musí vycházet z informací poskytnutých zainteresovanými IZPP. EHSV kromě toho vyjadřuje politování nad skutečností, že náklady navrhované legislativy byly zprůměrovány; navíc se neuvádějí informace o jednotlivých složkách těchto souhrnných nákladů. Důsledkem je, že nevíme, jaké náklady může každý z návrhů vyvolat na straně zaměstnavatelů nebo zaměstnanců, ani k jakým rozdílům mezi jednotlivými zeměmi může dojít.

| 3.4 | Vzhledem k tomu, že návrh směrnice ukládá IZPP nové povinnosti, které vyvolávají dodatečné náklady, navrhuje Výbor zavedení možnosti vynětí z působnosti směrnice v počátečním období fungování IZPP (do 12 měsíců). Umožnilo by to přispěvateli založit IZPP bez nutnosti vynakládat poměrně vysoké administrativní náklady od prvního dne její činnosti a později se rozhodnout, zda bude pokračovat ve financování „vlastní“ IZPP nebo se raději připojí k již existující IZPP. EHSV se domnívá, že by to mělo příznivý účinek na rozhodování zaměstnavatelů o zřízení IZPP. |
| --- | --- |

3.4

Vzhledem k tomu, že návrh směrnice ukládá IZPP nové povinnosti, které vyvolávají dodatečné náklady, navrhuje Výbor zavedení možnosti vynětí z působnosti směrnice v počátečním období fungování IZPP (do 12 měsíců). Umožnilo by to přispěvateli založit IZPP bez nutnosti vynakládat poměrně vysoké administrativní náklady od prvního dne její činnosti a později se rozhodnout, zda bude pokračovat ve financování „vlastní“ IZPP nebo se raději připojí k již existující IZPP. EHSV se domnívá, že by to mělo příznivý účinek na rozhodování zaměstnavatelů o zřízení IZPP.

| 3.5 | Výbor zdůrazňuje, že při vytváření i řízení IZPP hrají významnou úlohu sociální partneři. Podle Výboru musí být zachována nezávislost sociálních partnerů při vývoji řešení v oblasti penzijních plánů. Právní rámec by měl definovat pouze minimální normy, jež budou muset dodržovat partneři zodpovědní za penzijní plán. Výbor také zdůrazňuje, že v mnoha členských státech jsou velmi silné vazby zaměstnaneckého penzijního pojištění na pracovní právo, právo v oblasti sociálního zabezpečení a předpisy upravující úlohu sociálních partnerů. EHSV v předloženém návrhu spatřuje pokus marginalizovat úlohu sociálních partnerů, kteří mají často dlouholeté zkušenosti s vývojem zaměstnaneckých penzijních plánů, přestože čl. 21 odst. 2 návrhu prohlašuje, že „touto směrnicí není dotčena role sociálních partnerů v řízení institucí“. IZPP nelze považovat – jak to návrh fakticky činí – jen za finanční instituce; tyto instituce jsou také součástí systému sociálního zabezpečení a jsou aktivně vytvářeny a řízeny sociálními partnery. Výbor proto opakuje svůj názor, který již dříve vyjádřil ve stanovisku k bílé knize (4). |
| --- | --- |

3.5

Výbor zdůrazňuje, že při vytváření i řízení IZPP hrají významnou úlohu sociální partneři. Podle Výboru musí být zachována nezávislost sociálních partnerů při vývoji řešení v oblasti penzijních plánů. Právní rámec by měl definovat pouze minimální normy, jež budou muset dodržovat partneři zodpovědní za penzijní plán. Výbor také zdůrazňuje, že v mnoha členských státech jsou velmi silné vazby zaměstnaneckého penzijního pojištění na pracovní právo, právo v oblasti sociálního zabezpečení a předpisy upravující úlohu sociálních partnerů. EHSV v předloženém návrhu spatřuje pokus marginalizovat úlohu sociálních partnerů, kteří mají často dlouholeté zkušenosti s vývojem zaměstnaneckých penzijních plánů, přestože čl. 21 odst. 2 návrhu prohlašuje, že „touto směrnicí není dotčena role sociálních partnerů v řízení institucí“. IZPP nelze považovat – jak to návrh fakticky činí – jen za finanční instituce; tyto instituce jsou také součástí systému sociálního zabezpečení a jsou aktivně vytvářeny a řízeny sociálními partnery. Výbor proto opakuje svůj názor, který již dříve vyjádřil ve stanovisku k bílé knize (4).

| 3.6 | EHSV zdůrazňuje, že vztah mezi IZPP a účastníky a příjemci penzijního plánu nelze posuzovat stejně jako vztah mezi finanční institucí a jejími zákazníky (spotřebiteli). |
| --- | --- |

3.6

EHSV zdůrazňuje, že vztah mezi IZPP a účastníky a příjemci penzijního plánu nelze posuzovat stejně jako vztah mezi finanční institucí a jejími zákazníky (spotřebiteli).

| 3.7 | Výbor vítá rozhodnutí Evropské komise nezavádět pro zaměstnanecké penzijní plány řešení, jejichž účelem je zachovat „stejné podmínky jako u režimu Solventnost II“ (5). Je to ve shodě s požadavkem EHSV vyjádřeným ve stanovisku Výboru k bílé knize (6). EHSV zdůrazňuje, že pokud jde o kvantitativní požadavky, tak by sjednocení předpisů obsažených v návrhu směrnice s předpisy směrnice Solventnost II (metody oceňování aktiv a požadavek na silnější závislost výšky kapitálu na velikosti předpokládaného rizika) přineslo negativní důsledky pro systém zaměstnaneckého penzijního pojištění, jejichž příčinou by byl vzrůst kapitálových požadavků, vyšší provozní náklady a možná narušení alokace kapitálu. |
| --- | --- |

3.7

Výbor vítá rozhodnutí Evropské komise nezavádět pro zaměstnanecké penzijní plány řešení, jejichž účelem je zachovat „stejné podmínky jako u režimu Solventnost II“ (5). Je to ve shodě s požadavkem EHSV vyjádřeným ve stanovisku Výboru k bílé knize (6). EHSV zdůrazňuje, že pokud jde o kvantitativní požadavky, tak by sjednocení předpisů obsažených v návrhu směrnice s předpisy směrnice Solventnost II (metody oceňování aktiv a požadavek na silnější závislost výšky kapitálu na velikosti předpokládaného rizika) přineslo negativní důsledky pro systém zaměstnaneckého penzijního pojištění, jejichž příčinou by byl vzrůst kapitálových požadavků, vyšší provozní náklady a možná narušení alokace kapitálu.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Přeshraniční činnost

| 4.1.1 | EHSV zdůrazňuje, že všechny aspekty přeshraniční činnosti IZPP, jak jsou definovány v článcích 12 a 13 navrhované směrnice, musí vyplývat z potřeb zaměstnavatelů vytvářejících penzijní plán a jejich zaměstnanců a sloužit jejich zájmům. Proto rozhodnutí o takové činnosti musí přijímat sociální partneři vytvářející penzijní plán. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV zdůrazňuje, že všechny aspekty přeshraniční činnosti IZPP, jak jsou definovány v článcích 12 a 13 navrhované směrnice, musí vyplývat z potřeb zaměstnavatelů vytvářejících penzijní plán a jejich zaměstnanců a sloužit jejich zájmům. Proto rozhodnutí o takové činnosti musí přijímat sociální partneři vytvářející penzijní plán.

| 4.1.2 | Výbor kladně hodnotí zavedení možnosti převádět penzijní plány na jiné instituce v jiných členských státech – po předchozím získání povolení od příslušného orgánu pro dohled nad institucí, která penzijní plán přijímá, a se souhlasem účastníků a příjemců penzijního plánu. |
| --- | --- |

4.1.2

Výbor kladně hodnotí zavedení možnosti převádět penzijní plány na jiné instituce v jiných členských státech – po předchozím získání povolení od příslušného orgánu pro dohled nad institucí, která penzijní plán přijímá, a se souhlasem účastníků a příjemců penzijního plánu.

| 4.1.3 | Výbor podporuje posílení aspektu přeshraniční činnosti IZPP a zdůrazňuje, že v zájmu dynamického rozvoje sektoru zaměstnaneckého penzijního pojištění je velmi důležité podporovat a propagovat IZPP v zemích, kde tato forma důchodového zabezpečení neexistuje nebo se teprve začíná rozvíjet. |
| --- | --- |

4.1.3

Výbor podporuje posílení aspektu přeshraniční činnosti IZPP a zdůrazňuje, že v zájmu dynamického rozvoje sektoru zaměstnaneckého penzijního pojištění je velmi důležité podporovat a propagovat IZPP v zemích, kde tato forma důchodového zabezpečení neexistuje nebo se teprve začíná rozvíjet.

| 4.1.4 | Výbor zastává mínění, že pozitivní změnou je možnost, aby IZPP investovala v jiném členském státu EU a plnila při tom právní požadavky jen té země, v níž je usazena. Usnadní to činnost IZPP na společném evropském trhu. |
| --- | --- |

4.1.4

Výbor zastává mínění, že pozitivní změnou je možnost, aby IZPP investovala v jiném členském státu EU a plnila při tom právní požadavky jen té země, v níž je usazena. Usnadní to činnost IZPP na společném evropském trhu.

4.2   Řízení a řízení rizik

| 4.2.1 | EHSV podporuje návrh zajistit větší transparentnost v oblasti odměňování osob zastávajících klíčové pozice v IZPP, pokud budou brány v úvahu různé typy správy zaměstnaneckého penzijního pojištění. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV podporuje návrh zajistit větší transparentnost v oblasti odměňování osob zastávajících klíčové pozice v IZPP, pokud budou brány v úvahu různé typy správy zaměstnaneckého penzijního pojištění.

| 4.2.2 | Výbor se domnívá, že pokud aktiva spravuje externí společnost formou outsourcingu, je nutné zveřejnit zásady odměňování a částku, kterou obdrží tato společnost, nikoli plat jejích vybraných zaměstnanců. Výbor kriticky hodnotí navrhované uplatňování zásady otevřenosti politiky odměňování vůči zaměstnancům externích společností řídících penzijní plány formou outsourcingu. Mohlo by se to stát závažnou překážkou při hledání společnosti, která by se ujala řízení, a to zejména u správy aktiv malého penzijního plánu. |
| --- | --- |

4.2.2

Výbor se domnívá, že pokud aktiva spravuje externí společnost formou outsourcingu, je nutné zveřejnit zásady odměňování a částku, kterou obdrží tato společnost, nikoli plat jejích vybraných zaměstnanců. Výbor kriticky hodnotí navrhované uplatňování zásady otevřenosti politiky odměňování vůči zaměstnancům externích společností řídících penzijní plány formou outsourcingu. Mohlo by se to stát závažnou překážkou při hledání společnosti, která by se ujala řízení, a to zejména u správy aktiv malého penzijního plánu.

| 4.2.3 | Výbor vítá další návrhy na regulaci externího zajištění řízení penzijního plánu a dohledu nad tímto outsourcingem, ale doporučuje obezřetnost při ukládání povinností, které by měly tyto řídící subjekty plnit. |
| --- | --- |

4.2.3

Výbor vítá další návrhy na regulaci externího zajištění řízení penzijního plánu a dohledu nad tímto outsourcingem, ale doporučuje obezřetnost při ukládání povinností, které by měly tyto řídící subjekty plnit.

| 4.2.4 | EHSV se domnívá, že pokud se týče návrhu definovat požadavky způsobilosti a bezúhonnosti osob fakticky řídících instituci a osob vykonávajících jiné klíčové funkce, musí tyto předpisy brát v úvahu specifika IZPP a úlohu sociálních partnerů, kterou již po léta zastávají při řízení IZPP (např. právo jmenovat své zástupce do řídících orgánů nebo orgánů dohledu IZPP). IZPP totiž nejsou typické finanční instituce vytvořené k dosahování zisku, ale subjekty, které kontrolují zaměstnavatelé i zaměstnanci. Z pochopitelných důvodů mají zájem minimalizovat organizační náklady. Tyto skutečnosti je třeba brát v úvahu při stanovování požadavků na odbornou způsobilost osob odpovědných za řízení IZPP, protože žádné předpisy nesmí omezit úlohu sociálních partnerů při řízení penzijního plánu ve srovnání se současným stavem. |
| --- | --- |

4.2.4

EHSV se domnívá, že pokud se týče návrhu definovat požadavky způsobilosti a bezúhonnosti osob fakticky řídících instituci a osob vykonávajících jiné klíčové funkce, musí tyto předpisy brát v úvahu specifika IZPP a úlohu sociálních partnerů, kterou již po léta zastávají při řízení IZPP (např. právo jmenovat své zástupce do řídících orgánů nebo orgánů dohledu IZPP). IZPP totiž nejsou typické finanční instituce vytvořené k dosahování zisku, ale subjekty, které kontrolují zaměstnavatelé i zaměstnanci. Z pochopitelných důvodů mají zájem minimalizovat organizační náklady. Tyto skutečnosti je třeba brát v úvahu při stanovování požadavků na odbornou způsobilost osob odpovědných za řízení IZPP, protože žádné předpisy nesmí omezit úlohu sociálních partnerů při řízení penzijního plánu ve srovnání se současným stavem.

| 4.2.5 | Výbor navrhuje, aby se posuzování odborné způsobilosti řídících osob provádělo ve vztahu k celému řídícímu orgánu nebo orgánu dohledu, nikoliv ve vztahu k jednotlivým osobám. Tento návrh by se mohl v článku 23 realizovat samostatnou definicí požadavků na osoby řídící instituci nebo osoby vykonávající v ní klíčové funkce. Takové řešení by umožnilo další zastoupení sociálních partnerů v řídících orgánech IZPP a zároveň zvýšilo nároky na osoby bezprostředně zapojené do statutárních činností IZPP. |
| --- | --- |

4.2.5

Výbor navrhuje, aby se posuzování odborné způsobilosti řídících osob provádělo ve vztahu k celému řídícímu orgánu nebo orgánu dohledu, nikoliv ve vztahu k jednotlivým osobám. Tento návrh by se mohl v článku 23 realizovat samostatnou definicí požadavků na osoby řídící instituci nebo osoby vykonávající v ní klíčové funkce. Takové řešení by umožnilo další zastoupení sociálních partnerů v řídících orgánech IZPP a zároveň zvýšilo nároky na osoby bezprostředně zapojené do statutárních činností IZPP.

| 4.2.6 | Výbor zdůrazňuje, že požadavky na řízení IZPP musí brát v úvahu strukturální specifika zaměstnaneckého penzijního pojištění. Jedná se o vazby mezi třemi subjekty: zaměstnavatelem/přispěvatelem, zaměstnancem/účastníkem penzijního plánu a IZPP. Tato skutečnost na jedné straně zajišťuje větší bezpečnost penzijního plánu díky vzájemné kontrole jednotlivých subjektů, na druhé straně situaci komplikuje tím, že dochází k překrývání právní úpravy finančních institucí, pracovního práva a práva v oblasti sociálního zabezpečení a pravidel spolupráce sociálních partnerů v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

4.2.6

Výbor zdůrazňuje, že požadavky na řízení IZPP musí brát v úvahu strukturální specifika zaměstnaneckého penzijního pojištění. Jedná se o vazby mezi třemi subjekty: zaměstnavatelem/přispěvatelem, zaměstnancem/účastníkem penzijního plánu a IZPP. Tato skutečnost na jedné straně zajišťuje větší bezpečnost penzijního plánu díky vzájemné kontrole jednotlivých subjektů, na druhé straně situaci komplikuje tím, že dochází k překrývání právní úpravy finančních institucí, pracovního práva a práva v oblasti sociálního zabezpečení a pravidel spolupráce sociálních partnerů v jednotlivých členských státech.

| 4.2.7 | EHSV vítá, že si Evropská komise uvědomuje potenciální problémy, které může způsobit zavedení přísnějších požadavků na řízení IZPP, a podporuje ustanovení, že kontrolní systémy musí odpovídat povaze, rozsahu a složitosti činnosti IZPP (čl. 22, 24, 25, 26, 29). |
| --- | --- |

4.2.7

EHSV vítá, že si Evropská komise uvědomuje potenciální problémy, které může způsobit zavedení přísnějších požadavků na řízení IZPP, a podporuje ustanovení, že kontrolní systémy musí odpovídat povaze, rozsahu a složitosti činnosti IZPP (čl. 22, 24, 25, 26, 29).

| 4.2.8 | EHSV se domnívá, že prioritou IZPP musí zůstat zajištění bezpečnosti prostředků akumulovaných v penzijním plánu a dostatečných důchodových dávek, k nimž přispívá vyvážená investiční politika. Podpora dlouhodobých investic by neměla zastínit hlavní účel IZPP, jímž je zajistit účastníkům finanční prostředky na stáří. Podmínkou pro bezpečné investování aktiv penzijního plánu musí být možnost častého a objektivního ocenění a přístup k aktuálním a přesným informacím o finanční situaci emitenta cenných papírů, do nichž IZPP investuje. |
| --- | --- |

4.2.8

EHSV se domnívá, že prioritou IZPP musí zůstat zajištění bezpečnosti prostředků akumulovaných v penzijním plánu a dostatečných důchodových dávek, k nimž přispívá vyvážená investiční politika. Podpora dlouhodobých investic by neměla zastínit hlavní účel IZPP, jímž je zajistit účastníkům finanční prostředky na stáří. Podmínkou pro bezpečné investování aktiv penzijního plánu musí být možnost častého a objektivního ocenění a přístup k aktuálním a přesným informacím o finanční situaci emitenta cenných papírů, do nichž IZPP investuje.

| 4.2.8.1 | EHSV kladně hodnotí návrh, aby aktiva zaměstnaneckého penzijního plánu mohla být bez překážek kladených ze strany členských států investována do nástrojů s dlouhodobým ekonomickým profilem. |
| --- | --- |

4.2.8.1

EHSV kladně hodnotí návrh, aby aktiva zaměstnaneckého penzijního plánu mohla být bez překážek kladených ze strany členských států investována do nástrojů s dlouhodobým ekonomickým profilem.

| 4.2.8.2 | Výbor nicméně důrazně odmítá návrh Evropské komise, který zní, že „členské státy nebrání institucím v ... investování do nástrojů ..., které nejsou obchodovány na regulovaných trzích, ve vícestranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech.“ EHSV poznamenává, že u příspěvkově definovaných systémů, u nichž není možné průběžně oceňovat hodnotu aktiv, by takové investice byly velmi riskantním řešením pro účastníky penzijního plánu. Přístup založený na tomto druhu investiční politiky by byl neprůhledný vzhledem k nemožnosti poskytnout účastníkům penzijního plánu spolehlivé informace o hodnotě akumulovaných prostředků a očekávaných výnosech po dosažení důchodového věku – což je zvláště důležité pro účastníky, kteří nesou veškeré investiční riziko. EHSV je nicméně přesvědčen, že by členské státy měly mít možnost se libovolně rozhodnout, zda stanoví či nestanoví omezení v této oblasti, po konzultaci se sociálními partnery. |
| --- | --- |

4.2.8.2

Výbor nicméně důrazně odmítá návrh Evropské komise, který zní, že „členské státy nebrání institucím v ... investování do nástrojů ..., které nejsou obchodovány na regulovaných trzích, ve vícestranných obchodních systémech ani v organizovaných obchodních systémech.“ EHSV poznamenává, že u příspěvkově definovaných systémů, u nichž není možné průběžně oceňovat hodnotu aktiv, by takové investice byly velmi riskantním řešením pro účastníky penzijního plánu. Přístup založený na tomto druhu investiční politiky by byl neprůhledný vzhledem k nemožnosti poskytnout účastníkům penzijního plánu spolehlivé informace o hodnotě akumulovaných prostředků a očekávaných výnosech po dosažení důchodového věku – což je zvláště důležité pro účastníky, kteří nesou veškeré investiční riziko. EHSV je nicméně přesvědčen, že by členské státy měly mít možnost se libovolně rozhodnout, zda stanoví či nestanoví omezení v této oblasti, po konzultaci se sociálními partnery.

| 4.2.8.3 | EHSV souhlasí s tím, aby IZPP mohly investovat do dlouhodobých infrastrukturních projektů, a je přesvědčen, že investice do takových projektů bez kvantitativních omezení by měly být možné pouze v případech, kdy jsou finanční nástroje, které jsou předmětem investice (např. akcie, dluhopisy), veřejně obchodovatelné nebo se s nimi obchoduje prostřednictvím využití finančních nástrojů běžně dostupných na finančních trzích (jedná se např. o různé typy investičních fondů nebo akcie společností bezprostředně investujících do dlouhodobých projektů kotované na veřejném trhu). |
| --- | --- |

4.2.8.3

EHSV souhlasí s tím, aby IZPP mohly investovat do dlouhodobých infrastrukturních projektů, a je přesvědčen, že investice do takových projektů bez kvantitativních omezení by měly být možné pouze v případech, kdy jsou finanční nástroje, které jsou předmětem investice (např. akcie, dluhopisy), veřejně obchodovatelné nebo se s nimi obchoduje prostřednictvím využití finančních nástrojů běžně dostupných na finančních trzích (jedná se např. o různé typy investičních fondů nebo akcie společností bezprostředně investujících do dlouhodobých projektů kotované na veřejném trhu).

| 4.2.9 | EHSV navrhuje Komisi, aby zvážila možnost změny čl. 20 odst. 1 písm. d) navrhované směrnice, kde se upravují zásady investování do derivátových finančních nástrojů. Výbor se domnívá, že dosavadní zkušenosti z období krize odůvodňují potřebu podstatně zúžit stávající velmi obecnou zásadu, podle které IZPP mohou investovat do derivátových finančních nástrojů, pokud „usnadňují účinnou správu portfolia“. |
| --- | --- |

4.2.9

EHSV navrhuje Komisi, aby zvážila možnost změny čl. 20 odst. 1 písm. d) navrhované směrnice, kde se upravují zásady investování do derivátových finančních nástrojů. Výbor se domnívá, že dosavadní zkušenosti z období krize odůvodňují potřebu podstatně zúžit stávající velmi obecnou zásadu, podle které IZPP mohou investovat do derivátových finančních nástrojů, pokud „usnadňují účinnou správu portfolia“.

| 4.2.10 | Výbor plně podporuje zavedení funkce depozitáře v penzijních plánech, kde investiční riziko nesou účastníci a příjemci, a považuje činnost depozitáře za důležitý nástroj k ochraně aktiv institucí kolektivního investování v dnešním světě. |
| --- | --- |

4.2.10

Výbor plně podporuje zavedení funkce depozitáře v penzijních plánech, kde investiční riziko nesou účastníci a příjemci, a považuje činnost depozitáře za důležitý nástroj k ochraně aktiv institucí kolektivního investování v dnešním světě.

| 4.2.11 | EHSV kladně hodnotí požadavek, aby v penzijních plánech, v nichž účastníci a příjemci nenesou všechna rizika, byla zavedena účinná pojistněmatematická funkce. |
| --- | --- |

4.2.11

EHSV kladně hodnotí požadavek, aby v penzijních plánech, v nichž účastníci a příjemci nenesou všechna rizika, byla zavedena účinná pojistněmatematická funkce.

4.3   Informace předávané účastníkům a příjemcům

| 4.3.1 | EHSV vítá rozšíření rozsahu informací poskytovaných účastníkům i příjemcům penzijních plánů, které požadoval již v minulosti. Dále je třeba ocenit zavedení povinnosti IZPP zveřejňovat nejméně jednou za dvanáct měsíců klíčové informace týkající se mj. záruk penzijního plánu, celkových příspěvků zaplacených účastníkem, nákladů na účast v plánu, investičního profilu, dosavadní výkonnosti plánu a projekce důchodů. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV vítá rozšíření rozsahu informací poskytovaných účastníkům i příjemcům penzijních plánů, které požadoval již v minulosti. Dále je třeba ocenit zavedení povinnosti IZPP zveřejňovat nejméně jednou za dvanáct měsíců klíčové informace týkající se mj. záruk penzijního plánu, celkových příspěvků zaplacených účastníkem, nákladů na účast v plánu, investičního profilu, dosavadní výkonnosti plánu a projekce důchodů.

| 4.3.2 | Výbor má vážné pochybnosti, zda je možné uskutečnit navrhovanou koncepci jednotné podoby informací, které mají být uvedeny na dvou stránkách graficky přehledného dokumentu. V různých zaměstnaneckých penzijních plánech nesou účastníci různé druhy rizika a mají také různá očekávání budoucího plnění; pravidla pro výplatu prostředků akumulovaných v zaměstnaneckých penzijních plánech jsou často dána předpisy jednotlivých členských států. Tyto faktory se musí projevit v dokumentu, který dostávají účastníci nebo příjemci penzijních plánů. Z toho důvodu EHSV požaduje úpravu navrhovaných pravidel tak, aby bylo sjednocení vzoru informačního dokumentu předávaného účastníkům penzijních plánů rozloženo do několika etap a bylo možné v průběhu tohoto procesu pružně stanovit konečnou podobu. V počáteční etapě je třeba vypracovat vzory několika typů dokumentu (přinejmenším dvou vzorů založených na koncepci definovaných příspěvků a definovaných dávek), poté je vyzkoušet jako pilotní projekt ve vybraných členských státech nebo IZPP, a teprve na základě získaných zkušeností je možné zahájit práci na aktu v přenesené pravomoci popsaném v článku 54. |
| --- | --- |

4.3.2

Výbor má vážné pochybnosti, zda je možné uskutečnit navrhovanou koncepci jednotné podoby informací, které mají být uvedeny na dvou stránkách graficky přehledného dokumentu. V různých zaměstnaneckých penzijních plánech nesou účastníci různé druhy rizika a mají také různá očekávání budoucího plnění; pravidla pro výplatu prostředků akumulovaných v zaměstnaneckých penzijních plánech jsou často dána předpisy jednotlivých členských států. Tyto faktory se musí projevit v dokumentu, který dostávají účastníci nebo příjemci penzijních plánů. Z toho důvodu EHSV požaduje úpravu navrhovaných pravidel tak, aby bylo sjednocení vzoru informačního dokumentu předávaného účastníkům penzijních plánů rozloženo do několika etap a bylo možné v průběhu tohoto procesu pružně stanovit konečnou podobu. V počáteční etapě je třeba vypracovat vzory několika typů dokumentu (přinejmenším dvou vzorů založených na koncepci definovaných příspěvků a definovaných dávek), poté je vyzkoušet jako pilotní projekt ve vybraných členských státech nebo IZPP, a teprve na základě získaných zkušeností je možné zahájit práci na aktu v přenesené pravomoci popsaném v článku 54.

| 4.3.3 | Výbor se domnívá, že nakonec by měly fungovat přinejmenším dva vzory informačních dokumentů – zvlášť pro penzijní plány založené na koncepci definovaných příspěvků a zvlášť pro plány založené na koncepci definovaných dávek. Kromě toho musí mít každý členský stát možnost doplnit do tohoto vzoru některé informace, které jsou podstatné pro účastníky nebo příjemce penzijních plánů a vyplývají ze specifické vnitrostátní právní úpravy. |
| --- | --- |

4.3.3

Výbor se domnívá, že nakonec by měly fungovat přinejmenším dva vzory informačních dokumentů – zvlášť pro penzijní plány založené na koncepci definovaných příspěvků a zvlášť pro plány založené na koncepci definovaných dávek. Kromě toho musí mít každý členský stát možnost doplnit do tohoto vzoru některé informace, které jsou podstatné pro účastníky nebo příjemce penzijních plánů a vyplývají ze specifické vnitrostátní právní úpravy.

| 4.3.4 | EHSV se domnívá, že navrhovaná pravidla jsou na mnoha místech málo přesná, a místo aby poskytovala jednoznačné informace, mohou uvádět účastníky nebo příjemce v omyl. |
| --- | --- |

4.3.4

EHSV se domnívá, že navrhovaná pravidla jsou na mnoha místech málo přesná, a místo aby poskytovala jednoznačné informace, mohou uvádět účastníky nebo příjemce v omyl.

| 4.3.4.1 | Již sám název tohoto dokumentu (přehled důchodových dávek) je zavádějící – tato informace se bude týkat ponejvíce projekce důchodů. Z toho důvodu je třeba změnit název tohoto dokumentu např. na „Aktuální projekce důchodů“. |
| --- | --- |

4.3.4.1

Již sám název tohoto dokumentu (přehled důchodových dávek) je zavádějící – tato informace se bude týkat ponejvíce projekce důchodů. Z toho důvodu je třeba změnit název tohoto dokumentu např. na „Aktuální projekce důchodů“.

| 4.3.4.2 | V čl. 48 odst. 1 se uvádí možnost poskytnout účastníkovi informaci o plné záruce. Použitá formulace je zavádějící. Pokud žadatel hovoří o „plné záruce“, tak si nepřipouští pesimistický scénář, kdy dojde k úpadku zaměstnavatele/přispěvatele IZPP. Důsledkem takového úpadku může být neschopnost vyplatit příjemcům dávky z penzijního plánu. Naproti tomu Komise v čl. 48 odst. 2 písm. d) uvádí „mechanismy snížení dávek“, což zpochybňuje existenci plné záruky. |
| --- | --- |

4.3.4.2

V čl. 48 odst. 1 se uvádí možnost poskytnout účastníkovi informaci o plné záruce. Použitá formulace je zavádějící. Pokud žadatel hovoří o „plné záruce“, tak si nepřipouští pesimistický scénář, kdy dojde k úpadku zaměstnavatele/přispěvatele IZPP. Důsledkem takového úpadku může být neschopnost vyplatit příjemcům dávky z penzijního plánu. Naproti tomu Komise v čl. 48 odst. 2 písm. d) uvádí „mechanismy snížení dávek“, což zpochybňuje existenci plné záruky.

| 4.3.5 | Výbor žádá Komisi, aby při navrhování aktu v přenesené pravomoci uvedeného v článku 54 postupovala velmi obezřetně a brala v úvahu také potenciální náklady tohoto řešení. Zátěž spojená s přípravou informací pro účastníky penzijního plánu nebo dodatečné provozní náklady vyplývající z nutnosti poskytnout další vysvětlení v situaci, kdy jednotný celoevropský vzor nebude odpovídat realitě konkrétního penzijního plánu, nesmí výrazně zvyšovat náklady IZPP. EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby při vytváření seznamu informací poskytovaných účastníkům penzijních plánů brala v potaz jejich povahu. |
| --- | --- |

4.3.5

Výbor žádá Komisi, aby při navrhování aktu v přenesené pravomoci uvedeného v článku 54 postupovala velmi obezřetně a brala v úvahu také potenciální náklady tohoto řešení. Zátěž spojená s přípravou informací pro účastníky penzijního plánu nebo dodatečné provozní náklady vyplývající z nutnosti poskytnout další vysvětlení v situaci, kdy jednotný celoevropský vzor nebude odpovídat realitě konkrétního penzijního plánu, nesmí výrazně zvyšovat náklady IZPP. EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby při vytváření seznamu informací poskytovaných účastníkům penzijních plánů brala v potaz jejich povahu.

4.4   Dohled nad činností IPZZ

| 4.4.1 | Vzhledem k současným interpretačním obtížím vyplývajícím z různých metod používaných při dohledu v jednotlivých členských státech vítá Výbor snahu upřesnit oblast finanční činnosti podléhající tomuto dohledu a snahu oddělit ji od záležitostí v působnosti práva v oblasti sociálního pojištění a pracovního práva. |
| --- | --- |

4.4.1

Vzhledem k současným interpretačním obtížím vyplývajícím z různých metod používaných při dohledu v jednotlivých členských státech vítá Výbor snahu upřesnit oblast finanční činnosti podléhající tomuto dohledu a snahu oddělit ji od záležitostí v působnosti práva v oblasti sociálního pojištění a pracovního práva.

| 4.4.2 | EHSV vítá navrhované posílení předpisů o interinstitucionální výměně informací mezi příslušnými orgány zodpovědnými za dohled nad IZPP. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV vítá navrhované posílení předpisů o interinstitucionální výměně informací mezi příslušnými orgány zodpovědnými za dohled nad IZPP.

| 4.4.3 | EHSV považuje za rozumný návrh na zvýšení pravomoci dohledu nad IZPP, s nímž může být spojeno určité rozšíření informačních povinností. Ustanovení navrhované směrnice v tomto ohledu zachovávají odpovídající úroveň flexibility, která umožňuje přizpůsobit určité činnosti dohledu konkrétním situacím. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV považuje za rozumný návrh na zvýšení pravomoci dohledu nad IZPP, s nímž může být spojeno určité rozšíření informačních povinností. Ustanovení navrhované směrnice v tomto ohledu zachovávají odpovídající úroveň flexibility, která umožňuje přizpůsobit určité činnosti dohledu konkrétním situacím.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  iz Úř. věst. C 299/21, 4.10.2012, s. 115–122. EHSV ve svém stanovisku mj. uvedl, že by „měly být zváženy nejenom aspekty týkající se přeshraniční činnosti penzijních fondů a mobility pracovníků, ale také otázky dohledu a dozoru nad důchodovou institucí, administrativních nákladů a informování spotřebitelů a jejich ochrany.“

1

(2)  COM(2012) 55 final.

2

(3)  Úř. věst. L 235, 23.9.2003.

3

(4)  Výbor ve stanovisku k bílé knize uvedl, že „podporuje zaměstnanecké fondové důchodové systémy, které by byly zřizovány a spravovány zaměstnavateli a zástupci zaměstnanců, a vyzývá Komisi, aby poskytla podporu sociálním partnerům s cílem posílit jejich administrativní kapacitu v této oblasti.“

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II). (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

5

(6)  Ve stanovisku k bílé knize Výbor uvedl, že má „vážné obavy, co se týče některých návrhů na zaměstnanecké penzijní pojištění. Jelikož jsou důchodové systémy velmi odlišné od služeb životního pojištění, nepodporuje Výbor uvedený cíl přezkumu směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění, jehož účelem je zachovat ‚stejné podmínky jako u režimu Solventnost II‘. Doporučuje však po konzultacích se sociálními partnery a dalšími zainteresovanými subjekty zavedení speciálně navržených opatření pro zajištění aktiv důchodových fondů.“

6

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/116

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci

COM(2013) 882 final

(2014/C 451/19)

| Zpravodaj: | pan van IERSEL |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan STUDENT |

Zpravodaj:

pan van IERSEL

Spoluzpravodaj:

pan STUDENT

Dne 2. ledna 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci

COM(2013) 882 final.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 77 hlasy pro a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Restrukturalizace je nepřetržitý proces stimulovaný širokou škálou faktorů, jež ovlivňují každodenní život podniků. Světová ekonomika opět prochází řadou zásadních a zlomových technologických otřesů, jejichž rychlost se zvyšuje. |
| --- | --- |

1.1

Restrukturalizace je nepřetržitý proces stimulovaný širokou škálou faktorů, jež ovlivňují každodenní život podniků. Světová ekonomika opět prochází řadou zásadních a zlomových technologických otřesů, jejichž rychlost se zvyšuje.

| 1.2 | EHSV zastává názor, že v centru procesu restrukturalizace, přizpůsobování nebo předjímání změn stojí podniky, což vyžaduje zapojení zaměstnanců a jejich zástupců prostřednictvím zaměstnaneckých výborů nebo odborů. Je to jeden z aspektů sociální odpovědnosti podniků, který EHSV důrazně podporuje. V mnoha případech, a jistě v případech větších restrukturalizačních projektů, bývá často zapojeno širší spektrum zainteresovaných stran, mimo jiné orgány veřejné správy a vzdělávací instituce. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zastává názor, že v centru procesu restrukturalizace, přizpůsobování nebo předjímání změn stojí podniky, což vyžaduje zapojení zaměstnanců a jejich zástupců prostřednictvím zaměstnaneckých výborů nebo odborů. Je to jeden z aspektů sociální odpovědnosti podniků, který EHSV důrazně podporuje. V mnoha případech, a jistě v případech větších restrukturalizačních projektů, bývá často zapojeno širší spektrum zainteresovaných stran, mimo jiné orgány veřejné správy a vzdělávací instituce.

| 1.3 | Je nezbytné náležitě dodržovat dohodnuté konzultace zástupců zaměstnanců podniků vnitrostátní a evropské úrovně a zaměřit se na dosahování hmatatelných výsledků v rychle se měnících podmínkách. Restrukturalizace a předjímání změn by mohly podporovat pragmatická řešení na základě obecných skutečností, údajů a trendů, pokud budou řešena v rámci odvětvových výborů pro sociální dialog. |
| --- | --- |

1.3

Je nezbytné náležitě dodržovat dohodnuté konzultace zástupců zaměstnanců podniků vnitrostátní a evropské úrovně a zaměřit se na dosahování hmatatelných výsledků v rychle se měnících podmínkách. Restrukturalizace a předjímání změn by mohly podporovat pragmatická řešení na základě obecných skutečností, údajů a trendů, pokud budou řešena v rámci odvětvových výborů pro sociální dialog.

| 1.4 | Zapojení na úrovni EU musí začít správným pochopením široké škály existujících podmínek a přístupů. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci navrhovaný Komisí by jistě mohl být užitečný (1). |
| --- | --- |

1.4

Zapojení na úrovni EU musí začít správným pochopením široké škály existujících podmínek a přístupů. Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci navrhovaný Komisí by jistě mohl být užitečný (1).

| 1.5 | Restrukturalizace a předjímání změn vyžadují cílená řešení v podnicích a regionech. Existuje nicméně mnoho společných aspektů, takže pobídky EU na podporu širších partnerství s vysokými školami, výzkumnými pracovišti, místními, regionálními a vnitrostátními orgány a regionálními vzdělávacími a školicími institucemi jsou velmi vítány. To samé platí i pro šíření osvědčených postupů. Podobně by mohly být velmi užitečné odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti. |
| --- | --- |

1.5

Restrukturalizace a předjímání změn vyžadují cílená řešení v podnicích a regionech. Existuje nicméně mnoho společných aspektů, takže pobídky EU na podporu širších partnerství s vysokými školami, výzkumnými pracovišti, místními, regionálními a vnitrostátními orgány a regionálními vzdělávacími a školicími institucemi jsou velmi vítány. To samé platí i pro šíření osvědčených postupů. Podobně by mohly být velmi užitečné odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti.

| 1.6 | Globální technologie a hodnotové řetězce znamenají, že předjímání změn je velmi složitý proces. Stávající inteligentní a cílená specializace ještě více podtrhuje potřebu specifických podnikových přístupů a řešení. |
| --- | --- |

1.6

Globální technologie a hodnotové řetězce znamenají, že předjímání změn je velmi složitý proces. Stávající inteligentní a cílená specializace ještě více podtrhuje potřebu specifických podnikových přístupů a řešení.

| 1.7 | Obecněji řečeno by měla být upřednostňována budoucí témata a trendy, jako jsou ekologizace a (pro EU) klíčové technologie. Tyto témata a trendy by měly být diskutovány rovněž mezi sociálními partnery a měly by být zohledňovány ve vnitrostátních a regionálních školních a vzdělávacích programech. |
| --- | --- |

1.7

Obecněji řečeno by měla být upřednostňována budoucí témata a trendy, jako jsou ekologizace a (pro EU) klíčové technologie. Tyto témata a trendy by měly být diskutovány rovněž mezi sociálními partnery a měly by být zohledňovány ve vnitrostátních a regionálních školních a vzdělávacích programech.

| 1.8 | Stát, sociální partneři a podniky musí převzít společnou odpovědnost za zranitelné skupiny, v neposlední řadě za starší generaci a za lidi s nízkým vzděláním, a to prostřednictvím sociálních opatření, jež už v řadě členských států existují.
  Společné analýzy přinášejí konkrétní odpovědnost každé ze zainteresovaných stran. V řadě zemí je to již běžnou praxí, která ale zatím není v některých jiných členských státech příliš rozvinutá. |
| --- | --- |

1.8

Stát, sociální partneři a podniky musí převzít společnou odpovědnost za zranitelné skupiny, v neposlední řadě za starší generaci a za lidi s nízkým vzděláním, a to prostřednictvím sociálních opatření, jež už v řadě členských států existují.

Společné analýzy přinášejí konkrétní odpovědnost každé ze zainteresovaných stran. V řadě zemí je to již běžnou praxí, která ale zatím není v některých jiných členských státech příliš rozvinutá.

| 1.9 | Usnadňováním partnerství mezi různými zainteresovanými stranami může Evropská komise podporovat rozvoj společného ducha v celé Unii. Správným využíváním evropských fondů v konkrétních případech může pomáhat vytváření správných podmínek. Komise by měla podpořit opatření týkající se sociálního dialogu na vnitrostátní a odvětvové úrovni coby součást programu EU pro restrukturalizaci a předjímání změn. |
| --- | --- |

1.9

Usnadňováním partnerství mezi různými zainteresovanými stranami může Evropská komise podporovat rozvoj společného ducha v celé Unii. Správným využíváním evropských fondů v konkrétních případech může pomáhat vytváření správných podmínek. Komise by měla podpořit opatření týkající se sociálního dialogu na vnitrostátní a odvětvové úrovni coby součást programu EU pro restrukturalizaci a předjímání změn.

| 1.10 | EHSV souhlasí se zavedením rámce kvality EU navrhovaným Komisí na základě dobrovolnosti. Poznamenává však, že do budoucna bude možná vhodný právní základ pro konkrétní rámcové podmínky týkající se zapojení zaměstnanců, aniž by tím byly dotčeny kompetence členských států. |
| --- | --- |

1.10

EHSV souhlasí se zavedením rámce kvality EU navrhovaným Komisí na základě dobrovolnosti. Poznamenává však, že do budoucna bude možná vhodný právní základ pro konkrétní rámcové podmínky týkající se zapojení zaměstnanců, aniž by tím byly dotčeny kompetence členských států.

| 1.11 | Zainteresované strany a Komise by měly i nadále využívat všech možností agentur EU, jako jsou např. Eurofound a CEDEFOP, a používat spolehlivé a aktuální analýzy a údaje. EHSV může být ve specifických případech tam, kde je to vhodné, zapojen do těchto procesů. |
| --- | --- |

1.11

Zainteresované strany a Komise by měly i nadále využívat všech možností agentur EU, jako jsou např. Eurofound a CEDEFOP, a používat spolehlivé a aktuální analýzy a údaje. EHSV může být ve specifických případech tam, kde je to vhodné, zapojen do těchto procesů.

2.   Restrukturalizace a předjímání změn: souvislosti a činnost

| 2.1 | V červenci 2012 přijal EHSV stanovisko, jež bylo příspěvkem k veřejné konzultaci Komise k restrukturalizaci podniků a předjímání změn (2). Řada připomínek a doporučení v tomto stanovisku stejnou měrou platí i pro nedávno zveřejněné sdělení Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci (3). |
| --- | --- |

2.1

V červenci 2012 přijal EHSV stanovisko, jež bylo příspěvkem k veřejné konzultaci Komise k restrukturalizaci podniků a předjímání změn (2). Řada připomínek a doporučení v tomto stanovisku stejnou měrou platí i pro nedávno zveřejněné sdělení Rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci (3).

| 2.2 | Restrukturalizace je nepřetržitý proces závisející na široké škále faktorů, jež ovlivňují každodenní život podniků. Dynamika „kreativní destrukce“ přináší nečekané příležitosti, ale je také jasné, že krize a nízká úroveň růstu, rostoucí závislost výkonu národních ekonomik na světových trzích a stále komplikovanější vztahy mezi podniky a jejich dodavateli a zákazníky, dostávají mnoho podniků – a jejich zaměstnanců – pod tvrdý tlak. Přesto je zásadní zachovat kritický objem průmyslu. |
| --- | --- |

2.2

Restrukturalizace je nepřetržitý proces závisející na široké škále faktorů, jež ovlivňují každodenní život podniků. Dynamika „kreativní destrukce“ přináší nečekané příležitosti, ale je také jasné, že krize a nízká úroveň růstu, rostoucí závislost výkonu národních ekonomik na světových trzích a stále komplikovanější vztahy mezi podniky a jejich dodavateli a zákazníky, dostávají mnoho podniků – a jejich zaměstnanců – pod tvrdý tlak. Přesto je zásadní zachovat kritický objem průmyslu.

| 2.3 | Evropská ekonomika se, v souladu s celosvětovým vývojem, vyrovnává s novými technologickými a inovativními vlnami. Ty budou hluboce ovlivňovat způsob, jímž se bude hospodářští a sociální aktéři organizovat, aby podpořili odolnost a zajistili kontinuitu. |
| --- | --- |

2.3

Evropská ekonomika se, v souladu s celosvětovým vývojem, vyrovnává s novými technologickými a inovativními vlnami. Ty budou hluboce ovlivňovat způsob, jímž se bude hospodářští a sociální aktéři organizovat, aby podpořili odolnost a zajistili kontinuitu.

| 2.4 | Internacionalizace, roztříštěnost produktových řetězců, stírání hranic mezi odvětvími, rostoucí význam (všudypřítomných) technologií, automatizace a robotizace a nyní i digitalizace, vytváření cílených přístupů a řešení a – především – obecně přijímaný názor, že značnou část dnes dostupných výrobků a služeb nahradí v blízké budoucnosti sortiment výrobků a služeb nových, to vše jsou dobré příklady současné situace neustálé průmyslové změny (4). |
| --- | --- |

2.4

Internacionalizace, roztříštěnost produktových řetězců, stírání hranic mezi odvětvími, rostoucí význam (všudypřítomných) technologií, automatizace a robotizace a nyní i digitalizace, vytváření cílených přístupů a řešení a – především – obecně přijímaný názor, že značnou část dnes dostupných výrobků a služeb nahradí v blízké budoucnosti sortiment výrobků a služeb nových, to vše jsou dobré příklady současné situace neustálé průmyslové změny (4).

| 2.5 | Obnova a přizpůsobování každodenně prověřují existující pohledy a praxi. Nejen technologie, ale především a hlavně lidská tvořivost je neustále vyžadována od mnoha (ne-li od všech) lidí bez ohledu na jejich pozici. |
| --- | --- |

2.5

Obnova a přizpůsobování každodenně prověřují existující pohledy a praxi. Nejen technologie, ale především a hlavně lidská tvořivost je neustále vyžadována od mnoha (ne-li od všech) lidí bez ohledu na jejich pozici.

| 2.6 | EHSV analyzoval současné trendy v několika stanoviscích ke konkrétním odvětvím a procesům. Minulý rok přijal v reakci na sdělení Komise o průmyslové politice obecné stanovisko o nezbytných politikách a bodech, na něž je potřeba se zaměřit (5). V tomto celkovém pohledu zahrnuje řadu oblastí, jež jsou úzce provázány (a jež jsou jistě cílem oživení průmyslu), důraznou podporu technologií a inovací, plošné zlepšování dovedností a zvyšování povědomí v rámci odvětví o možnostech, jež nabízejí nové služby. |
| --- | --- |

2.6

EHSV analyzoval současné trendy v několika stanoviscích ke konkrétním odvětvím a procesům. Minulý rok přijal v reakci na sdělení Komise o průmyslové politice obecné stanovisko o nezbytných politikách a bodech, na něž je potřeba se zaměřit (5). V tomto celkovém pohledu zahrnuje řadu oblastí, jež jsou úzce provázány (a jež jsou jistě cílem oživení průmyslu), důraznou podporu technologií a inovací, plošné zlepšování dovedností a zvyšování povědomí v rámci odvětví o možnostech, jež nabízejí nové služby.

| 2.7 | V svém stanovisku z roku 2012 Výbor rovněž říká, že odolné podnikatelské odvětví vyžaduje jak vedení, tak širokou podporu zaměstnanců na všech úrovních podniku i ze strany společnosti obecně. V mnoha podnicích se zaměstnanci procesu změn úspěšně účastní. Konsensuální přístupy se obvykle vyplácejí. |
| --- | --- |

2.7

V svém stanovisku z roku 2012 Výbor rovněž říká, že odolné podnikatelské odvětví vyžaduje jak vedení, tak širokou podporu zaměstnanců na všech úrovních podniku i ze strany společnosti obecně. V mnoha podnicích se zaměstnanci procesu změn úspěšně účastní. Konsensuální přístupy se obvykle vyplácejí.

| 2.8 | Restrukturalizační procesy jsou různorodé a složité. Jak ukazuje uvedené stanovisko, vedle rozdílu mezi restrukturalizací a předjímáním změn lze najít zásadní rozdíly také mezi malými, středními a velkými podniky, mezi odvětvími (která jsou novými vlnami změn a technologií postihována odlišnými způsoby), mezi regiony (hustě zalidněnými a ostatními), mezi stupněm vyspělosti hospodářského prostředí v zemích a mezi národními kulturami. |
| --- | --- |

2.8

Restrukturalizační procesy jsou různorodé a složité. Jak ukazuje uvedené stanovisko, vedle rozdílu mezi restrukturalizací a předjímáním změn lze najít zásadní rozdíly také mezi malými, středními a velkými podniky, mezi odvětvími (která jsou novými vlnami změn a technologií postihována odlišnými způsoby), mezi regiony (hustě zalidněnými a ostatními), mezi stupněm vyspělosti hospodářského prostředí v zemích a mezi národními kulturami.

| 2.9 | Další složitost vyplývá z významných změn na trzích práce, jež jsou zčásti důsledkem dopadu finanční a hospodářské krize a zčásti důsledkem nového průmyslového cyklu. Musí být zachovány a tam, kde je to možné, posíleny existující systémy kolektivního a sociálního partnerství. |
| --- | --- |

2.9

Další složitost vyplývá z významných změn na trzích práce, jež jsou zčásti důsledkem dopadu finanční a hospodářské krize a zčásti důsledkem nového průmyslového cyklu. Musí být zachovány a tam, kde je to možné, posíleny existující systémy kolektivního a sociálního partnerství.

| 2.10 | S ohledem na tyto turbulence a na široce diverzifikované spektrum v Evropě zdůrazňuje EHSV své základní přesvědčení, „že hlavním aktérem strategií přizpůsobení subjektů, které působí na trzích, je již ze své definice podnik, který je tedy ústředním prvkem restrukturalizačního procesu“ (6). |
| --- | --- |

2.10

S ohledem na tyto turbulence a na široce diverzifikované spektrum v Evropě zdůrazňuje EHSV své základní přesvědčení, „že hlavním aktérem strategií přizpůsobení subjektů, které působí na trzích, je již ze své definice podnik, který je tedy ústředním prvkem restrukturalizačního procesu“ (6).

| 2.11 | Podniky se pochopitelně musí restrukturalizovat, přizpůsobovat budoucnosti nebo ji předjímat v rámci určitého prostředí. To znamená, že vedle jejich vnitřních procesů a postupů zde hraje úlohu i řada dalších zainteresovaných stran. Jak přesně to podniky udělají, to závisí na druhu změn, jimž čelí, což může být přizpůsobení vnitřní organizace, nebo odpověď na měnící se podmínky trhu, nebo obojí. |
| --- | --- |

2.11

Podniky se pochopitelně musí restrukturalizovat, přizpůsobovat budoucnosti nebo ji předjímat v rámci určitého prostředí. To znamená, že vedle jejich vnitřních procesů a postupů zde hraje úlohu i řada dalších zainteresovaných stran. Jak přesně to podniky udělají, to závisí na druhu změn, jimž čelí, což může být přizpůsobení vnitřní organizace, nebo odpověď na měnící se podmínky trhu, nebo obojí.

| 2.12 | Primárně zainteresovanou skupinou lidí jsou vlastní zaměstnanci podniku. Dobře zorganizované postupy zajišťují zapojení zaměstnanců a jejich zástupců prostřednictvím zaměstnaneckých výborů nebo odborů. Velmi slibné je, že podle odpovědí v dotazníku Komise (7) reagovali respondenti v naprosté většině stejně. EHSV vyzývá k tomu, aby řízení změn a jejich úspěšné předjímání doprovázel důvěryhodný dialog – který má v řadě zemí právní zakotvení – mezi vedením a zástupci zaměstnanců (8). |
| --- | --- |

2.12

Primárně zainteresovanou skupinou lidí jsou vlastní zaměstnanci podniku. Dobře zorganizované postupy zajišťují zapojení zaměstnanců a jejich zástupců prostřednictvím zaměstnaneckých výborů nebo odborů. Velmi slibné je, že podle odpovědí v dotazníku Komise (7) reagovali respondenti v naprosté většině stejně. EHSV vyzývá k tomu, aby řízení změn a jejich úspěšné předjímání doprovázel důvěryhodný dialog – který má v řadě zemí právní zakotvení – mezi vedením a zástupci zaměstnanců (8).

| 2.13 | Protože podniky jsou závislé na širokém spektru kvalifikací svých zaměstnanců, je nezbytné, aby byly všem za pomoci programů celoživotního učení zaručeny specifické kvalifikace vyžadované ve stále vylepšovaných hodnotových řetězcích. Je to v zájmu jak podniků, tak jejich zaměstnanců. |
| --- | --- |

2.13

Protože podniky jsou závislé na širokém spektru kvalifikací svých zaměstnanců, je nezbytné, aby byly všem za pomoci programů celoživotního učení zaručeny specifické kvalifikace vyžadované ve stále vylepšovaných hodnotových řetězcích. Je to v zájmu jak podniků, tak jejich zaměstnanců.

| 2.14 | EHSV konstatuje, že panuje široká shoda s jeho názorem, že by se vzdělávání a odborná příprava měly stát součástí každodenního života v podnicích, ačkoliv se přístupy (velmi) malých nespecializovaných podniků a větších podniků vzájemně liší. |
| --- | --- |

2.14

EHSV konstatuje, že panuje široká shoda s jeho názorem, že by se vzdělávání a odborná příprava měly stát součástí každodenního života v podnicích, ačkoliv se přístupy (velmi) malých nespecializovaných podniků a větších podniků vzájemně liší.

| 2.15 | Zároveň je třeba vzít v úvahu i radikálně se měnící podobu trhů práce. Rostoucí procento především mladých lidí se připravuje na široce pojatou kariéru v technických nebo jiných povoláních, přičemž se snaží být dostatečně flexibilní, aby mohli zaměstnání sami měnit, ať už v rámci stejného (velkého) podniku, nebo v rámci jiných podniků a odvětví. Závisí to na dvou faktorech: na poptávce a nabídce na trhu práce a na individuálních dovednostech. Zatímco zaměstnanci s dobrým vzděláním a kvalifikací mohou restrukturalizaci využít jako příležitost, méně kvalifikovaní a starší zaměstnanci potřebují zvláštní podporu státu a podniků. |
| --- | --- |

2.15

Zároveň je třeba vzít v úvahu i radikálně se měnící podobu trhů práce. Rostoucí procento především mladých lidí se připravuje na široce pojatou kariéru v technických nebo jiných povoláních, přičemž se snaží být dostatečně flexibilní, aby mohli zaměstnání sami měnit, ať už v rámci stejného (velkého) podniku, nebo v rámci jiných podniků a odvětví. Závisí to na dvou faktorech: na poptávce a nabídce na trhu práce a na individuálních dovednostech. Zatímco zaměstnanci s dobrým vzděláním a kvalifikací mohou restrukturalizaci využít jako příležitost, méně kvalifikovaní a starší zaměstnanci potřebují zvláštní podporu státu a podniků.

| 2.16 | Během krize a v případě velkých restrukturalizačních projektů, např. takových, jež se týkají zastaralých regionálních výrobních kapacit, musí všechny zainteresované strany převzít svou příslušnou odpovědnost, a to především při zaměření na životaschopné hospodářské plánování do budoucna, a zároveň i při co největším zlepšování podmínek pro pracovní síly v novém prostředí. |
| --- | --- |

2.16

Během krize a v případě velkých restrukturalizačních projektů, např. takových, jež se týkají zastaralých regionálních výrobních kapacit, musí všechny zainteresované strany převzít svou příslušnou odpovědnost, a to především při zaměření na životaschopné hospodářské plánování do budoucna, a zároveň i při co největším zlepšování podmínek pro pracovní síly v novém prostředí.

| 2.17 | Kromě podniků a odborů jsou nejdůležitějšími zainteresovanými stranami při řešení sociálních důsledků regionální a místní orgány. Do velkých restrukturalizačních projektů by měla být zapojena i vláda příslušného členského státu. Praktická zkušenost nicméně ukazuje, že ve většině případů jsou prvořadé regionální souvislosti a společnost, jak také EHSV uvedl ve své reakci na zelenou knihu. Existuje celá řada regionů, jež úspěšně prošly zásadní transformací. Regiony, které nevyhnutelnou restrukturalizaci odkládají, obvykle trpí stejně jako podniky vážnými problémy. Měly by být vyzdviženy úspěšné vnitrostátní a evropské příklady. |
| --- | --- |

2.17

Kromě podniků a odborů jsou nejdůležitějšími zainteresovanými stranami při řešení sociálních důsledků regionální a místní orgány. Do velkých restrukturalizačních projektů by měla být zapojena i vláda příslušného členského státu. Praktická zkušenost nicméně ukazuje, že ve většině případů jsou prvořadé regionální souvislosti a společnost, jak také EHSV uvedl ve své reakci na zelenou knihu. Existuje celá řada regionů, jež úspěšně prošly zásadní transformací. Regiony, které nevyhnutelnou restrukturalizaci odkládají, obvykle trpí stejně jako podniky vážnými problémy. Měly by být vyzdviženy úspěšné vnitrostátní a evropské příklady.

| 2.18 | EHSV ve svém stanovisku z roku 2012 ukazuje různé způsoby a prostředky, jež umožňují se připravit na předjímání změn, přičemž uznává, že budoucí vývoj je v současnosti těžké předvídat. Dlouhodobé předpovědi se obecně vzato neosvědčily. Nicméně rozhodující pomocí může být společné úsilí vysokoškolských pracovišť a odvětvových organizací. Ve zpracovatelském průmyslu je tato praxe stále běžnější. V odvětví služeb je takové uplatňování zatím obtížnější a (ještě) nevyzrálé. Informování malých a středních podniků o pravděpodobném vývoji vyžaduje aktivní přístup podnikatelských sdružení i dalších veřejných a soukromých zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

2.18

EHSV ve svém stanovisku z roku 2012 ukazuje různé způsoby a prostředky, jež umožňují se připravit na předjímání změn, přičemž uznává, že budoucí vývoj je v současnosti těžké předvídat. Dlouhodobé předpovědi se obecně vzato neosvědčily. Nicméně rozhodující pomocí může být společné úsilí vysokoškolských pracovišť a odvětvových organizací. Ve zpracovatelském průmyslu je tato praxe stále běžnější. V odvětví služeb je takové uplatňování zatím obtížnější a (ještě) nevyzrálé. Informování malých a středních podniků o pravděpodobném vývoji vyžaduje aktivní přístup podnikatelských sdružení i dalších veřejných a soukromých zainteresovaných stran.

| 2.19 | Je paradoxní, že dynamika trhu si žádá předjímání změn, ale takovému předjímání brání do značné míry nevypočitatelná budoucnost. Podle názoru EHSV si tento paradox žádá optimální podmínky, jež umožní společenskou přijatelnost přizpůsobování pravděpodobným změnám. Hlavní odpovědnost za plánování budoucnosti přísluší stranám, jež jsou nejbezprostředněji zasaženy, tedy vedení a zaměstnancům zastupovaným zaměstnaneckými výbory nebo odbory. V širším kontextu je to téma pro sociální partnery na různých úrovních, pro veřejnou správu a pro podpůrné subjekty, jako jsou vysoké školy, poradenské firmy, vládní a unijní agentury, nevládní organizace a rovněž EHSV, mj. prostřednictvím Poradní komise pro průmyslové změny. |
| --- | --- |

2.19

Je paradoxní, že dynamika trhu si žádá předjímání změn, ale takovému předjímání brání do značné míry nevypočitatelná budoucnost. Podle názoru EHSV si tento paradox žádá optimální podmínky, jež umožní společenskou přijatelnost přizpůsobování pravděpodobným změnám. Hlavní odpovědnost za plánování budoucnosti přísluší stranám, jež jsou nejbezprostředněji zasaženy, tedy vedení a zaměstnancům zastupovaným zaměstnaneckými výbory nebo odbory. V širším kontextu je to téma pro sociální partnery na různých úrovních, pro veřejnou správu a pro podpůrné subjekty, jako jsou vysoké školy, poradenské firmy, vládní a unijní agentury, nevládní organizace a rovněž EHSV, mj. prostřednictvím Poradní komise pro průmyslové změny.

| 2.20 | Pokud jde o vstupování a vracení na trh práce, existují především dvě skupiny, jimž je třeba věnovat zvýšenou pozornost: mladí lidé a lidé starší generace, kteří mají s přizpůsobováním zvláště potíže. Na řešení hluboce zakořeněných problémů týkajících se slaďování nabídky a poptávky nejsou žádné rychlé recepty. Přizpůsobitelnost ekonomik úzce souvisí s jejich stávajícími modely a výrobky, s rozmanitostí hospodářských struktur a s odlišnou kulturou jednotlivých zemí a regionů. Všeobecně se uznává, jak také EHSV opakovaně uvedl, že základem jakéhokoliv řešení pro budoucnost je aktuální vzdělávání. To by mělo být základem dostatečně flexibilních dovedností, jež mladým lidem umožní, aby se připravili na více než jedno povolání. Během několika málo posledních let se stal rozvoj podnikavého ducha ve vzdělávacích programech prioritou. Svou úlohu v přizpůsobování vzdělávání musí hrát i podniky a investovat do celoživotního učení. V mnoha zemích se podnikatelé vzdělávacích programů aktivně účastní. |
| --- | --- |

2.20

Pokud jde o vstupování a vracení na trh práce, existují především dvě skupiny, jimž je třeba věnovat zvýšenou pozornost: mladí lidé a lidé starší generace, kteří mají s přizpůsobováním zvláště potíže. Na řešení hluboce zakořeněných problémů týkajících se slaďování nabídky a poptávky nejsou žádné rychlé recepty. Přizpůsobitelnost ekonomik úzce souvisí s jejich stávajícími modely a výrobky, s rozmanitostí hospodářských struktur a s odlišnou kulturou jednotlivých zemí a regionů. Všeobecně se uznává, jak také EHSV opakovaně uvedl, že základem jakéhokoliv řešení pro budoucnost je aktuální vzdělávání. To by mělo být základem dostatečně flexibilních dovedností, jež mladým lidem umožní, aby se připravili na více než jedno povolání. Během několika málo posledních let se stal rozvoj podnikavého ducha ve vzdělávacích programech prioritou. Svou úlohu v přizpůsobování vzdělávání musí hrát i podniky a investovat do celoživotního učení. V mnoha zemích se podnikatelé vzdělávacích programů aktivně účastní.

| 2.21 | Jak EHSV již dříve opakovaně uváděl, může EU včetně EHSV v těchto procesech zajisté pomoci. Platí to pro:






  — | podporu Evropských agentur jako jsou CEDEFOP, Eurofound a další při šíření údajů a analýz; |
| --- | --- | --- |

2.21

Jak EHSV již dříve opakovaně uváděl, může EU včetně EHSV v těchto procesech zajisté pomoci. Platí to pro:

—

podporu Evropských agentur jako jsou CEDEFOP, Eurofound a další při šíření údajů a analýz;

| — | podporu Komise, zejména GŘ pro zaměstnanost, při celoevropských diskuzích o osvědčených postupech při zveřejňování a při cílených konferencích, zvláště v rámci sociálního dialogu, a při šíření vlastních analýz a návrhů pro praxi, připravených evropskými akademiky a odborníky; |
| --- | --- |

—

podporu Komise, zejména GŘ pro zaměstnanost, při celoevropských diskuzích o osvědčených postupech při zveřejňování a při cílených konferencích, zvláště v rámci sociálního dialogu, a při šíření vlastních analýz a návrhů pro praxi, připravených evropskými akademiky a odborníky;

| — | cílené projekty evropských fondů: Fondu soudržnosti, Evropského fondu pro regionální rozvoj a ESF. |
| --- | --- |

—

cílené projekty evropských fondů: Fondu soudržnosti, Evropského fondu pro regionální rozvoj a ESF.

| 2.22 | Při restrukturalizaci a předjímání změn je evropský kontext velmi žádoucí také jako základ pro rozvoj společného ducha a celoevropsky sdílené odpovědnosti, aby bylo podpořeno sbližování s úspěšnými úrovněmi přístupů, jež se momentálně v jednotlivých zemích velmi liší, stejně tak jako výsledky. Společné a sdílené zkušenosti mohou pomoci přinést lepší výsledky podnikům, zaměstnancům i regionům. |
| --- | --- |

2.22

Při restrukturalizaci a předjímání změn je evropský kontext velmi žádoucí také jako základ pro rozvoj společného ducha a celoevropsky sdílené odpovědnosti, aby bylo podpořeno sbližování s úspěšnými úrovněmi přístupů, jež se momentálně v jednotlivých zemích velmi liší, stejně tak jako výsledky. Společné a sdílené zkušenosti mohou pomoci přinést lepší výsledky podnikům, zaměstnancům i regionům.

| 2.23 | Zvláštním případem by mohla být také pracovní mobilita v Evropě, jež vzbuzuje obavy, zároveň však může pozitivně přispívat k obsazování volných míst v průmyslu a ke kompenzaci nedostatku nekvalifikovaných i kvalifikovaných pracovníků (9). Je třeba vzít v úvahu dlouhodobé negativní důsledky migrace pro státy, regiony a pracovníky. Odliv mozků nebo migrace vysoce kvalifikovaných osob může mít negativní dopad na budoucí vývoj. Progresivní pracovní mobilita vyžaduje důslednou evropskou regionální a sociální politiku, jež nežádoucí rizika sníží. |
| --- | --- |

2.23

Zvláštním případem by mohla být také pracovní mobilita v Evropě, jež vzbuzuje obavy, zároveň však může pozitivně přispívat k obsazování volných míst v průmyslu a ke kompenzaci nedostatku nekvalifikovaných i kvalifikovaných pracovníků (9). Je třeba vzít v úvahu dlouhodobé negativní důsledky migrace pro státy, regiony a pracovníky. Odliv mozků nebo migrace vysoce kvalifikovaných osob může mít negativní dopad na budoucí vývoj. Progresivní pracovní mobilita vyžaduje důslednou evropskou regionální a sociální politiku, jež nežádoucí rizika sníží.

| 2.24 | Snadnějšímu sdílení osvědčených postupů v celoevropském měřítku mohou velmi pomoci odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti na evropské úrovni, evropské fórum o restrukturalizaci, střediska pro sledování a studie Eurofoundu. |
| --- | --- |

2.24

Snadnějšímu sdílení osvědčených postupů v celoevropském měřítku mohou velmi pomoci odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti na evropské úrovni, evropské fórum o restrukturalizaci, střediska pro sledování a studie Eurofoundu.

3.   Návrh rámce kvality EU

| 3.1 | Návrhy ve sdělení Komise (10) musí podle názoru EHSV vyjít z pochopení velké rozmanitosti souvisejících podmínek a přístupů, jakož i z výše uvedených předpokladů. Je to užitečný průvodce pro všechny zainteresované strany na jednotlivých úrovních, kde má každý svou odpovědnost, a měl by být používán podle konkrétního případu. V zájmu usnadnění procesu sdílení perspektiv napříč Unií je velmi užitečné diskutovat o takových schématech na úrovni EU. |
| --- | --- |

3.1

Návrhy ve sdělení Komise (10) musí podle názoru EHSV vyjít z pochopení velké rozmanitosti souvisejících podmínek a přístupů, jakož i z výše uvedených předpokladů. Je to užitečný průvodce pro všechny zainteresované strany na jednotlivých úrovních, kde má každý svou odpovědnost, a měl by být používán podle konkrétního případu. V zájmu usnadnění procesu sdílení perspektiv napříč Unií je velmi užitečné diskutovat o takových schématech na úrovni EU.

| 3.2 | EHSV souhlasí s návrhy, jež zdůrazňují průběžné přezkoumávání (často nepatrných) změn a přechodů souvisejících s poptávkou a nabídkou na trzích práce, a požadovaných dovedností. V mnoha podnicích je to už běžnou praxí a tématem, jemuž věnují vedení i zaměstnanci trvalou pozornost. V přeshraničních společnostech a korporacích o tom musí společně diskutovat vedení s evropskými zaměstnaneckými výbory (11). Současná praxe však není uspokojivá. Při přeshraničních restrukturalizacích musí být řádně zaručeny včasné konzultace zástupců zaměstnanců. Musí být zaručeno též informování a konzultace malých a středních podniků. |
| --- | --- |

3.2

EHSV souhlasí s návrhy, jež zdůrazňují průběžné přezkoumávání (často nepatrných) změn a přechodů souvisejících s poptávkou a nabídkou na trzích práce, a požadovaných dovedností. V mnoha podnicích je to už běžnou praxí a tématem, jemuž věnují vedení i zaměstnanci trvalou pozornost. V přeshraničních společnostech a korporacích o tom musí společně diskutovat vedení s evropskými zaměstnaneckými výbory (11). Současná praxe však není uspokojivá. Při přeshraničních restrukturalizacích musí být řádně zaručeny včasné konzultace zástupců zaměstnanců. Musí být zaručeno též informování a konzultace malých a středních podniků.

| 3.3 | S ohledem na strategický význam současné dynamiky nadcházejících změn ve výrobních systémech, plynoucích např. z robotizace, digitalizace, nanotechnologie a 3D tisku, musí být stávající praktiky dále dolaďovány a prohlubovány, což je v zájmu jak podniků, tak jejich zaměstnanců. To samé platí i pro konkrétní návrhy opatření zaměřených na jednotlivé zaměstnance. |
| --- | --- |

3.3

S ohledem na strategický význam současné dynamiky nadcházejících změn ve výrobních systémech, plynoucích např. z robotizace, digitalizace, nanotechnologie a 3D tisku, musí být stávající praktiky dále dolaďovány a prohlubovány, což je v zájmu jak podniků, tak jejich zaměstnanců. To samé platí i pro konkrétní návrhy opatření zaměřených na jednotlivé zaměstnance.

| 3.4 | Většina podniků má cílené přístupy, ale existuje mnoho společných aspektů, jež jsou pro současnou průmyslovou revoluci typické. Jak už bylo zmíněno výše, jsou proto nanejvýš vítána širší partnerství s vysokými školami, výzkumnými institucemi, politickými orgány a regionálními vzdělávacími a školicími institucemi. Navzdory úspěšným postupům podnikatelských sdružení a sítí malých a středních podniků při restrukturalizaci nejsou malé a střední podniky většinou schopné organizovat propracované přístupy a školicí zařízení. Musí proto dostat příležitost k využívání cílených vnitrostátních a regionálních struktur a externí podpory. |
| --- | --- |

3.4

Většina podniků má cílené přístupy, ale existuje mnoho společných aspektů, jež jsou pro současnou průmyslovou revoluci typické. Jak už bylo zmíněno výše, jsou proto nanejvýš vítána širší partnerství s vysokými školami, výzkumnými institucemi, politickými orgány a regionálními vzdělávacími a školicími institucemi. Navzdory úspěšným postupům podnikatelských sdružení a sítí malých a středních podniků při restrukturalizaci nejsou malé a střední podniky většinou schopné organizovat propracované přístupy a školicí zařízení. Musí proto dostat příležitost k využívání cílených vnitrostátních a regionálních struktur a externí podpory.

| 3.5 | EHSV přikládá velký význam šíření osvědčených postupů. Mnoho regionů v celé Evropě zvládá organizaci této přípravy na budoucnost překvapivě dobře, což přináší prospěch jejich obyvatelům a odolnost hospodářství. EU včetně EHSV může v této oblasti poskytovat větší podporu. |
| --- | --- |

3.5

EHSV přikládá velký význam šíření osvědčených postupů. Mnoho regionů v celé Evropě zvládá organizaci této přípravy na budoucnost překvapivě dobře, což přináší prospěch jejich obyvatelům a odolnost hospodářství. EU včetně EHSV může v této oblasti poskytovat větší podporu.

| 3.6 | Velkou pomoc mohou představovat rovněž odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti na evropské úrovni. Mohou fungovat rovněž jako platformy pro setkávání přímo zúčastněných zainteresovaných stran. EHSV předpokládá, že by tyto rady měly mít přinejmenším tři úkoly: informování o potřebách v oblasti vzdělávání, výměnu předpovědí budoucích trendů a výzev, a informování o důvodech, jež vedly k potřebě restrukturalizace. To vše by bylo výhodné jak pro neustálou výměnu názorů, tak i pro sbližování na nejvyšší úrovni. Z pracovních a pragmatických závěrů těchto rad by měly mít prospěch i evropské agentury. |
| --- | --- |

3.6

Velkou pomoc mohou představovat rovněž odvětvové rady pro zaměstnanost a dovednosti na evropské úrovni. Mohou fungovat rovněž jako platformy pro setkávání přímo zúčastněných zainteresovaných stran. EHSV předpokládá, že by tyto rady měly mít přinejmenším tři úkoly: informování o potřebách v oblasti vzdělávání, výměnu předpovědí budoucích trendů a výzev, a informování o důvodech, jež vedly k potřebě restrukturalizace. To vše by bylo výhodné jak pro neustálou výměnu názorů, tak i pro sbližování na nejvyšší úrovni. Z pracovních a pragmatických závěrů těchto rad by měly mít prospěch i evropské agentury.

| 3.7 | Společné analýzy přinášejí konkrétní odpovědnost každé ze zainteresovaných stran na různých úrovních, jak o tom podrobně pojednává kapitola 2. Je to průběžný proces, jenž je v řadě zemí již běžnou praxí, ale v některých jiných členských státech zatím není zatím příliš rozvinutý. Ekonomiky, kde byly takové postupy uplatněny, si obecně vedou lépe než ekonomiky, které zůstaly v tomto ohledu pozadu. Jak již bylo řečeno, konsensuální systémy se vyplácejí. |
| --- | --- |

3.7

Společné analýzy přinášejí konkrétní odpovědnost každé ze zainteresovaných stran na různých úrovních, jak o tom podrobně pojednává kapitola 2. Je to průběžný proces, jenž je v řadě zemí již běžnou praxí, ale v některých jiných členských státech zatím není zatím příliš rozvinutý. Ekonomiky, kde byly takové postupy uplatněny, si obecně vedou lépe než ekonomiky, které zůstaly v tomto ohledu pozadu. Jak již bylo řečeno, konsensuální systémy se vyplácejí.

| 3.8 | Při restrukturalizaci může EU prosazovat úspěšnou koordinaci mezi zainteresovanými stranami podporou účinných postupů a procesů v podnicích a regionech prostřednictvím finanční podpory z fondů EU, tam kde je to možné. |
| --- | --- |

3.8

Při restrukturalizaci může EU prosazovat úspěšnou koordinaci mezi zainteresovanými stranami podporou účinných postupů a procesů v podnicích a regionech prostřednictvím finanční podpory z fondů EU, tam kde je to možné.

| 3.9 | Příloha správně vyzdvihuje úlohu jednotlivých zaměstnanců. Pokud k tomu jsou správné podmínky a možnosti, je výběr nejvhodnějšího postupu na každém ze zaměstnanců. I zde lze najít široké spektrum individuálního výběru, od zlepšení dovedností na daném místě po rozšíření kompetencí, a dokonce až po orientaci jiným směrem. Praxi jednoho zaměstnání na celý život postupně nahrazuje flexibilní pracovní dráha buď v rámci (velkého) podniku, nebo v širším měřítku. |
| --- | --- |

3.9

Příloha správně vyzdvihuje úlohu jednotlivých zaměstnanců. Pokud k tomu jsou správné podmínky a možnosti, je výběr nejvhodnějšího postupu na každém ze zaměstnanců. I zde lze najít široké spektrum individuálního výběru, od zlepšení dovedností na daném místě po rozšíření kompetencí, a dokonce až po orientaci jiným směrem. Praxi jednoho zaměstnání na celý život postupně nahrazuje flexibilní pracovní dráha buď v rámci (velkého) podniku, nebo v širším měřítku.

| 3.10 | Všechny zainteresované strany by měly takové zásadní posuny důkladně zvážit a věnovat při tom pozornost zejména zranitelným skupinám. V některých členských státech vyvinuli sociální partneři a stát už před lety cílené programy. EHSV upozorňuje mimo jiné na:






  — | dánský model pracovního trhu známý jako flexikurita. Po počátečních problémech a kritice bylo dosaženo uspokojivé rovnováhy mezi náklady a přínosy tohoto modelu, který kombinuje liberální pracovní trh a sociální stát (12), a jehož součástí jsou, mimo jiné, intenzivní dohled nad pracovním trhem, dohody o sdílení práce, ustanovení o střídání pracovních pozic, inovační inkubátory a systém odborného vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

3.10

Všechny zainteresované strany by měly takové zásadní posuny důkladně zvážit a věnovat při tom pozornost zejména zranitelným skupinám. V některých členských státech vyvinuli sociální partneři a stát už před lety cílené programy. EHSV upozorňuje mimo jiné na:

—

dánský model pracovního trhu známý jako flexikurita. Po počátečních problémech a kritice bylo dosaženo uspokojivé rovnováhy mezi náklady a přínosy tohoto modelu, který kombinuje liberální pracovní trh a sociální stát (12), a jehož součástí jsou, mimo jiné, intenzivní dohled nad pracovním trhem, dohody o sdílení práce, ustanovení o střídání pracovních pozic, inovační inkubátory a systém odborného vzdělávání;

| — | německý systém duálního vzdělávání, jenž zahrnuje zapojení podniků a aktivní politiku učení a odborné praxe; |
| --- | --- |

—

německý systém duálního vzdělávání, jenž zahrnuje zapojení podniků a aktivní politiku učení a odborné praxe;

| — | program, jako je švédský program „Knowledge Lift“, jenž byl v minulosti určen k pozvednutí úrovně znalostí málo kvalifikovaných dospělých pracovníků na střední úroveň a zaměřený na lidi ve věku 25–55 let. |
| --- | --- |

—

program, jako je švédský program „Knowledge Lift“, jenž byl v minulosti určen k pozvednutí úrovně znalostí málo kvalifikovaných dospělých pracovníků na střední úroveň a zaměřený na lidi ve věku 25–55 let.

| 3.11 | Příkladů existuje více. Některé z těchto systémů jsou zastaralé, některé dosud fungují dobře a ilustrují, jak zapojení státu a účast sociálních partnerů poskytují společné nástroje pro reakci na současnou dynamiku. Jiné však už nějakou dobu nepokračují. Komise by měla prostřednictvím šíření osvědčených postupů povzbuzovat sociální partnery členských států a orgány těchto států, aby hledali pragmatické a užitečné nástroje. |
| --- | --- |

3.11

Příkladů existuje více. Některé z těchto systémů jsou zastaralé, některé dosud fungují dobře a ilustrují, jak zapojení státu a účast sociálních partnerů poskytují společné nástroje pro reakci na současnou dynamiku. Jiné však už nějakou dobu nepokračují. Komise by měla prostřednictvím šíření osvědčených postupů povzbuzovat sociální partnery členských států a orgány těchto států, aby hledali pragmatické a užitečné nástroje.

| 3.12 | EHSV velmi podporuje skutečnost, že Komise – v souladu s dlouhodobými postoji EHSV, jež vyslovil v několika svých stanoviscích, a také v reakci na zelenou knihu (13) – přiřkla aktivní úlohu při předjímání změn a v procesech restrukturalizace vnitrostátním a regionálním orgánům, a to na stejné úrovni s podniky, zaměstnanci a sociálními partnery. Jejich velmi potřebná spolupráce a společná odpovědnost se často podceňuje. Pozornost, kterou jim Komise věnuje, zdůrazňuje význam jejich zapojení (14). |
| --- | --- |

3.12

EHSV velmi podporuje skutečnost, že Komise – v souladu s dlouhodobými postoji EHSV, jež vyslovil v několika svých stanoviscích, a také v reakci na zelenou knihu (13) – přiřkla aktivní úlohu při předjímání změn a v procesech restrukturalizace vnitrostátním a regionálním orgánům, a to na stejné úrovni s podniky, zaměstnanci a sociálními partnery. Jejich velmi potřebná spolupráce a společná odpovědnost se často podceňuje. Pozornost, kterou jim Komise věnuje, zdůrazňuje význam jejich zapojení (14).

| 3.13 | Jednotlivé úrovně veřejné správy mají svou vlastní odpovědnost. Ve většině zemí mají vnitrostátní orgány na starosti (legislativní) rámcové podmínky, zatímco regionální orgány mohou vykonat mnoho při organizaci zařízení a při vytváření společného ducha, jak lze vyvodit z celé řady konkrétních případů. To znamená, že kvalita vnitrostátní a regionální správy je často rozhodujícím faktorem úspěchu nebo neúspěchu takových operací. Měly by proto být zapojeny do případových studií o předjímání změn, restrukturalizaci a úspěšných postupech. |
| --- | --- |

3.13

Jednotlivé úrovně veřejné správy mají svou vlastní odpovědnost. Ve většině zemí mají vnitrostátní orgány na starosti (legislativní) rámcové podmínky, zatímco regionální orgány mohou vykonat mnoho při organizaci zařízení a při vytváření společného ducha, jak lze vyvodit z celé řady konkrétních případů. To znamená, že kvalita vnitrostátní a regionální správy je často rozhodujícím faktorem úspěchu nebo neúspěchu takových operací. Měly by proto být zapojeny do případových studií o předjímání změn, restrukturalizaci a úspěšných postupech.

| 3.14 | Evropská komise má vedoucí pozici při organizaci diskusí na úrovni EU a při šíření postupů. Může podporovat rozvoj společného ducha v celé Unii. Může napomáhat vytváření podmínek pro správné využívání evropských fondů. Má svou úlohu při podporování sociálního dialogu týkajícího se předjímání změn a restrukturalizace, zejména na odvětvové úrovni. |
| --- | --- |

3.14

Evropská komise má vedoucí pozici při organizaci diskusí na úrovni EU a při šíření postupů. Může podporovat rozvoj společného ducha v celé Unii. Může napomáhat vytváření podmínek pro správné využívání evropských fondů. Má svou úlohu při podporování sociálního dialogu týkajícího se předjímání změn a restrukturalizace, zejména na odvětvové úrovni.

| 3.15 | Shromažďování údajů týkajících se procesů restrukturalizace – včetně jejich hospodářského a sociálního dopadu – by mělo být usnadněno a jeho výsledkem by měly být analýzy. Musí být zaručena účinná koordinace mezi agenturami, jako jsou např. Eurofound a CEDEFOP, Komisí a zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

3.15

Shromažďování údajů týkajících se procesů restrukturalizace – včetně jejich hospodářského a sociálního dopadu – by mělo být usnadněno a jeho výsledkem by měly být analýzy. Musí být zaručena účinná koordinace mezi agenturami, jako jsou např. Eurofound a CEDEFOP, Komisí a zainteresovanými stranami.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Sdělení Komise Rámec kvality EU, str. 15 a násl.

1

(2)  Úř. věst. C 299 ze dne 4.října 2012, s. 54. připomínky k zelené knize Komise k restrukturalizaci a předjímání změn, 2012.

2

(3)  Sdělení Komise ze dne 13. prosince 2013.

3

(4)  Dobrou ilustrací současného průkopnictví nového rozvoje je německá zpráva Recommendations for implementing the strategic initiative INDUSTRIE 4.0, kterou vydala Forschungsunion a National Academy of Science and Engineering a financovalo Spolkové ministerstvo školství a výzkumu, duben 2013 (4.0 odkazuje ke čtvrté průmyslové revoluci).

4

Recommendations for implementing the strategic initiative INDUSTRIE 4.0

(5)  Úř. věst. C 327 ze dne 12. listopadu 2013, s. 82, připomínky ke sdělení Komise o průmyslové politice, 2013.

5

(6)  Úř. věst. C 299 ze dne 4. října 2012, s. 54.

6

(7)  Shrnutí odpovědí ke konzultaci k zelené knize (poznámka č. 1).

7

(8)  Viz Úř. věst. C 161 ze dne 6. června 2013, s. 35.

8

(9)  Úř. věst. C 318 ze dne 29. října 2011, s. 43.

9

(10)  Sdělení Komise Rámec kvality EU, str. 15 a násl.

10

(11)  Směrnice 2001/23/EC.

11

(12)  Viz Anticipating and Managing restructuring – Denmark, Mezinárodní vzdělávací středisko MOP, prosinec 2009.

12

(13)  Viz pozn. č. 1.

13

(14)  Str. 19.

14

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/123

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přezkum pokynů Společenství k financování letišť a ke státní podpoře na zahájení činnosti leteckých společností s odletem z regionálních letišť

C(2014) 963 final

(2014/C 451/20)

| Zpravodaj: | pan KRAWCZYK |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan WENNMACHER |

Zpravodaj:

pan KRAWCZYK

Spoluzpravodaj:

pan WENNMACHER

Dne 8. května 2014 se Komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Státní podpora letišť a leteckých společností.

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 183 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá nové nařízení Evropské komise o pokynech ke státní podpoře letišť a leteckých společností. Letiště i letecké společnosti na toto nařízení čekaly velmi dlouho. Nařízení stanoví rámec včetně přechodného období a upravuje některé závažné problémy, s nimiž se potýká doprava v EU, která prodělává zásadní změny. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vítá nové nařízení Evropské komise o pokynech ke státní podpoře letišť a leteckých společností. Letiště i letecké společnosti na toto nařízení čekaly velmi dlouho. Nařízení stanoví rámec včetně přechodného období a upravuje některé závažné problémy, s nimiž se potýká doprava v EU, která prodělává zásadní změny.

| 1.2. | EHSV lituje, že konečné znění nařízení přijatého Evropskou komisí kvůli neoprávněnému tlaku regionálních lobbyistů a místních volených politiků neposkytuje dostatečné nástroje k podstatnému zvýšení transparentnosti leteckého trhu a letecké dopravy v Evropě. Je třeba lépe koordinovat rozvoj pozemní letecké infrastruktury na různých úrovních (EU, členské státy, regiony). Vynakládání peněz daňových poplatníků, včetně prostředků z rozpočtu EU, je třeba dobře zvážit na základě vypracování studie proveditelnosti, bez vměšování politiků prosazujících čistě místní zájmy a se zohledněním příslušné hospodářské a sociální poptávky. Tato studie by rovněž měla posoudit udržitelnost návrhu s pomocí kritérií využití plochy a dopadu na zaměstnanost, pracovní podmínky a životní prostředí. Také je třeba mít na zřeteli soudržnost se strategickými projekty EU, jako je jednotné evropské nebe či SESAR. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV lituje, že konečné znění nařízení přijatého Evropskou komisí kvůli neoprávněnému tlaku regionálních lobbyistů a místních volených politiků neposkytuje dostatečné nástroje k podstatnému zvýšení transparentnosti leteckého trhu a letecké dopravy v Evropě. Je třeba lépe koordinovat rozvoj pozemní letecké infrastruktury na různých úrovních (EU, členské státy, regiony). Vynakládání peněz daňových poplatníků, včetně prostředků z rozpočtu EU, je třeba dobře zvážit na základě vypracování studie proveditelnosti, bez vměšování politiků prosazujících čistě místní zájmy a se zohledněním příslušné hospodářské a sociální poptávky. Tato studie by rovněž měla posoudit udržitelnost návrhu s pomocí kritérií využití plochy a dopadu na zaměstnanost, pracovní podmínky a životní prostředí. Také je třeba mít na zřeteli soudržnost se strategickými projekty EU, jako je jednotné evropské nebe či SESAR.

| 1.3. | EHSV je znepokojen rostoucím počtem „případů týkajících se porušení hospodářské soutěže“, které Komise vede, a nevhodným přístupem členských států, co se týče absence rovných podmínek v evropské letecké dopravě. Poskytnutí extrémně dlouhého přechodného období, než letiště začnou být zisková, není v tomto ohledu dostatečnou motivací k zásadní změně. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV je znepokojen rostoucím počtem „případů týkajících se porušení hospodářské soutěže“, které Komise vede, a nevhodným přístupem členských států, co se týče absence rovných podmínek v evropské letecké dopravě. Poskytnutí extrémně dlouhého přechodného období, než letiště začnou být zisková, není v tomto ohledu dostatečnou motivací k zásadní změně.

| 1.4. | EHSV vyjadřuje své hluboké rozčarování nad skutečností, že nikdy nebyla provedena studie, která by popisovala současnou situaci v oblasti státních podpor a obdobných praktik, co se týče uplatňování pokynů pro leteckou dopravu, a jejíž vypracování EHSV požadoval ve svých dřívějších stanoviscích. Bylo ponecháno příliš mnoho prostoru pro politickou nejasnost na toto téma a není k dispozici dostatek konkrétních údajů, aby bylo možné navrhnout reálná řešení. EHSV proto opakuje svůj požadavek, který je stále aktuální a oprávněný. Tato studie by měla poskytnout informace o objemu a typu podpory, jejím skutečnému dopadu na rozvoj a efektivitu hospodářství a jejím kvantitativním a kvalitativním dopadu na zaměstnanost. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV vyjadřuje své hluboké rozčarování nad skutečností, že nikdy nebyla provedena studie, která by popisovala současnou situaci v oblasti státních podpor a obdobných praktik, co se týče uplatňování pokynů pro leteckou dopravu, a jejíž vypracování EHSV požadoval ve svých dřívějších stanoviscích. Bylo ponecháno příliš mnoho prostoru pro politickou nejasnost na toto téma a není k dispozici dostatek konkrétních údajů, aby bylo možné navrhnout reálná řešení. EHSV proto opakuje svůj požadavek, který je stále aktuální a oprávněný. Tato studie by měla poskytnout informace o objemu a typu podpory, jejím skutečnému dopadu na rozvoj a efektivitu hospodářství a jejím kvantitativním a kvalitativním dopadu na zaměstnanost.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že je důležité podporovat v tomto odvětví sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu. Dále musí být vyvinut určitý mechanismus, který zaručí, že budou neustále k dispozici aktuální údaje o vývoji na trhu práce v letectví. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV se domnívá, že je důležité podporovat v tomto odvětví sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu. Dále musí být vyvinut určitý mechanismus, který zaručí, že budou neustále k dispozici aktuální údaje o vývoji na trhu práce v letectví.

| 1.6. | Jedním z vážných problémů, který vyvstal při uplatňování předcházejících pokynů, je nedostatečné prosazování. EHSV se obává, že kvůli velkému počtu „výjimek“ ze stávajícího nařízení (vedle extrémně dlouhého přechodného období) bude prosazování nedostatečné i v budoucnosti, což bude mít negativní dopad na splnění hlavního cíle tohoto nařízení – totiž vytvoření rovných podmínek. |
| --- | --- |

1.6.

Jedním z vážných problémů, který vyvstal při uplatňování předcházejících pokynů, je nedostatečné prosazování. EHSV se obává, že kvůli velkému počtu „výjimek“ ze stávajícího nařízení (vedle extrémně dlouhého přechodného období) bude prosazování nedostatečné i v budoucnosti, což bude mít negativní dopad na splnění hlavního cíle tohoto nařízení – totiž vytvoření rovných podmínek.

| 1.7. | Díky zpětnému uplatňování pokynů pro leteckou dopravu na provozní podporu by letiště a letecké společnosti, které dlouhá léta překračovaly podmínky stanovené v pokynech z roku 2005, měly být schopny dodržovat nová pravidla. Zpětné uplatňování nových pokynů pro leteckou dopravu by rovněž mělo zabránit znevýhodňování tržních subjektů, které uplatňovaly tehdy platné pokyny Komise z roku 2005. |
| --- | --- |

1.7.

Díky zpětnému uplatňování pokynů pro leteckou dopravu na provozní podporu by letiště a letecké společnosti, které dlouhá léta překračovaly podmínky stanovené v pokynech z roku 2005, měly být schopny dodržovat nová pravidla. Zpětné uplatňování nových pokynů pro leteckou dopravu by rovněž mělo zabránit znevýhodňování tržních subjektů, které uplatňovaly tehdy platné pokyny Komise z roku 2005.

| 1.8. | Rovné podmínky jsou nezbytné k navrácení evropského letectví na cestu udržitelnosti. Během veřejného slyšení, které EHSV pořádal v roce 2014, se jasně ukázalo, že nynější „závodění o dotace“ ohrožuje evropské letectví a vážně narušuje jeho udržitelnost. |
| --- | --- |

1.8.

Rovné podmínky jsou nezbytné k navrácení evropského letectví na cestu udržitelnosti. Během veřejného slyšení, které EHSV pořádal v roce 2014, se jasně ukázalo, že nynější „závodění o dotace“ ohrožuje evropské letectví a vážně narušuje jeho udržitelnost.

| 1.9. | EHSV vítá způsob, jakým se v pokynech pro leteckou dopravu nahlíží na právní úpravu státní podpory na zahájení činnosti leteckých společností, ačkoli to, zda se docílilo jasnosti a jednoduchosti, se ukáže teprve při uplatňování a prosazování nových pravidel. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV vítá způsob, jakým se v pokynech pro leteckou dopravu nahlíží na právní úpravu státní podpory na zahájení činnosti leteckých společností, ačkoli to, zda se docílilo jasnosti a jednoduchosti, se ukáže teprve při uplatňování a prosazování nových pravidel.

| 1.10. | Co se týče plánů nových leteckých společností vyžadujících rozsáhlé financování z veřejných prostředků, EHSV se domnívá, že by pro majitele a manažery regionálních letišť, která nemají téměř žádné kapacity k řešení těchto problémů, měly být vypracovány osvětové programy a podpůrné pokyny. |
| --- | --- |

1.10.

Co se týče plánů nových leteckých společností vyžadujících rozsáhlé financování z veřejných prostředků, EHSV se domnívá, že by pro majitele a manažery regionálních letišť, která nemají téměř žádné kapacity k řešení těchto problémů, měly být vypracovány osvětové programy a podpůrné pokyny.

| 1.11. | Uplatňování pravidel státní podpory na vnitřním trhu se musí přenést i do třetích zemí. Orgány EU musí zaujmout jednotný přístup a musí přizpůsobit svou politiku, pokud jde o vstup na trh EU, a to v prvé řadě pro provozovatele, kteří mají prospěch z příznivých podmínek panujících v jejich domovských zemích, jež by mohly narušit hospodářskou soutěž. Je důležité zajistit rovné podmínky pro všechny. |
| --- | --- |

1.11.

Uplatňování pravidel státní podpory na vnitřním trhu se musí přenést i do třetích zemí. Orgány EU musí zaujmout jednotný přístup a musí přizpůsobit svou politiku, pokud jde o vstup na trh EU, a to v prvé řadě pro provozovatele, kteří mají prospěch z příznivých podmínek panujících v jejich domovských zemích, jež by mohly narušit hospodářskou soutěž. Je důležité zajistit rovné podmínky pro všechny.

| 1.12. | Má-li letecká doprava v EU udržitelným způsobem dostát rostoucím požadavkům, musí nabízet kvalitní pracovní místa a dobré pracovní podmínky, aby uspokojila zájmy cestujících i požadavky na bezpečnost. Jak již bylo řečeno, je důležité podporovat sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu v tomto odvětví. V evropském letectví již existuje několik skupin vytvořených za účelem diskuse s příslušnými sociálními partnery a v zájmu efektivity je nutné je dále podporovat a zapojit do nich i zástupce letišť. Kromě toho je třeba zvyšovat mezi provozovateli informovanost a neudělovat státní podporu v případě, že nebyly dodrženy příslušné předpisy, a zejména v případě porušení platných pracovněprávních předpisů. |
| --- | --- |

1.12.

Má-li letecká doprava v EU udržitelným způsobem dostát rostoucím požadavkům, musí nabízet kvalitní pracovní místa a dobré pracovní podmínky, aby uspokojila zájmy cestujících i požadavky na bezpečnost. Jak již bylo řečeno, je důležité podporovat sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu v tomto odvětví. V evropském letectví již existuje několik skupin vytvořených za účelem diskuse s příslušnými sociálními partnery a v zájmu efektivity je nutné je dále podporovat a zapojit do nich i zástupce letišť. Kromě toho je třeba zvyšovat mezi provozovateli informovanost a neudělovat státní podporu v případě, že nebyly dodrženy příslušné předpisy, a zejména v případě porušení platných pracovněprávních předpisů.

| 1.13. | To je i důvod, proč bude mimořádně důležité pečlivě monitorovat uplatňování „nových“ stávajících pokynů pro leteckou dopravu. Evropská komise by měla přezkoumat míru plnění vytyčených cílů a nejpozději do 12 měsíců o ní podat zprávu. |
| --- | --- |

1.13.

To je i důvod, proč bude mimořádně důležité pečlivě monitorovat uplatňování „nových“ stávajících pokynů pro leteckou dopravu. Evropská komise by měla přezkoumat míru plnění vytyčených cílů a nejpozději do 12 měsíců o ní podat zprávu.

2.   Úvod

| 2.1. | Evropské letectví bylo koncipováno jako trh, na němž ceny letenek určuje poptávka a kde uživatelé platí náklady na leteckou dopravu prostřednictvím poplatků s cílem vytvořit „konkurenceschopný dopravní systém účinně využívající zdroje“ (bílá kniha o dopravě z roku 2011). Státní podpora letištím a leteckým společnostem však na evropském leteckém trhu způsobila zásadní strukturální nedostatky, které je třeba napravit. |
| --- | --- |

2.1.

Evropské letectví bylo koncipováno jako trh, na němž ceny letenek určuje poptávka a kde uživatelé platí náklady na leteckou dopravu prostřednictvím poplatků s cílem vytvořit „konkurenceschopný dopravní systém účinně využívající zdroje“ (bílá kniha o dopravě z roku 2011). Státní podpora letištím a leteckým společnostem však na evropském leteckém trhu způsobila zásadní strukturální nedostatky, které je třeba napravit.

| 2.2. | Evropská komise již dlouhou dobu chystá přezkum pokynů o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na státní podpory v odvětví letectví z roku 1994 a pokynů EU pro financování letišť a pro státní podporu na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť z roku 2005 (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu“). Již dlouhou dobu je nutné zavést jasnější pravidla, která by letištím umožnila získat podporu tehdy, kdy ji opravdu potřebují – zejména vzhledem ke všeobecné shodě nad tím, že předcházející pokyny pro leteckou dopravu nebyly účinně prosazovány. |
| --- | --- |

2.2.

Evropská komise již dlouhou dobu chystá přezkum pokynů o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na státní podpory v odvětví letectví z roku 1994 a pokynů EU pro financování letišť a pro státní podporu na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť z roku 2005 (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu“). Již dlouhou dobu je nutné zavést jasnější pravidla, která by letištím umožnila získat podporu tehdy, kdy ji opravdu potřebují – zejména vzhledem ke všeobecné shodě nad tím, že předcházející pokyny pro leteckou dopravu nebyly účinně prosazovány.

| 2.3. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) přijal na svém 482. plenárním zasedání dne 11. července 2012 dodatkové stanovisko k tématu Přezkum pokynů EU v odvětví letectví a letišť z let 1994 a 2005 (CCMI/095). V tomto stanovisku jasně popsal vývoj na evropském leteckém trhu a závažné překážky bránící provádění stávajících pokynů pro leteckou dopravu. Předložil rovněž řadu závěrů a doporučení. |
| --- | --- |

2.3.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) přijal na svém 482. plenárním zasedání dne 11. července 2012 dodatkové stanovisko k tématu Přezkum pokynů EU v odvětví letectví a letišť z let 1994 a 2005 (CCMI/095). V tomto stanovisku jasně popsal vývoj na evropském leteckém trhu a závažné překážky bránící provádění stávajících pokynů pro leteckou dopravu. Předložil rovněž řadu závěrů a doporučení.

| 2.4. | EHSV ve stanovisku uvedl, že je nezbytné zavést jednotný unijní právní rámec pro celé letecké odvětví, jenž by zamezil nekontrolovaným praktikám podpory a zajistil rovné podmínky všem účastníkům na trhu, i na místní úrovni. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV ve stanovisku uvedl, že je nezbytné zavést jednotný unijní právní rámec pro celé letecké odvětví, jenž by zamezil nekontrolovaným praktikám podpory a zajistil rovné podmínky všem účastníkům na trhu, i na místní úrovni.

| 2.5. | Zdůraznil, že nové pokyny pro leteckou dopravu musí být vytvořeny za pomoci jasného a jednoduchého souboru pravidel, aby bylo v evropském leteckém odvětví dosaženo právní jistoty. EHSV vyzdvihl význam řádného provádění pokynů pro leteckou dopravu a za nejdůležitější označil prosazování. |
| --- | --- |

2.5.

Zdůraznil, že nové pokyny pro leteckou dopravu musí být vytvořeny za pomoci jasného a jednoduchého souboru pravidel, aby bylo v evropském leteckém odvětví dosaženo právní jistoty. EHSV vyzdvihl význam řádného provádění pokynů pro leteckou dopravu a za nejdůležitější označil prosazování.

| 2.6. | Podle dřívějšího stanoviska EHSV (CCMI/095) měly nové pokyny pro leteckou dopravu, jež Komise měla navrhnout, usilovat o to, aby byly všechny typy dopravců chráněny před diskriminační, netransparentní či narušující finanční podporou poskytovanou regionálními orgány nebo letišti. Veřejné financování nesmí narušovat hospodářskou soutěž ani mezi letišti, ani mezi leteckými dopravci. |
| --- | --- |

2.6.

Podle dřívějšího stanoviska EHSV (CCMI/095) měly nové pokyny pro leteckou dopravu, jež Komise měla navrhnout, usilovat o to, aby byly všechny typy dopravců chráněny před diskriminační, netransparentní či narušující finanční podporou poskytovanou regionálními orgány nebo letišti. Veřejné financování nesmí narušovat hospodářskou soutěž ani mezi letišti, ani mezi leteckými dopravci.

| 2.7. | EHSV požadoval, aby státní podpora pro investice do letištní infrastruktury a podpora pro letecké společnosti při zahájení činnosti byla možná pouze v přísně vymezených případech a byla omezena časově i z hlediska výše. Měla by být navíc poskytována jen za výjimečných okolností a s řádným ohledem na zásady transparentnosti, rovného přístupu a nediskriminace. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV požadoval, aby státní podpora pro investice do letištní infrastruktury a podpora pro letecké společnosti při zahájení činnosti byla možná pouze v přísně vymezených případech a byla omezena časově i z hlediska výše. Měla by být navíc poskytována jen za výjimečných okolností a s řádným ohledem na zásady transparentnosti, rovného přístupu a nediskriminace.

| 2.8. | V souvislosti s transparentností EHSV usoudil, že podmínky, za nichž je státní podpora možná, by měly být zveřejněny. Měla by existovat plná informovanost o podpoře existující pro letiště a pro dopravce i o podmínkách, za nichž se tato podpora poskytuje. |
| --- | --- |

2.8.

V souvislosti s transparentností EHSV usoudil, že podmínky, za nichž je státní podpora možná, by měly být zveřejněny. Měla by existovat plná informovanost o podpoře existující pro letiště a pro dopravce i o podmínkách, za nichž se tato podpora poskytuje.

| 2.9. | EHSV uvedl, že soukromé investice nelze v zásadě považovat za státní podporu. Zároveň může veřejný provozovatel jednat jako soukromý investor, pokud je investice komerčně odůvodnitelná. |
| --- | --- |

2.9.

EHSV uvedl, že soukromé investice nelze v zásadě považovat za státní podporu. Zároveň může veřejný provozovatel jednat jako soukromý investor, pokud je investice komerčně odůvodnitelná.

| 2.10. | Pokud jde o provádění pokynů pro leteckou dopravu, měl EHSV za to, že je nutné připravit studii, jež by ukázala současný stav státních podpor a podobných praktik. Studie měla poskytnout informace o výši a druhu poskytnutých podpor, o jejich dopadu na reálný hospodářský rozvoj/účinnost a o jejich kvantitativním a kvalitativním dopadu na zaměstnanost, aby bylo zejména možné zhodnotit, do jaké míry stávající praktiky narušují nebo nenarušují rovné podmínky letišť a leteckých společností. |
| --- | --- |

2.10.

Pokud jde o provádění pokynů pro leteckou dopravu, měl EHSV za to, že je nutné připravit studii, jež by ukázala současný stav státních podpor a podobných praktik. Studie měla poskytnout informace o výši a druhu poskytnutých podpor, o jejich dopadu na reálný hospodářský rozvoj/účinnost a o jejich kvantitativním a kvalitativním dopadu na zaměstnanost, aby bylo zejména možné zhodnotit, do jaké míry stávající praktiky narušují nebo nenarušují rovné podmínky letišť a leteckých společností.

| 2.11. | EHSV zdůraznil, že všechny nové pokyny musí zohledňovat zájmy zaměstnanců a cestujících. Protože lidské zdroje jsou základním prvkem kvality systému letecké dopravy, musí odvětví civilní letecké dopravy nabízet kvalitní zaměstnání a dobré pracovní podmínky. V tomto smyslu je důležité podporovat v odvětví sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

2.11.

EHSV zdůraznil, že všechny nové pokyny musí zohledňovat zájmy zaměstnanců a cestujících. Protože lidské zdroje jsou základním prvkem kvality systému letecké dopravy, musí odvětví civilní letecké dopravy nabízet kvalitní zaměstnání a dobré pracovní podmínky. V tomto smyslu je důležité podporovat v odvětví sociální dialog a zamezit sociálnímu dumpingu.

| 2.12. | EHSV rovněž vyzval k zavedení dlouhodobé politiky rozvoje regionálních letišť. Pokyny pro leteckou dopravu lze úspěšně prosazovat jen tehdy, budou-li odsouhlaseny jasné politické priority rozvoje regionálních letišť. Úkolem Komise mělo být takový politický program co nejrychleji připravit. |
| --- | --- |

2.12.

EHSV rovněž vyzval k zavedení dlouhodobé politiky rozvoje regionálních letišť. Pokyny pro leteckou dopravu lze úspěšně prosazovat jen tehdy, budou-li odsouhlaseny jasné politické priority rozvoje regionálních letišť. Úkolem Komise mělo být takový politický program co nejrychleji připravit.

| 2.13. | EHSV vyzval členské státy, aby důrazně podpořily přípravu a provádění nových pokynů a angažovaly se v tomto směru. To bylo důležité zejména kvůli přidělování financí EU v novém VFR. „Dokázat více s menším objemem peněz vyžaduje jasné priority. Regionální rozvoj je velmi důležitý, neměl by však již ospravedlňovat rozvoj letišť, na nichž není možné vytvořit dostatečnou poptávku.“ |
| --- | --- |

2.13.

EHSV vyzval členské státy, aby důrazně podpořily přípravu a provádění nových pokynů a angažovaly se v tomto směru. To bylo důležité zejména kvůli přidělování financí EU v novém VFR. „Dokázat více s menším objemem peněz vyžaduje jasné priority. Regionální rozvoj je velmi důležitý, neměl by však již ospravedlňovat rozvoj letišť, na nichž není možné vytvořit dostatečnou poptávku.“

3.   Pokyny pro leteckou dopravu – současná situace

| 3.1. | Evropská komise přijala dne 20. února 2014 pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností, které nahrazují pokyny, jež platily téměř deset let (z roku 1994 a 2005). |
| --- | --- |

3.1.

Evropská komise přijala dne 20. února 2014 pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností, které nahrazují pokyny, jež platily téměř deset let (z roku 1994 a 2005).

| 3.2. | Nová pravidla umožňují poskytnout malým neziskovým letištím provozní podporu na přechodné období 10 let. Po uplynutí této doby musí být letiště schopna pokrýt své náklady sama. Nejvyšší přípustná výše podpory:






  — | 50 % původního schodku financování provozních nákladů pro letiště s ročním objemem přepravy do 3 milionů cestujících; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Nová pravidla umožňují poskytnout malým neziskovým letištím provozní podporu na přechodné období 10 let. Po uplynutí této doby musí být letiště schopna pokrýt své náklady sama. Nejvyšší přípustná výše podpory:

—

50 % původního schodku financování provozních nákladů pro letiště s ročním objemem přepravy do 3 milionů cestujících;

| — | 80 % pro letiště s ročním objemem přepravy do 7 00  000 cestujících. |
| --- | --- |

—

80 % pro letiště s ročním objemem přepravy do 7 00  000 cestujících.

| 3.2.1. | Bude však nadále možné poskytovat vyrovnávací platby na nepokryté provozní náklady služeb obecného hospodářského zájmu. To se bude týkat letišť, která hrají důležitou úlohu při zlepšování propojenosti izolovaných, vzdálených nebo okrajových regionů. |
| --- | --- |

3.2.1.

Bude však nadále možné poskytovat vyrovnávací platby na nepokryté provozní náklady služeb obecného hospodářského zájmu. To se bude týkat letišť, která hrají důležitou úlohu při zlepšování propojenosti izolovaných, vzdálených nebo okrajových regionů.

| 3.3. | Lépe zacílená investiční podpora je povolena pouze v případě, že existuje skutečná poptávka po dopravě a že jsou zřejmé pozitivní dopady. Dodatečné přepravní kapacity by se měly vytvářet, pouze je-li po nich poptávka. Investiční podpora by se neměla poskytnout, pokud by investice ohrozila jiná letiště ve stejné spádové oblasti, a neměla by se poskytnout oblastem, které již jsou dobře propojeny jinými druhy dopravy. |
| --- | --- |

3.3.

Lépe zacílená investiční podpora je povolena pouze v případě, že existuje skutečná poptávka po dopravě a že jsou zřejmé pozitivní dopady. Dodatečné přepravní kapacity by se měly vytvářet, pouze je-li po nich poptávka. Investiční podpora by se neměla poskytnout, pokud by investice ohrozila jiná letiště ve stejné spádové oblasti, a neměla by se poskytnout oblastem, které již jsou dobře propojeny jinými druhy dopravy.

| 3.3.1. | Nejvyšší přípustná investiční podpora:






  — | až 25 % pro letiště s ročním objemem přepravy 3 až 5 milionu cestujících; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Nejvyšší přípustná investiční podpora:

—

až 25 % pro letiště s ročním objemem přepravy 3 až 5 milionu cestujících;

| — | až 50 % pro letiště s ročním objemem přepravy 1 až 3 miliony cestujících; |
| --- | --- |

—

až 50 % pro letiště s ročním objemem přepravy 1 až 3 miliony cestujících;

| — | až 75 % pro letiště s ročním objemem přepravy do 1 milionu cestujících; |
| --- | --- |

—

až 75 % pro letiště s ročním objemem přepravy do 1 milionu cestujících;

| — | žádná podpora nebude poskytnuta letištím s ročním objemem přepravy více než 5 milionů cestujících (s několika výjimkami: např. přemístění). |
| --- | --- |

—

žádná podpora nebude poskytnuta letištím s ročním objemem přepravy více než 5 milionů cestujících (s několika výjimkami: např. přemístění).

Maximální výši investiční podpory na financování letištní infrastruktury lze zvýšit až o 20 % u letišť nacházejících se ve vzdálených regionech.

| 3.4. | Letiště budou moci získat podporu na pokrytí až 50 % letištních poplatků u nových destinací na dobu tří let. Flexibilnější úprava by mohla být umožněna letištím nacházejícím se ve vzdálených regionech. |
| --- | --- |

3.4.

Letiště budou moci získat podporu na pokrytí až 50 % letištních poplatků u nových destinací na dobu tří let. Flexibilnější úprava by mohla být umožněna letištím nacházejícím se ve vzdálených regionech.

| 3.5. | Pokud by soukromý investor jednající za obvyklých tržních podmínek akceptoval tytéž podmínky, nebudou ujednání mezi leteckými společnostmi a letišti považována za podporu. Pokud je nevýhodné, bude ujednání mezi letištěm a leteckou společností považováno za státní podporu poskytnutou letecké společnosti. |
| --- | --- |

3.5.

Pokud by soukromý investor jednající za obvyklých tržních podmínek akceptoval tytéž podmínky, nebudou ujednání mezi leteckými společnostmi a letišti považována za podporu. Pokud je nevýhodné, bude ujednání mezi letištěm a leteckou společností považováno za státní podporu poskytnutou letecké společnosti.

V Bruselu dne 9. července 2014.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/127 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/127

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví

COM(2013) 659 final

(2014/C 451/21)

| Zpravodaj: | pan Seppo KALLIO |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | pan Brendan BURNS |

Zpravodaj:

pan Seppo KALLIO

Spoluzpravodaj:

pan Brendan BURNS

Dne 20. září 2013 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví

COM(2013) 659 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 111 hlasy pro, 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá novou strategii EU v oblasti lesnictví a dva doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise. EU novou strategii nutně potřebuje vzhledem k rostoucí poptávce po lesích a hrozbám, jimž čelí, stejně jako řadě jejích odvětvových politik a souvisejícím pravidlům týkajícím se lesnictví a lesů. EHSV proto naléhavě vyzývá Komisi i členské státy, aby zajistily, že se strategie bude provádět účinně a efektivně. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá novou strategii EU v oblasti lesnictví a dva doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise. EU novou strategii nutně potřebuje vzhledem k rostoucí poptávce po lesích a hrozbám, jimž čelí, stejně jako řadě jejích odvětvových politik a souvisejícím pravidlům týkajícím se lesnictví a lesů. EHSV proto naléhavě vyzývá Komisi i členské státy, aby zajistily, že se strategie bude provádět účinně a efektivně.

| 1.2 | V této souvislosti Výbor připomíná Komisi, že Smlouva o fungování EU se o společné lesnické politice EU nezmiňuje a že kontrola nad politikami v oblasti lesnictví by měla zůstat v rukou členských států. |
| --- | --- |

1.2

V této souvislosti Výbor připomíná Komisi, že Smlouva o fungování EU se o společné lesnické politice EU nezmiňuje a že kontrola nad politikami v oblasti lesnictví by měla zůstat v rukou členských států.

| 1.3 | Výbor podporuje holistický a vyvážený přístup ke třem pilířům udržitelnosti (hospodářskému, environmentálnímu a sociálnímu), který ve strategii EU pro oblast lesnictví podtrhují tři zastřešující okruhy, jež jsou dále rozděleny do celkem osmi priorit. EHSV se domnívá, že strategické směry, které jsou stanoveny pro každou prioritu, by se měly využít k tomu, aby bylo zajištěno, že se strategie bude provádět bez prodlení. |
| --- | --- |

1.3

Výbor podporuje holistický a vyvážený přístup ke třem pilířům udržitelnosti (hospodářskému, environmentálnímu a sociálnímu), který ve strategii EU pro oblast lesnictví podtrhují tři zastřešující okruhy, jež jsou dále rozděleny do celkem osmi priorit. EHSV se domnívá, že strategické směry, které jsou stanoveny pro každou prioritu, by se měly využít k tomu, aby bylo zajištěno, že se strategie bude provádět bez prodlení.

| 1.4 | S ohledem na velký význam lesů pro rozvoj venkovských oblastí a za účelem dosažení cílů vytyčených ve strategii EHSV žádá, aby programy rozvoje venkova zahrnovaly opatření spojená s lesnictvím a aby byla tato opatření prosazována tak, aby se zajistilo větší čerpání dostupných finančních prostředků. |
| --- | --- |

1.4

S ohledem na velký význam lesů pro rozvoj venkovských oblastí a za účelem dosažení cílů vytyčených ve strategii EHSV žádá, aby programy rozvoje venkova zahrnovaly opatření spojená s lesnictvím a aby byla tato opatření prosazována tak, aby se zajistilo větší čerpání dostupných finančních prostředků.

| 1.5 | EHSV zdůrazňuje, že aby bylo možné reagovat na rostoucí potřeby pracovníků z důvodu čím dál větší mechanizace v celém lesnickém hodnotovém řetězci a na výzvy, které představuje měnící se klima a životní prostředí, je zapotřebí stimulovat vzdělávání, odbornou přípravu a přenos znalostí na všech úrovních lesnictví. V této souvislosti Výbor také vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum zaměřený na zlepšení potenciálu odvětví lesnictví v oblasti zaměstnanosti a pracovních podmínek. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zdůrazňuje, že aby bylo možné reagovat na rostoucí potřeby pracovníků z důvodu čím dál větší mechanizace v celém lesnickém hodnotovém řetězci a na výzvy, které představuje měnící se klima a životní prostředí, je zapotřebí stimulovat vzdělávání, odbornou přípravu a přenos znalostí na všech úrovních lesnictví. V této souvislosti Výbor také vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum zaměřený na zlepšení potenciálu odvětví lesnictví v oblasti zaměstnanosti a pracovních podmínek.

| 1.6 | EHSV soudí, že diskuse o kritériích pro udržitelné obhospodařování lesů, bez ohledu na konečné využití dřeva, by měla vycházet z obecně uznávaných a přijímaných kritérií a ukazatelů, formulovaných během ministerské konference o ochraně lesů v Evropě FOREST EUROPE (1) a měla by také zohledňovat specifika členských států a jejich stávající systémy a právní předpisy v oblasti lesnictví. |
| --- | --- |

1.6

EHSV soudí, že diskuse o kritériích pro udržitelné obhospodařování lesů, bez ohledu na konečné využití dřeva, by měla vycházet z obecně uznávaných a přijímaných kritérií a ukazatelů, formulovaných během ministerské konference o ochraně lesů v Evropě FOREST EUROPE (1) a měla by také zohledňovat specifika členských států a jejich stávající systémy a právní předpisy v oblasti lesnictví.

| 1.7 | Pokud jde o zásady stanovování priorit u způsobů využití dřeva, Výbor odmítá veškerá právně závazná pravidla a podporuje přístup vycházející z volného trhu a svobodu účastníků trhu. |
| --- | --- |

1.7

Pokud jde o zásady stanovování priorit u způsobů využití dřeva, Výbor odmítá veškerá právně závazná pravidla a podporuje přístup vycházející z volného trhu a svobodu účastníků trhu.

| 1.8 | EHSV pobízí členské státy, aby za účelem řešení výzev, které přináší změna klimatu, spolupracovaly napříč hranicemi, a podporuje výzvy k tomu zajistit, aby byly evropské lesy schopnější se přizpůsobit a odolnější, mimo jiné i prostřednictvím předcházení požárům a jiných řešení podporujících přizpůsobení na ochranu před přírodními katastrofami. Vhodné úsilí by se mělo zaměřit na odolnost a multifunkčnost lesů. |
| --- | --- |

1.8

EHSV pobízí členské státy, aby za účelem řešení výzev, které přináší změna klimatu, spolupracovaly napříč hranicemi, a podporuje výzvy k tomu zajistit, aby byly evropské lesy schopnější se přizpůsobit a odolnější, mimo jiné i prostřednictvím předcházení požárům a jiných řešení podporujících přizpůsobení na ochranu před přírodními katastrofami. Vhodné úsilí by se mělo zaměřit na odolnost a multifunkčnost lesů.

| 1.9 | EHSV podporuje využívání lesních hospodářských plánů, ale podtrhuje, že by se měly i nadále používat na dobrovolné bázi a i nadále být jasně odděleny od plánů péče o lokality soustavy Natura 2000, aby se předešlo zbytečným nákladům a byrokracii. |
| --- | --- |

1.9

EHSV podporuje využívání lesních hospodářských plánů, ale podtrhuje, že by se měly i nadále používat na dobrovolné bázi a i nadále být jasně odděleny od plánů péče o lokality soustavy Natura 2000, aby se předešlo zbytečným nákladům a byrokracii.

| 1.10 | Klíčem k pochopení nepřeberného množství výzev, které před odvětvím lesnictví stojí, je zlepšená znalostní základna. EHSV je tudíž toho názoru, že je nezbytné usilovat o harmonizaci údajů a efektivnější sdílení informací a transparentnost a zároveň respektovat vlastnická práva. |
| --- | --- |

1.10

Klíčem k pochopení nepřeberného množství výzev, které před odvětvím lesnictví stojí, je zlepšená znalostní základna. EHSV je tudíž toho názoru, že je nezbytné usilovat o harmonizaci údajů a efektivnější sdílení informací a transparentnost a zároveň respektovat vlastnická práva.

| 1.11 | EHSV podporuje prosazování dřeva a dalších materiálů z lesních dřevin včetně korku jako domácí, udržitelné, obnovitelné suroviny šetrné k životnímu prostředí a klimatu, a je přesvědčen, že odvětví lesnictví musí hrát při úspěchu budoucího biohospodářství klíčovou úlohu. |
| --- | --- |

1.11

EHSV podporuje prosazování dřeva a dalších materiálů z lesních dřevin včetně korku jako domácí, udržitelné, obnovitelné suroviny šetrné k životnímu prostředí a klimatu, a je přesvědčen, že odvětví lesnictví musí hrát při úspěchu budoucího biohospodářství klíčovou úlohu.

| 1.12 | EHSV s cílem podpořit konkurenceschopnost odvětví lesnictví zdůrazňuje, že je důležité co nejlépe využívat současné a budoucí možnosti financování a podpořit tak výzkum a inovace, a vyzdvihuje úlohu iniciativ, jako je evropské inovační partnerství (EIP) (2) nebo partnerství veřejného a soukromého sektoru v průmyslu založeném na biotechnologiích (3). |
| --- | --- |

1.12

EHSV s cílem podpořit konkurenceschopnost odvětví lesnictví zdůrazňuje, že je důležité co nejlépe využívat současné a budoucí možnosti financování a podpořit tak výzkum a inovace, a vyzdvihuje úlohu iniciativ, jako je evropské inovační partnerství (EIP) (2) nebo partnerství veřejného a soukromého sektoru v průmyslu založeném na biotechnologiích (3).

| 1.13 | Vzhledem k tomu, že využívání dřevní biomasy k ekologickému hospodářství má veliký potenciál a řadu výhod, EHSV nabádá Komisi a členské státy k tomu, aby aktivně hledaly cesty, jak prosazovat aktivní obhospodařování lesů a lepší využívání dřeva ve smyslu cílů stanovených do roku 2020 (4) a respektovat přitom udržitelné hranice. |
| --- | --- |

1.13

Vzhledem k tomu, že využívání dřevní biomasy k ekologickému hospodářství má veliký potenciál a řadu výhod, EHSV nabádá Komisi a členské státy k tomu, aby aktivně hledaly cesty, jak prosazovat aktivní obhospodařování lesů a lepší využívání dřeva ve smyslu cílů stanovených do roku 2020 (4) a respektovat přitom udržitelné hranice.

| 1.14 | Výbor vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily úsilí v oblasti posuzování ekosystémových služeb a rozvíjely pro ně trh. Členské státy by měly jednat koordinovaně a vytvořit kompenzační mechanismy k vyrovnávání stávajících selhání trhu. |
| --- | --- |

1.14

Výbor vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily úsilí v oblasti posuzování ekosystémových služeb a rozvíjely pro ně trh. Členské státy by měly jednat koordinovaně a vytvořit kompenzační mechanismy k vyrovnávání stávajících selhání trhu.

| 1.15 | K úspěšnému rozvoji a návaznosti na strategii EU v odvětví lesnictví bude zapotřebí silná koordinace a komunikace se všemi relevantními zájmovými skupinami. EHSV tudíž poukazuje na to, že je důležité zajistit a zvýšit zapojení zúčastněných stran, což bude vyžadovat, aby byly posíleny relevantní skupiny pro občanský dialog, jako je Poradní výbor pro lesnictví. Také by se mělo zvážit zřízení skupin ad hoc, v nichž by byli zástupci EHSV a VR. |
| --- | --- |

1.15

K úspěšnému rozvoji a návaznosti na strategii EU v odvětví lesnictví bude zapotřebí silná koordinace a komunikace se všemi relevantními zájmovými skupinami. EHSV tudíž poukazuje na to, že je důležité zajistit a zvýšit zapojení zúčastněných stran, což bude vyžadovat, aby byly posíleny relevantní skupiny pro občanský dialog, jako je Poradní výbor pro lesnictví. Také by se mělo zvážit zřízení skupin ad hoc, v nichž by byli zástupci EHSV a VR.

| 1.16 | EHSV vyzývá Komisi, členské státy EU a všechny ostatní relevantní subjekty, aby obnovily jednání s cílem nakonec dosáhnout konsenzu ohledně právně závazné dohody o lesích v Evropě. Právně závazná dohoda by společně se strategií EU pro odvětví lesnictví představovala klíčový nástroj k posílení odvětví lesnictví jako celku. Jasné definice a cíle pro udržitelné obhospodařování lesů na celoevropské úrovni by měly dopad také celosvětově. |
| --- | --- |

1.16

EHSV vyzývá Komisi, členské státy EU a všechny ostatní relevantní subjekty, aby obnovily jednání s cílem nakonec dosáhnout konsenzu ohledně právně závazné dohody o lesích v Evropě. Právně závazná dohoda by společně se strategií EU pro odvětví lesnictví představovala klíčový nástroj k posílení odvětví lesnictví jako celku. Jasné definice a cíle pro udržitelné obhospodařování lesů na celoevropské úrovni by měly dopad také celosvětově.

| 1.17 | EHSV bude taktéž sledovat všechny probíhající a nadcházející iniciativy založené na strategii EU v oblasti lesnictví či dalších souvisejících dokumentech, včetně pracovních dokumentů útvarů Komise, a zapojovat se do nich. |
| --- | --- |

1.17

EHSV bude taktéž sledovat všechny probíhající a nadcházející iniciativy založené na strategii EU v oblasti lesnictví či dalších souvisejících dokumentech, včetně pracovních dokumentů útvarů Komise, a zapojovat se do nich.

2.   Úvod

| 2.1 | Lesy a ostatní zalesněná území pokrývají více než 40 % rozlohy EU a jejich mimořádný význam je nade vší pochybnost. Mezi regiony jsou velké rozdíly ve zdrojích, struktuře, obhospodařování a využívání lesů. Zalesnění má v Evropě celkově vzrůstající tendenci – v posledních desetiletích rostlo asi o 0,4 % ročně. I pokud jde o přírůst dřeva, je situace pozitivní – kácí se pouze okolo 60–70 % ročního přírůstku. Asi 60 % lesů je v soukromých rukou a zbytek je ve veřejném vlastnictví. |
| --- | --- |

2.1

Lesy a ostatní zalesněná území pokrývají více než 40 % rozlohy EU a jejich mimořádný význam je nade vší pochybnost. Mezi regiony jsou velké rozdíly ve zdrojích, struktuře, obhospodařování a využívání lesů. Zalesnění má v Evropě celkově vzrůstající tendenci – v posledních desetiletích rostlo asi o 0,4 % ročně. I pokud jde o přírůst dřeva, je situace pozitivní – kácí se pouze okolo 60–70 % ročního přírůstku. Asi 60 % lesů je v soukromých rukou a zbytek je ve veřejném vlastnictví.

| 2.2 | Napříč EU a obzvláště v hustě zalesněných regionech se klade podstatný důraz na multifunkčnost, protože lesy slouží hospodářským, sociálním a environmentálním účelům. Poskytují stanoviště pro zvířata a rostliny a hrají významnou úlohu při zmírňování změny klimatu a při poskytování dalších ekosystémových služeb včetně oblastí lovu, lesních plodů či péče o lidské zdraví, rekreace nebo cestovního ruchu. Socioekonomický význam lesů je rovněž velký, ale často bývá podceňován. Lesy a související odvětví zajišťují více než tři miliony pracovních míst a jsou rozhodující pro dobré životní podmínky a zaměstnanost na venkově. |
| --- | --- |

2.2

Napříč EU a obzvláště v hustě zalesněných regionech se klade podstatný důraz na multifunkčnost, protože lesy slouží hospodářským, sociálním a environmentálním účelům. Poskytují stanoviště pro zvířata a rostliny a hrají významnou úlohu při zmírňování změny klimatu a při poskytování dalších ekosystémových služeb včetně oblastí lovu, lesních plodů či péče o lidské zdraví, rekreace nebo cestovního ruchu. Socioekonomický význam lesů je rovněž velký, ale často bývá podceňován. Lesy a související odvětví zajišťují více než tři miliony pracovních míst a jsou rozhodující pro dobré životní podmínky a zaměstnanost na venkově.

| 2.3 | Udržitelné lesnictví není nová myšlenka. Koncept udržitelného obhospodařování se v odvětví lesnictví zrodil před 300 lety. Od té doby se tento přístup spočívající v odpovědném obhospodařování nepřetržitě dále rozvíjí a postupně se rozšířil do všech oborů hospodářství. Mezníkem v tomto procesu byla základní definice udržitelného obhospodařování lesů zakotvená v usnesení Ministerské konference o ochraně lesů v Evropě v Helsinkách z roku 1993. Díky tomu se dostala zásada udržitelnosti do globálního kontextu. |
| --- | --- |

2.3

Udržitelné lesnictví není nová myšlenka. Koncept udržitelného obhospodařování se v odvětví lesnictví zrodil před 300 lety. Od té doby se tento přístup spočívající v odpovědném obhospodařování nepřetržitě dále rozvíjí a postupně se rozšířil do všech oborů hospodářství. Mezníkem v tomto procesu byla základní definice udržitelného obhospodařování lesů zakotvená v usnesení Ministerské konference o ochraně lesů v Evropě v Helsinkách z roku 1993. Díky tomu se dostala zásada udržitelnosti do globálního kontextu.

| 2.4 | Evropská unie má strategii v odvětví lesnictví již 15 let. Evropská komise na základě usnesení Evropského parlamentu (5) zveřejnila v roce 1998 sdělení (6) k provádění těchto pokynů. |
| --- | --- |

2.4

Evropská unie má strategii v odvětví lesnictví již 15 let. Evropská komise na základě usnesení Evropského parlamentu (5) zveřejnila v roce 1998 sdělení (6) k provádění těchto pokynů.

| 2.5 | Na jaře 2005 Komise na žádost Rady (7) vydala zprávu o provádění strategie EU v oblasti lesního hospodářství (8), která byla poté doplněna vypracováním akčního plánu EU pro lesnictví, který pokrýval pětileté období mezi lety 2007 a 2011 (9). |
| --- | --- |

2.5

Na jaře 2005 Komise na žádost Rady (7) vydala zprávu o provádění strategie EU v oblasti lesního hospodářství (8), která byla poté doplněna vypracováním akčního plánu EU pro lesnictví, který pokrýval pětileté období mezi lety 2007 a 2011 (9).

| 2.6 | Hodnocení ex post akčního plánu pro lesnictví (který sloužil jako prostředek k provádění strategie v oblasti lesního hospodářství z roku 1998) proběhlo současně s Mezinárodním rokem lesů v roce 2011. |
| --- | --- |

2.6

Hodnocení ex post akčního plánu pro lesnictví (který sloužil jako prostředek k provádění strategie v oblasti lesního hospodářství z roku 1998) proběhlo současně s Mezinárodním rokem lesů v roce 2011.

| 2.7 | Ačkoli se Smlouva o fungování EU o společné lesnické politice EU nezmiňuje, řada odvětvových politik a souvisejících pravidel, které se týkají například dodávek energie či environmentální a klimatické problematiky, v podstatě tvoří společnou lesnickou politiku EU. Dne 20. září 2013 zveřejnila Evropská komise sdělení k nové strategii EU v oblasti lesnictví, kterým reagovala na neustále rostoucí a někdy i protichůdné výzvy, kterým lesy a odvětví založená na lesnictví čelí, a na potřebu soudržnější a jednotnější politiky. |
| --- | --- |

2.7

Ačkoli se Smlouva o fungování EU o společné lesnické politice EU nezmiňuje, řada odvětvových politik a souvisejících pravidel, které se týkají například dodávek energie či environmentální a klimatické problematiky, v podstatě tvoří společnou lesnickou politiku EU. Dne 20. září 2013 zveřejnila Evropská komise sdělení k nové strategii EU v oblasti lesnictví, kterým reagovala na neustále rostoucí a někdy i protichůdné výzvy, kterým lesy a odvětví založená na lesnictví čelí, a na potřebu soudržnější a jednotnější politiky.

3.   Nástin nové strategie v oblasti lesnictví

| 3.1 | K základnímu dokumentu Komise jsou připojeny dva dodatečné, podrobnější pracovní dokumenty útvarů Komise. První se zaměřuje na proces, analýzu a postup, který je ve strategii navržen, a druhý poskytuje detailní pohled na odvětví založená na lesnictví, tj. zpracování dřeva, výrobu nábytku, buničiny a papíru a jejich přeměnu a na tisk (10). Doprovodné dokumenty by se měly vzhledem k jejich doplňujícímu charakteru a významu pečlivě zvážit. EHSV by měl sledovat všechny současné a budoucí iniciativy založené na strategii EU v oblasti lesnictví či dalších souvisejících dokumentech a zapojovat se do nich. |
| --- | --- |

3.1

K základnímu dokumentu Komise jsou připojeny dva dodatečné, podrobnější pracovní dokumenty útvarů Komise. První se zaměřuje na proces, analýzu a postup, který je ve strategii navržen, a druhý poskytuje detailní pohled na odvětví založená na lesnictví, tj. zpracování dřeva, výrobu nábytku, buničiny a papíru a jejich přeměnu a na tisk (10). Doprovodné dokumenty by se měly vzhledem k jejich doplňujícímu charakteru a významu pečlivě zvážit. EHSV by měl sledovat všechny současné a budoucí iniciativy založené na strategii EU v oblasti lesnictví či dalších souvisejících dokumentech a zapojovat se do nich.

| 3.2 | Komise se rozhodla prezentovat budoucí oblasti činnosti strategie ve třech zastřešujících okruzích, které jsou dále rozděleny do celkem osmi priorit. |
| --- | --- |

3.2

Komise se rozhodla prezentovat budoucí oblasti činnosti strategie ve třech zastřešujících okruzích, které jsou dále rozděleny do celkem osmi priorit.

| 3.3 | Díky strategickým směrům, které jsou u každé z osmi priorit uvedeny, je zajištěno, že strategie také v zásadě splní požadavek na to, aby navrhla konkrétní opatření a ne pouze obecná prohlášení o záměru. |
| --- | --- |

3.3

Díky strategickým směrům, které jsou u každé z osmi priorit uvedeny, je zajištěno, že strategie také v zásadě splní požadavek na to, aby navrhla konkrétní opatření a ne pouze obecná prohlášení o záměru.

| 3.4 | Aby se umožnilo rychlé provádění nové strategie v oblasti lesnictví, nenavrhla Komise vypracování samostatného nového akčního plánu. Místo toto strategie obsahuje seznam zvláštních opatření, která byla navržena tak, aby dosáhla jejích cílů. |
| --- | --- |

3.4

Aby se umožnilo rychlé provádění nové strategie v oblasti lesnictví, nenavrhla Komise vypracování samostatného nového akčního plánu. Místo toto strategie obsahuje seznam zvláštních opatření, která byla navržena tak, aby dosáhla jejích cílů.

| 3.5 | Nová strategie v oblasti lesnictví byla zveřejněna v návaznosti na závěrečné hodnocení předchozí strategie a nedlouho před začátkem příštího programového období EU a víceletého finančního rámce na období 2014–2020. |
| --- | --- |

3.5

Nová strategie v oblasti lesnictví byla zveřejněna v návaznosti na závěrečné hodnocení předchozí strategie a nedlouho před začátkem příštího programového období EU a víceletého finančního rámce na období 2014–2020.

| 3.6 | Od té doby, co byla v roce 1998 zveřejněna předchozí strategie, se ekonomické a politické prostředí v EU radikálně změnilo. Nová strategie je nejen vzhledem k mezinárodním závazkům zakotvena v naprosto novém regulatorním rámci. |
| --- | --- |

3.6

Od té doby, co byla v roce 1998 zveřejněna předchozí strategie, se ekonomické a politické prostředí v EU radikálně změnilo. Nová strategie je nejen vzhledem k mezinárodním závazkům zakotvena v naprosto novém regulatorním rámci.

| 3.7 | Komise novou strategii v oblasti lesnictví zveřejnila tak, aby k tomu došlo současně s jednáními mezivládního vyjednávacího výboru FOREST EUROPE, který má přijmout právně závaznou dohodu o lesích v Evropě (11). Pokud bude dohoda přijata, nahradí stávající doporučení. Bude také zahrnovat jasné definice a cíle pro udržitelné obhospodařování lesů, která mají signatářské státy přijmout. |
| --- | --- |

3.7

Komise novou strategii v oblasti lesnictví zveřejnila tak, aby k tomu došlo současně s jednáními mezivládního vyjednávacího výboru FOREST EUROPE, který má přijmout právně závaznou dohodu o lesích v Evropě (11). Pokud bude dohoda přijata, nahradí stávající doporučení. Bude také zahrnovat jasné definice a cíle pro udržitelné obhospodařování lesů, která mají signatářské státy přijmout.

| 3.8 | EHSV podpořil některé procesy relevantní pro lesnictví (viz příloha 1) včetně nové strategie v oblasti lesnictví hned od jejího vzniku (12) formulací doporučení. Když byla v roce 2005 zveřejněna zpráva Komise o provádění strategie, využil Výbor této příležitosti a vypracoval obsáhlé stanovisko k úloze lesů a lesnictví v měnícím se prostředí. Předkládané stanovisko má částečně aktualizovat předchozí stanovisko Výboru ve světle budoucích výzev. |
| --- | --- |

3.8

EHSV podpořil některé procesy relevantní pro lesnictví (viz příloha 1) včetně nové strategie v oblasti lesnictví hned od jejího vzniku (12) formulací doporučení. Když byla v roce 2005 zveřejněna zpráva Komise o provádění strategie, využil Výbor této příležitosti a vypracoval obsáhlé stanovisko k úloze lesů a lesnictví v měnícím se prostředí. Předkládané stanovisko má částečně aktualizovat předchozí stanovisko Výboru ve světle budoucích výzev.

4.   Obecné připomínky k nové strategii v oblasti lesnictví

| 4.1 | Strategie je založena na skutečnosti, že Smlouva o fungování EU se o společné lesnické politice EU nezmiňuje, a tak si kontrolu nad politikami v této oblasti ponechávají členské státy. Strategie je také holistická, vyvažuje ekonomické, sociální a environmentální aspekty udržitelného lesnictví a vedle lesů a lesnictví zahrnuje i zpracovatelský průmysl. |
| --- | --- |

4.1

Strategie je založena na skutečnosti, že Smlouva o fungování EU se o společné lesnické politice EU nezmiňuje, a tak si kontrolu nad politikami v této oblasti ponechávají členské státy. Strategie je také holistická, vyvažuje ekonomické, sociální a environmentální aspekty udržitelného lesnictví a vedle lesů a lesnictví zahrnuje i zpracovatelský průmysl.

| 4.2 | Strategie vyzdvihuje udržitelné obhospodařování lesů a multifunkčnost, která produkuje širokou škálu výrobků a služeb vyváženým způsobem a zajišťuje ochranu lesů. V současnosti se v EU kácí pouze o něco málo více než 60 % ročního přírůstku. Strategie tak má za cíl prosazovat zaměstnanost v odvětví lesnictví a prosperitu v Evropě díky tomu, že učiní odvětví lesnictví konkurenceschopnějším a využití dřeva univerzálnějším, a to v rámci úsilí o vytvoření biohospodářství založeného na obnovitelných surovinách. |
| --- | --- |

4.2

Strategie vyzdvihuje udržitelné obhospodařování lesů a multifunkčnost, která produkuje širokou škálu výrobků a služeb vyváženým způsobem a zajišťuje ochranu lesů. V současnosti se v EU kácí pouze o něco málo více než 60 % ročního přírůstku. Strategie tak má za cíl prosazovat zaměstnanost v odvětví lesnictví a prosperitu v Evropě díky tomu, že učiní odvětví lesnictví konkurenceschopnějším a využití dřeva univerzálnějším, a to v rámci úsilí o vytvoření biohospodářství založeného na obnovitelných surovinách.

| 4.3 | Nová strategie představuje holistický přístup a pokus zlepšit koordinaci lesnictví v EU, kdy podporuje účinné a účelné provádění a snaží se zabránit zbytečné byrokracii a posílit výkonnost lesů a lesnictví v EU. |
| --- | --- |

4.3

Nová strategie představuje holistický přístup a pokus zlepšit koordinaci lesnictví v EU, kdy podporuje účinné a účelné provádění a snaží se zabránit zbytečné byrokracii a posílit výkonnost lesů a lesnictví v EU.

| 4.4 | Lesnictví a zpracovatelský průmysl založený na lesnictví může skutečně přispět k úspěchu strategie Evropa 2020. Tento úspěch však znamená těsné propojení strategie v oblasti lesnictví s uskutečňováním cílů strategie Evropa 2020 tak, že se bude ve všech relevantních oblastech politiky prosazovat účinné a účelné provádění strategie v oblasti lesnictví. |
| --- | --- |

4.4

Lesnictví a zpracovatelský průmysl založený na lesnictví může skutečně přispět k úspěchu strategie Evropa 2020. Tento úspěch však znamená těsné propojení strategie v oblasti lesnictví s uskutečňováním cílů strategie Evropa 2020 tak, že se bude ve všech relevantních oblastech politiky prosazovat účinné a účelné provádění strategie v oblasti lesnictví.

| 4.5 | Hodnocení nejnovějších údajů o provádění opatření v oblasti lesnictví ze strany členských států v rámci politiky rozvoje venkova ukázalo, že se plně nevyužívaly nástroje politiky venkova. Aby se lépe dosahovalo cílů vytyčených ve strategii v oblasti lesnictví, strategie vyzývá členské státy, aby opatřením v programování a provádění, které souvisejí s lesy, připisovaly náležitou váhu. To je obzvláště nutné, pokud chceme zvýšit zapojení a mobilizaci bezpočtu malých rodinných zemědělských podniků a soukromých lesů, a bylo by možné to podpořit zjednodušením postupů a snížením byrokratické zátěže. |
| --- | --- |

4.5

Hodnocení nejnovějších údajů o provádění opatření v oblasti lesnictví ze strany členských států v rámci politiky rozvoje venkova ukázalo, že se plně nevyužívaly nástroje politiky venkova. Aby se lépe dosahovalo cílů vytyčených ve strategii v oblasti lesnictví, strategie vyzývá členské státy, aby opatřením v programování a provádění, které souvisejí s lesy, připisovaly náležitou váhu. To je obzvláště nutné, pokud chceme zvýšit zapojení a mobilizaci bezpočtu malých rodinných zemědělských podniků a soukromých lesů, a bylo by možné to podpořit zjednodušením postupů a snížením byrokratické zátěže.

| 4.6 | Záměrem do budoucna je podpořit cíle strategie za využití opatření a nástrojů obsažených v ustanoveních pro lesnictví v rámci nařízení o rozvoji venkova (13). |
| --- | --- |

4.6

Záměrem do budoucna je podpořit cíle strategie za využití opatření a nástrojů obsažených v ustanoveních pro lesnictví v rámci nařízení o rozvoji venkova (13).

| 4.7 | Strategie podněcuje členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery rozvíjely opatření k lepšímu využití potenciálu tohoto odvětví v oblasti zaměstnanosti, zlepšovaly dovednosti lidí, kteří v něm pracují, a dále zlepšovaly pracovní podmínky. Měl by proběhnout nový cílený výzkum pracovní síly zaměstnané v evropských lesích, např. při stavbě silnic, výsadbě, udržování lesů, kácení, těžbě, v dopravě a informačních a environmentálních službách. Politiky a programy členských států by měly celkově napomáhat tomu, aby se zlepšila konkurenceschopnost lesnictví a celého odvětví založeného na lesnictví, tak aby se v dlouhodobé perspektivě vytvářel růst a pracovní místa. |
| --- | --- |

4.7

Strategie podněcuje členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery rozvíjely opatření k lepšímu využití potenciálu tohoto odvětví v oblasti zaměstnanosti, zlepšovaly dovednosti lidí, kteří v něm pracují, a dále zlepšovaly pracovní podmínky. Měl by proběhnout nový cílený výzkum pracovní síly zaměstnané v evropských lesích, např. při stavbě silnic, výsadbě, udržování lesů, kácení, těžbě, v dopravě a informačních a environmentálních službách. Politiky a programy členských států by měly celkově napomáhat tomu, aby se zlepšila konkurenceschopnost lesnictví a celého odvětví založeného na lesnictví, tak aby se v dlouhodobé perspektivě vytvářel růst a pracovní místa.

| 4.8 | Strategie zdůrazňuje, že lesy zastávají univerzální úlohu v tom, že napomáhají dosáhnout cílů v oblasti klimatu a energetiky. Splnění těchto cílů je možné podpořit aktivním obhospodařováním a vyžíváním lesů, které by vyústilo v lepší růst lesů a ukládání uhlíku a umožnilo nahradit zdroje energie a materiály založené na fosilních palivech obnovitelným dřevem. |
| --- | --- |

4.8

Strategie zdůrazňuje, že lesy zastávají univerzální úlohu v tom, že napomáhají dosáhnout cílů v oblasti klimatu a energetiky. Splnění těchto cílů je možné podpořit aktivním obhospodařováním a vyžíváním lesů, které by vyústilo v lepší růst lesů a ukládání uhlíku a umožnilo nahradit zdroje energie a materiály založené na fosilních palivech obnovitelným dřevem.

| 4.9 | Strategie uznává, že lesy a jejich ekosystémy vyžadují v důsledku změny klimatu a dalších vnějších hrozeb zvláštní ochranu. |
| --- | --- |

4.9

Strategie uznává, že lesy a jejich ekosystémy vyžadují v důsledku změny klimatu a dalších vnějších hrozeb zvláštní ochranu.

| 4.10 | Ve strategii se konstatuje, že je důležité zlepšit informovanost veřejnosti o lesích a lesnictví a o dřevě jako obnovitelné surovině. Komise a členské státy by ji měly podpořit cílenými kampaněmi, jejichž cílem by bylo zvyšování povědomí veřejnosti o úloze, jakou lesy pro naši společnost mají, a naopak. |
| --- | --- |

4.10

Ve strategii se konstatuje, že je důležité zlepšit informovanost veřejnosti o lesích a lesnictví a o dřevě jako obnovitelné surovině. Komise a členské státy by ji měly podpořit cílenými kampaněmi, jejichž cílem by bylo zvyšování povědomí veřejnosti o úloze, jakou lesy pro naši společnost mají, a naopak.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Strategie poukazuje na skutečnost, že dřevo je udržitelná, obnovitelná surovina šetrná k životnímu prostředí a klimatu s širokou škálou možného využití. Postupy a produkty účinně využívající zdroje a energii a zodpovědné k životnímu prostředí přispívají ke konkurenceschopnosti odvětví lesnictví a budou obzvláště hrát větší úlohu v biohospodářství EU. Tím se zvýší poptávka a tak i potřeba vyšší udržitelné mobilizace dřeva. Považuje se za nutné znovu posoudit potenciál pro dodávky dřeva – např. prostřednictvím mapování vlastnických struktur lesů – a otázku usnadnění zvýšené udržitelné mobilizace dřeva. Vhodná řešení, jak mobilizaci dřeva navýšit, by se měla vypracovat prostřednictvím konzultace s celým hodnotovým řetězcem v lesnictví. |
| --- | --- |

5.1

Strategie poukazuje na skutečnost, že dřevo je udržitelná, obnovitelná surovina šetrná k životnímu prostředí a klimatu s širokou škálou možného využití. Postupy a produkty účinně využívající zdroje a energii a zodpovědné k životnímu prostředí přispívají ke konkurenceschopnosti odvětví lesnictví a budou obzvláště hrát větší úlohu v biohospodářství EU. Tím se zvýší poptávka a tak i potřeba vyšší udržitelné mobilizace dřeva. Považuje se za nutné znovu posoudit potenciál pro dodávky dřeva – např. prostřednictvím mapování vlastnických struktur lesů – a otázku usnadnění zvýšené udržitelné mobilizace dřeva. Vhodná řešení, jak mobilizaci dřeva navýšit, by se měla vypracovat prostřednictvím konzultace s celým hodnotovým řetězcem v lesnictví.

| 5.2 | Strategie vyžaduje, aby Komise ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami formulovala zásady pro stanovování priorit při využívání dřeva. Právně závazná pravidla hierarchie různých způsobů využívání dřevní biomasy, která by stanovovala, které mají dostat přednost, by však jasně byla v rozporu s otevřenou tržní ekonomikou a svobodou účastníků na trhu. |
| --- | --- |

5.2

Strategie vyžaduje, aby Komise ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami formulovala zásady pro stanovování priorit při využívání dřeva. Právně závazná pravidla hierarchie různých způsobů využívání dřevní biomasy, která by stanovovala, které mají dostat přednost, by však jasně byla v rozporu s otevřenou tržní ekonomikou a svobodou účastníků na trhu.

| 5.3 | Jak se uvádí ve strategii, Komise v roce 2014 spolu s členskými státy zahájí kumulativní posouzení nákladů právních předpisů EU, které se týkají hodnotového řetězce odvětví založených na lesnictví. Poněvadž se jedná o otázku zásadního významu pro celé odvětví lesnictví, měly by se do posouzení zapojit všechny zainteresované subjekty v lesnickém hodnotovém řetězci, tak aby se zajistil komplexní a úplný obraz tohoto odvětví a soudržný přístup. |
| --- | --- |

5.3

Jak se uvádí ve strategii, Komise v roce 2014 spolu s členskými státy zahájí kumulativní posouzení nákladů právních předpisů EU, které se týkají hodnotového řetězce odvětví založených na lesnictví. Poněvadž se jedná o otázku zásadního významu pro celé odvětví lesnictví, měly by se do posouzení zapojit všechny zainteresované subjekty v lesnickém hodnotovém řetězci, tak aby se zajistil komplexní a úplný obraz tohoto odvětví a soudržný přístup.

| 5.4 | Lesy jsou domovem pro velké množství biologické rozmanitosti a kromě dřeva a dalších produktů lesnictví jako suroviny (např. korku) poskytují celou škálu ekosystémových služeb, na nichž závisí venkovské a městské komunity. Měnící se podmínky, například v důsledku změny klimatu, šíření nepůvodních invazních druhů, nedostatku vody, požárů, bouří a škůdců, zvyšují tlak na lesy a riziko přírodních katastrof. Vhodné úsilí o ochranu by se mělo zaměřit na odolnost a multifunkčnost lesů. |
| --- | --- |

5.4

Lesy jsou domovem pro velké množství biologické rozmanitosti a kromě dřeva a dalších produktů lesnictví jako suroviny (např. korku) poskytují celou škálu ekosystémových služeb, na nichž závisí venkovské a městské komunity. Měnící se podmínky, například v důsledku změny klimatu, šíření nepůvodních invazních druhů, nedostatku vody, požárů, bouří a škůdců, zvyšují tlak na lesy a riziko přírodních katastrof. Vhodné úsilí o ochranu by se mělo zaměřit na odolnost a multifunkčnost lesů.

| 5.5 | Strategie si klade za cíl do roku 2020 zajistit a realizovat rovnováhu mezi udržitelným obhospodařováním lesů a různými funkcemi lesa. EU by v této souvislosti měla dělat více pro to, aby se ekosystémové služby vyhodnotily a vytvořil se pro ně trh. Aby mohl takový trh lépe fungovat, musí v členských státech existovat koordinované mechanismy k vyrovnávání stávajících selhání trhu. Mezi ně patří i to, že jsou vlastníci půdy přiměřeně odškodňováni za omezení nezbytná k ochraně ekosystémových služeb. |
| --- | --- |

5.5

Strategie si klade za cíl do roku 2020 zajistit a realizovat rovnováhu mezi udržitelným obhospodařováním lesů a různými funkcemi lesa. EU by v této souvislosti měla dělat více pro to, aby se ekosystémové služby vyhodnotily a vytvořil se pro ně trh. Aby mohl takový trh lépe fungovat, musí v členských státech existovat koordinované mechanismy k vyrovnávání stávajících selhání trhu. Mezi ně patří i to, že jsou vlastníci půdy přiměřeně odškodňováni za omezení nezbytná k ochraně ekosystémových služeb.

| 5.6 | Vedle dřeva jako materiálu a zdroje energie lesy poskytují různé další produkty, kterým strategie věnuje málo pozornosti. Zejména v oblasti Středozemního moře je například velmi významná produkce korku, která má několik výhod – je to přírodní produkt vyrobený z obnovitelných zdrojů postupem šetrným k životnímu prostředí, jenž nevyžaduje, aby se stromy úplně pokácely. Význam korkového průmyslu se ukazuje na tom, že výrazně přispívá k tvorbě pracovních míst, a přitom zachovává ekologickou stabilitu křehkého a ohroženého středomořského ekosystému. |
| --- | --- |

5.6

Vedle dřeva jako materiálu a zdroje energie lesy poskytují různé další produkty, kterým strategie věnuje málo pozornosti. Zejména v oblasti Středozemního moře je například velmi významná produkce korku, která má několik výhod – je to přírodní produkt vyrobený z obnovitelných zdrojů postupem šetrným k životnímu prostředí, jenž nevyžaduje, aby se stromy úplně pokácely. Význam korkového průmyslu se ukazuje na tom, že výrazně přispívá k tvorbě pracovních míst, a přitom zachovává ekologickou stabilitu křehkého a ohroženého středomořského ekosystému.

| 5.7 | Vypracování a provádění lesních hospodářských plánů se zakládá na zásadě udržitelnosti a na osvědčených postupech. Strategie obsahuje návrh na to, aby se do lesních hospodářských plánů začlenily otázky biologické rozmanitosti, např. cíle ochrany přírody sítě Natura 2000. Propojení lesních hospodářských plánů, jež slouží jako nástroje operačního plánování vlastníků lesů, s plány péče o lokality soustavy Natura 2000, které slouží jako veřejné nástroje plánování na úrovni místních orgánů, by setřelo hranice mezi různými úrovněmi plánování a odpovědnosti. Kromě toho by se tím podstatně zvýšila byrokratická zátěž a související náklady na vypracování lesních hospodářských plánů. |
| --- | --- |

5.7

Vypracování a provádění lesních hospodářských plánů se zakládá na zásadě udržitelnosti a na osvědčených postupech. Strategie obsahuje návrh na to, aby se do lesních hospodářských plánů začlenily otázky biologické rozmanitosti, např. cíle ochrany přírody sítě Natura 2000. Propojení lesních hospodářských plánů, jež slouží jako nástroje operačního plánování vlastníků lesů, s plány péče o lokality soustavy Natura 2000, které slouží jako veřejné nástroje plánování na úrovni místních orgánů, by setřelo hranice mezi různými úrovněmi plánování a odpovědnosti. Kromě toho by se tím podstatně zvýšila byrokratická zátěž a související náklady na vypracování lesních hospodářských plánů.

| 5.8 | Aktivní přístup k evropským lesům vyžadují i čím dál častější extrémní výkyvy počasí jako předzvěst změny klimatu. Komise se snaží zachovat a zvýšit odolnost evropských lesů a jejich schopnost přizpůsobení. Reprodukční materiály lesních dřevin a umělí kříženci, kteří mají význam pro účely lesnictví, by tak nejen měli geneticky odpovídat podmínkám a mít vysokou kvalitu, ale také by měli představovat udržitelný příspěvek k zachování biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

5.8

Aktivní přístup k evropským lesům vyžadují i čím dál častější extrémní výkyvy počasí jako předzvěst změny klimatu. Komise se snaží zachovat a zvýšit odolnost evropských lesů a jejich schopnost přizpůsobení. Reprodukční materiály lesních dřevin a umělí kříženci, kteří mají význam pro účely lesnictví, by tak nejen měli geneticky odpovídat podmínkám a mít vysokou kvalitu, ale také by měli představovat udržitelný příspěvek k zachování biologické rozmanitosti.

| 5.9 | Komise ve strategii požaduje, aby byl vytvořen rámec pro činnost za účelem prevence, minimalizace a zmírnění nepříznivých dopadů invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost a ekosystémové služby. Tato činnost by se také věnovala sociálním a ekonomickým škodám. Při prioritizaci invazních nepůvodních druhů by se však také měl přijímat holistický a vědecký přístup založený na přísných kritériích pro zařazování na seznam. Reprodukční materiály nepůvodních lesních dřevin, které se nešíří invazně a nemají žádné negativní dopady na nové stanoviště, by tam tak zahrnuty být neměly, protože – obzvláště s ohledem na změnu klimatu – by mohly pozitivně přispět k současným a budoucím dodávkám surovin a dalších ekosystémových služeb. |
| --- | --- |

5.9

Komise ve strategii požaduje, aby byl vytvořen rámec pro činnost za účelem prevence, minimalizace a zmírnění nepříznivých dopadů invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost a ekosystémové služby. Tato činnost by se také věnovala sociálním a ekonomickým škodám. Při prioritizaci invazních nepůvodních druhů by se však také měl přijímat holistický a vědecký přístup založený na přísných kritériích pro zařazování na seznam. Reprodukční materiály nepůvodních lesních dřevin, které se nešíří invazně a nemají žádné negativní dopady na nové stanoviště, by tam tak zahrnuty být neměly, protože – obzvláště s ohledem na změnu klimatu – by mohly pozitivně přispět k současným a budoucím dodávkám surovin a dalších ekosystémových služeb.

| 5.10 | Komise má podle strategie s pomocí členských států a zúčastněných stran vytvořit seznam kritérií pro udržitelné obhospodařování lesů, která lze používat bez ohledu na konečné využití dřeva. Při formulaci kritérií musí být udržitelné obhospodařování lesů chápáno holisticky bez ohledu na konečné využití dřeva. Kritéria by měla vycházet ze stávajících kritérií, ukazatelů a zásad pro udržitelné obhospodařování lesů, jako jsou například ty, které byly formulovány na konferenci FOREST EUROPE, kde se o udržitelnosti uvažuje z vnitrostátního a regionálního pohledu. Kritéria by také měla zohledňovat specifika členských států a jejich stávající systémy a právní předpisy v oblasti lesnictví. |
| --- | --- |

5.10

Komise má podle strategie s pomocí členských států a zúčastněných stran vytvořit seznam kritérií pro udržitelné obhospodařování lesů, která lze používat bez ohledu na konečné využití dřeva. Při formulaci kritérií musí být udržitelné obhospodařování lesů chápáno holisticky bez ohledu na konečné využití dřeva. Kritéria by měla vycházet ze stávajících kritérií, ukazatelů a zásad pro udržitelné obhospodařování lesů, jako jsou například ty, které byly formulovány na konferenci FOREST EUROPE, kde se o udržitelnosti uvažuje z vnitrostátního a regionálního pohledu. Kritéria by také měla zohledňovat specifika členských států a jejich stávající systémy a právní předpisy v oblasti lesnictví.

| 5.11 | Ve strategii se navrhuje, aby do vypracování a provádění strategie v oblasti lesnictví byly i nadále zapojeny relevantní zájmové skupiny. Do platformy pro budoucí spolupráci Komise se zúčastněnými stranami by měly být zahrnuty rovněž osvědčené subjekty, jako je Poradní výbor pro otázky lesního hospodářství včetně zpracování korku a Poradní výbor pro odvětví založená na lesnictví. S ohledem na provádění strategie by se tyto skupiny měly pravidelně věnovat otázkám spojeným s lesnictvím a pokroku v jejím provádění. V případě potřeby by také mohlo stát za úvahu zřízení skupin ad hoc, v nichž by byli zástupci EHSV a VR. |
| --- | --- |

5.11

Ve strategii se navrhuje, aby do vypracování a provádění strategie v oblasti lesnictví byly i nadále zapojeny relevantní zájmové skupiny. Do platformy pro budoucí spolupráci Komise se zúčastněnými stranami by měly být zahrnuty rovněž osvědčené subjekty, jako je Poradní výbor pro otázky lesního hospodářství včetně zpracování korku a Poradní výbor pro odvětví založená na lesnictví. S ohledem na provádění strategie by se tyto skupiny měly pravidelně věnovat otázkám spojeným s lesnictvím a pokroku v jejím provádění. V případě potřeby by také mohlo stát za úvahu zřízení skupin ad hoc, v nichž by byli zástupci EHSV a VR.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  FOREST EUROPE – mezivládní vyjednávací výbor pro právně závaznou dohodu o lesích v Evropě; viz také http://www.forestnegotiations.org/

1

(2)  V kontextu lesnictví a lesů jsou relevantní tato evropská inovační partnerství:

2

• evropské inovační partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti: http://ec.europa.eu/agriculture/eip/index_en.htm

• evropské inovační partnerství v oblasti surovin: https://ec.europa.eu/eip/raw-materials/en

• evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou: http://ec.europa.eu/environment/water/innovationpartnership/

(3)  Viz http://bridge2020.eu

3

(4)  http://ec.europa.eu/europe2020/targets/eu-targets/index_cs.htm

4

(5)  Úř. věst. J C 55, 24.2.1997, s. 22.

5

(6)  COM(1998) 649 final, 18. 11. 1998.

6

(7)  Usnesení Rady, Úř. věst. C 56, 26. 2. 1999, s. 1, a závěry Rady o akčním plánu EU pro lesní hospodářství, 2662. zasedání Rady pro zemědělství a rybolov, 30. a 31. května 2005.

7

(8)  COM(2005) 84 final, 10. 3. 2005.

8

(9)  COM(2006) 302 final, 15. 6. 2006.

9

(10)  SWD(2013) 342 a 343 final, A blueprint for the EU forest-based industries, 20. 9. 2013.

10

A blueprint for the EU forest-based industries

(11)  Stávající dokument k jednání – viz http://www.forestnegotiations.org/INC/ResINC4/documents

11

(12)  Stanovisko ke strategii v oblasti lesnictví z roku 1998, Úř. věst. C 51, 23.2.2000, s. 97; stanovisko ke zprávě o provádění strategie EU v oblasti lesního hospodářství, Úř. věst. C 28, 3.2.2006, s. 57-65.

12

(13)  Viz 25. bod odůvodnění nařízení o EZFRV, R 1305/2013.

13

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/134

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Program Čisté ovzduší pro Evropu

COM(2013) 918 final,

k

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší a o změně směrnice 2003/35/ES

COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD),

k

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení

COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD),

a k

návrhu rozhodnutí Rady k přijetí změny Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999

COM(2013) 917 final

(2014/C 451/22)

| Hlavní zpravodaj: | pan PEZZINI |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

pan PEZZINI

Dne 13. ledna 2014 se Evropský parlament, dne 15. ledna 2014 Rada a dne 18. prosince 2013 Evropská komise, v souladu s články 192 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Program Čisté ovzduší pro Evropu

COM(2013) 918 final,

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší a o změně směrnice 2003/35/ES

COM(2013) 920 final – 2013/0443 (COD),

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení

COM(2013) 919 final – 2013/0442 (COD),

návrhu rozhodnutí Rady k přijetí změny Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999

COM(2013) 917 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 82 hlasy pro, 1 hlas byl proti, nikdo se nezdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor silně zdůrazňuje potřebu zajistit zdravé prostředí a kvalitní čisté ovzduší, jež je nezbytnou podmínkou pro dobré životní a pracovní podmínky všech evropských občanů, a lituje, že tak zásadní prvek pro Evropu není součástí priorit politické agendy EU a členských zemí a není mu přiznán nezbytný význam. |
| --- | --- |

1.1

Výbor silně zdůrazňuje potřebu zajistit zdravé prostředí a kvalitní čisté ovzduší, jež je nezbytnou podmínkou pro dobré životní a pracovní podmínky všech evropských občanů, a lituje, že tak zásadní prvek pro Evropu není součástí priorit politické agendy EU a členských zemí a není mu přiznán nezbytný význam.

| 1.2 | EHSV žádá nový Parlament, novou Komisi a Radu, aby opatřením na ochranu zdravé a čisté atmosféry přiznaly nejvyšší politickou prioritu evropských institucí, a to za plného zapojení sociálních partnerů a organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.2

EHSV žádá nový Parlament, novou Komisi a Radu, aby opatřením na ochranu zdravé a čisté atmosféry přiznaly nejvyšší politickou prioritu evropských institucí, a to za plného zapojení sociálních partnerů a organizované občanské společnosti.

| 1.3 | Výbor je toho názoru, že znečištění ovzduší představuje jedno z nejvážnějších ohrožení lidského zdraví i životního prostředí a má silné negativní důsledky v podobě dýchacích obtíží, předčasných úmrtí, eutrofizace a zhoršení ekosystémů; vítá proto iniciativu Komise stanovit nový program Čisté ovzduší a snížit vyhlídky na klesající střední délku života v EU z 8,5 měsíce v roce 2005 na 4,1 měsíce v roce 2030, čímž by se ušetřilo 180 milionů let života a 200 tisíc km2 by se navrátilo biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.3

Výbor je toho názoru, že znečištění ovzduší představuje jedno z nejvážnějších ohrožení lidského zdraví i životního prostředí a má silné negativní důsledky v podobě dýchacích obtíží, předčasných úmrtí, eutrofizace a zhoršení ekosystémů; vítá proto iniciativu Komise stanovit nový program Čisté ovzduší a snížit vyhlídky na klesající střední délku života v EU z 8,5 měsíce v roce 2005 na 4,1 měsíce v roce 2030, čímž by se ušetřilo 180 milionů let života a 200 tisíc km2 by se navrátilo biologické rozmanitosti.

| 1.3.1 | Výbor je přesvědčen, že pro povzbuzení k přechodu na udržitelnější ekonomiku v Evropě je zapotřebí stanovit cíl pro rok 2030, s jistější střednědobou a dlouhodobou perspektivou, jakou potřebují podniky a investoři. |
| --- | --- |

1.3.1

Výbor je přesvědčen, že pro povzbuzení k přechodu na udržitelnější ekonomiku v Evropě je zapotřebí stanovit cíl pro rok 2030, s jistější střednědobou a dlouhodobou perspektivou, jakou potřebují podniky a investoři.

| 1.4 | Podle EHSV je vhodné urychlit použití limitů Euro 6 pro emise oxidů dusíku z lehkých dieselových motorů, které se měří podle „skutečných emisí při řízení“, stejně jako způsob, jak nahradit dvoutaktní motory, protože Výbor pochybuje o tom, že použití těchto opatření dokáže přinést kýžené výsledky již od roku 2020. |
| --- | --- |

1.4

Podle EHSV je vhodné urychlit použití limitů Euro 6 pro emise oxidů dusíku z lehkých dieselových motorů, které se měří podle „skutečných emisí při řízení“, stejně jako způsob, jak nahradit dvoutaktní motory, protože Výbor pochybuje o tom, že použití těchto opatření dokáže přinést kýžené výsledky již od roku 2020.

| 1.5 | EHSV souhlasí s cílem Komise – navrženým jednak v programu Čisté ovzduší, jednak v rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030 – snížit práh emisí do roku 2030 na 70 % rozdílu (gap closure) mezi současnými referenčními hodnotami a maximálním proveditelným snížením emisí. |
| --- | --- |

1.5

EHSV souhlasí s cílem Komise – navrženým jednak v programu Čisté ovzduší, jednak v rámci politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030 – snížit práh emisí do roku 2030 na 70 % rozdílu (gap closure) mezi současnými referenčními hodnotami a maximálním proveditelným snížením emisí.

| 1.6 | Při snaze o dosažení tohoto výsledku – který musí použít a zavést do praxe všechny zúčastněné strany – je podle názoru Výboru třeba přijmout tvrdá opatření, jejichž součástí bude:






  — | zahrnutí povinného snížení emisí metanu do roku 2020 a rtuti do roku 2020, 2025 a 2030; |
| --- | --- | --- |

1.6

Při snaze o dosažení tohoto výsledku – který musí použít a zavést do praxe všechny zúčastněné strany – je podle názoru Výboru třeba přijmout tvrdá opatření, jejichž součástí bude:

—

zahrnutí povinného snížení emisí metanu do roku 2020 a rtuti do roku 2020, 2025 a 2030;

| — | přísnější emisní limity pro střední spalovací zařízení; |
| --- | --- |

—

přísnější emisní limity pro střední spalovací zařízení;

| — | zamítnutí přechodných výjimek ze směrnice o průmyslových emisích, pokud znamenají konkrétní nebezpečí v podobě dopadu na zdraví; |
| --- | --- |

—

zamítnutí přechodných výjimek ze směrnice o průmyslových emisích, pokud znamenají konkrétní nebezpečí v podobě dopadu na zdraví;

| — | konkrétní opatření za účelem snížení emisí amoniaku a metanu v odvětví zemědělství; |
| --- | --- |

—

konkrétní opatření za účelem snížení emisí amoniaku a metanu v odvětví zemědělství;

| — | přísnější opatření ve spojitosti s emisemi z dopravy včetně systémů měření „v reálném životě“ a odpovídající testování v roce 2014 při zavádění standardů Euro 6; |
| --- | --- |

—

přísnější opatření ve spojitosti s emisemi z dopravy včetně systémů měření „v reálném životě“ a odpovídající testování v roce 2014 při zavádění standardů Euro 6;

| — | do roku 2016 rozhodné zavedení norem IMO pro NOx a SO2 u lodí ve všech evropských námořních oblastech coby oblastech kontrol emisí, jak bylo dohodnuto v roce 2008; |
| --- | --- |

—

do roku 2016 rozhodné zavedení norem IMO pro NOx a SO2 u lodí ve všech evropských námořních oblastech coby oblastech kontrol emisí, jak bylo dohodnuto v roce 2008;

| — | kroky usilující o přísné normy týkající se částic (PM) pro nové domácí přístroje; |
| --- | --- |

—

kroky usilující o přísné normy týkající se částic (PM) pro nové domácí přístroje;

| — | navrhování a výroba ekologických strojů a zařízení; |
| --- | --- |

—

navrhování a výroba ekologických strojů a zařízení;

| — | úplné provádění životního cyklu výrobků (LCA – Life Cycle Assessment); |
| --- | --- |

—

úplné provádění životního cyklu výrobků (LCA – Life Cycle Assessment);

| — | předvídatelnost střednědobých a dlouhodobých zásahových opatření, nikoli jejich překrývání; |
| --- | --- |

—

předvídatelnost střednědobých a dlouhodobých zásahových opatření, nikoli jejich překrývání;

| — | podpora vzdělávání a školení spotřebitelů, pracujících a mládeže za účelem zachování a rozvoje zdravé výroby, rekreačních oblastí i bydlení; |
| --- | --- |

—

podpora vzdělávání a školení spotřebitelů, pracujících a mládeže za účelem zachování a rozvoje zdravé výroby, rekreačních oblastí i bydlení;

| — | prosazování výzkumu a investic v oblasti inovativních aplikací trhu (nejlepší dostupné technologie – BAT), udržitelného růstu a zdravé a trvalé zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

prosazování výzkumu a investic v oblasti inovativních aplikací trhu (nejlepší dostupné technologie – BAT), udržitelného růstu a zdravé a trvalé zaměstnanosti;

| — | mezinárodní rozměr opatření pro udržitelnost v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

—

mezinárodní rozměr opatření pro udržitelnost v oblasti životního prostředí;

| — | zaručení soudržnosti této nové strategie s ostatními politikami a cíli EU. |
| --- | --- |

—

zaručení soudržnosti této nové strategie s ostatními politikami a cíli EU.

| 1.7 | Výbor plně souhlasí s nezbytným zapracováním změn dohodnutých v „Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979“ do právních předpisů EU. |
| --- | --- |

1.7

Výbor plně souhlasí s nezbytným zapracováním změn dohodnutých v „Protokolu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979“ do právních předpisů EU.

| 1.8 | Ačkoli není sporu o dlouhodobých kvalitativních cílech nové směrnice NERC, EHSV lituje, že cíle pro rok 2025 nejsou závazné, aby bylo možné zaručit jejich plnou proveditelnost. |
| --- | --- |

1.8

Ačkoli není sporu o dlouhodobých kvalitativních cílech nové směrnice NERC, EHSV lituje, že cíle pro rok 2025 nejsou závazné, aby bylo možné zaručit jejich plnou proveditelnost.

| 1.9 | Výbor zdůrazňuje potřebu zapracovat do opatření regionální politiky ochranu zdravého a čistého ovzduší, neboť je přesvědčen, že z důvodu vysoké míry nashromážděného znečištění a zvláštních regionálních meteorologických podmínek může řízení kvality ovzduší fungovat, pouze pokud jej podporují politiky EU pro snižování emisí. |
| --- | --- |

1.9

Výbor zdůrazňuje potřebu zapracovat do opatření regionální politiky ochranu zdravého a čistého ovzduší, neboť je přesvědčen, že z důvodu vysoké míry nashromážděného znečištění a zvláštních regionálních meteorologických podmínek může řízení kvality ovzduší fungovat, pouze pokud jej podporují politiky EU pro snižování emisí.

| 1.10 | Je nezbytná neutuchající vůle celostátních vlád a místních orgánů plánovat konkrétní zásahy zaměřené na snížení škodlivých emisí, prostřednictvím podrobných plánů pro kvalitu ovzduší – Regionální plány zásahů pro kvalitu ovzduší – se silnou pozorností upřenou na různá odvětví: výrobu, zemědělství, terciární sektor, soukromý sektor a na výrobu a distribuci energie; Komise by měla vyslat jasný signál, pokud se týká jejich účinného provádění, a to formou rychlých a rozhodných opatření proti členským státům neplnícím zákonné povinnosti. EHSV nicméně oceňuje, že mnohé členské státy již podnikly kroky správným směrem. |
| --- | --- |

1.10

Je nezbytná neutuchající vůle celostátních vlád a místních orgánů plánovat konkrétní zásahy zaměřené na snížení škodlivých emisí, prostřednictvím podrobných plánů pro kvalitu ovzduší – Regionální plány zásahů pro kvalitu ovzduší – se silnou pozorností upřenou na různá odvětví: výrobu, zemědělství, terciární sektor, soukromý sektor a na výrobu a distribuci energie; Komise by měla vyslat jasný signál, pokud se týká jejich účinného provádění, a to formou rychlých a rozhodných opatření proti členským státům neplnícím zákonné povinnosti. EHSV nicméně oceňuje, že mnohé členské státy již podnikly kroky správným směrem.

| 1.11 | Jsou podnikány kroky vedoucí k zapojení organizací dané kategorie, organizované občanské společnosti, nevládních organizací, terciárního sektoru, vzdělávacích středisek na všech úrovních a výzkumných středisek, aby byl splněn cíl v podobě stále čistšího ovzduší, které je nezbytné pro blahobyt občanů i ekosystému. |
| --- | --- |

1.11

Jsou podnikány kroky vedoucí k zapojení organizací dané kategorie, organizované občanské společnosti, nevládních organizací, terciárního sektoru, vzdělávacích středisek na všech úrovních a výzkumných středisek, aby byl splněn cíl v podobě stále čistšího ovzduší, které je nezbytné pro blahobyt občanů i ekosystému.

| 1.12 | EHSV zdůrazňuje své přesvědčení, že je třeba oživit udržitelný rozvoj evropského hospodářství, který by se zaměřil na kvalitu života, práce a zdraví občanů a ochranu životního prostředí, to vše v úzké spojitosti se všemi ostatními politickými prioritami strategie Evropa 2020 a tak, aby byl tento proces plně začleněn do globální strategie pro přechod k celosvětové rovnováze, která bude založena na kvalitním hospodářském růstu, jenž by přispíval k odstranění chudoby a k sociální spravedlnosti při současném zachování přírodních zdrojů příštím pokolením. |
| --- | --- |

1.12

EHSV zdůrazňuje své přesvědčení, že je třeba oživit udržitelný rozvoj evropského hospodářství, který by se zaměřil na kvalitu života, práce a zdraví občanů a ochranu životního prostředí, to vše v úzké spojitosti se všemi ostatními politickými prioritami strategie Evropa 2020 a tak, aby byl tento proces plně začleněn do globální strategie pro přechod k celosvětové rovnováze, která bude založena na kvalitním hospodářském růstu, jenž by přispíval k odstranění chudoby a k sociální spravedlnosti při současném zachování přírodních zdrojů příštím pokolením.

2.   Úvod

| 2.1 | Znečištění ovzduší představuje vážné nebezpečí pro lidské zdraví a pro životní prostředí; dýchací obtíže, předčasná úmrtí, eutrofizace a poškození ekosystémů kvůli ukládání dusíku a kyselin znamenají pouze některé důsledky tohoto místního a zároveň přeshraničního problému. |
| --- | --- |

2.1

Znečištění ovzduší představuje vážné nebezpečí pro lidské zdraví a pro životní prostředí; dýchací obtíže, předčasná úmrtí, eutrofizace a poškození ekosystémů kvůli ukládání dusíku a kyselin znamenají pouze některé důsledky tohoto místního a zároveň přeshraničního problému.

| 2.2 | V posledních desetiletích již politiky přijaté EU a mezinárodním společenstvím dosáhly úspěchů, neboť snížily některé potíže související se znečištěním ovzduší, jako v případě emisí oxidu siřičitého – původce kyselých dešťů –, které poklesly o více než 80 %. |
| --- | --- |

2.2

V posledních desetiletích již politiky přijaté EU a mezinárodním společenstvím dosáhly úspěchů, neboť snížily některé potíže související se znečištěním ovzduší, jako v případě emisí oxidu siřičitého – původce kyselých dešťů –, které poklesly o více než 80 %.

| 2.3 | Navzdory těmto pokrokům je však EU ještě hodně vzdálena svému dlouhodobému cíli, kterým je zlepšit kvalitu ovzduší tak, aby se odstranilo riziko závažného poškození zdraví a životního prostředí; jemné částice a troposférický ozon nadále způsobují vážné problémy, které podle odhadů Komise (1) znamenají 406 tisíc mrtvých ročně. |
| --- | --- |

2.3

Navzdory těmto pokrokům je však EU ještě hodně vzdálena svému dlouhodobému cíli, kterým je zlepšit kvalitu ovzduší tak, aby se odstranilo riziko závažného poškození zdraví a životního prostředí; jemné částice a troposférický ozon nadále způsobují vážné problémy, které podle odhadů Komise (1) znamenají 406 tisíc mrtvých ročně.

| 2.4 | Jemné částice a ozon nadále závažně ohrožují zdraví, protože bezpečnostní limity pro tyto látky jsou pravidelně překračovány. |
| --- | --- |

2.4

Jemné částice a ozon nadále závažně ohrožují zdraví, protože bezpečnostní limity pro tyto látky jsou pravidelně překračovány.

| 2.5 | Komise odhaduje, že souhrn zdravotních výdajů souvisejících se znečištěním ovzduší představuje 330 až 940 miliard EUR ročně, přičemž cíle navržené do roku 2030 by znamenaly zisk od 44 do 140 miliard EUR. |
| --- | --- |

2.5

Komise odhaduje, že souhrn zdravotních výdajů souvisejících se znečištěním ovzduší představuje 330 až 940 miliard EUR ročně, přičemž cíle navržené do roku 2030 by znamenaly zisk od 44 do 140 miliard EUR.

| 2.6 | Podle Komise nejenže znečištění ovzduší v EU v roce 2010 přivodilo stovky tisíc předčasných úmrtí, ale vystavilo téměř dvě třetiny půdy škodlivému znečištění, za což můžou emise. |
| --- | --- |

2.6

Podle Komise nejenže znečištění ovzduší v EU v roce 2010 přivodilo stovky tisíc předčasných úmrtí, ale vystavilo téměř dvě třetiny půdy škodlivému znečištění, za což můžou emise.

| 2.7 | Na poli zdraví evropských občanů se dále léčebné výlohy odhadují na 4 miliardy EUR a na 100 milionů se vyčíslují pracovní dny ztracené každý rok. |
| --- | --- |

2.7

Na poli zdraví evropských občanů se dále léčebné výlohy odhadují na 4 miliardy EUR a na 100 milionů se vyčíslují pracovní dny ztracené každý rok.

| 2.8 | Na mezinárodní úrovni se Spojené státy v prosinci 2012 rozhodly přezkoumat roční normy pro kvalitu ovzduší a stanovily limit pro jemné částice na 12 mikrogramů na metr krychlový, což je značně pod úrovní současné normy EU 25 mikrogramů na metr krychlový; naproti tomu v Číně vláda jen v oblasti Pekingu rozhodla investovat do kontroly kvality ovzduší 160 miliard EUR v následujících pěti letech. EU tedy za přijatými mezinárodními opatřeními zaostává. |
| --- | --- |

2.8

Na mezinárodní úrovni se Spojené státy v prosinci 2012 rozhodly přezkoumat roční normy pro kvalitu ovzduší a stanovily limit pro jemné částice na 12 mikrogramů na metr krychlový, což je značně pod úrovní současné normy EU 25 mikrogramů na metr krychlový; naproti tomu v Číně vláda jen v oblasti Pekingu rozhodla investovat do kontroly kvality ovzduší 160 miliard EUR v následujících pěti letech. EU tedy za přijatými mezinárodními opatřeními zaostává.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV souhlasí s obecnými cíli, jakými jsou výrazné zlepšení kvality ovzduší a přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku, pokud jde o ochranu zdraví a životního prostředí, jež jsou stanoveny ve strategii pro oblast znečišťování ovzduší z roku 2005 a revidovány Komisí v jejím programu Čisté ovzduší pro Evropu. |
| --- | --- |

3.1

EHSV souhlasí s obecnými cíli, jakými jsou výrazné zlepšení kvality ovzduší a přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku, pokud jde o ochranu zdraví a životního prostředí, jež jsou stanoveny ve strategii pro oblast znečišťování ovzduší z roku 2005 a revidovány Komisí v jejím programu Čisté ovzduší pro Evropu.

| 3.2 | Již od počátku byly cíle v oblasti snížení emisí stanoveny pro každý členský stát na základě odhadu nákladové efektivity kvůli rozdílným environmentálním podmínkám. Požadované snížení emisí se pro jednotlivé země liší v souladu se zásadou diferencovaného přístupu namísto jednotně stanovené úrovně. |
| --- | --- |

3.2

Již od počátku byly cíle v oblasti snížení emisí stanoveny pro každý členský stát na základě odhadu nákladové efektivity kvůli rozdílným environmentálním podmínkám. Požadované snížení emisí se pro jednotlivé země liší v souladu se zásadou diferencovaného přístupu namísto jednotně stanovené úrovně.

| 3.2.1 | Vzhledem k negativnímu dopadu znečištění ovzduší na zdraví a kvalitu života i na ekosystémy se Výbor obává, že na kvalitu ovzduší není v evropské ani vnitrostátní politické agendě kladen potřebný důraz, a pro podnícení přechodu na udržitelnější ekonomiku v Evropě považuje za důležité stanovit cíl pro rok 2030, a to spolu se střednědobou a dlouhodobou perspektivou, kterou potřebují podniky a investoři. |
| --- | --- |

3.2.1

Vzhledem k negativnímu dopadu znečištění ovzduší na zdraví a kvalitu života i na ekosystémy se Výbor obává, že na kvalitu ovzduší není v evropské ani vnitrostátní politické agendě kladen potřebný důraz, a pro podnícení přechodu na udržitelnější ekonomiku v Evropě považuje za důležité stanovit cíl pro rok 2030, a to spolu se střednědobou a dlouhodobou perspektivou, kterou potřebují podniky a investoři.

| 3.3 | Cílem přezkumu strategie v oblasti znečištění ovzduší je zastavit nynější porušování stávajících norem kvality, aby byly plně dodržovány nejpozději od roku 2020, a to snížením emisí oxidů dusíku z lehkých dieselových motorů použitím Euro 6 a měření na základě „skutečných emisí při řízení“. EHSV pochybuje, že by opatření mohla dosáhnout zamýšleného účinku již od roku 2020, protože tato povinnost bude platit až od roku 2017 a obnova stávajícího vozového parku by si mohla vyžádat více času, než představuje horizont roku 2020. |
| --- | --- |

3.3

Cílem přezkumu strategie v oblasti znečištění ovzduší je zastavit nynější porušování stávajících norem kvality, aby byly plně dodržovány nejpozději od roku 2020, a to snížením emisí oxidů dusíku z lehkých dieselových motorů použitím Euro 6 a měření na základě „skutečných emisí při řízení“. EHSV pochybuje, že by opatření mohla dosáhnout zamýšleného účinku již od roku 2020, protože tato povinnost bude platit až od roku 2017 a obnova stávajícího vozového parku by si mohla vyžádat více času, než představuje horizont roku 2020.

| 3.4 | Tato strategie se dále opírá o příspěvek v podobě opatření prováděných na místní a regionální úrovni, se všemi omezeními, jež jsou takovým opatřením vlastní: dosud byla účinnost opatření na regionální úrovni omezena, především kvůli vysoké míře nashromážděného znečištění a zvláštním regionálním meteorologickým podmínkám. EHSV je přesvědčen, že řízení kvality ovzduší může na těchto úrovních fungovat, pouze pokud je podporují politiky EU pro snížení emisí u zdroje. |
| --- | --- |

3.4

Tato strategie se dále opírá o příspěvek v podobě opatření prováděných na místní a regionální úrovni, se všemi omezeními, jež jsou takovým opatřením vlastní: dosud byla účinnost opatření na regionální úrovni omezena, především kvůli vysoké míře nashromážděného znečištění a zvláštním regionálním meteorologickým podmínkám. EHSV je přesvědčen, že řízení kvality ovzduší může na těchto úrovních fungovat, pouze pokud je podporují politiky EU pro snížení emisí u zdroje.

| 3.5 | Podle Výboru musí Komise tak jako tak zohlednit celou řadu faktorů stejné váhy a významu:






  — | posouzení navržených opatření z hlediska nákladů/účinnosti; |
| --- | --- | --- |

3.5

Podle Výboru musí Komise tak jako tak zohlednit celou řadu faktorů stejné váhy a významu:

—

posouzení navržených opatření z hlediska nákladů/účinnosti;

| — | udržitelná konkurenceschopnost a inovace; |
| --- | --- |

—

udržitelná konkurenceschopnost a inovace;

| — | mezinárodní rozměr environmentální udržitelnosti; |
| --- | --- |

—

mezinárodní rozměr environmentální udržitelnosti;

| — | administrativní zjednodušení a zjednodušení procesů; |
| --- | --- |

—

administrativní zjednodušení a zjednodušení procesů;

| — | koherence a koordinace různých souvisejících politik EU; |
| --- | --- |

—

koherence a koordinace různých souvisejících politik EU;

| — | podpora EU a vnitrostátní podpora vzdělávání a odborné přípravy v dané oblasti; |
| --- | --- |

—

podpora EU a vnitrostátní podpora vzdělávání a odborné přípravy v dané oblasti;

| — | soustředění snah EU a vnitrostátních snah na poli výzkumu a inovací (V+I) na použití nejlepších technologií na trhu; |
| --- | --- |

—

soustředění snah EU a vnitrostátních snah na poli výzkumu a inovací (V+I) na použití nejlepších technologií na trhu;

| — | důsledné uplatňování nových norem kvality ve všech dotyčných odvětvích. |
| --- | --- |

—

důsledné uplatňování nových norem kvality ve všech dotyčných odvětvích.

| 3.5.1 | Výbor se domnívá, že na evropské úrovni i na úrovni členských států je třeba zachovat politickou prioritu oblasti výzkumu a inovací, jakož i odborné přípravy a vzdělávání, které musí usilovat o obnovu růstu a udržitelné zaměstnanosti a o kvalitnější reindustrializaci evropské ekonomiky, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, aniž se na tyto oblasti uplatní současná evropská rozpočtová omezení. |
| --- | --- |

3.5.1

Výbor se domnívá, že na evropské úrovni i na úrovni členských států je třeba zachovat politickou prioritu oblasti výzkumu a inovací, jakož i odborné přípravy a vzdělávání, které musí usilovat o obnovu růstu a udržitelné zaměstnanosti a o kvalitnější reindustrializaci evropské ekonomiky, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, aniž se na tyto oblasti uplatní současná evropská rozpočtová omezení.

| 3.6 | Podle Výboru je důležité zaručit koherenci mezi touto novou revidovanou strategií a ostatními politikami Unie. Lze si totiž například všimnout, že navzdory tomu, že domácí spalování dřeva způsobuje emise částic PM 2,5, podporuje se jeho používání coby alternativního zdroje energie, přitom by to mělo vyžadovat klasifikaci zařízení z hlediska emisí a posouzení jejich rentability. |
| --- | --- |

3.6

Podle Výboru je důležité zaručit koherenci mezi touto novou revidovanou strategií a ostatními politikami Unie. Lze si totiž například všimnout, že navzdory tomu, že domácí spalování dřeva způsobuje emise částic PM 2,5, podporuje se jeho používání coby alternativního zdroje energie, přitom by to mělo vyžadovat klasifikaci zařízení z hlediska emisí a posouzení jejich rentability.

| 3.7 | V každém případě by se podle EHSV měla do roku 2015 v Mezinárodní dohodě o klimatu zohlednit řada faktorů stejné váhy a významu. |
| --- | --- |

3.7

V každém případě by se podle EHSV měla do roku 2015 v Mezinárodní dohodě o klimatu zohlednit řada faktorů stejné váhy a významu.

| 3.8 | EHSV zdůrazňuje význam povzbuzení partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) na evropské úrovni, jakým bylo partnerství společného podniku pro iniciativu Čisté nebe 2 2014–2020 založené za účelem snížení emisí z letecké dopravy a přispění k výzkumné činnosti v rámci nařízení EK 71/2008 a rámcového programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

3.8

EHSV zdůrazňuje význam povzbuzení partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) na evropské úrovni, jakým bylo partnerství společného podniku pro iniciativu Čisté nebe 2 2014–2020 založené za účelem snížení emisí z letecké dopravy a přispění k výzkumné činnosti v rámci nařízení EK 71/2008 a rámcového programu Horizont 2020.

4.   Konkrétní připomínky (I)

4.1   Úmluva o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979.

| 4.1.1 | Úmluva z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států uzavřená pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN je hlavním mezinárodním právním rámcem pro spolupráci a opatření k omezení, postupnému snižování znečišťování ovzduší prostřednictvím osmi protokolů, včetně protokolu z roku 1999. |
| --- | --- |

4.1.1

Úmluva z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států uzavřená pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN je hlavním mezinárodním právním rámcem pro spolupráci a opatření k omezení, postupnému snižování znečišťování ovzduší prostřednictvím osmi protokolů, včetně protokolu z roku 1999.

| 4.1.2 | EHSV souhlasí s tím, aby Unie provedla do protokolu změny. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV souhlasí s tím, aby Unie provedla do protokolu změny.

4.2   Návrh na revizi směrnice o vnitrostátních emisních limitech (NERC)

| 4.2.1 | Návrh směrnice stanoví národní závazky v oblasti snížení emisí („NERC“) pro každý členský stát do roku 2020, 2025 a 2030 vyjádřené procentuálním snížením ročních emisí oxidu siřičitého (SO2), oxidů dusíku (NOx), amoniaku (NH3) a těkavých organických sloučenin (COV) jiných než metan, jemných částic (PM 2,5) a metanu (CH4) vůči celkovým emisím každé z těchto znečišťujících látek vypuštěným každým členským státem v roce 2005. |
| --- | --- |

4.2.1

Návrh směrnice stanoví národní závazky v oblasti snížení emisí („NERC“) pro každý členský stát do roku 2020, 2025 a 2030 vyjádřené procentuálním snížením ročních emisí oxidu siřičitého (SO2), oxidů dusíku (NOx), amoniaku (NH3) a těkavých organických sloučenin (COV) jiných než metan, jemných částic (PM 2,5) a metanu (CH4) vůči celkovým emisím každé z těchto znečišťujících látek vypuštěným každým členským státem v roce 2005.

| 4.2.2 | V posledních 20 letech byly v EU zaznamenány výrazné pokroky v oblasti kvality ovzduší a antropogenních emisí do ovzduší díky politikám a strategiím týkajícím se znečištění ovzduší, jež přijala Unie a její členský státy s dlouhodobým cílem dosáhnout takové míry kvality ovzduší, která nebude mít negativní dopady či výrazný škodlivý účinek na lidské zdraví a životní prostředí, jak bylo zdůrazněno v VII. akčním programu pro životní prostředí (2). |
| --- | --- |

4.2.2

V posledních 20 letech byly v EU zaznamenány výrazné pokroky v oblasti kvality ovzduší a antropogenních emisí do ovzduší díky politikám a strategiím týkajícím se znečištění ovzduší, jež přijala Unie a její členský státy s dlouhodobým cílem dosáhnout takové míry kvality ovzduší, která nebude mít negativní dopady či výrazný škodlivý účinek na lidské zdraví a životní prostředí, jak bylo zdůrazněno v VII. akčním programu pro životní prostředí (2).

| 4.2.3 | To se zjevně ukazuje, ačkoli došlo ke zřejmému zpomalení těchto pokroků v oblasti kvality ovzduší a cíle navrhované v současnosti jsou ve skutečnosti méně ambiciózní než úrovně, jakých by členské státy dosáhly úplným splnění povinností stanovených ve stávajících právních předpisech EU. |
| --- | --- |

4.2.3

To se zjevně ukazuje, ačkoli došlo ke zřejmému zpomalení těchto pokroků v oblasti kvality ovzduší a cíle navrhované v současnosti jsou ve skutečnosti méně ambiciózní než úrovně, jakých by členské státy dosáhly úplným splnění povinností stanovených ve stávajících právních předpisech EU.

| 4.2.4 | Ačkoli navržené dlouhodobé kvalitativní cíle jsou prakticky nesporné, Výbor vyjadřuje politování nad tím, že cíle pro rok 2025 nejsou závazné kvůli zjištění, že je obtížné zajistit dodržování stávajících norem. |
| --- | --- |

4.2.4

Ačkoli navržené dlouhodobé kvalitativní cíle jsou prakticky nesporné, Výbor vyjadřuje politování nad tím, že cíle pro rok 2025 nejsou závazné kvůli zjištění, že je obtížné zajistit dodržování stávajících norem.

| 4.2.5 | Podle EHSV jsou nezbytné posílené platformy pro specifický a interaktivní dialog za účelem posouzení ustanovení obsažených v návrhu směrnice. |
| --- | --- |

4.2.5

Podle EHSV jsou nezbytné posílené platformy pro specifický a interaktivní dialog za účelem posouzení ustanovení obsažených v návrhu směrnice.

4.3   Návrh směrnice o emisích ze středních spalovacích zařízení

| 4.3.1 | Podle EHSV rozšíření kontroly emisí látek znečišťujících ovzduší, jež pocházejí ze středních spalovacích zařízení o jmenovitém tepelném příkonu mezi 1 a 50 MW, které jsou využívány pro širokou škálu aplikací, musí být prováděno za pomoci zjednodušených a levných postupů, aby byl podpořen a povzbuzen rozvoj malých a středních podniků a začínajících podniků a infrastruktura menších rozměrů rozšířená na daném území. |
| --- | --- |

4.3.1

Podle EHSV rozšíření kontroly emisí látek znečišťujících ovzduší, jež pocházejí ze středních spalovacích zařízení o jmenovitém tepelném příkonu mezi 1 a 50 MW, které jsou využívány pro širokou škálu aplikací, musí být prováděno za pomoci zjednodušených a levných postupů, aby byl podpořen a povzbuzen rozvoj malých a středních podniků a začínajících podniků a infrastruktura menších rozměrů rozšířená na daném území.

5.   Konkrétní připomínky (II)

| 5.1 | Látky znečišťující ovzduší mohou pocházet z různých zdrojů a jsou přenášeny též na velkou vzdálenost. |
| --- | --- |

5.1

Látky znečišťující ovzduší mohou pocházet z různých zdrojů a jsou přenášeny též na velkou vzdálenost.

| 5.2 | Pro dovršení programu Čisté ovzduší pro Evropu je zapotřebí, aby regiony po konzultacích se sociálními partnery a s organizovanou občanskou společností přistoupily k vypracování a schválení Plánů opatření pro kvalitu ovzduší (PRIA), v nichž je třeba zohlednit především:






  — | silniční, námořní a leteckou dopravu a mobilitu; |
| --- | --- | --- |

5.2

Pro dovršení programu Čisté ovzduší pro Evropu je zapotřebí, aby regiony po konzultacích se sociálními partnery a s organizovanou občanskou společností přistoupily k vypracování a schválení Plánů opatření pro kvalitu ovzduší (PRIA), v nichž je třeba zohlednit především:

—

silniční, námořní a leteckou dopravu a mobilitu;

| — | výrobu a spotřebu energie; |
| --- | --- |

—

výrobu a spotřebu energie;

| — | výrobní systém; |
| --- | --- |

—

výrobní systém;

| — | terciární sektor; |
| --- | --- |

—

terciární sektor;

| — | zemědělskou, zootechnickou a lesnickou činnost; |
| --- | --- |

—

zemědělskou, zootechnickou a lesnickou činnost;

| — | soukromý sektor. |
| --- | --- |

—

soukromý sektor.

| 5.3 | Balíček Komise „Čisté ovzduší“ přebírá a posiluje dosud připravené politiky, aby pokračoval v boji proti znečištění ovzduší, což jde proti politické agendě. |
| --- | --- |

5.3

Balíček Komise „Čisté ovzduší“ přebírá a posiluje dosud připravené politiky, aby pokračoval v boji proti znečištění ovzduší, což jde proti politické agendě.

| 5.3.1 | Podle EHSV je zásadní zapojit do tohoto procesu regionální a územněsprávní úroveň vedle úrovně celostátní, v souladu se sociálními partnery a organizovanou občanskou společností. |
| --- | --- |

5.3.1

Podle EHSV je zásadní zapojit do tohoto procesu regionální a územněsprávní úroveň vedle úrovně celostátní, v souladu se sociálními partnery a organizovanou občanskou společností.

5.4   Návrhy pro plány na provedení balíčku Čisté ovzduší v terénu

| 5.4.1 | Provádění balíčku Čisté ovzduší v terénu musí dosáhnout potřebné synergie s nejrůznějšími plány:






  — | odpady, přeměna na energii, omezení produkce odpadů na hlavu, recyklace materiálů; |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Provádění balíčku Čisté ovzduší v terénu musí dosáhnout potřebné synergie s nejrůznějšími plány:

—

odpady, přeměna na energii, omezení produkce odpadů na hlavu, recyklace materiálů;

| — | doprava a mobilita, rozvoj veřejné dopravy, cyklotrasy, podpora mobility s nízkými emisemi CO2, propojení dopravních prostředků, námořní a letecká doprava; |
| --- | --- |

—

doprava a mobilita, rozvoj veřejné dopravy, cyklotrasy, podpora mobility s nízkými emisemi CO2, propojení dopravních prostředků, námořní a letecká doprava;

| — | územní plánování a urbanistika, zastavování půdy, rozvoj nových modelů zástavby, modernizace stávajících budov; |
| --- | --- |

—

územní plánování a urbanistika, zastavování půdy, rozvoj nových modelů zástavby, modernizace stávajících budov;

| — | zemědělství a zootechnika, odvětví lesnictví-dřevo-energie (nulová vzdálenost), biomasa a bioplyn, snížení emisí amoniaku, úložiště uhlíku; |
| --- | --- |

—

zemědělství a zootechnika, odvětví lesnictví-dřevo-energie (nulová vzdálenost), biomasa a bioplyn, snížení emisí amoniaku, úložiště uhlíku;

| — | průmysl, technologický rozvoj se sníženým dopadem na životní prostředí, inovace a certifikace kvality (ISO 14  000 a EMAS), pozornost věnovaná ekodesignu, rámce pro ekologickou jakost výrobků, systémy pro hospodaření s energií a soulad s nařízeními o spotřebě elektromotorů. |
| --- | --- |

—

průmysl, technologický rozvoj se sníženým dopadem na životní prostředí, inovace a certifikace kvality (ISO 14  000 a EMAS), pozornost věnovaná ekodesignu, rámce pro ekologickou jakost výrobků, systémy pro hospodaření s energií a soulad s nařízeními o spotřebě elektromotorů.

| 5.4.2 | Provádění na úrovni územních celků by mělo zohlednit nejnaléhavější zásahy, jež souvisejí s místními hospodářskými a výrobními situacemi, a stanovit pravidla pro spalování biomasy vedle povinností a pobídek k obnově vozového parku. |
| --- | --- |

5.4.2

Provádění na úrovni územních celků by mělo zohlednit nejnaléhavější zásahy, jež souvisejí s místními hospodářskými a výrobními situacemi, a stanovit pravidla pro spalování biomasy vedle povinností a pobídek k obnově vozového parku.

| 5.5 | Opatření pro pozdější omezení emisí SO2 (oxidu siřičitého) jsou nezbytná zejména v regionech, kde dochází k výraznému průmyslovému spalování a kde se vyrábí energie a zpracovávají paliva. |
| --- | --- |

5.5

Opatření pro pozdější omezení emisí SO2 (oxidu siřičitého) jsou nezbytná zejména v regionech, kde dochází k výraznému průmyslovému spalování a kde se vyrábí energie a zpracovávají paliva.

5.6   Opatření v zemědělství

| 5.6.1 | V celé EU, především ve výrazně zemědělských regionech, je nezbytné podniknout opatření ke snížení koncentrací NH3 (amoniaku), N2O (oxidu dusného), CH4 (metanu) a COV (těkavých organických sloučenin), jak se tomu již stalo v řadě členských států. Používání dusíkatých hnojiv a hnojiv vyrobených z odpadních vod je hlavním zdrojem (98 %) emisí NH3, který v reakci s SO2 a NO2 vytváří amonné soli, hlavní složku částic. |
| --- | --- |

5.6.1

V celé EU, především ve výrazně zemědělských regionech, je nezbytné podniknout opatření ke snížení koncentrací NH3 (amoniaku), N2O (oxidu dusného), CH4 (metanu) a COV (těkavých organických sloučenin), jak se tomu již stalo v řadě členských států. Používání dusíkatých hnojiv a hnojiv vyrobených z odpadních vod je hlavním zdrojem (98 %) emisí NH3, který v reakci s SO2 a NO2 vytváří amonné soli, hlavní složku částic.

| 5.6.2 | Jako velmi důležité se ukazuje: plné respektování směrnice o dusičnanech (91/676/EHS); nařídit uzavření nádrží pro skladování chlévské mrvy; vytvoření recyklačních systémů formou anaerobního rozkladu pro výrobu produktů vyhnívání s podobnými vlastnostmi jako syntetická hnojiva, správné využívání chlévské mrvy a zpracování jejích tekutých složek, které škodí zdraví. Příslušná opatření však musí slaďovat hospodářské, sociální a ekologické aspekty. Snižování emisí v zemědělství je velmi komplikované, takže jsou nezbytné větší investice do výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

5.6.2

Jako velmi důležité se ukazuje: plné respektování směrnice o dusičnanech (91/676/EHS); nařídit uzavření nádrží pro skladování chlévské mrvy; vytvoření recyklačních systémů formou anaerobního rozkladu pro výrobu produktů vyhnívání s podobnými vlastnostmi jako syntetická hnojiva, správné využívání chlévské mrvy a zpracování jejích tekutých složek, které škodí zdraví. Příslušná opatření však musí slaďovat hospodářské, sociální a ekologické aspekty. Snižování emisí v zemědělství je velmi komplikované, takže jsou nezbytné větší investice do výzkumu a vývoje.

| 5.6.3 | Je zapotřebí používat zemědělské stroje o nízkých emisích částic. |
| --- | --- |

5.6.3

Je zapotřebí používat zemědělské stroje o nízkých emisích částic.

| 5.6.4 | EHSV zdůrazňuje, že v této oblasti se již uplatňuje řada opatření, jejichž plné provedení je teprve nutné zajistit, a opakuje své přesvědčení, že Komise nevyužila příležitost stanovit konsolidovaný rámec pravidel pro emise. Hovězí dobytek zůstává mimo působnost tohoto sdělení. Existují však jiné normy týkající se hovězího dobytka, který je největším zdrojem emisí amoniaku. |
| --- | --- |

5.6.4

EHSV zdůrazňuje, že v této oblasti se již uplatňuje řada opatření, jejichž plné provedení je teprve nutné zajistit, a opakuje své přesvědčení, že Komise nevyužila příležitost stanovit konsolidovaný rámec pravidel pro emise. Hovězí dobytek zůstává mimo působnost tohoto sdělení. Existují však jiné normy týkající se hovězího dobytka, který je největším zdrojem emisí amoniaku.

5.7   Opatření v městských centrech

| 5.7.1 | Ve městech a oblastech s vysokým provozem se mimořádná pozornost soustřeďuje na emise PM 2,5, PM 10 (jemné částice o průměru menším než 10 mikrometrů), CO a CO2 (oxid uhelnatý a oxid uhličitý) a snížení emisí NOx. Filtry pevných částic jsou schopny v dieselových motorech – a se speciálními filtry i u benzinových motorů – dosáhnout takové účinnosti při snižování emisí, která přesahuje 90 % (filtry s uzavřeným cyklem). |
| --- | --- |

5.7.1

Ve městech a oblastech s vysokým provozem se mimořádná pozornost soustřeďuje na emise PM 2,5, PM 10 (jemné částice o průměru menším než 10 mikrometrů), CO a CO2 (oxid uhelnatý a oxid uhličitý) a snížení emisí NOx. Filtry pevných částic jsou schopny v dieselových motorech – a se speciálními filtry i u benzinových motorů – dosáhnout takové účinnosti při snižování emisí, která přesahuje 90 % (filtry s uzavřeným cyklem).

| 5.7.2 | Ve školních a kancelářských budovách, které sousedí se silnicemi o vysokém provozu, je velmi důležité počítat s izolačními opatřeními u neprůhledných i průhledných svislých stěn pro omezení znečištění COV a jemnými částicemi (PM10 a PM2,5) (3). |
| --- | --- |

5.7.2

Ve školních a kancelářských budovách, které sousedí se silnicemi o vysokém provozu, je velmi důležité počítat s izolačními opatřeními u neprůhledných i průhledných svislých stěn pro omezení znečištění COV a jemnými částicemi (PM10 a PM2,5) (3).

5.8   Opatření v dopravě na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni

| 5.8.1 | Pokud jde o užitková vozidla a vozidla pro přepravu osob, je třeba nahradit vozidla splňující normu Euro 3 vozidly vyhovujícími normám Euro 5 a 6, a to formou omezení provozu a za využití pobídek. Stejným způsobem je třeba nahradit dvoutaktní motory (motorky, mopedy, motorové pily a sekačky) odpovídající normě Euro 1. Proto je na místní, regionální a celostátní úrovni žádoucí: |
| --- | --- |

5.8.1

Pokud jde o užitková vozidla a vozidla pro přepravu osob, je třeba nahradit vozidla splňující normu Euro 3 vozidly vyhovujícími normám Euro 5 a 6, a to formou omezení provozu a za využití pobídek. Stejným způsobem je třeba nahradit dvoutaktní motory (motorky, mopedy, motorové pily a sekačky) odpovídající normě Euro 1. Proto je na místní, regionální a celostátní úrovni žádoucí:

| 5.8.1.1 | Co nejdříve – bez čekání na termín, kterým je rok 2017 – přijmout na unijní a celostátní úrovni vhodné způsoby měření emisí NOx z lehkých dieselových automobilů kvůli jejich silnému negativnímu vlivu na kvalitu ovzduší ve městech. |
| --- | --- |

5.8.1.1

Co nejdříve – bez čekání na termín, kterým je rok 2017 – přijmout na unijní a celostátní úrovni vhodné způsoby měření emisí NOx z lehkých dieselových automobilů kvůli jejich silnému negativnímu vlivu na kvalitu ovzduší ve městech.

| 5.8.1.2 | Podpořit na celostátní a regionální úrovni distribuci metanu a LPG (zkapalněného ropného plynu), vodíku, zkapalněného zemního plynu, etanolu a dalších vyspělých biopaliv. Urychlit rozvoj elektrické mobility a infrastruktur pro dobíjení. Mělo by být možné poznat emisní třídu vozidel v provozu formou elektronického zařízení instalovaného na palubě. |
| --- | --- |

5.8.1.2

Podpořit na celostátní a regionální úrovni distribuci metanu a LPG (zkapalněného ropného plynu), vodíku, zkapalněného zemního plynu, etanolu a dalších vyspělých biopaliv. Urychlit rozvoj elektrické mobility a infrastruktur pro dobíjení. Mělo by být možné poznat emisní třídu vozidel v provozu formou elektronického zařízení instalovaného na palubě.

| 5.8.1.3 | Posílit distribuci metanového plynu prostřednictvím finančních podpor na unijní, celostátní a místní úrovni pro podniky a obce na vybudování sítí nebo posílení těch stávajících. |
| --- | --- |

5.8.1.3

Posílit distribuci metanového plynu prostřednictvím finančních podpor na unijní, celostátní a místní úrovni pro podniky a obce na vybudování sítí nebo posílení těch stávajících.

| 5.8.1.4 | Financovat investice do místní veřejné dopravy prostřednictvím víceletých projektů EU spolufinancovaných na celostátní a místní úrovni. Autobusy by měly být:






  — | ekologické, na alternativní paliva; |
| --- | --- | --- |

5.8.1.4

Financovat investice do místní veřejné dopravy prostřednictvím víceletých projektů EU spolufinancovaných na celostátní a místní úrovni. Autobusy by měly být:

—

ekologické, na alternativní paliva;

| — | s dvojím hybridním pohonem; |
| --- | --- |

—

s dvojím hybridním pohonem;

| — | elektrické (zcela elektrické, s baterií na palubě) s dobíjením prostřednictvím zásuvky či (Faradayovy) indukce. |
| --- | --- |

—

elektrické (zcela elektrické, s baterií na palubě) s dobíjením prostřednictvím zásuvky či (Faradayovy) indukce.

| 5.8.1.5 | Využít interaktivní možnosti mezi pevnými stavbami, informačními technologiemi a způsoby dopravy. Zejména podpořit používání materiálů využívajících fotokatalytické látky s nanopigmenty oxidu titaničitého, které štěpí molekuly znečišťujících látek a přeměňují je na látky zdraví neškodné (silnice, silniční zábrany, omítky a další stavební díla). V tomto ohledu jsou zajímavé dálniční sjezdy a nájezdy s povrchovou úpravou patentem i.active COAT-Italcementi, jenž čistí vzduch, odráží světlo a vyznačuje se silným jasem. |
| --- | --- |

5.8.1.5

Využít interaktivní možnosti mezi pevnými stavbami, informačními technologiemi a způsoby dopravy. Zejména podpořit používání materiálů využívajících fotokatalytické látky s nanopigmenty oxidu titaničitého, které štěpí molekuly znečišťujících látek a přeměňují je na látky zdraví neškodné (silnice, silniční zábrany, omítky a další stavební díla). V tomto ohledu jsou zajímavé dálniční sjezdy a nájezdy s povrchovou úpravou patentem i.active COAT-Italcementi, jenž čistí vzduch, odráží světlo a vyznačuje se silným jasem.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2013) 918 final.

1

(2)  COM(2012) 710 final.

2

(3)  Viz norma EN 15242:2008 Větrání budov – Výpočtové metody pro stanovení průtoku vzduchu v budovách včetně filtrace.

3

Větrání budov – Výpočtové metody pro stanovení průtoku vzduchu v budovách včetně filtrace

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/142 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/142

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení

COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD)

(2014/C 451/23)

| Zpravodaj: | pan KIENLE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan KIENLE

Dne 6. února 2014 se Evropský parlament a dne 19. února 2014 Rada, v souladu s články 43 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013 a nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim podpory na dodávky ovoce a zeleniny, banánů a mléka do vzdělávacích zařízení

COM(2014) 32 final – 2014/0014 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 185 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV doporučuje vytvořit společný právní a finanční rámec pro projekty „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“, které EU doposud prováděla a financovala odděleně. |
| --- | --- |

1.1

EHSV doporučuje vytvořit společný právní a finanční rámec pro projekty „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“, které EU doposud prováděla a financovala odděleně.

| 1.2 | EHSV vítá zejména výrazné zesílení pedagogické podpory budoucího programu, který může být za předpokladu plného využití svého potenciálu rozhodujícím přínosem pro boj proti stále častější obezitě dětí a proti plýtvání potravinami. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vítá zejména výrazné zesílení pedagogické podpory budoucího programu, který může být za předpokladu plného využití svého potenciálu rozhodujícím přínosem pro boj proti stále častější obezitě dětí a proti plýtvání potravinami.

| 1.3 | EHSV očekává jasné snížení administrativní a organizační zátěže. Členským státům musí být poskytnut dostatečný prostor pro jejich priority a specifika. |
| --- | --- |

1.3

EHSV očekává jasné snížení administrativní a organizační zátěže. Členským státům musí být poskytnut dostatečný prostor pro jejich priority a specifika.

| 1.4 | EHSV doporučuje jasně upřednostňovat udržitelné – pokud možno čerstvé sezónní a regionální či místní – produkty z Evropy. |
| --- | --- |

1.4

EHSV doporučuje jasně upřednostňovat udržitelné – pokud možno čerstvé sezónní a regionální či místní – produkty z Evropy.

2.   Úvod

| 2.1 | Svébytné evropské projekty pro školy byly zahájeny v různou dobu. Původně se usilovalo v prvé řadě o podporu odbytu, nyní je cílem spíše zdravá výživa dětí. Projekt „Mléko do škol“ byl spuštěn již v roce 1977 v rámci společné organizace trhu s mlékem. V poslední době se ho účastnilo zhruba 20 milionů dětí ročně. Projekt „Ovoce do škol“, který vzešel z politického závazku v souvislosti s reformou společné organizace trhu s ovocem a zeleninou, však začal běžet až v roce 2007 a v poslední době ho využívalo 8,6 milionů dětí. Oba programy měly navzdory podobnému cíli a podobným cílovým skupinám rozdílné právní a finanční rámce a lišily se i koncepcí a prováděním. Oba programy byly v členských státech využívány v různém rozsahu a ani jeden nebyl plně vyčerpán. |
| --- | --- |

2.1

Svébytné evropské projekty pro školy byly zahájeny v různou dobu. Původně se usilovalo v prvé řadě o podporu odbytu, nyní je cílem spíše zdravá výživa dětí. Projekt „Mléko do škol“ byl spuštěn již v roce 1977 v rámci společné organizace trhu s mlékem. V poslední době se ho účastnilo zhruba 20 milionů dětí ročně. Projekt „Ovoce do škol“, který vzešel z politického závazku v souvislosti s reformou společné organizace trhu s ovocem a zeleninou, však začal běžet až v roce 2007 a v poslední době ho využívalo 8,6 milionů dětí. Oba programy měly navzdory podobnému cíli a podobným cílovým skupinám rozdílné právní a finanční rámce a lišily se i koncepcí a prováděním. Oba programy byly v členských státech využívány v různém rozsahu a ani jeden nebyl plně vyčerpán.

| 2.2 | V reakci na značnou kritiku Evropského účetního dvora a po řádném zhodnocení obou programů pro školy a po veřejné konzultaci nyní Evropská komise navrhuje společný právní a finanční rámec pro distribuci ovoce a zeleniny a mléka dětem ve školách. Měly by být odstraněny další slabiny a nedostatky. Především by se tyto programy měly více opírat o pedagogický základ. |
| --- | --- |

2.2

V reakci na značnou kritiku Evropského účetního dvora a po řádném zhodnocení obou programů pro školy a po veřejné konzultaci nyní Evropská komise navrhuje společný právní a finanční rámec pro distribuci ovoce a zeleniny a mléka dětem ve školách. Měly by být odstraněny další slabiny a nedostatky. Především by se tyto programy měly více opírat o pedagogický základ.

| 2.3 | Na nový program má být v rozpočtu pro projekty pro školy v rámci SZP 2020 vyčleněno více prostředků, tzn. rozpočet až do výše 230 mil. eur za rok (150 mil. eur na projekt „Ovoce do škol“ a 80 mil. eur na projekt „Mléko do škol“). |
| --- | --- |

2.3

Na nový program má být v rozpočtu pro projekty pro školy v rámci SZP 2020 vyčleněno více prostředků, tzn. rozpočet až do výše 230 mil. eur za rok (150 mil. eur na projekt „Ovoce do škol“ a 80 mil. eur na projekt „Mléko do škol“).

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV důrazně podporuje programy distribuce zemědělských produktů do vzdělávacích zařízení pro děti a mládež, financované EU. Je třeba připomenout, že se EHSV jasně postavil proti dřívějšímu záměru Evropské komise (z roku 1999) ukončit unijní podporu pro projekt „Mléko do škol“. |
| --- | --- |

3.1

EHSV důrazně podporuje programy distribuce zemědělských produktů do vzdělávacích zařízení pro děti a mládež, financované EU. Je třeba připomenout, že se EHSV jasně postavil proti dřívějšímu záměru Evropské komise (z roku 1999) ukončit unijní podporu pro projekt „Mléko do škol“.

| 3.2 | EHSV zdůrazňuje mimořádný význam vyvážené stravy v dětském a školním věku. Na druhé straně je chudoba, kterou ještě vyhrotila finanční a hospodářská krize, právě u dětí a mládeže nesmírně velkým rizikem z hlediska výživy. Děsivě mnoho dětí dennodenně odchází do školy bez snídaně. Kromě toho je hlavním společenským problémem přibývající obezita a míra plýtvání potravinami. |
| --- | --- |

3.2

EHSV zdůrazňuje mimořádný význam vyvážené stravy v dětském a školním věku. Na druhé straně je chudoba, kterou ještě vyhrotila finanční a hospodářská krize, právě u dětí a mládeže nesmírně velkým rizikem z hlediska výživy. Děsivě mnoho dětí dennodenně odchází do školy bez snídaně. Kromě toho je hlavním společenským problémem přibývající obezita a míra plýtvání potravinami.

| 3.3 | EHSV doufá, že i když je účast členských států na nových programech pro školy stále ještě dobrovolná, budou se tyto programy provádět a plně využívat ve všech členských státech. EHSV věří, že tak lze trvale zvýšit podíl ovoce a zeleniny a mléčných výrobků v jídelníčku dětí. |
| --- | --- |

3.3

EHSV doufá, že i když je účast členských států na nových programech pro školy stále ještě dobrovolná, budou se tyto programy provádět a plně využívat ve všech členských státech. EHSV věří, že tak lze trvale zvýšit podíl ovoce a zeleniny a mléčných výrobků v jídelníčku dětí.

| 3.4 | EHSV zejména vítá, že EU přikládá větší váhu podpůrným pedagogickým opatřením. Spatřuje v tom potvrzení svých požadavků z minula. Podpořit utváření udržitelných zdravých stravovacích návyků právě v dětském a školním věku a zlepšit vnímání zemědělství a potravinových řetězců by mělo být úkolem celostátní úrovně i škol, rodičů, zemědělství a potravinářského průmyslu, občanské společnosti a sdělovacích prostředků a mělo by být považováno za závazek a „společný úkol“, k němuž může přispět každý svým dílem. |
| --- | --- |

3.4

EHSV zejména vítá, že EU přikládá větší váhu podpůrným pedagogickým opatřením. Spatřuje v tom potvrzení svých požadavků z minula. Podpořit utváření udržitelných zdravých stravovacích návyků právě v dětském a školním věku a zlepšit vnímání zemědělství a potravinových řetězců by mělo být úkolem celostátní úrovně i škol, rodičů, zemědělství a potravinářského průmyslu, občanské společnosti a sdělovacích prostředků a mělo by být považováno za závazek a „společný úkol“, k němuž může přispět každý svým dílem.

| 3.5 | Stěžejním aspektem úspěchu těchto programů pro školy jsou učitelé, kteří se o toto téma naštěstí stále více zajímají a angažují se v něm. Mimořádnou motivací pro ně může být doplňující podpora programů prostřednictvím státního spolufinancování a ze strany sponzorů a podporujících sdružení občanské společnosti. To je žádoucí především v sociálně problematických oblastech. EHSV proto doporučuje pilotní projekty Evropské komise zaměřené na sociálně slabé a zranitelné skupiny. |
| --- | --- |

3.5

Stěžejním aspektem úspěchu těchto programů pro školy jsou učitelé, kteří se o toto téma naštěstí stále více zajímají a angažují se v něm. Mimořádnou motivací pro ně může být doplňující podpora programů prostřednictvím státního spolufinancování a ze strany sponzorů a podporujících sdružení občanské společnosti. To je žádoucí především v sociálně problematických oblastech. EHSV proto doporučuje pilotní projekty Evropské komise zaměřené na sociálně slabé a zranitelné skupiny.

| 3.6 | Proto také důrazně podporuje plánované rozšířené možnosti, jejichž účelem je zlepšit vnímání místního zemědělství a potravinářského průmyslu a jejich produktů, práce a společenských zásluh, například prostřednictvím zřizování školních zahrad, školních výletů či ochutnávek produktů na statcích a v řemeslných podnicích nebo získáním „stravovacího průkazu“. Za příkladný postup považuje EHSV to, že v některých členských státech dodávají zemědělci mléko do škol přímo a mají tak s dětmi stálý kontakt. |
| --- | --- |

3.6

Proto také důrazně podporuje plánované rozšířené možnosti, jejichž účelem je zlepšit vnímání místního zemědělství a potravinářského průmyslu a jejich produktů, práce a společenských zásluh, například prostřednictvím zřizování školních zahrad, školních výletů či ochutnávek produktů na statcích a v řemeslných podnicích nebo získáním „stravovacího průkazu“. Za příkladný postup považuje EHSV to, že v některých členských státech dodávají zemědělci mléko do škol přímo a mají tak s dětmi stálý kontakt.

| 3.7 | EHSV rovněž vítá, že lze příležitostně informovat i o zemědělských produktech, jako je olivový olej nebo med, i o otázkách ekologického zemědělství. Totéž platí pro problematiku životního prostředí či plýtvání potravinami. EHSV doporučuje co nejdříve posoudit doprovodná opatření. |
| --- | --- |

3.7

EHSV rovněž vítá, že lze příležitostně informovat i o zemědělských produktech, jako je olivový olej nebo med, i o otázkách ekologického zemědělství. Totéž platí pro problematiku životního prostředí či plýtvání potravinami. EHSV doporučuje co nejdříve posoudit doprovodná opatření.

| 3.8 | Program EU pro školy může být úspěšný jen tehdy, zohlední-li národní a regionální specifika, podmínky v zařízeních péče o děti a ve školách a očekávání dětí a rodičů. Právě i konzultace jasně potvrdily, že příliš vysoká administrativní a organizační zátěž často budí pohoršení nebo je dokonce důvodem k ukončení účasti na dosavadních programech pro školy. Pro EHSV je tedy o to důležitější, aby se při upřesnění nového programu pro školy docílilo očividných synergií. Školy i zúčastněné hospodářské a správní subjekty musí podstatnou měrou omezit své administrativní a organizační náklady. |
| --- | --- |

3.8

Program EU pro školy může být úspěšný jen tehdy, zohlední-li národní a regionální specifika, podmínky v zařízeních péče o děti a ve školách a očekávání dětí a rodičů. Právě i konzultace jasně potvrdily, že příliš vysoká administrativní a organizační zátěž často budí pohoršení nebo je dokonce důvodem k ukončení účasti na dosavadních programech pro školy. Pro EHSV je tedy o to důležitější, aby se při upřesnění nového programu pro školy docílilo očividných synergií. Školy i zúčastněné hospodářské a správní subjekty musí podstatnou měrou omezit své administrativní a organizační náklady.

| 3.9 | Plánované rozšířené možnosti podpory pro logistiku a vybavení (například pro chlazení čerstvých potravin) považuje EHSV za správné a důležité. |
| --- | --- |

3.9

Plánované rozšířené možnosti podpory pro logistiku a vybavení (například pro chlazení čerstvých potravin) považuje EHSV za správné a důležité.

| 3.10 | Podle EHSV je správné, že mají být v rámci programů pro školy podpořeny jak dodávky ovoce a zeleniny, včetně banánů, tak distribuce mléka. Omezení na konzumní mléko považuje EHSV za pochybné a doporučuje naopak pokračovat v rozšiřování palety mléčných výrobků při zohlednění nutričního hlediska a pedagogických aspektů. EHSV si výslovně přeje, aby se upřednostňovalo používání čerstvých potravin z udržitelné evropské produkce. Je-li to v rámci programů možné, měly by mít produkty a aktivity programů pro školy sezónní a regionální rozměr nebo by měly být zařazeny do rámce EU pro ochranu zeměpisných označení a označení původu. |
| --- | --- |

3.10

Podle EHSV je správné, že mají být v rámci programů pro školy podpořeny jak dodávky ovoce a zeleniny, včetně banánů, tak distribuce mléka. Omezení na konzumní mléko považuje EHSV za pochybné a doporučuje naopak pokračovat v rozšiřování palety mléčných výrobků při zohlednění nutričního hlediska a pedagogických aspektů. EHSV si výslovně přeje, aby se upřednostňovalo používání čerstvých potravin z udržitelné evropské produkce. Je-li to v rámci programů možné, měly by mít produkty a aktivity programů pro školy sezónní a regionální rozměr nebo by měly být zařazeny do rámce EU pro ochranu zeměpisných označení a označení původu.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/145

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Politika v oblasti internetu a jeho správa — Úloha Evropy při formování budoucnosti internetové správy

COM(2014) 72 final

(2014/C 451/24)

| Zpravodaj: | pan LONGO |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan LONGO

Dne 7. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Politika v oblasti internetu a jeho správa Úloha Evropy při formování budoucnosti internetové správy

COM(2014) 72 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 18. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 180 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 13 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV připomíná především to, co v posledních letech uvedl ve svých stanoviscích, pokud jde o význam internetu jakožto základního předpokladu hospodářského rozvoje, zvýšení zaměstnanosti, rozvoje technologických inovací a zvýšení sociálního začlenění. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV podporuje vůli Komise důrazně stvrdit ochranu a podporu základních práv a demokratických hodnot a také právní charakter jediné sítě podléhající jednotným unijním pravidlům jako v jiných sektorech, která nebude roztříštěná v důsledku odlišných a potenciálně protichůdných norem. |
| --- | --- |

1.2

EHSV podporuje vůli Komise důrazně stvrdit ochranu a podporu základních práv a demokratických hodnot a také právní charakter jediné sítě podléhající jednotným unijním pravidlům jako v jiných sektorech, která nebude roztříštěná v důsledku odlišných a potenciálně protichůdných norem.

| 1.3 | Je důležité, aby se budoucí správa sítě zaměřila na její hlavní hodnoty, tedy na její otevřenou, distribuovanou a neutrální povahu a všeobecnou přístupnost s co nejmenšími překážkami. EHSV však upozorňuje, že ve sdělení není dostatečně rozpracována koncepce správy založené na spolupráci, k níž by EU měla přispět, ani nástroje a způsoby, jež by měly zaručit takové postupy rozhodování o internetu, do nichž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran. Konkrétně by se mělo více vyjasnit, kdo by měl provádět kontrolu správy sítě. |
| --- | --- |

1.3

Je důležité, aby se budoucí správa sítě zaměřila na její hlavní hodnoty, tedy na její otevřenou, distribuovanou a neutrální povahu a všeobecnou přístupnost s co nejmenšími překážkami. EHSV však upozorňuje, že ve sdělení není dostatečně rozpracována koncepce správy založené na spolupráci, k níž by EU měla přispět, ani nástroje a způsoby, jež by měly zaručit takové postupy rozhodování o internetu, do nichž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran. Konkrétně by se mělo více vyjasnit, kdo by měl provádět kontrolu správy sítě.

| 1.4 | Pokud jde o úlohu, již dosud hrálo ICANN, a funkce IANA, považuje Výbor za vhodné, aby Komise rezolutně vznesla otázku ohledně úlohy Evropské unie v budoucím nadnárodním orgánu. |
| --- | --- |

1.4

Pokud jde o úlohu, již dosud hrálo ICANN, a funkce IANA, považuje Výbor za vhodné, aby Komise rezolutně vznesla otázku ohledně úlohy Evropské unie v budoucím nadnárodním orgánu.

| 1.5 | Ke zvýšení důvěry v internet jistě přispěje digitální habeas corpus, o němž rozhodl Evropský parlament, a zavedení opatření navržených v telekomunikačním balíčku pro jednotný evropský telekomunikační trh. |
| --- | --- |

1.5

Ke zvýšení důvěry v internet jistě přispěje digitální habeas corpus, o němž rozhodl Evropský parlament, a zavedení opatření navržených v telekomunikačním balíčku pro jednotný evropský telekomunikační trh.

| 1.6 | Volba technických standardů může mít velký dopad na občanská práva, např. svobodu projevu, ochranu osobních údajů a bezpečnost uživatelů, a na přístup k obsahu. Internet svou povahou od počátku plně podporuje občanská práva. Práva se dostala do ohrožení zákroky vlád a operátorů internetových stránek, jejichž regulace je nezávislá na síti. I přesto by bylo vhodné vydat doporučení, která by zaručila slučitelnost těchto technických rozhodnutí s lidskými právy. |
| --- | --- |

1.6

Volba technických standardů může mít velký dopad na občanská práva, např. svobodu projevu, ochranu osobních údajů a bezpečnost uživatelů, a na přístup k obsahu. Internet svou povahou od počátku plně podporuje občanská práva. Práva se dostala do ohrožení zákroky vlád a operátorů internetových stránek, jejichž regulace je nezávislá na síti. I přesto by bylo vhodné vydat doporučení, která by zaručila slučitelnost těchto technických rozhodnutí s lidskými právy.

| 1.7 | Co se týče právních aspektů internetu, souhlasí EHSV se záměrem Komise provést přezkum rizik kompetenčních konfliktů na mezinárodní úrovni, které často ještě prohlubují předpisy jednotlivých nezávislých regulačních orgánů. |
| --- | --- |

1.7

Co se týče právních aspektů internetu, souhlasí EHSV se záměrem Komise provést přezkum rizik kompetenčních konfliktů na mezinárodní úrovni, které často ještě prohlubují předpisy jednotlivých nezávislých regulačních orgánů.

| 1.8 | EHSV poukazuje na skutečnost, že ve sdělení chybí zmínka o řadě technických a provozních záležitostí, které ve Výboru vzbuzují obavy. Hlavními otázkami jsou:






  — | budoucí kapacita internetu, s ohledem na exponenciální nárůst provozu a chybějící organizované plánování kapacit; |
| --- | --- | --- |

1.8

EHSV poukazuje na skutečnost, že ve sdělení chybí zmínka o řadě technických a provozních záležitostí, které ve Výboru vzbuzují obavy. Hlavními otázkami jsou:

—

budoucí kapacita internetu, s ohledem na exponenciální nárůst provozu a chybějící organizované plánování kapacit;

| — | neutralita sítě, jež je uznávána za podstatný prvek digitální agendy; |
| --- | --- |

—

neutralita sítě, jež je uznávána za podstatný prvek digitální agendy;

| — | metodika vyhledávačů a prezentace výsledků, což jsou velmi problematické otázky. |
| --- | --- |

—

metodika vyhledávačů a prezentace výsledků, což jsou velmi problematické otázky.

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje význam začlenění. Evropská unie nesmí ve svém příspěvku ke globální správě internetu zapomínat na podporu politik začlenění v oblasti IKT, aby vytvořila předpoklady pro společnost skutečně podporující začlenění (viz prohlášení z Rigy (2006) vydané u příležitosti ministerské konference „ICT for an inclusive society“, v němž je stanoveno několik povinností s cílem zaručit zavedení řešení v oblasti IKT určených pro starší obyvatele a v oblasti přístupnosti elektronických technologií (eAccessibility) v EU). Internet je svou povahou začleňující, což je zakotveno i v listině ICANN. Přístup v praxi řídí poskytovatelé komunikačních služeb a poskytovatelé internetových služeb, které reguluje vnitrostátní správa. Odpovědnost za začleňování mají tito regulátoři a – na úrovni EU – Evropská komise. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zdůrazňuje význam začlenění. Evropská unie nesmí ve svém příspěvku ke globální správě internetu zapomínat na podporu politik začlenění v oblasti IKT, aby vytvořila předpoklady pro společnost skutečně podporující začlenění (viz prohlášení z Rigy (2006) vydané u příležitosti ministerské konference „ICT for an inclusive society“, v němž je stanoveno několik povinností s cílem zaručit zavedení řešení v oblasti IKT určených pro starší obyvatele a v oblasti přístupnosti elektronických technologií (eAccessibility) v EU). Internet je svou povahou začleňující, což je zakotveno i v listině ICANN. Přístup v praxi řídí poskytovatelé komunikačních služeb a poskytovatelé internetových služeb, které reguluje vnitrostátní správa. Odpovědnost za začleňování mají tito regulátoři a – na úrovni EU – Evropská komise.

| 1.10 | EHSV v neposlední řadě doufá, že se upevní úloha Fóra pro správu internetu (IGF) jakožto diskusní platformy všech stran, jichž se internet týká. EU musí hrát vedoucí úlohu na příštím IGF v Istanbulu, kde by Komise, členské státy a občanská společnost měly vystupovat jednotně. |
| --- | --- |

1.10

EHSV v neposlední řadě doufá, že se upevní úloha Fóra pro správu internetu (IGF) jakožto diskusní platformy všech stran, jichž se internet týká. EU musí hrát vedoucí úlohu na příštím IGF v Istanbulu, kde by Komise, členské státy a občanská společnost měly vystupovat jednotně.

2.   Úvod

| 2.1 | Internet je velmi rozmanitý fenomén bez celkové kontroly. Mezi jeho nejvýznamnější prvky patří:






  a) | Internet je ze své povahy síť sítí. Každá síť je autonomní a v mnoha případech jde o veřejné společnosti. Bez celkového plánu na zvládnutí exponenciálního růstu internetového provozu představuje fyzická síť zřejmě nejzranitelnější místo internetu, se závažnými důsledky pro rozvoj globální informační společnosti. |
| --- | --- | --- |

2.1

Internet je velmi rozmanitý fenomén bez celkové kontroly. Mezi jeho nejvýznamnější prvky patří:

a)

Internet je ze své povahy síť sítí. Každá síť je autonomní a v mnoha případech jde o veřejné společnosti. Bez celkového plánu na zvládnutí exponenciálního růstu internetového provozu představuje fyzická síť zřejmě nejzranitelnější místo internetu, se závažnými důsledky pro rozvoj globální informační společnosti.

| (b) | Správa a registrace názvů domén (.com) a IP adres je řízená na základě pověření Internetovým sdružením pro přidělování jmen a čísel (ICANN) se sídlem v Kalifornii. Zapojení do správy ICANN je ústředním prvkem sdělení Komise. |
| --- | --- |

(b)

Správa a registrace názvů domén (.com) a IP adres je řízená na základě pověření Internetovým sdružením pro přidělování jmen a čísel (ICANN) se sídlem v Kalifornii. Zapojení do správy ICANN je ústředním prvkem sdělení Komise.

| (c) | Standardy a protokoly pro world wide web vyvíjí konsorcium World Wide Web (W3C), pracovní skupina IETF (Internet Engineering Task Force) dělá to samé pro internet. |
| --- | --- |

(c)

Standardy a protokoly pro world wide web vyvíjí konsorcium World Wide Web (W3C), pracovní skupina IETF (Internet Engineering Task Force) dělá to samé pro internet.

| (d) | Poskytovatelé internetových služeb provádějí registraci uživatelů a poskytují jim přístup k internetu. |
| --- | --- |

(d)

Poskytovatelé internetových služeb provádějí registraci uživatelů a poskytují jim přístup k internetu.

| (e) | Prohlížeče, jako je Internet Explorer, a vyhledávače, jako je Google, umožňují využívání sítě. Některé z těchto služeb se ukázaly jako velmi kontroverzní. |
| --- | --- |

(e)

Prohlížeče, jako je Internet Explorer, a vyhledávače, jako je Google, umožňují využívání sítě. Některé z těchto služeb se ukázaly jako velmi kontroverzní.

| (f) | Služby sociálních sítí, jako je Facebook a Twitter, sehrály v mnoha zemích jasnou úlohu při občanských nepokojích a při úsilí získat občanské svobody. |
| --- | --- |

(f)

Služby sociálních sítí, jako je Facebook a Twitter, sehrály v mnoha zemích jasnou úlohu při občanských nepokojích a při úsilí získat občanské svobody.

| (g) | Služby cloud computingu a přenos multimediálních dat jsou motorem zvyšujícího se internetového provozu. Netflix (video na přání), jenž vyžaduje vysokou rychlost stahování, vyvolal v USA diskuzi o neutralitě sítě. |
| --- | --- |

(g)

Služby cloud computingu a přenos multimediálních dat jsou motorem zvyšujícího se internetového provozu. Netflix (video na přání), jenž vyžaduje vysokou rychlost stahování, vyvolal v USA diskuzi o neutralitě sítě.

| (h) | Opatření nutná k optimalizaci přínosů a zmírňování nevýhod, jež internet přináší, tvoří základ Digitální agendy EU. Ta se vedle podpory evropské internetové ekonomiky zabývá také kybernetickou bezpečností, kyberkriminalitou, ochranou dat, digitální propastí, podporou postižených a znevýhodněných osob atd. Digitální agenda EU představuje z mnoha hledisek spíše provádění správy EU než správy internetu, i přestože zahrnuje nejdůležitější opatření nutná k tomu, aby Evropa vytěžila z internetu co nejvíce. |
| --- | --- |

(h)

Opatření nutná k optimalizaci přínosů a zmírňování nevýhod, jež internet přináší, tvoří základ Digitální agendy EU. Ta se vedle podpory evropské internetové ekonomiky zabývá také kybernetickou bezpečností, kyberkriminalitou, ochranou dat, digitální propastí, podporou postižených a znevýhodněných osob atd. Digitální agenda EU představuje z mnoha hledisek spíše provádění správy EU než správy internetu, i přestože zahrnuje nejdůležitější opatření nutná k tomu, aby Evropa vytěžila z internetu co nejvíce.

3.   Obsah sdělení

| 3.1 | Komise vypracovala řadu pokynů, jejichž smyslem je vytvořit základ pro společnou evropskou vizi správy internetu, jež by posílila úlohu Evropy v rozvoji internetu jakožto základního pilíře jednotného digitálního trhu a hnací síly inovací a hospodářského růstu, ale i demokracie a lidských práv. Komise potvrzuje pokyny uvedené již v předchozím sdělení zveřejněném v roce 2009 (1) a posiluje model zapojující mnoho zúčastněných stran. |
| --- | --- |

3.1

Komise vypracovala řadu pokynů, jejichž smyslem je vytvořit základ pro společnou evropskou vizi správy internetu, jež by posílila úlohu Evropy v rozvoji internetu jakožto základního pilíře jednotného digitálního trhu a hnací síly inovací a hospodářského růstu, ale i demokracie a lidských práv. Komise potvrzuje pokyny uvedené již v předchozím sdělení zveřejněném v roce 2009 (1) a posiluje model zapojující mnoho zúčastněných stran.

| 3.2 | Ve snaze kompenzovat neexistenci celkové kontroly bylo pod záštitou Organizace spojených národů zřízeno Fórum pro správu internetu (IGF). Rozvoj tohoto fóra je druhým tématem sdělení Komise. Vzhledem k zájmům IGF a jeho ambici zapojit se do kontroly ICANN lze stěží nedospět k závěru, že toto sdělení pojednává o politické kontrole internetu. EHSV je toho názoru, že řešení technických a provozních otázek souvisejících s řízením, jako těch uvedených v písmenech a), e) a g) výše, také vyžaduje soustředěné úsilí a činnost. |
| --- | --- |

3.2

Ve snaze kompenzovat neexistenci celkové kontroly bylo pod záštitou Organizace spojených národů zřízeno Fórum pro správu internetu (IGF). Rozvoj tohoto fóra je druhým tématem sdělení Komise. Vzhledem k zájmům IGF a jeho ambici zapojit se do kontroly ICANN lze stěží nedospět k závěru, že toto sdělení pojednává o politické kontrole internetu. EHSV je toho názoru, že řešení technických a provozních otázek souvisejících s řízením, jako těch uvedených v písmenech a), e) a g) výše, také vyžaduje soustředěné úsilí a činnost.

| 3.3 | Evropská vize se zakládá na několika společných evropských zásadách, jako je např. ochrana základních práv a demokratických hodnot (jak je zakotveno ve Všeobecné deklaraci lidských práv, Mezinárodním paktu o občanských a politických právech, Evropské úmluvě o lidských právech a Listině základních práv EU) nebo podpora jediné, neroztříštěné sítě. Rozhodnutí jsou přijímána na základě zásad, k nimž patří transparentnost, odpovědnost a zapojení všech příslušných zúčastněných stran. Mezi subjekty, s nimiž se má podle sdělení ve velké míře spolupracovat, jsou výslovně uvedeny Fórum pro správu internetu (IGF) (orgán ustavený na Světovém summitu o informační společnosti (WSIS) prosazovaném v usnesení OSN 56/183 z 21. prosince 2001), Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN) a Autorita pro přidělování čísel na internetu (IANA). |
| --- | --- |

3.3

Evropská vize se zakládá na několika společných evropských zásadách, jako je např. ochrana základních práv a demokratických hodnot (jak je zakotveno ve Všeobecné deklaraci lidských práv, Mezinárodním paktu o občanských a politických právech, Evropské úmluvě o lidských právech a Listině základních práv EU) nebo podpora jediné, neroztříštěné sítě. Rozhodnutí jsou přijímána na základě zásad, k nimž patří transparentnost, odpovědnost a zapojení všech příslušných zúčastněných stran. Mezi subjekty, s nimiž se má podle sdělení ve velké míře spolupracovat, jsou výslovně uvedeny Fórum pro správu internetu (IGF) (orgán ustavený na Světovém summitu o informační společnosti (WSIS) prosazovaném v usnesení OSN 56/183 z 21. prosince 2001), Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN) a Autorita pro přidělování čísel na internetu (IANA).

| 3.4 | Přístup Komise ke správě internetu shrnuje zkratka COMPACT – z anglických slov Civic responsibility, One internet, Multistakeholder governance of the Internet, Pro-democracy, Architecture matters, Confidence of users is a prerequisite, Transparent governance. Internet je podle této koncepce považován za prostor občanské odpovědnosti, který je jediným, neroztříštěným zdrojem spravovaným mnoha zúčastněnými stranami. Slouží k podpoře demokracie a lidských práv, má odolnou strukturu, je schopný získat důvěru uživatelů a usnadnit transparentnost správy základní infrastruktury i služeb, jež jsou na ní založeny. Tento přístup vychází z tuniské agendy pro informační společnost (18. listopadu 2005), jejíž zásady však nejsou bohužel uznávány v celém světě, ale pouze určitými zeměmi a v omezených zeměpisných oblastech (např. Doporučení Rady OECD o zásadách tvorby politik v oblasti internetu (2011) a prohlášení skupiny G8 z Deauville (2011)). |
| --- | --- |

3.4

Přístup Komise ke správě internetu shrnuje zkratka COMPACT – z anglických slov Civic responsibility, One internet, Multistakeholder governance of the Internet, Pro-democracy, Architecture matters, Confidence of users is a prerequisite, Transparent governance. Internet je podle této koncepce považován za prostor občanské odpovědnosti, který je jediným, neroztříštěným zdrojem spravovaným mnoha zúčastněnými stranami. Slouží k podpoře demokracie a lidských práv, má odolnou strukturu, je schopný získat důvěru uživatelů a usnadnit transparentnost správy základní infrastruktury i služeb, jež jsou na ní založeny. Tento přístup vychází z tuniské agendy pro informační společnost (18. listopadu 2005), jejíž zásady však nejsou bohužel uznávány v celém světě, ale pouze určitými zeměmi a v omezených zeměpisných oblastech (např. Doporučení Rady OECD o zásadách tvorby politik v oblasti internetu (2011) a prohlášení skupiny G8 z Deauville (2011)).

| 3.5 | Komise zejména navrhuje:






  — | stanovit ucelený soubor zásad správy internetu, do níž budou zapojeny všechny zúčastněné strany; |
| --- | --- | --- |

3.5

Komise zejména navrhuje:

—

stanovit ucelený soubor zásad správy internetu, do níž budou zapojeny všechny zúčastněné strany;

| — | podporovat IGF a jasně definovat úlohu veřejných orgánů; |
| --- | --- |

—

podporovat IGF a jasně definovat úlohu veřejných orgánů;

| — | globalizovat podle přesného harmonogramu ICANN a funkce IANA a zajistit přitom stabilitu systému doménových jmen; |
| --- | --- |

—

globalizovat podle přesného harmonogramu ICANN a funkce IANA a zajistit přitom stabilitu systému doménových jmen;

| — | zahájit v roce 2014 činnost GIPO (Středisko pro sledování globální politiky v oblasti internetu), jakožto zdroje pro světové společenství; |
| --- | --- |

—

zahájit v roce 2014 činnost GIPO (Středisko pro sledování globální politiky v oblasti internetu), jakožto zdroje pro světové společenství;

| — | spustit rozsáhlou veřejnou konzultaci ohledně zapojení všech zúčastněných stran do vytváření budoucí evropské politiky správy internetu; |
| --- | --- |

—

spustit rozsáhlou veřejnou konzultaci ohledně zapojení všech zúčastněných stran do vytváření budoucí evropské politiky správy internetu;

| — | vytvořit strukturované mechanismy umožňující podílet se na technických rozhodnutích, aby se zajistila jejich slučitelnost s dodržováním lidských práv; |
| --- | --- |

—

vytvořit strukturované mechanismy umožňující podílet se na technických rozhodnutích, aby se zajistila jejich slučitelnost s dodržováním lidských práv;

| — | zvýšit důvěru v on-line aktivity, zejména pokud jde o ochranu údajů a bezpečnost sítí a informací; |
| --- | --- |

—

zvýšit důvěru v on-line aktivity, zejména pokud jde o ochranu údajů a bezpečnost sítí a informací;

| — | přezkoumat rizika kompetenčních konfliktů vznikajících v souvislosti s internetem na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

—

přezkoumat rizika kompetenčních konfliktů vznikajících v souvislosti s internetem na mezinárodní úrovni.

4.   Hodnocení a připomínky

| 4.1 | Komise navrhuje definici společné evropské vize správy internetu, jež by EU umožnila hrát důležitou úlohu v oblasti, která je zásadně důležitá pro budoucnost, a to z ekonomického, politického i sociálního hlediska. Toto rozhodnutí má velký význam jakožto silný impuls pro hospodářský rozvoj členských států a pro upevnění zásad demokracie a lidských práv. |
| --- | --- |

4.1

Komise navrhuje definici společné evropské vize správy internetu, jež by EU umožnila hrát důležitou úlohu v oblasti, která je zásadně důležitá pro budoucnost, a to z ekonomického, politického i sociálního hlediska. Toto rozhodnutí má velký význam jakožto silný impuls pro hospodářský rozvoj členských států a pro upevnění zásad demokracie a lidských práv.

| 4.2 | Udržitelná správa se musí zakládat na zapojení mnoha zúčastněných stran (vlády, soukromý sektor, občanská společnost, mezivládní a mezinárodní organizace, akademická a odborná obec), jak se uvádí v tuniské agendě. |
| --- | --- |

4.2

Udržitelná správa se musí zakládat na zapojení mnoha zúčastněných stran (vlády, soukromý sektor, občanská společnost, mezivládní a mezinárodní organizace, akademická a odborná obec), jak se uvádí v tuniské agendě.

4.3   Přístup založený na zásadách

| 4.3.1 | EHSV připomíná především to, co v posledních letech uvedl ve svých stanoviscích, pokud jde o význam internetu jakožto základního předpokladu hospodářského rozvoje, zvýšení zaměstnanosti, rozvoje technologických inovací a zvýšení sociálního začlenění. EHSV vždy plně a s přesvědčením podporoval informační společnost, strategii Evropa 2020 a digitální agendu. Předložil v této souvislosti řadu návrhů, byť někdy kritických. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV připomíná především to, co v posledních letech uvedl ve svých stanoviscích, pokud jde o význam internetu jakožto základního předpokladu hospodářského rozvoje, zvýšení zaměstnanosti, rozvoje technologických inovací a zvýšení sociálního začlenění. EHSV vždy plně a s přesvědčením podporoval informační společnost, strategii Evropa 2020 a digitální agendu. Předložil v této souvislosti řadu návrhů, byť někdy kritických.

| 4.3.2 | Cílem musí být EU, jež bude protagonistou rozvoje digitální infrastruktury (zejména vysokorychlostního širokopásmového připojení pro všechny občany), vytváření jednotného digitálního trhu s bohatým evropským obsahem jakožto nástroje začleňování, odstraňování „digitální propasti“ zvyšováním digitální gramotnosti, plánování evropského cloud computingu (2), vytváření vhodných předpisů na ochranu před kyberkriminalitou, narušením soukromí a krádeží identity a v oblasti rizik pro nezletilé a práva být zapomenut. |
| --- | --- |

4.3.2

Cílem musí být EU, jež bude protagonistou rozvoje digitální infrastruktury (zejména vysokorychlostního širokopásmového připojení pro všechny občany), vytváření jednotného digitálního trhu s bohatým evropským obsahem jakožto nástroje začleňování, odstraňování „digitální propasti“ zvyšováním digitální gramotnosti, plánování evropského cloud computingu (2), vytváření vhodných předpisů na ochranu před kyberkriminalitou, narušením soukromí a krádeží identity a v oblasti rizik pro nezletilé a práva být zapomenut.

| 4.3.3 | EHSV podporuje vůli Komise důrazně stvrdit ochranu a podporu základních práv a demokratických hodnot a také právní charakter jediné sítě podléhající jednotným unijním pravidlům jako v jiných sektorech, která nebude roztříštěná v důsledku odlišných a potenciálně protichůdných vnitrostátních norem. Tato volba je považována za nezbytnou pro budování jednotného evropského prostoru, který by byl přístupný, rychlý a udržitelný pro místní samosprávu, občany, podniky i neziskový sektor (3). |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV podporuje vůli Komise důrazně stvrdit ochranu a podporu základních práv a demokratických hodnot a také právní charakter jediné sítě podléhající jednotným unijním pravidlům jako v jiných sektorech, která nebude roztříštěná v důsledku odlišných a potenciálně protichůdných vnitrostátních norem. Tato volba je považována za nezbytnou pro budování jednotného evropského prostoru, který by byl přístupný, rychlý a udržitelný pro místní samosprávu, občany, podniky i neziskový sektor (3).

| 4.3.4 | EHSV v této souvislosti sdílí obavy Komise o porušení svobody projevu, k níž došlo zablokováním sociálních sítí tureckou agenturou pro informace, technologie a komunikace, a také v souvislosti s opatřeními týkajícími se svobody projevu, která obsahuje nedávný balíček právních předpisů pro boj proti terorismu schválený ruským parlamentem. |
| --- | --- |

4.3.4

EHSV v této souvislosti sdílí obavy Komise o porušení svobody projevu, k níž došlo zablokováním sociálních sítí tureckou agenturou pro informace, technologie a komunikace, a také v souvislosti s opatřeními týkajícími se svobody projevu, která obsahuje nedávný balíček právních předpisů pro boj proti terorismu schválený ruským parlamentem.

4.4   Rámec pro správu internetu založenou na spolupráci

| 4.4.1 | EHSV však upozorňuje, že ve sdělení není dostatečně rozpracována koncepce správy, k níž by EU měla přispět, ani nástroje, jež by měly zaručit postupy rozhodování o internetu, do nichž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran, jak tomu již bylo v případě návrhů opatření obsažených ve sdělení Digitální agenda pro Evropu (4). V rámci společné obecné správy je možné konkrétněji stanovit úrovně a podmínky. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV však upozorňuje, že ve sdělení není dostatečně rozpracována koncepce správy, k níž by EU měla přispět, ani nástroje, jež by měly zaručit postupy rozhodování o internetu, do nichž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran, jak tomu již bylo v případě návrhů opatření obsažených ve sdělení Digitální agenda pro Evropu (4). V rámci společné obecné správy je možné konkrétněji stanovit úrovně a podmínky.

| 4.4.2 | Komise připomíná pozitivní příklady z členských i mimoevropských států, jako jedinou však doplňuje iniciativu v oblasti rozvoje platformy GIPO (jež je důležitá a pozitivní) s tím, že další operační návrhy předloží po další veřejné konzultaci. Nicméně s ohledem na toto sdělení již proběhla rozsáhlá konzultace, která se však nijak výrazně nepromítla do obsahu návrhů uvedených ve sdělení a zejména ukázala na nedostatečný zájem institucí a zúčastněných stran. |
| --- | --- |

4.4.2

Komise připomíná pozitivní příklady z členských i mimoevropských států, jako jedinou však doplňuje iniciativu v oblasti rozvoje platformy GIPO (jež je důležitá a pozitivní) s tím, že další operační návrhy předloží po další veřejné konzultaci. Nicméně s ohledem na toto sdělení již proběhla rozsáhlá konzultace, která se však nijak výrazně nepromítla do obsahu návrhů uvedených ve sdělení a zejména ukázala na nedostatečný zájem institucí a zúčastněných stran.

| 4.4.2.1 | Komise musí i s ohledem na evropskou Digitální agendu vyjasnit úlohu EU jako takové a její přidanou hodnotu a co se požaduje od členských států a definovat výlučné a sdílené pravomoci, mj. aby se předešlo překrývání a případným konfliktům. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Komise musí i s ohledem na evropskou Digitální agendu vyjasnit úlohu EU jako takové a její přidanou hodnotu a co se požaduje od členských států a definovat výlučné a sdílené pravomoci, mj. aby se předešlo překrývání a případným konfliktům.

| 4.4.3 | EHSV se obává, že členské státy a všechny zúčastněné strany jsou málo citlivé k tomuto tématu, jež má zásadní význam pro hospodářskou a sociální budoucnost EU, a že ho vážně podceňují. EHSV žádá Komisi, aby zavedla opatření přímo stimulující vlády, podnikatelskou sféru, nevládní organizace zabývající se ochranou občanských práv a zejména sdružení spotřebitelů, která ve sdělení nejsou výslovně zmíněna. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV se obává, že členské státy a všechny zúčastněné strany jsou málo citlivé k tomuto tématu, jež má zásadní význam pro hospodářskou a sociální budoucnost EU, a že ho vážně podceňují. EHSV žádá Komisi, aby zavedla opatření přímo stimulující vlády, podnikatelskou sféru, nevládní organizace zabývající se ochranou občanských práv a zejména sdružení spotřebitelů, která ve sdělení nejsou výslovně zmíněna.

| 4.4.4 | EHSV vypracoval v posledních letech řadu stanovisek týkajících se internetu, zejména Digitální agendy, a musí být do těchto opatření zapojen. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV vypracoval v posledních letech řadu stanovisek týkajících se internetu, zejména Digitální agendy, a musí být do těchto opatření zapojen.

4.5   Globalizace klíčových rozhodnutí o internetu

| 4.5.1 | Dalším důležitým prvkem jsou opatření na mezinárodní úrovni týkající se správy všech elektronických komunikací a práv občanů, která by EU jako celek měla zavést. Ve sdělení chybí konkrétní popis toho, jak tyto iniciativy šířit na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

4.5.1

Dalším důležitým prvkem jsou opatření na mezinárodní úrovni týkající se správy všech elektronických komunikací a práv občanů, která by EU jako celek měla zavést. Ve sdělení chybí konkrétní popis toho, jak tyto iniciativy šířit na mezinárodní úrovni.

| 4.5.2 | To je ještě důležitější, když uvážíme slabost EU, která vyplula na povrch v souvislosti se skandálem Datagate. EU na summitu v říjnu 2013 v Bruselu nebyla schopna jednotně a rázně reagovat a na mezinárodní scéně byla roztříštěná v názorech. |
| --- | --- |

4.5.2

To je ještě důležitější, když uvážíme slabost EU, která vyplula na povrch v souvislosti se skandálem Datagate. EU na summitu v říjnu 2013 v Bruselu nebyla schopna jednotně a rázně reagovat a na mezinárodní scéně byla roztříštěná v názorech.

4.6   Proces se zapojením mnoha zúčastněných stran – globalizace icann

| 4.6.1 | EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí strategický rámec. Vzhledem k tomu, že síť nemůže nadále zůstat v rukou americké vlády, je také nutné přesně definovat systém zapojující mnoho zúčastněných stran, který by byl skutečně reprezentativní. Je potřeba nalézt spravedlivou rovnováhu mezi vládními institucemi, velkými společnostmi jednajícími v zájmu svých akcionářů a nevládními organizacemi zastupujícími přímo občany. |
| --- | --- |

4.6.1

EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí strategický rámec. Vzhledem k tomu, že síť nemůže nadále zůstat v rukou americké vlády, je také nutné přesně definovat systém zapojující mnoho zúčastněných stran, který by byl skutečně reprezentativní. Je potřeba nalézt spravedlivou rovnováhu mezi vládními institucemi, velkými společnostmi jednajícími v zájmu svých akcionářů a nevládními organizacemi zastupujícími přímo občany.

| 4.6.1.1 | EHSV podporuje vytváření inovativních nástrojů IT (např. GIPO) jakožto důležitý zdroj sloužící mezinárodnímu společenství k monitorování přístupů k regulaci internetu a nových technologií a usnadňující výměnu mezi různými fóry. Podpoří se tak zvláště ty složky občanské společnosti, jež disponují omezenými zdroji. |
| --- | --- |

4.6.1.1

EHSV podporuje vytváření inovativních nástrojů IT (např. GIPO) jakožto důležitý zdroj sloužící mezinárodnímu společenství k monitorování přístupů k regulaci internetu a nových technologií a usnadňující výměnu mezi různými fóry. Podpoří se tak zvláště ty složky občanské společnosti, jež disponují omezenými zdroji.

| 4.6.2 | Co se týče ICANN a IANA, technický orgán konečně vyhověl požadavkům (mj. i ze strany EU) a ohlásil na září 2015 spuštění procesu globální správy jemu svěřených technických funkcí, do níž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran. V danou dobu totiž končí platnost smlouvy s vládou USA týkající se správy kódů národních domén nejvyššího řádu. Výbor žádá Komisi, aby jasně stanovila úlohu, již by měla mít Evropská unie v budoucím nadnárodním orgánu, a činila si nárok na jednoho technického a jednoho politického zástupce ve výkonném orgánu nového ICANN. |
| --- | --- |

4.6.2

Co se týče ICANN a IANA, technický orgán konečně vyhověl požadavkům (mj. i ze strany EU) a ohlásil na září 2015 spuštění procesu globální správy jemu svěřených technických funkcí, do níž bude zapojeno mnoho zúčastněných stran. V danou dobu totiž končí platnost smlouvy s vládou USA týkající se správy kódů národních domén nejvyššího řádu. Výbor žádá Komisi, aby jasně stanovila úlohu, již by měla mít Evropská unie v budoucím nadnárodním orgánu, a činila si nárok na jednoho technického a jednoho politického zástupce ve výkonném orgánu nového ICANN.

| 4.6.3 | Je taktéž důležité, aby Komise podporovala upevnění úlohy IGF jakožto diskusní platformy všech zúčastněných stran. EHSV doufá, že EU bude mít na příštím IGF, jež proběhne v září v Istanbulu, vedoucí úlohu. Komise, členské státy a občanská společnost by na něm měly společně a důrazně vystoupit a zopakovat obsah sdělení. |
| --- | --- |

4.6.3

Je taktéž důležité, aby Komise podporovala upevnění úlohy IGF jakožto diskusní platformy všech zúčastněných stran. EHSV doufá, že EU bude mít na příštím IGF, jež proběhne v září v Istanbulu, vedoucí úlohu. Komise, členské státy a občanská společnost by na něm měly společně a důrazně vystoupit a zopakovat obsah sdělení.

4.7   Budování důvěry

| 4.7.1 | Pokud jde o unijní úroveň, je důležité, aby Komise ve sdělení náležitě zdůraznila potřebu vybudovat důvěru v internet prostřednictvím legislativních nástrojů, které zvýší jeho bezpečnost, stabilitu a odolnost. Jedná se např. o reformu legislativního rámce ochrany osobních údajů a směrnici o bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

4.7.1

Pokud jde o unijní úroveň, je důležité, aby Komise ve sdělení náležitě zdůraznila potřebu vybudovat důvěru v internet prostřednictvím legislativních nástrojů, které zvýší jeho bezpečnost, stabilitu a odolnost. Jedná se např. o reformu legislativního rámce ochrany osobních údajů a směrnici o bezpečnosti sítí a informací.

| 4.7.2 | Evropský parlament poté, co Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vydal zprávu navazující na případ Datagate, vhodně rozhodl o zavedení „Evropského digitálního habeas corpus pro ochranu základních práv v digitálním věku“ prostřednictvím specifických opatření jakožto prioritního plánu pro nadcházející legislativní období. |
| --- | --- |

4.7.2

Evropský parlament poté, co Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vydal zprávu navazující na případ Datagate, vhodně rozhodl o zavedení „Evropského digitálního habeas corpus pro ochranu základních práv v digitálním věku“ prostřednictvím specifických opatření jakožto prioritního plánu pro nadcházející legislativní období.

| 4.7.3 | EHSV bude velmi pozorně sledovat vývoj těchto opatření a provádění opatření navržených v telekomunikačním balíčku týkajícím se provádění jednotného telekomunikačního trhu (5). |
| --- | --- |

4.7.3

EHSV bude velmi pozorně sledovat vývoj těchto opatření a provádění opatření navržených v telekomunikačním balíčku týkajícím se provádění jednotného telekomunikačního trhu (5).

4.8   Technické standardy utvářející internet

| 4.8.1 | Jedním z podstatných prvků jsou technické standardy. Otevřený a nadnárodní charakter sítě znamená, že definice technických standardů nezohledňuje prvky veřejného pořádku stanovené na úrovni jednotlivých států nebo regionálních mezivládních orgánů, ale probíhá spíše určitou formou autoregulace na straně technické obce, která se jen výjimečně koordinuje s institucemi. Tato rozhodnutí mohou mít dopad na občanská práva, mj. na svobodu projevu, ochranu osobních údajů (včetně práva být zapomenut) a bezpečnost uživatelů, a na přístup k obsahu, proto je nutné činit jasná rozhodnutí a vydat doporučení, která zaručí soulad takových technických rozhodnutí s lidskými právy. |
| --- | --- |

4.8.1

Jedním z podstatných prvků jsou technické standardy. Otevřený a nadnárodní charakter sítě znamená, že definice technických standardů nezohledňuje prvky veřejného pořádku stanovené na úrovni jednotlivých států nebo regionálních mezivládních orgánů, ale probíhá spíše určitou formou autoregulace na straně technické obce, která se jen výjimečně koordinuje s institucemi. Tato rozhodnutí mohou mít dopad na občanská práva, mj. na svobodu projevu, ochranu osobních údajů (včetně práva být zapomenut) a bezpečnost uživatelů, a na přístup k obsahu, proto je nutné činit jasná rozhodnutí a vydat doporučení, která zaručí soulad takových technických rozhodnutí s lidskými právy.

| 4.8.2 | EHSV podporuje návrh Komise na pořádání seminářů s odborníky v různých sociálně-právních, ekonomických a technických oborech z celého světa, aby se zaručil soulad mezi stávajícími právními rámci a novými způsoby definice internetu. |
| --- | --- |

4.8.2

EHSV podporuje návrh Komise na pořádání seminářů s odborníky v různých sociálně-právních, ekonomických a technických oborech z celého světa, aby se zaručil soulad mezi stávajícími právními rámci a novými způsoby definice internetu.

| 4.8.3 | Co se týče hospodářské soutěže a volného trhu, je rovněž potřeba řešit problematickou situaci, kdy má několik málo soukromých algoritmů jedinou kontrolu nad osobními údaji, metadaty a příjmy z reklamy a autorských práv (6). |
| --- | --- |

4.8.3

Co se týče hospodářské soutěže a volného trhu, je rovněž potřeba řešit problematickou situaci, kdy má několik málo soukromých algoritmů jedinou kontrolu nad osobními údaji, metadaty a příjmy z reklamy a autorských práv (6).

4.9   Kompetenční spory mezi soudy a střet právních předpisů

| 4.9.1 | Co se týče právních aspektů internetu, Komise důrazně připomenula vytvoření jednotného digitálního trhu do roku 2015, jež samozřejmě nelze provést bez harmonizace vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se transakcí na internetu. EHSV souhlasí se záměrem Komise provést přezkum rizik kompetenčních konfliktů na mezinárodní úrovni, které často ještě prohlubují předpisy jednotlivých nezávislých regulačních orgánů. |
| --- | --- |

4.9.1

Co se týče právních aspektů internetu, Komise důrazně připomenula vytvoření jednotného digitálního trhu do roku 2015, jež samozřejmě nelze provést bez harmonizace vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů týkajících se transakcí na internetu. EHSV souhlasí se záměrem Komise provést přezkum rizik kompetenčních konfliktů na mezinárodní úrovni, které často ještě prohlubují předpisy jednotlivých nezávislých regulačních orgánů.

| 4.9.2 | EHSV poukazuje na skutečnost, že ve sdělení chybí jakákoliv zmínka o neutralitě sítě, jež byla přitom v digitální agendě uznána za podstatný prvek. Výbor připomíná, co již uvedl v několika předchozích stanoviscích, vyjadřuje svoje obavy v souvislosti s regulačními opatřeními, o nichž se jedná s USA, a „důrazně doporučuje, aby zásady otevřeného internetu a neutrality sítí byly co možná nejdříve formálně zakotveny v právu EU, přičemž je třeba mít neustále na paměti technologický vývoj (současnou situaci) na tomto poli (7)“. |
| --- | --- |

4.9.2

EHSV poukazuje na skutečnost, že ve sdělení chybí jakákoliv zmínka o neutralitě sítě, jež byla přitom v digitální agendě uznána za podstatný prvek. Výbor připomíná, co již uvedl v několika předchozích stanoviscích, vyjadřuje svoje obavy v souvislosti s regulačními opatřeními, o nichž se jedná s USA, a „důrazně doporučuje, aby zásady otevřeného internetu a neutrality sítí byly co možná nejdříve formálně zakotveny v právu EU, přičemž je třeba mít neustále na paměti technologický vývoj (současnou situaci) na tomto poli (7)“.

4.10   Internet podporující začlenění

| 4.10.1 | EHSV závěrem poukazuje na jeden velmi důležitý aspekt, a to začleňování. Evropská unie nesmí ve svém příspěvku ke globální správě internetu zapomínat na podporu politik začlenění v oblasti IKT, aby vytvořila předpoklady pro společnost skutečně podporující začlenění (v roce 2006 podepsali ministři členských států Evropské unie, přistupujících zemí, zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) a dalších zemí odpovědných za politiky začlenění do informační společnosti u příležitosti ministerské konference „ICT for an inclusive society“ prohlášení z Rigy, v němž je stanoveno několik povinností s cílem zaručit zavedení řešení v oblasti IKT určených pro starší obyvatele a v oblasti přístupnosti elektronických technologií (eAccessibility) v EU). Výbor považuje za vhodné, aby byla do sdělení doplněna zásada, podle níž budou dostupné a snadno použitelné IKT uznány za zásadní nástroje umožňující lidem se zdravotním postižením využívat všech efektivních příležitostí na rovnoprávném základě. |
| --- | --- |

4.10.1

EHSV závěrem poukazuje na jeden velmi důležitý aspekt, a to začleňování. Evropská unie nesmí ve svém příspěvku ke globální správě internetu zapomínat na podporu politik začlenění v oblasti IKT, aby vytvořila předpoklady pro společnost skutečně podporující začlenění (v roce 2006 podepsali ministři členských států Evropské unie, přistupujících zemí, zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) a dalších zemí odpovědných za politiky začlenění do informační společnosti u příležitosti ministerské konference „ICT for an inclusive society“ prohlášení z Rigy, v němž je stanoveno několik povinností s cílem zaručit zavedení řešení v oblasti IKT určených pro starší obyvatele a v oblasti přístupnosti elektronických technologií (eAccessibility) v EU). Výbor považuje za vhodné, aby byla do sdělení doplněna zásada, podle níž budou dostupné a snadno použitelné IKT uznány za zásadní nástroje umožňující lidem se zdravotním postižením využívat všech efektivních příležitostí na rovnoprávném základě.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2009) 277 final.

1

(2)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9; Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 1; Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 8; Úř. věst, C 76, 14.3.2013, s. 59.

2

(3)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 137.

3

(4)  Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58.

4

(5)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 64.

5

(6)  COM(2012) 573.

6

(7)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139.

7

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/152

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti

COM(2014) 216 final

(2014/C 451/25)

| Zpravodaj: | pan IULIANO |
| --- | --- |

Zpravodaj:

pan IULIANO

Dne 8. dubna 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Evropské komise Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti

COM(2014) 216 final.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 12. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 10. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 103 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Vzhledem k přezkumu rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 považuje EHSV za velmi vhodné a nezbytné, aby EU k tematice snižování rizika katastrof zaujala postoj. Takový postoj je o to významnější, že nastává souběh s dalšími iniciativami po roce 2015 v oblasti rozvoje a změny klimatu. |
| --- | --- |

1.1

Vzhledem k přezkumu rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 považuje EHSV za velmi vhodné a nezbytné, aby EU k tematice snižování rizika katastrof zaujala postoj. Takový postoj je o to významnější, že nastává souběh s dalšími iniciativami po roce 2015 v oblasti rozvoje a změny klimatu.

| 1.2 | EHSV žádá členské státy, aby Komisi poskytly údaje o rizicích a katastrofách ve svých zemích v co nejvíce rozčleněné podobě tak, aby mohly přispět k podrobnější a přesnější diagnostice situace v této oblasti. |
| --- | --- |

1.2

EHSV žádá členské státy, aby Komisi poskytly údaje o rizicích a katastrofách ve svých zemích v co nejvíce rozčleněné podobě tak, aby mohly přispět k podrobnější a přesnější diagnostice situace v této oblasti.

| 1.3 | EHSV je přesvědčen, že je nutné klást větší důraz na základní rizikové faktory a na hlubší příčiny katastrof. Do těchto skrytých faktorů patří neplánovaný rozvoj měst, zranitelnost způsobu života ve venkovských oblastech a rozpadající se ekosystémy. |
| --- | --- |

1.3

EHSV je přesvědčen, že je nutné klást větší důraz na základní rizikové faktory a na hlubší příčiny katastrof. Do těchto skrytých faktorů patří neplánovaný rozvoj měst, zranitelnost způsobu života ve venkovských oblastech a rozpadající se ekosystémy.

| 1.4 | Velká část lidských i materiálních ztrát způsobených katastrofami jde na vrub velmi častým méně závažným katastrofám. EHSV se domnívá, že v rámci přezkumu rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 se musí tomuto extenzivnímu riziku přisoudit větší význam a musí dojít ke snaze posílit odolnost komunit zasažených těmito katastrofami. |
| --- | --- |

1.4

Velká část lidských i materiálních ztrát způsobených katastrofami jde na vrub velmi častým méně závažným katastrofám. EHSV se domnívá, že v rámci přezkumu rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 se musí tomuto extenzivnímu riziku přisoudit větší význam a musí dojít ke snaze posílit odolnost komunit zasažených těmito katastrofami.

| 1.5 | EHSV se domnívá, že musejí podrobněji analyzovat hospodářské a sociální aspekty katastrof a že se musí věnovat větší pozornost aspektům, jako je výrobní infrastruktura. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se domnívá, že musejí podrobněji analyzovat hospodářské a sociální aspekty katastrof a že se musí věnovat větší pozornost aspektům, jako je výrobní infrastruktura.

| 1.6 | EHSV se domnívá, že rámec pro činnost z Hjógo po roce 2015 musí dále rozpracovat přístup založený na souběhu hrozeb a výrazněji než dosud zohlednit rovněž hrozby vyvolané lidskou činností. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se domnívá, že rámec pro činnost z Hjógo po roce 2015 musí dále rozpracovat přístup založený na souběhu hrozeb a výrazněji než dosud zohlednit rovněž hrozby vyvolané lidskou činností.

| 1.7 | Řízení rizik musí být založeno na přístupu vycházejícího z práv, musí se zaměřovat na potřeby a práva nejzranitelnějších skupin a jednotlivců a zdůrazňovat a začleňovat genderové hledisko. |
| --- | --- |

1.7

Řízení rizik musí být založeno na přístupu vycházejícího z práv, musí se zaměřovat na potřeby a práva nejzranitelnějších skupin a jednotlivců a zdůrazňovat a začleňovat genderové hledisko.

| 1.8 | EHSV se vyslovuje pro to, aby byly podporovány přístupy místního řízení rizik za účasti subjektů občanské společnosti v místním prostředí a běžně vyloučených skupin. Místní řízení rizik musí být zohledněno rozhodnějším způsobem. |
| --- | --- |

1.8

EHSV se vyslovuje pro to, aby byly podporovány přístupy místního řízení rizik za účasti subjektů občanské společnosti v místním prostředí a běžně vyloučených skupin. Místní řízení rizik musí být zohledněno rozhodnějším způsobem.

| 1.9 | Musí dojít také k uznání role organizací občanské společnosti v oblasti snižování rizika katastrof, a to jak na místní, tak na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.9

Musí dojít také k uznání role organizací občanské společnosti v oblasti snižování rizika katastrof, a to jak na místní, tak na mezinárodní úrovni.

| 1.10 | Podnikatelský i soukromý sektor musejí hrát relevantní roli tím, že problematiku snižování rizika katastrof začlení do celého výrobního cyklu a přispějí svojí inovační kapacitou. |
| --- | --- |

1.10

Podnikatelský i soukromý sektor musejí hrát relevantní roli tím, že problematiku snižování rizika katastrof začlení do celého výrobního cyklu a přispějí svojí inovační kapacitou.

| 1.11 | Ač si zachovává dobrovolný charakter, musí nový rámec pro činnost z Hjógo 2015 klást důraz na systémy odpovědnosti a transparentnosti prostřednictvím souboru mezinárodně přijímaných ukazatelů. Tyto ukazatele musejí jít nad rámec výlučně technických ukazatelů a zahrnovat rozměry sociálního charakteru. |
| --- | --- |

1.11

Ač si zachovává dobrovolný charakter, musí nový rámec pro činnost z Hjógo 2015 klást důraz na systémy odpovědnosti a transparentnosti prostřednictvím souboru mezinárodně přijímaných ukazatelů. Tyto ukazatele musejí jít nad rámec výlučně technických ukazatelů a zahrnovat rozměry sociálního charakteru.

| 1.12 | EHSV kladně hodnotí mechanismy vzájemné analýzy, jež různé členské státy zavedly, avšak soudí, že ve střednědobém horizontu je nutno přikročit k náročnějším systémům odpovědnosti. |
| --- | --- |

1.12

EHSV kladně hodnotí mechanismy vzájemné analýzy, jež různé členské státy zavedly, avšak soudí, že ve střednědobém horizontu je nutno přikročit k náročnějším systémům odpovědnosti.

| 1.13 | Pokud jde o financování, EHSV věří, že je nutné stanovit doporučené minimální procentní podíly pro financování opatření v oblasti snižování rizika katastrof v rozvojové a humanitární politice EU. |
| --- | --- |

1.13

Pokud jde o financování, EHSV věří, že je nutné stanovit doporučené minimální procentní podíly pro financování opatření v oblasti snižování rizika katastrof v rozvojové a humanitární politice EU.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Přijetí rámce pro činnost z Hjógo s názvem „Budování odolnosti národů a společenství vůči katastrofám“ v roce 2005 bylo bezpochyby mezníkem v rámci plánu snižování rizika katastrof. Skutečnost, že rámec pro činnost z Hjógo přijalo 168 států, je důkazem této změny vnímání stále znepokojivější reality ze strany mezinárodního společenství. |
| --- | --- |

2.1

Přijetí rámce pro činnost z Hjógo s názvem „Budování odolnosti národů a společenství vůči katastrofám“ v roce 2005 bylo bezpochyby mezníkem v rámci plánu snižování rizika katastrof. Skutečnost, že rámec pro činnost z Hjógo přijalo 168 států, je důkazem této změny vnímání stále znepokojivější reality ze strany mezinárodního společenství.

| 2.2 | Přijetím rámce pro činnost z Hjógo EU vtělila prvky snižování rizika katastrof a řízení rizik do mnoha svých politik jak na vnitřní úrovni, tak v rámci rozvojové spolupráce či humanitární pomoci, a i když nelze hovořit o rovnoměrné intenzitě, došlo k výraznému pokroku. |
| --- | --- |

2.2

Přijetím rámce pro činnost z Hjógo EU vtělila prvky snižování rizika katastrof a řízení rizik do mnoha svých politik jak na vnitřní úrovni, tak v rámci rozvojové spolupráce či humanitární pomoci, a i když nelze hovořit o rovnoměrné intenzitě, došlo k výraznému pokroku.

| 2.3 | Přezkum rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 proto pro EU představuje příležitost k revizi svých politik v této oblasti a jejich přizpůsobení nové mezinárodní realitě a zároveň k přispění k mezinárodní diskuzi o riziku katastrof a o tom, jak této realitě lépe čelit. |
| --- | --- |

2.3

Přezkum rámce pro činnost z Hjógo v roce 2015 proto pro EU představuje příležitost k revizi svých politik v této oblasti a jejich přizpůsobení nové mezinárodní realitě a zároveň k přispění k mezinárodní diskuzi o riziku katastrof a o tom, jak této realitě lépe čelit.

| 2.4 | EHSV se zájmem vítá sdělení Evropské komise „Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti“ a domnívá se, že je v současné chvíli velmi případné. Přeje si přispět k této debatě návrhy od různých složek občanské společnosti, jež zastupuje. |
| --- | --- |

2.4

EHSV se zájmem vítá sdělení Evropské komise „Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti“ a domnívá se, že je v současné chvíli velmi případné. Přeje si přispět k této debatě návrhy od různých složek občanské společnosti, jež zastupuje.

| 2.5 | Od přijetí rámce pro činnost z Hjógo v roce 2005 tendence v oblasti globálních katastrof potvrdily znepokojivé vzorce zhoršování rizika a přinutily státy, mezinárodní organizace, organizace občanské společnosti a společnost obecně přeformulovat postoje k tematice snižování rizika katastrof. |
| --- | --- |

2.5

Od přijetí rámce pro činnost z Hjógo v roce 2005 tendence v oblasti globálních katastrof potvrdily znepokojivé vzorce zhoršování rizika a přinutily státy, mezinárodní organizace, organizace občanské společnosti a společnost obecně přeformulovat postoje k tematice snižování rizika katastrof.

| 2.6 | Všechny v současnosti dostupné údaje prokazují zhoršování katastrof, zejména těch, které související s hydrometeorologickými hrozbami kvůli změně klimatu, ale i katastrof způsobených rychlejší urbanizací, nevhodným územním plánováním, nevhodným využíváním půdy a přírodních zdrojů i vyšší mírou vystavení těmto hrozbám. |
| --- | --- |

2.6

Všechny v současnosti dostupné údaje prokazují zhoršování katastrof, zejména těch, které související s hydrometeorologickými hrozbami kvůli změně klimatu, ale i katastrof způsobených rychlejší urbanizací, nevhodným územním plánováním, nevhodným využíváním půdy a přírodních zdrojů i vyšší mírou vystavení těmto hrozbám.

| 2.7 | Dopady těchto katastrof se region od regionu, stát od státu liší a ztráty na lidských životech či hospodářské škody závisejí na úrovni rozvoje. Ovšem žádný z regionů či států není vůči těmto rizikům imunní. Údaje za poslední desetiletí ukazují zvýšený dopad katastrof též v rozvinutých zemích i přímo v Evropské unii. |
| --- | --- |

2.7

Dopady těchto katastrof se region od regionu, stát od státu liší a ztráty na lidských životech či hospodářské škody závisejí na úrovni rozvoje. Ovšem žádný z regionů či států není vůči těmto rizikům imunní. Údaje za poslední desetiletí ukazují zvýšený dopad katastrof též v rozvinutých zemích i přímo v Evropské unii.

| 2.8 | Vzhledem k faktu, že v roce 2015 dojde rovněž k přeformulování rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje a že došlo k posunu v debatě o změně klimatu, je naší povinností usilovat o dosažení větší koherence různých přístupů k této problematice, k čemuž by chtěl EHSV přispět. |
| --- | --- |

2.8

Vzhledem k faktu, že v roce 2015 dojde rovněž k přeformulování rozvojových cílů tisíciletí a cílů udržitelného rozvoje a že došlo k posunu v debatě o změně klimatu, je naší povinností usilovat o dosažení větší koherence různých přístupů k této problematice, k čemuž by chtěl EHSV přispět.

3.   Nové pohledy na kontext a typologii katastrof

| 3.1 | Sdělení Komise, obzvláště jeho dvě doprovodné přílohy (1) poskytují velmi vyčerpávající analýzu hrozeb a rizik v globálním měřítku, a zejména v měřítku EU. Jsou rovněž velmi přesné při popisování evropských politik, které obsahují prvky snižování rizika katastrof. EHSV velmi kladně hodnotí snahu Komise o to, mít k dispozici důvěryhodné a technicky podložené údaje, které by poskytly globální pohled na oblast katastrof na území EU a na politiky, jejichž pomocí je možné jim čelit. |
| --- | --- |

3.1

Sdělení Komise, obzvláště jeho dvě doprovodné přílohy (1) poskytují velmi vyčerpávající analýzu hrozeb a rizik v globálním měřítku, a zejména v měřítku EU. Jsou rovněž velmi přesné při popisování evropských politik, které obsahují prvky snižování rizika katastrof. EHSV velmi kladně hodnotí snahu Komise o to, mít k dispozici důvěryhodné a technicky podložené údaje, které by poskytly globální pohled na oblast katastrof na území EU a na politiky, jejichž pomocí je možné jim čelit.

| 3.2 | Nicméně pokud jde o panoramatický pohled na katastrofy v EU, vyjadřuje EHSV lítost nad tím, že jsou zatím k dispozici přímé údaje pouze z 16 členských států a Norska. EHSV vyzývá ostatní členské státy, které zatím neposkytly rozčleněné údaje, aby k této snaze získat co nejjasnější a nejpřesnější diagnostiku v oblasti hrozeb a katastrof na území EU co nejdříve přispěly. |
| --- | --- |

3.2

Nicméně pokud jde o panoramatický pohled na katastrofy v EU, vyjadřuje EHSV lítost nad tím, že jsou zatím k dispozici přímé údaje pouze z 16 členských států a Norska. EHSV vyzývá ostatní členské státy, které zatím neposkytly rozčleněné údaje, aby k této snaze získat co nejjasnější a nejpřesnější diagnostiku v oblasti hrozeb a katastrof na území EU co nejdříve přispěly.

| 3.3 | V globálním měřítku poukazují studie provedené v rámci Mezinárodní strategie pro omezování důsledků katastrof (UNISDR – angl. zkratka) na to, že největší lidské a hospodářské ztráty vyvolávají a největší dopad na každodenní život lidí a společenství na celé planetě mají katastrofy malého rozměru, které jsou nejčastější, a to ve větší míře než rozsáhlé katastrofy, jimž se dostává největšího mediálního ohlasu. EHSV se domnívá, že se při přezkumu rámce pro činnost z Hjógo po roce 2015 se musí přikládat větší význam extenzivnímu riziku (2), které vzniká při těchto událostech, oproti přístupu založenému na intenzivním riziku, který převažoval v minulosti. Pozornost vůči tomuto druhu katastrof, k nimž dochází s vyšší frekvencí, ač je jejich rozsah malý, musí být navíc vstupní branou snah o posílení odolnosti zasažených komunit. EHSV se domnívá, že se musí věnovat větší pozornost místnímu dopadu tohoto druhu katastrof. |
| --- | --- |

3.3

V globálním měřítku poukazují studie provedené v rámci Mezinárodní strategie pro omezování důsledků katastrof (UNISDR – angl. zkratka) na to, že největší lidské a hospodářské ztráty vyvolávají a největší dopad na každodenní život lidí a společenství na celé planetě mají katastrofy malého rozměru, které jsou nejčastější, a to ve větší míře než rozsáhlé katastrofy, jimž se dostává největšího mediálního ohlasu. EHSV se domnívá, že se při přezkumu rámce pro činnost z Hjógo po roce 2015 se musí přikládat větší význam extenzivnímu riziku (2), které vzniká při těchto událostech, oproti přístupu založenému na intenzivním riziku, který převažoval v minulosti. Pozornost vůči tomuto druhu katastrof, k nimž dochází s vyšší frekvencí, ač je jejich rozsah malý, musí být navíc vstupní branou snah o posílení odolnosti zasažených komunit. EHSV se domnívá, že se musí věnovat větší pozornost místnímu dopadu tohoto druhu katastrof.

| 3.4 | Ač existuje mnoho studií o hospodářském dopadu katastrof, jen málokdy se analyzují náklady, pokud jde o zaměstnanost, pracovní podmínky a důstojnou práci, dopady na podnikatele, výrobní základnu atd. EHSV se domnívá, že se tyto aspekty musejí podrobněji analyzovat a že se musí věnovat větší pozornost aspektům, jako je výrobní infrastruktura (3). |
| --- | --- |

3.4

Ač existuje mnoho studií o hospodářském dopadu katastrof, jen málokdy se analyzují náklady, pokud jde o zaměstnanost, pracovní podmínky a důstojnou práci, dopady na podnikatele, výrobní základnu atd. EHSV se domnívá, že se tyto aspekty musejí podrobněji analyzovat a že se musí věnovat větší pozornost aspektům, jako je výrobní infrastruktura (3).

| 3.5 | Na druhou stranu z dostupných údajů vyplývá, že k mnoha katastrofám dochází souběhem různých hrozeb, nikoli kvůli jedinému příčinnému faktoru. To dále posiluje nutnost analýzy souběhu hrozeb a zvážení holističtějšího přístupu ke katastrofám a jejich komplexnímu charakteru. Koncepce složitých mimořádných situací, která se využívala a stále využívá v humanitární oblasti, může posloužit k tomu, aby se zabránilo zjednodušujícím pohledům na příčiny katastrof, jež mohou mnohdy vést ke stejně zjednodušujícím odpovědím. Přestože přístupy převažující po přijetí rámce pro činnost z Hjógo kladou důraz na „přírodní“ či „nezáměrné antropogenní“ hrozby, je prokázáno, že faktory jako násilí v okrajových městských oblastech, absence správy, různé typologie konfliktů, mimo jiné faktory lidského původu, zhoršují následky katastrof a měly by být vzaty v potaz. EHSV se domnívá, že by se rámec pro činnost z Hjógo 2015 měl komplexněji zabývat těmito otázkami souvisejícími s konfliktem a násilím. Rozhodněji by se měl též zabývat problematikou katastrof s technologickou hrozbou neboli tzv. „trojitými katastrofami“ (zemětřesení, cunami, jaderná hrozba), jako tomu bylo v případě Fukušimy. |
| --- | --- |

3.5

Na druhou stranu z dostupných údajů vyplývá, že k mnoha katastrofám dochází souběhem různých hrozeb, nikoli kvůli jedinému příčinnému faktoru. To dále posiluje nutnost analýzy souběhu hrozeb a zvážení holističtějšího přístupu ke katastrofám a jejich komplexnímu charakteru. Koncepce složitých mimořádných situací, která se využívala a stále využívá v humanitární oblasti, může posloužit k tomu, aby se zabránilo zjednodušujícím pohledům na příčiny katastrof, jež mohou mnohdy vést ke stejně zjednodušujícím odpovědím. Přestože přístupy převažující po přijetí rámce pro činnost z Hjógo kladou důraz na „přírodní“ či „nezáměrné antropogenní“ hrozby, je prokázáno, že faktory jako násilí v okrajových městských oblastech, absence správy, různé typologie konfliktů, mimo jiné faktory lidského původu, zhoršují následky katastrof a měly by být vzaty v potaz. EHSV se domnívá, že by se rámec pro činnost z Hjógo 2015 měl komplexněji zabývat těmito otázkami souvisejícími s konfliktem a násilím. Rozhodněji by se měl též zabývat problematikou katastrof s technologickou hrozbou neboli tzv. „trojitými katastrofami“ (zemětřesení, cunami, jaderná hrozba), jako tomu bylo v případě Fukušimy.

| 3.6 | Stejně tak je EHSV přesvědčen, že je nutné klást větší důraz na základní rizikové faktory a na hlubší příčiny katastrof. Všechny analýzy a přezkumy týkající se rámce pro činnost z Hjógo ukazují, že priorita opatření 4) „omezit základní rizikové faktory“ pokročila nejméně (4). |
| --- | --- |

3.6

Stejně tak je EHSV přesvědčen, že je nutné klást větší důraz na základní rizikové faktory a na hlubší příčiny katastrof. Všechny analýzy a přezkumy týkající se rámce pro činnost z Hjógo ukazují, že priorita opatření 4) „omezit základní rizikové faktory“ pokročila nejméně (4).

4.   Řízení rizika katastrof zaměřené na práva nejzranitelnějších osob, a zejména skupin na místní úrovni

| 4.1 | Navzdory pokroku, k němuž došlo od přijetí rámce pro činnost z Hjógo, se tento přístup založený na právech nepodařilo do řízení rizik dostatečně začlenit. Odkazy na zranitelnost a rozdílnost práv určitých skupin někdy dokonce přispěly k jejich větší zranitelnosti, aniž by tyto skupiny byly uznány za nositele dovedností. K tomu došlo například u zjednodušujících pohledů na genderový přístup. EHSV věří, že přístup založený na jednotlivcích, jejich právech, na rovnosti, na právu na ochranu, ale i na právu na udržitelný rozvoj včetně udržitelnosti environmentální by se měl objevit mezi těmi nejpádnějšími zásadami v rámci pro činnost z Hjógo 2015. Začlenění genderových aspektů, přístupů založených na právech a zranitelných skupinách musí být součástí monitorovacích ukazatelů rámce pro činnost z Hjógo 2015 a mechanismů odpovědnosti, jež budou vytvořeny. Organizace občanské společnosti, které se věnují prosazování a ochraně práv, a zejména organizace občanské společnosti věnující se právům žen a rovnosti mužů a žen a organizace zastupující zranitelné skupiny by měly být častěji zvány k účasti v diskuzních fórech o snižování rizika katastrof. |
| --- | --- |

4.1

Navzdory pokroku, k němuž došlo od přijetí rámce pro činnost z Hjógo, se tento přístup založený na právech nepodařilo do řízení rizik dostatečně začlenit. Odkazy na zranitelnost a rozdílnost práv určitých skupin někdy dokonce přispěly k jejich větší zranitelnosti, aniž by tyto skupiny byly uznány za nositele dovedností. K tomu došlo například u zjednodušujících pohledů na genderový přístup. EHSV věří, že přístup založený na jednotlivcích, jejich právech, na rovnosti, na právu na ochranu, ale i na právu na udržitelný rozvoj včetně udržitelnosti environmentální by se měl objevit mezi těmi nejpádnějšími zásadami v rámci pro činnost z Hjógo 2015. Začlenění genderových aspektů, přístupů založených na právech a zranitelných skupinách musí být součástí monitorovacích ukazatelů rámce pro činnost z Hjógo 2015 a mechanismů odpovědnosti, jež budou vytvořeny. Organizace občanské společnosti, které se věnují prosazování a ochraně práv, a zejména organizace občanské společnosti věnující se právům žen a rovnosti mužů a žen a organizace zastupující zranitelné skupiny by měly být častěji zvány k účasti v diskuzních fórech o snižování rizika katastrof.

| 4.2 | Zkušenost ukazuje, že nejlépe a nejvíce se ke zranitelným skupinám přiblížily místní iniciativy či iniciativy s místním zaměřením. EHSV se vyslovuje pro to, aby byly podporovány přístupy místního řízení rizik za účasti subjektů občanské společnosti v místním prostředí a běžně vyloučených skupin. To znamená vydat se cestou k systémům místního řízení rizik, které by umožnily konkretizovat nezbytná institucionální opatření a mechanismy. Financování činnosti místního řízení rizik by mělo mít v rámci vnitrostátních iniciativ a iniciativ podporovaných mezinárodními organizacemi prioritu. |
| --- | --- |

4.2

Zkušenost ukazuje, že nejlépe a nejvíce se ke zranitelným skupinám přiblížily místní iniciativy či iniciativy s místním zaměřením. EHSV se vyslovuje pro to, aby byly podporovány přístupy místního řízení rizik za účasti subjektů občanské společnosti v místním prostředí a běžně vyloučených skupin. To znamená vydat se cestou k systémům místního řízení rizik, které by umožnily konkretizovat nezbytná institucionální opatření a mechanismy. Financování činnosti místního řízení rizik by mělo mít v rámci vnitrostátních iniciativ a iniciativ podporovaných mezinárodními organizacemi prioritu.

| 4.3 | EHSV uznává, že jsou to především státy, které se zavazují uplatňovat rámec pro činnost z Hjógo, a že úspěch či neúspěch přezkumu tohoto rámce v roce 2015 závisí na jejich vůli. Přeje si zdůraznit, že je nutné do přípravy plánů řízení rizik či podobných nástrojů zahrnout zapojit všechny subjekty místní úrovně, obecní a městské úřady, organizace občanské společnosti, nevládní organizace, akademické instituce, podnikový sektor a odborové organizace. Současná míra rozpojenosti místní úrovně a dalších nadřízených správních úrovní omezuje schopnost rychlé reakce populace přímo postižené nějakou hrozbou. To dosahuje zvláštního významu v rozvojových zemích se slabými institucionálními strukturami. |
| --- | --- |

4.3

EHSV uznává, že jsou to především státy, které se zavazují uplatňovat rámec pro činnost z Hjógo, a že úspěch či neúspěch přezkumu tohoto rámce v roce 2015 závisí na jejich vůli. Přeje si zdůraznit, že je nutné do přípravy plánů řízení rizik či podobných nástrojů zahrnout zapojit všechny subjekty místní úrovně, obecní a městské úřady, organizace občanské společnosti, nevládní organizace, akademické instituce, podnikový sektor a odborové organizace. Současná míra rozpojenosti místní úrovně a dalších nadřízených správních úrovní omezuje schopnost rychlé reakce populace přímo postižené nějakou hrozbou. To dosahuje zvláštního významu v rozvojových zemích se slabými institucionálními strukturami.

| 4.4 | Podniky a soukromý sektor hrají ve snižování rizika katastrof klíčovou roli nejen prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru či sociální odpovědnosti podniků, ale i tím, že přinášejí inovace, zkušenosti a zavádějí koncepce odolnosti, zmírňování a adaptace do celého výrobního procesu. Ve sdělení se objevují zmínky o pojištění, ale vedle toho by zde měly figurovat jasnější odkazy na naléhavou nutnost snížit rizika, aby bylo možné generovat rozvoj výroby. |
| --- | --- |

4.4

Podniky a soukromý sektor hrají ve snižování rizika katastrof klíčovou roli nejen prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru či sociální odpovědnosti podniků, ale i tím, že přinášejí inovace, zkušenosti a zavádějí koncepce odolnosti, zmírňování a adaptace do celého výrobního procesu. Ve sdělení se objevují zmínky o pojištění, ale vedle toho by zde měly figurovat jasnější odkazy na naléhavou nutnost snížit rizika, aby bylo možné generovat rozvoj výroby.

| 4.5 | S přihlédnutím ke zvláštnostem jednotlivých případů se EHSV domnívá, že účast subjektů občanské společnosti na řízení rizik v globálním měřítku a na místním řízení rizik je nutné rozšířit jednak v rámci vnitřních politik EU, jednak v rámci vnější činnosti. |
| --- | --- |

4.5

S přihlédnutím ke zvláštnostem jednotlivých případů se EHSV domnívá, že účast subjektů občanské společnosti na řízení rizik v globálním měřítku a na místním řízení rizik je nutné rozšířit jednak v rámci vnitřních politik EU, jednak v rámci vnější činnosti.

| 4.6 | EHSV si přeje zdůraznit úlohu vzdělávání, a to jak školního formálního, tak neformálního vzdělávání, coby velmi efektivního způsobu zvyšování povědomí občanů o opatřeních při katastrofách a jejich účinnosti. Organizace občanské společnosti mohou v rámci tohoto úkolu, jenž překračuje hranice formálního vzdělávání, sehrát významnou roli. |
| --- | --- |

4.6

EHSV si přeje zdůraznit úlohu vzdělávání, a to jak školního formálního, tak neformálního vzdělávání, coby velmi efektivního způsobu zvyšování povědomí občanů o opatřeních při katastrofách a jejich účinnosti. Organizace občanské společnosti mohou v rámci tohoto úkolu, jenž překračuje hranice formálního vzdělávání, sehrát významnou roli.

5.   Směrem k rámci pro odpovědnost a transparentnost, pokud jde o cíle a ukazatele pokroku při přezkumu rámce pro činnost z Hjógo 2015

| 5.1 | Pokud jde o oblast odpovědnosti a ukazatelů, EHSV plně sdílí „Zásady nového rámce“ obsažené ve sdělení Komise. Současný systém monitorování rámce pro činnost z Hjógo je velmi nedostatečný a jeho pomocí není možné seriózně měřit dosažený pokrok. Mnoho členských států EU ve skutečnosti dosud vhodným a zřetelným způsobem neposkytlo své údaje a nemá v této oblasti solidní a spolehlivé databáze. Kvůli citlivosti tématu katastrof pro veřejnost i politickou sféru je naprostou nutností, aby v oblasti řízení rizik byly zavedeny důvěryhodné mechanismy zaručující transparentnost a odpovědnost. |
| --- | --- |

5.1

Pokud jde o oblast odpovědnosti a ukazatelů, EHSV plně sdílí „Zásady nového rámce“ obsažené ve sdělení Komise. Současný systém monitorování rámce pro činnost z Hjógo je velmi nedostatečný a jeho pomocí není možné seriózně měřit dosažený pokrok. Mnoho členských států EU ve skutečnosti dosud vhodným a zřetelným způsobem neposkytlo své údaje a nemá v této oblasti solidní a spolehlivé databáze. Kvůli citlivosti tématu katastrof pro veřejnost i politickou sféru je naprostou nutností, aby v oblasti řízení rizik byly zavedeny důvěryhodné mechanismy zaručující transparentnost a odpovědnost.

| 5.2 | EHSV kladně hodnotí iniciativy vzájemné revize, jež některé členské státy zavedly, a věří, že by se tyto iniciativy měly v zájmu dalšího postupu dále rozšiřovat. Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se EHSV domnívá, že by EU měla být ambicióznější při sběru údajů od členských států tak, aby byly srovnatelné a dostupné nejen orgánům veřejné správy, ale i občanské společnosti, sdělovacím prostředkům, akademické sféře, vědecké obci a dalším zainteresovaným skupinám. |
| --- | --- |

5.2

EHSV kladně hodnotí iniciativy vzájemné revize, jež některé členské státy zavedly, a věří, že by se tyto iniciativy měly v zájmu dalšího postupu dále rozšiřovat. Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu se EHSV domnívá, že by EU měla být ambicióznější při sběru údajů od členských států tak, aby byly srovnatelné a dostupné nejen orgánům veřejné správy, ale i občanské společnosti, sdělovacím prostředkům, akademické sféře, vědecké obci a dalším zainteresovaným skupinám.

| 5.3 | V každém případě by se měl v rámci přezkumu činnosti z Hjógo 2015 zavést systém společných ukazatelů, které by umožňovaly měřit dosažený pokrok a stupeň plnění jak na straně států, tak na straně ostatních aktérů. Aniž by rozváděl podrobnosti, EHSV sdílí úsilí vynaložené ze strany subjektů občanské společnosti ve věci ukazatelů a přeje si vyjádřit své přesvědčení, že tyto ukazatele musí jít nad rámec výlučně technických, či dokonce technokratických ukazatelů a zahrnovat prvky sociální, prvky odolnosti, zapojení atd (5). |
| --- | --- |

5.3

V každém případě by se měl v rámci přezkumu činnosti z Hjógo 2015 zavést systém společných ukazatelů, které by umožňovaly měřit dosažený pokrok a stupeň plnění jak na straně států, tak na straně ostatních aktérů. Aniž by rozváděl podrobnosti, EHSV sdílí úsilí vynaložené ze strany subjektů občanské společnosti ve věci ukazatelů a přeje si vyjádřit své přesvědčení, že tyto ukazatele musí jít nad rámec výlučně technických, či dokonce technokratických ukazatelů a zahrnovat prvky sociální, prvky odolnosti, zapojení atd (5).

| 5.4 | Transparentnost a odpovědnost by měly navíc podnítit dialog o snižování rizika katastrof mezi různými zúčastněnými aktéry: úředními orgány, politickými institucemi, organizacemi občanské společnosti, soukromým a podnikatelským sektorem, akademickými subjekty atd. |
| --- | --- |

5.4

Transparentnost a odpovědnost by měly navíc podnítit dialog o snižování rizika katastrof mezi různými zúčastněnými aktéry: úředními orgány, politickými institucemi, organizacemi občanské společnosti, soukromým a podnikatelským sektorem, akademickými subjekty atd.

6.   Souběžnost agend v oblasti rozvoje, změny klimatu a snižování rizika katastrof

| 6.1 | V tak propojeném a provázaném světě, v němž žijeme, se zdá paradoxní, že by propojení mezinárodních agend v oblastech, které spolu z definice velmi souvisejí, mohlo přinášet nějaké potíže. Příležitost, která se v roce 2015 otevírá souběhem různých iniciativ týkajících se změny klimatu, rozvoje a snižování rizika katastrof, musí EU využít k tomu, aby podnítila tuto souběžnost i v mezinárodním měřítku. Tento podnět k souběžnosti má mnoho koncepčních, institucionálních, prioritizačních a jiných důsledků, které by se měly řešit na základě zkušeností postižených komunit a s přihlédnutím k tomu, že témata jako rozvoj, změna klimatu a katastrofy nelze nadále pojímat izolovaně. EHSV podporuje mezinárodní snahy o definování společných kritérií a ukazatelů v rámci cílů udržitelného rozvoje a rámce pro činnost z Hjógo 2015. |
| --- | --- |

6.1

V tak propojeném a provázaném světě, v němž žijeme, se zdá paradoxní, že by propojení mezinárodních agend v oblastech, které spolu z definice velmi souvisejí, mohlo přinášet nějaké potíže. Příležitost, která se v roce 2015 otevírá souběhem různých iniciativ týkajících se změny klimatu, rozvoje a snižování rizika katastrof, musí EU využít k tomu, aby podnítila tuto souběžnost i v mezinárodním měřítku. Tento podnět k souběžnosti má mnoho koncepčních, institucionálních, prioritizačních a jiných důsledků, které by se měly řešit na základě zkušeností postižených komunit a s přihlédnutím k tomu, že témata jako rozvoj, změna klimatu a katastrofy nelze nadále pojímat izolovaně. EHSV podporuje mezinárodní snahy o definování společných kritérií a ukazatelů v rámci cílů udržitelného rozvoje a rámce pro činnost z Hjógo 2015.

| 6.2 | Vzhledem k tomu, jaký význam má změna klimatu pro zvyšování četnosti a závažnosti hrozeb (zejména hydrometeorologických) i pro cíle, jež jsou pro snižování rizika katastrof i přizpůsobení se změně klimatu společné, je nutné značně zvýšit míru koordinace mezi strukturami, které stojí za koncepcí a uplatňováním každé z těchto disciplín. |
| --- | --- |

6.2

Vzhledem k tomu, jaký význam má změna klimatu pro zvyšování četnosti a závažnosti hrozeb (zejména hydrometeorologických) i pro cíle, jež jsou pro snižování rizika katastrof i přizpůsobení se změně klimatu společné, je nutné značně zvýšit míru koordinace mezi strukturami, které stojí za koncepcí a uplatňováním každé z těchto disciplín.

| 6.3 | Budoucí přezkum rámce pro činnost z Hjógo 2015 musí jasněji vyjadřovat souvislosti mezi katastrofami a rozvojem, jež mohou být velmi rozmanité a komplexní. Správně koncipovaný rozvoj může riziko snižovat, ale taktéž zvyšovat, jak se v mnoha případech stává. Rovněž vztahy mezi změnou klimatu a katastrofami jsou komplexní a vzájemně propletené. EHSV se také domnívá, že rozvoj koncepcí a přístupů, ale i rozvoj odolnosti může být při řešení těchto vzájemně se doplňujících prvků užitečný. |
| --- | --- |

6.3

Budoucí přezkum rámce pro činnost z Hjógo 2015 musí jasněji vyjadřovat souvislosti mezi katastrofami a rozvojem, jež mohou být velmi rozmanité a komplexní. Správně koncipovaný rozvoj může riziko snižovat, ale taktéž zvyšovat, jak se v mnoha případech stává. Rovněž vztahy mezi změnou klimatu a katastrofami jsou komplexní a vzájemně propletené. EHSV se také domnívá, že rozvoj koncepcí a přístupů, ale i rozvoj odolnosti může být při řešení těchto vzájemně se doplňujících prvků užitečný.

| 6.4 | Zároveň si EHSV přeje upozornit na to, že je nutné začít zabývat se vztahy mezi tradičním způsobem snižování rizika katastrof a bezpečnostní agendou. Jak bylo uvedeno, až dosud se dominantní přístup rámce pro činnost z Hjógo točil okolo „přírodních katastrof“, ovšem kvůli dalším hrozbám a skutečnostem souvisejícím s násilím, konfliktem či sporem o zdroje lze doporučit, aby bylo toto sbližování zahájeno. Koncepce lidské bezpečnosti vytyčuje tuto realitu a měla by se prostudovat její využitelnost v tomto odvětví. |
| --- | --- |

6.4

Zároveň si EHSV přeje upozornit na to, že je nutné začít zabývat se vztahy mezi tradičním způsobem snižování rizika katastrof a bezpečnostní agendou. Jak bylo uvedeno, až dosud se dominantní přístup rámce pro činnost z Hjógo točil okolo „přírodních katastrof“, ovšem kvůli dalším hrozbám a skutečnostem souvisejícím s násilím, konfliktem či sporem o zdroje lze doporučit, aby bylo toto sbližování zahájeno. Koncepce lidské bezpečnosti vytyčuje tuto realitu a měla by se prostudovat její využitelnost v tomto odvětví.

7.   Financování koncepce snižování rizika katastrof a závazek EU

| 7.1 | Absence „kultury prevence“ způsobila, že snižování rizika katastrof a prevence rizik, zmírňování následků či příprava na katastrofy neměly nikdy prioritu uvnitř EU ani v rámci její vnější činnosti. Jak správně vyjadřuje sdělení Komise, některé programy jsou průkopnické (DIPECHO (6)), ale podíl prostředků určených na tyto úkoly byl dosud skrovný. EHSV věří, že je nutné stanovit doporučené minimální procentní podíly pro financování opatření v oblasti snižování rizika katastrof v rozvojové a humanitární politice EU v souladu s tím, co dělají ostatní dárci (7). K tomu by si členské státy měly vytvořit mechanismy finančního monitorování opatření v rámci snižování rizika katastrof, která by mohla zůstat začleněna do politik rozvoje a humanitární pomoci. |
| --- | --- |

7.1

Absence „kultury prevence“ způsobila, že snižování rizika katastrof a prevence rizik, zmírňování následků či příprava na katastrofy neměly nikdy prioritu uvnitř EU ani v rámci její vnější činnosti. Jak správně vyjadřuje sdělení Komise, některé programy jsou průkopnické (DIPECHO (6)), ale podíl prostředků určených na tyto úkoly byl dosud skrovný. EHSV věří, že je nutné stanovit doporučené minimální procentní podíly pro financování opatření v oblasti snižování rizika katastrof v rozvojové a humanitární politice EU v souladu s tím, co dělají ostatní dárci (7). K tomu by si členské státy měly vytvořit mechanismy finančního monitorování opatření v rámci snižování rizika katastrof, která by mohla zůstat začleněna do politik rozvoje a humanitární pomoci.

V Bruselu dne 10. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Commission Staff Working Documents: Overview on natural and man-made disasters risks in the EU, SWD(2014) 134 final. EU policies contributing to disaster risk management, SWD(2014) 133 final.

1

Commission Staff Working Documents: Overview on natural and man-made disasters risks in the EU

EU policies contributing to disaster risk management

(2)  Studie UNISDR prokazují, že 90 % ztrát ve světovém měřítku způsobují právě tyto extenzivní katastrofy. (Global Assessment Report. GAR. UNISDR, 2013).

2

Global Assessment Report

(3)  V nedávné době se toto téma začalo rozpracovávat. „The Labour Market Impacts of Natural and Environmental Disasters“. ADAPT Italia a The Japan Institute for Labour Policy and Training. http://moodle.adaptland.it/mod/page/view.php?id=9533

3

The Labour Market Impacts of Natural and Environmental Disasters

ADAPT Italia

The Japan Institute for Labour Policy and Training

(4)  Rámec pro činnost z Hjógo má 5 priorit činnosti: 1) zajistit, aby se snížení rizika katastrof stalo vnitrostátní i místní prioritou s pevným institucionálním základem pro provádění, 2) určit, posoudit a sledovat rizika katastrof a posílit včasné varování, 3) využívat znalostí, inovací a vzdělávání při formování kultury bezpečnosti a odolnosti na všech úrovních, 4) omezit základní rizikové faktory, 5) zajistit lepší připravenost na katastrofy v zájmu účinné reakce na všech úrovních.

4

(5)  Joint Civil Society Position on Post 2015 Framework for Disaster Risk Reduction. Dokument se řídí hlavními směry nastíněnými v dokumentu Elements for Consideration in the Post-2015 Framework for Disaster Risk Reduction (UNISDR, prosinec 2013).

5

Joint Civil Society Position on Post 2015 Framework for Disaster Risk Reduction

Elements for Consideration in the Post-2015 Framework for Disaster Risk Reduction

(6)  DIPECHO (Připravenost na katastrofy ECHO) je program, který se věnuje snižování rizika katastrof a který byl zahájen v roce 1996 GŘ ECHO Evropské komise.

6

(7)  Přehled možností financování koncepce snižování rizika katastrof a zkušeností lze nalézt zde: http://www.odi.org.uk/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/8574.pdf

7

---

| 16.12.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 451/157 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 451/157

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ruší směrnice Rady 93/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin

COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD

(2014/C 451/26)

Dne 22. května 2014 se Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ruší směrnice Rady 93/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin

COM(2014) 246 final – 2014/0132 COD.

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a vzhledem k tomu, že se již vyjádřil k obsahu návrhu ve svém stanovisku CES 404/2001 – 2000/0286 COD přijatém dne 28. března 2001 (1), rozhodl na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července) 185 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování, nevypracovat k tomuto tématu nové stanovisko, ale odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 9. července 2014

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Henri MALOSSE

---

(1)  Stanovisko HSV NAT/099 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin, 2001/C 155, s. 32–38, 29. května 2001.

1

---