# Europos Sąjungos L 357/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 357 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. gruodžio 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 357

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. gruodžio 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/882/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), kurią Prancūzija suteikė bendrovei SNCM
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 7066)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/883/ES |
| | * | 2014 m. vasario 11 d. Komisijos sprendimas dėl priemonės SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ir ex 12/N) – Lenkija – Gdynės–Kosakovo oro uosto steigimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 759)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/884/ES |
| | * | 2014 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34445 (12/C), kurią suteikė Danija, kad FIH bankui nuosavybės teise priklausantis turtas būtų perduotas įmonei FSC
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1280)

   (
  1
  ) | 89 |
| | | 2014/885/ES |
| | * | 2014 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), kurią Graikija suteikė Eurobank Group ir kuri susijusi su: banko Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; restruktūrizavimo pagalba bankui Proton Bank įsteigiant ir kapitalizuojant banką Nea Proton Bank ir Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomu papildomu banko New Proton Bank rekapitalizavimu; banko Hellenic Postbank pertvarkymu sukuriant laikiną banką
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)

   (
  1
  ) | 112 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2014/882/ES

*

2013 m. lapkričio 20 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), kurią Prancūzija suteikė bendrovei SNCM
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 7066)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 7066)

1

1

2014/883/ES

*

2014 m. vasario 11 d. Komisijos sprendimas dėl priemonės SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ir ex 12/N) – Lenkija – Gdynės–Kosakovo oro uosto steigimas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 759)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 759)

1

51

2014/884/ES

*

2014 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34445 (12/C), kurią suteikė Danija, kad FIH bankui nuosavybės teise priklausantis turtas būtų perduotas įmonei FSC
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1280)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1280)

1

89

2014/885/ES

*

2014 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), kurią Graikija suteikė Eurobank Group ir kuri susijusi su: banko Eurobank Ergasias S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; restruktūrizavimo pagalba bankui Proton Bank įsteigiant ir kapitalizuojant banką Nea Proton Bank ir Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomu papildomu banko New Proton Bank rekapitalizavimu; banko Hellenic Postbank pertvarkymu sukuriant laikiną banką
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)

1

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 12.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 357/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 20 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA 16237 (C58/02) (ex N118/02), kurią Prancūzija suteikė bendrovei SNCM

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 7066)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/882/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio (1) 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| 1) | 2002 m. vasario 18 d. Prancūzija Komisijai pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos bendrovei Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (toliau – SNCM) planą, kuris buvo papildytas 2002 m. liepos 3 d. (3). Šis restruktūrizavimo planas pateiktas gavus 2001 m. gruodžio 20 d. Prancūzijos institucijų pranešimą apie 22,5 mln. EUR avansą grynaisiais pinigais, kurį kaip sanavimo pagalbą bendrovė Compagnie Générale Maritime et Financière (toliau – CGMF) (4) suteikė bendrovei SNCM. 2002 m. liepos 17 d. sprendimu (5) (toliau – 2002 m. sprendimas) Komisija pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytą pirminę pagalbos tyrimo procedūrą bendrovei SNCM skirtai sanavimo pagalbai pritarė. Restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, apėmė SNCM rekapitalizavimą, vykdomą per CGMF pervedant 76 mln. EUR; |
| --- | --- |

1)

2002 m. vasario 18 d. Prancūzija Komisijai pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos bendrovei Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (toliau – SNCM) planą, kuris buvo papildytas 2002 m. liepos 3 d. (3). Šis restruktūrizavimo planas pateiktas gavus 2001 m. gruodžio 20 d. Prancūzijos institucijų pranešimą apie 22,5 mln. EUR avansą grynaisiais pinigais, kurį kaip sanavimo pagalbą bendrovė Compagnie Générale Maritime et Financière (toliau – CGMF) (4) suteikė bendrovei SNCM. 2002 m. liepos 17 d. sprendimu (5) (toliau – 2002 m. sprendimas) Komisija pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nustatytą pirminę pagalbos tyrimo procedūrą bendrovei SNCM skirtai sanavimo pagalbai pritarė. Restruktūrizavimo pagalba, apie kurią pranešta, apėmė SNCM rekapitalizavimą, vykdomą per CGMF pervedant 76 mln. EUR;

| 2) | 2002 m. rugpjūčio 19 d. raštu Komisija Prancūzijos institucijoms pranešė, kad priimtas sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (6); šis sprendimas priimtas taikant EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (7) 6 straipsnį; |
| --- | --- |

2)

2002 m. rugpjūčio 19 d. raštu Komisija Prancūzijos institucijoms pranešė, kad priimtas sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (6); šis sprendimas priimtas taikant EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (7) 6 straipsnį;

| 3) | 2002 m. spalio 8 d. (8) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė savo pastabas dėl 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendimo (9); |
| --- | --- |

3)

2002 m. spalio 8 d. (8) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė savo pastabas dėl 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendimo (9);

| 4) | Prancūzijos institucijų prašymu 2002 m. spalio 24 d., 2002 m. gruodžio 3 d. ir 2003 m. vasario 25 d. buvo surengti darbo susitikimai su Komisijos tarnybomis; |
| --- | --- |

4)

Prancūzijos institucijų prašymu 2002 m. spalio 24 d., 2002 m. gruodžio 3 d. ir 2003 m. vasario 25 d. buvo surengti darbo susitikimai su Komisijos tarnybomis;

| 5) | pradėjusi vykdyti procedūrą Komisija gavo dviejų įmonių pastabas – 2003 m. sausio 8 d. jas pateikė įmonė Corsica Ferries France (toliau – CFF) (10), o 2003 m. sausio 7 d. – STIM d’Orbigny (grupė Stef-TFE) (toliau –STIM), taip pat įvairių Prancūzijos vietos ir regionų valdžios institucijų pastabas, pateiktas 2002 m. gruodžio 18 d. ir 2003 m. sausio 9 bei 10 d. 2003 m. sausio 13 bei 16 d. ir vasario 5 bei 21 d. raštais Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai ir paprašė pateikti pastabas dėl jų; |
| --- | --- |

5)

pradėjusi vykdyti procedūrą Komisija gavo dviejų įmonių pastabas – 2003 m. sausio 8 d. jas pateikė įmonė Corsica Ferries France (toliau – CFF) (10), o 2003 m. sausio 7 d. – STIM d’Orbigny (grupė Stef-TFE) (toliau –STIM), taip pat įvairių Prancūzijos vietos ir regionų valdžios institucijų pastabas, pateiktas 2002 m. gruodžio 18 d. ir 2003 m. sausio 9 bei 10 d. 2003 m. sausio 13 bei 16 d. ir vasario 5 bei 21 d. raštais Komisija perdavė šias pastabas Prancūzijai ir paprašė pateikti pastabas dėl jų;

| 6) | Prancūzijos institucijos pastabas dėl CFF ir STIM pastabų Komisijai pateikė 2003 m. vasario 13 d. (11) ir gegužės 27 d. (12); |
| --- | --- |

6)

Prancūzijos institucijos pastabas dėl CFF ir STIM pastabų Komisijai pateikė 2003 m. vasario 13 d. (11) ir gegužės 27 d. (12);

| 7) | 2003 m. sausio 16 d. Komisijos tarnybos nusiuntė prašymą pateikti papildomą informaciją, į kurį Prancūzijos institucijos atsakė 2003 m. vasario 21 d.; |
| --- | --- |

7)

2003 m. sausio 16 d. Komisijos tarnybos nusiuntė prašymą pateikti papildomą informaciją, į kurį Prancūzijos institucijos atsakė 2003 m. vasario 21 d.;

| 8) | 2003 m. vasario 10 d. rašte (13) Prancūzijos institucijos pateikė argumentų siekdamos įrodyti, kad pagalbos plane visapusiškai laikomasi Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (14) (toliau –1999 m. gairės); |
| --- | --- |

8)

2003 m. vasario 10 d. rašte (13) Prancūzijos institucijos pateikė argumentų siekdamos įrodyti, kad pagalbos plane visapusiškai laikomasi Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (14) (toliau –1999 m. gairės);

| 9) | 2003 m. vasario 25 d. (15) Prancūzijos institucijos Komisijos prašymu perdavė akcininkų susitarimo, kurio privalo laikytis SNCM ir STIM, kopiją; |
| --- | --- |

9)

2003 m. vasario 25 d. (15) Prancūzijos institucijos Komisijos prašymu perdavė akcininkų susitarimo, kurio privalo laikytis SNCM ir STIM, kopiją;

| 10) | Sprendimu 2004/166/EB (toliau –2003 m. sprendimas) (16) Komisija su tam tikromis išlygomis pritarė, kad restruktūrizavimo pagalba bendrovei SNCM būtų suteikta sumą išmokant dviem dalimis: viena dalis – 66 mln. EUR, kita – ne didesnė negu 10 mln. EUR (ją reikės nustatyti pagal grynąsias pajamas, gautas po to, kai priėmus 2003 m. sprendimą parduota turto). Išmokėti pirmąją dalį buvo leista 2003 m. sprendimu; |
| --- | --- |

10)

Sprendimu 2004/166/EB (toliau –2003 m. sprendimas) (16) Komisija su tam tikromis išlygomis pritarė, kad restruktūrizavimo pagalba bendrovei SNCM būtų suteikta sumą išmokant dviem dalimis: viena dalis – 66 mln. EUR, kita – ne didesnė negu 10 mln. EUR (ją reikės nustatyti pagal grynąsias pajamas, gautas po to, kai priėmus 2003 m. sprendimą parduota turto). Išmokėti pirmąją dalį buvo leista 2003 m. sprendimu;

| 11) | 2003 m. spalio 13 d. CFF Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (toliau – Bendrasis Teismas) pateikė ieškinį dėl 2003 m. sprendimo panaikinimo (toliau – byla T–349/03); |
| --- | --- |

11)

2003 m. spalio 13 d. CFF Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (toliau – Bendrasis Teismas) pateikė ieškinį dėl 2003 m. sprendimo panaikinimo (toliau – byla T–349/03);

| 12) | Sprendimu 2005/36/EB (toliau – 2004 m. sprendimas) (17) Komisija nusprendė, kad, jos nuomone, dėl pakeitimų, kuriuos 2004 m. birželio 23 d. paprašė atlikti Prancūzija, t. y. dėl to, kad laivų, kuriuos bendrovei SNCM leista naudoti priėmus 2003 m. sprendimą, sąraše laivas Aliso pakeičiamas laivu Asco ir kad Aliso parduodamas vietoj Asco, nekyla abejonių, jog restruktūrizavimo pagalba, kurią leista skirti 2003 m. sprendimu, yra suderinama su bendrąja rinka; |
| --- | --- |

12)

Sprendimu 2005/36/EB (toliau – 2004 m. sprendimas) (17) Komisija nusprendė, kad, jos nuomone, dėl pakeitimų, kuriuos 2004 m. birželio 23 d. paprašė atlikti Prancūzija, t. y. dėl to, kad laivų, kuriuos bendrovei SNCM leista naudoti priėmus 2003 m. sprendimą, sąraše laivas Aliso pakeičiamas laivu Asco ir kad Aliso parduodamas vietoj Asco, nekyla abejonių, jog restruktūrizavimo pagalba, kurią leista skirti 2003 m. sprendimu, yra suderinama su bendrąja rinka;

| 13) | 2005 m. kovo 16 d. sprendimu (toliau – 2005 m. sprendimas) (18) Komisija leido išmokėti antrąją restruktūrizavimo pagalbos dalį – 3,3 mln. EUR, taigi visa restruktūrizavimo pagalbos, kurią leista teikti, suma pasiekė 69,3 mln. EUR; |
| --- | --- |

13)

2005 m. kovo 16 d. sprendimu (toliau – 2005 m. sprendimas) (18) Komisija leido išmokėti antrąją restruktūrizavimo pagalbos dalį – 3,3 mln. EUR, taigi visa restruktūrizavimo pagalbos, kurią leista teikti, suma pasiekė 69,3 mln. EUR;

| 14) | 2005 m. birželio 15 d. byloje T-349/03 (19) Bendrasis Teismas 2003 m. sprendimą panaikino, nes buvo klaidingai įvertinta mažiausia pagalba; |
| --- | --- |

14)

2005 m. birželio 15 d. byloje T-349/03 (19) Bendrasis Teismas 2003 m. sprendimą panaikino, nes buvo klaidingai įvertinta mažiausia pagalba;

| 15) | 2005 m. spalio 25 d. (20) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė informaciją apie bendrovės finansinę padėtį, susidariusią po to, kai 2002 m. vasario 18 d. pranešta apie restruktūrizavimo pagalbos planą; |
| --- | --- |

15)

2005 m. spalio 25 d. (20) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė informaciją apie bendrovės finansinę padėtį, susidariusią po to, kai 2002 m. vasario 18 d. pranešta apie restruktūrizavimo pagalbos planą;

| 16) | 2005 m. lapkričio 17 d. (21) Prancūzijos institucijos pateikė duomenis, susijusius su 2002 m. restruktūrizavimo plano atnaujinimu ir nuosavo SNCM kapitalo atkūrimu (22); |
| --- | --- |

16)

2005 m. lapkričio 17 d. (21) Prancūzijos institucijos pateikė duomenis, susijusius su 2002 m. restruktūrizavimo plano atnaujinimu ir nuosavo SNCM kapitalo atkūrimu (22);

| 17) | 2006 m. kovo 15 d. Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė rinkos analizės santrauką, verslo planą (duomenis apie pajamas) ir prognozuojamo pelno (nuostolio) ataskaitą (23). 2006 m. kovo 28 d. ir 2006 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnyboms pateikta papildomų dokumentų (24). Be to, šiuose dokumentuose Prancūzijos institucijos paragino Komisiją laikytis nuostatos, kad 2002 m. restruktūrizavimo pagalbos dalis, būtent 53,48 mln. EUR, yra kompensacija už viešąją paslaugą, todėl ją reikėtų laikyti ne pagal restruktūrizavimo planą priimta priemone, o suma, kuri nėra pagalba pagal Sprendimą Altmark
   (25), arba laikyti atskira ir su restruktūrizavimo planu nesusijusia priemone pagal EB sutarties 86 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

17)

2006 m. kovo 15 d. Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė rinkos analizės santrauką, verslo planą (duomenis apie pajamas) ir prognozuojamo pelno (nuostolio) ataskaitą (23). 2006 m. kovo 28 d. ir 2006 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnyboms pateikta papildomų dokumentų (24). Be to, šiuose dokumentuose Prancūzijos institucijos paragino Komisiją laikytis nuostatos, kad 2002 m. restruktūrizavimo pagalbos dalis, būtent 53,48 mln. EUR, yra kompensacija už viešąją paslaugą, todėl ją reikėtų laikyti ne pagal restruktūrizavimo planą priimta priemone, o suma, kuri nėra pagalba pagal Sprendimą Altmark
   (25), arba laikyti atskira ir su restruktūrizavimo planu nesusijusia priemone pagal EB sutarties 86 straipsnio 2 dalį;

| 18) | 2006 m. balandžio 21 d. Komisijai buvo pranešta apie bendrovių susijungimo planą, pagal kurį įmonės Veolia Transport (toliau – VT) (26) ir Butler Capital Partners (toliau – BCP) įgijo teisę bendrai kontroliuoti SNCM (27); apie šį planą pranešta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (28) 4 straipsnį. 2006 m. gegužės 29 d. Komisija priėmė sprendimą (29) neprieštarauti susijungimui, apie kurį pranešta, ir paskelbti, kad jis suderinamas su bendrąja rinka; |
| --- | --- |

18)

2006 m. balandžio 21 d. Komisijai buvo pranešta apie bendrovių susijungimo planą, pagal kurį įmonės Veolia Transport (toliau – VT) (26) ir Butler Capital Partners (toliau – BCP) įgijo teisę bendrai kontroliuoti SNCM (27); apie šį planą pranešta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (28) 4 straipsnį. 2006 m. gegužės 29 d. Komisija priėmė sprendimą (29) neprieštarauti susijungimui, apie kurį pranešta, ir paskelbti, kad jis suderinamas su bendrąja rinka;

| 19) | 2006 m. birželio 21 d. (30) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė 2006 m. gegužės 26 d. Ekonomikos, finansų ir pramonės ministerijos nutarimą, kuriuo patvirtinamos bendrovės Société nationale des chemins de fer français (toliau – SNCF) nustatytos finansinės operacijos, ir 2006 m. gegužės 26 d. Dekretą Nr. 2006–606 dėl SNCM perėjimo į privatųjį sektorių; |
| --- | --- |

19)

2006 m. birželio 21 d. (30) Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė 2006 m. gegužės 26 d. Ekonomikos, finansų ir pramonės ministerijos nutarimą, kuriuo patvirtinamos bendrovės Société nationale des chemins de fer français (toliau – SNCF) nustatytos finansinės operacijos, ir 2006 m. gegužės 26 d. Dekretą Nr. 2006–606 dėl SNCM perėjimo į privatųjį sektorių;

| 20) | 2006 m. birželio 7 d. Komisijai buvo pateikta informacija apie įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas ir socialinę pagalbą, susijusią su maršrutais į Korsiką (31); |
| --- | --- |

20)

2006 m. birželio 7 d. Komisijai buvo pateikta informacija apie įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas ir socialinę pagalbą, susijusią su maršrutais į Korsiką (31);

| 21) | 2006 m. rugsėjo 13 d. raštu Komisija Prancūzijos institucijoms pranešė apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, susijusią su įgyvendintomis naujomis priemonėmis, naudingomis bendrovei SNCM, ir restruktūrizavimo planu, apie kurį pranešta 2002 m. (32) (toliau – 2006 m. sprendimas); |
| --- | --- |

21)

2006 m. rugsėjo 13 d. raštu Komisija Prancūzijos institucijoms pranešė apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, susijusią su įgyvendintomis naujomis priemonėmis, naudingomis bendrovei SNCM, ir restruktūrizavimo planu, apie kurį pranešta 2002 m. (32) (toliau – 2006 m. sprendimas);

| 22) | 2006 m. lapkričio 16 d. Prancūzija Komisijai pateikė savo pastabas, susijusias su 2006 m. sprendimu (33); |
| --- | --- |

22)

2006 m. lapkričio 16 d. Prancūzija Komisijai pateikė savo pastabas, susijusias su 2006 m. sprendimu (33);

| 23) | gavusi kai kurių suinteresuotųjų šalių prašymus vienu mėnesiu pratęsti pastabų pateikimo terminą (34), Komisija šį terminą nusprendė pratęsti visoms suinteresuotosioms šalims (35); |
| --- | --- |

23)

gavusi kai kurių suinteresuotųjų šalių prašymus vienu mėnesiu pratęsti pastabų pateikimo terminą (34), Komisija šį terminą nusprendė pratęsti visoms suinteresuotosioms šalims (35);

| 24) | Komisija gavo CFF (36) ir STIM (37) pastabas, kurios 2007 m. vasario 20 d. raštu buvo perduotos Prancūzijos institucijoms. Savo pastabas taip pat pateikė viena suinteresuotoji trečioji šalis (jos irgi perduotos Prancūzijos institucijoms), kuri 2008 m. gegužės 28 d. jas atsiėmė; |
| --- | --- |

24)

Komisija gavo CFF (36) ir STIM (37) pastabas, kurios 2007 m. vasario 20 d. raštu buvo perduotos Prancūzijos institucijoms. Savo pastabas taip pat pateikė viena suinteresuotoji trečioji šalis (jos irgi perduotos Prancūzijos institucijoms), kuri 2008 m. gegužės 28 d. jas atsiėmė;

| 25) | 2007 m. balandžio 30 d. raštu (38) Prancūzijos institucijos pateikė pastabas dėl suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų; |
| --- | --- |

25)

2007 m. balandžio 30 d. raštu (38) Prancūzijos institucijos pateikė pastabas dėl suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų;

| 26) | 2007 m. gruodžio 20 d. CFF Komisijai pateikė skundą dėl SNCM, kuriuo papildoma 2007 m. birželio 15 d. ir lapkričio 30 d. raštuose pateikta informacija. Šis skundas susijęs su naujos 2007–2013 m. įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties, kurią 2007 m. birželio mėn. pasirašė Korsikos teritorinė bendrija (pranc. Collectivité territoriale de Corse) ir grupė Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM, 3 straipsniu. CFF nuomone, taikant šią nuostatą 2007 m. sutelkta apie 10 mln. EUR naujų bendrovei SNCM skirtų finansinių išteklių. Be to, pasak CFF, už viešųjų paslaugų įsipareigojimus bendrovei SNCM išmokėta kompensacija yra valstybės pagalba, kuri taip pat neteisėta, nes apie ją nepranešta Komisijai; |
| --- | --- |

26)

2007 m. gruodžio 20 d. CFF Komisijai pateikė skundą dėl SNCM, kuriuo papildoma 2007 m. birželio 15 d. ir lapkričio 30 d. raštuose pateikta informacija. Šis skundas susijęs su naujos 2007–2013 m. įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties, kurią 2007 m. birželio mėn. pasirašė Korsikos teritorinė bendrija (pranc. Collectivité territoriale de Corse) ir grupė Compagnie Méridionale de Navigation-SNCM, 3 straipsniu. CFF nuomone, taikant šią nuostatą 2007 m. sutelkta apie 10 mln. EUR naujų bendrovei SNCM skirtų finansinių išteklių. Be to, pasak CFF, už viešųjų paslaugų įsipareigojimus bendrovei SNCM išmokėta kompensacija yra valstybės pagalba, kuri taip pat neteisėta, nes apie ją nepranešta Komisijai;

| 27) | Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad nustatytą trečiųjų šalių pastabų pateikimo terminą nusprendė pratęsti iki 2008 m. kovo 14 d; |
| --- | --- |

27)

Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad nustatytą trečiųjų šalių pastabų pateikimo terminą nusprendė pratęsti iki 2008 m. kovo 14 d;

| 28) | 2008 m. kovo 26 d. Komisija suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas perdavė Prancūzijai, kuri savo komentarus pateikė 2008 m. kovo 28 d., balandžio 10 d. ir balandžio 28 d.; |
| --- | --- |

28)

2008 m. kovo 26 d. Komisija suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas perdavė Prancūzijai, kuri savo komentarus pateikė 2008 m. kovo 28 d., balandžio 10 d. ir balandžio 28 d.;

| 29) | 2008 m. liepos 8 d. sprendime Komisija nurodė mananti, kad naujos 2006 m. priemonės nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, o priemonės, apie kurias pranešta 2002 m., yra su bendrąja rinka suderinama pagalba; |
| --- | --- |

29)

2008 m. liepos 8 d. sprendime Komisija nurodė mananti, kad naujos 2006 m. priemonės nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, o priemonės, apie kurias pranešta 2002 m., yra su bendrąja rinka suderinama pagalba;

| 30) | 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrasis Teismas šį sprendimą iš dalies panaikino (39). Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisijos išvadose dėl 2006 m. įgyvendintų priemonių padaryta akivaizdi vertinimo klaida. Dėl 2002 m. restruktūrizavimo priemonių jis nusprendė, kad jų analizę reikia peržiūrėti, nes panaikintas sprendimas pagrįstas tuo, kad 2006 m. priemonės nėra pagalba; |
| --- | --- |

30)

2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrasis Teismas šį sprendimą iš dalies panaikino (39). Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisijos išvadose dėl 2006 m. įgyvendintų priemonių padaryta akivaizdi vertinimo klaida. Dėl 2002 m. restruktūrizavimo priemonių jis nusprendė, kad jų analizę reikia peržiūrėti, nes panaikintas sprendimas pagrįstas tuo, kad 2006 m. priemonės nėra pagalba;

| 31) | nebuvo panaikinta tik sprendimo nuostata, kuria 53,4 mln. EUR pagalba, suteikta kaip kompensacija už SNCM prisiimtus 1991–2001 m. viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pripažinta suderinama. Todėl minėtos pagalbos suderinamumas šiame sprendime nebus aptariamas; |
| --- | --- |

31)

nebuvo panaikinta tik sprendimo nuostata, kuria 53,4 mln. EUR pagalba, suteikta kaip kompensacija už SNCM prisiimtus 1991–2001 m. viešųjų paslaugų įsipareigojimus, pripažinta suderinama. Todėl minėtos pagalbos suderinamumas šiame sprendime nebus aptariamas;

| 32) | taigi Komisija privalo priimti naują galutinį sprendimą. Aplinkybės, susiklosčiusios po panaikinto sprendimo priėmimo dienos, neturi būti nagrinėjamos. Iš tikrųjų panaikinus sprendimą Komisija turi įvertinti, viena vertus, ar tam tikros aptariamos priemonės atitinka neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, kita vertus, jeigu nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, ar atitinkamose gairėse nustatytos suderinamumo sąlygos yra įgyvendintos. Pagal Bendrojo Teismo praktiką (40) nagrinėdama šiuos du klausimus Komisija gali atsižvelgti tik į informaciją, kurią ji turėjo panaikinto sprendimo priėmimo dieną – 2008 m. liepos 8 d. (41); |
| --- | --- |

32)

taigi Komisija privalo priimti naują galutinį sprendimą. Aplinkybės, susiklosčiusios po panaikinto sprendimo priėmimo dienos, neturi būti nagrinėjamos. Iš tikrųjų panaikinus sprendimą Komisija turi įvertinti, viena vertus, ar tam tikros aptariamos priemonės atitinka neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, kita vertus, jeigu nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba, ar atitinkamose gairėse nustatytos suderinamumo sąlygos yra įgyvendintos. Pagal Bendrojo Teismo praktiką (40) nagrinėdama šiuos du klausimus Komisija gali atsižvelgti tik į informaciją, kurią ji turėjo panaikinto sprendimo priėmimo dieną – 2008 m. liepos 8 d. (41);

| 33) | 2012 m. lapkričio 13 d. įvyko Komisijos, Prancūzijos institucijų ir SNCM atstovų susitikimas; |
| --- | --- |

33)

2012 m. lapkričio 13 d. įvyko Komisijos, Prancūzijos institucijų ir SNCM atstovų susitikimas;

| 34) | 2012 m. gruodžio 6 d. ir 2013 m. vasario 5 d. raštais Prancūzijos institucijos du kartus paprašė priimti sprendimą procedūrą pradėti iš naujo, nes: nurodęs apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo taikymo kriterijus Bendrasis Teismas esą priėmė novatorišką teismų praktikos sprendimą, dėl kurio prieštaravimų procedūrą būtina pradėti iš naujo. 2013 m. sausio 15 d. ir vasario 13 d. raštais Komisija šiuos prašymus atmetė pabrėžusi, kad procedūra iš naujo gali būti pradėta nuo to konkretaus momento, kai buvo padarytas pažeidimas; ji priminė, kad 2006 m. sprendimu pradėti procedūrą nepadarytas joks pažeidimas. Tačiau Komisija Prancūzijos institucijoms taip pat pranešė, kad jos Komisijai gali pateikti bet kokią papildomą informaciją (svarstymus, analizes) arba bet kokį, jų nuomone, tinkamą dokumentą; |
| --- | --- |

34)

2012 m. gruodžio 6 d. ir 2013 m. vasario 5 d. raštais Prancūzijos institucijos du kartus paprašė priimti sprendimą procedūrą pradėti iš naujo, nes: nurodęs apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo taikymo kriterijus Bendrasis Teismas esą priėmė novatorišką teismų praktikos sprendimą, dėl kurio prieštaravimų procedūrą būtina pradėti iš naujo. 2013 m. sausio 15 d. ir vasario 13 d. raštais Komisija šiuos prašymus atmetė pabrėžusi, kad procedūra iš naujo gali būti pradėta nuo to konkretaus momento, kai buvo padarytas pažeidimas; ji priminė, kad 2006 m. sprendimu pradėti procedūrą nepadarytas joks pažeidimas. Tačiau Komisija Prancūzijos institucijoms taip pat pranešė, kad jos Komisijai gali pateikti bet kokią papildomą informaciją (svarstymus, analizes) arba bet kokį, jų nuomone, tinkamą dokumentą;

| 35) | 2013 m. gegužės 16 d. Prancūzijos institucijos Komisijai atsiuntė informacinį pranešimą; |
| --- | --- |

35)

2013 m. gegužės 16 d. Prancūzijos institucijos Komisijai atsiuntė informacinį pranešimą;

| 36) | 2013 m. birželio 19 d. raštu SNCM, nurodžiusi priežastis, panašias į pateiktąsias Prancūzijos institucijų, taip pat paprašė priimti sprendimą oficialią tyrimo procedūrą pradėti iš naujo. 2013 m. liepos 10 d. raštu Komisija šį prašymą atmetė. Tačiau ji SNCM taip pat pranešė, kad bendrovė Komisijai gali pateikti bet kokią papildomą informaciją (svarstymus, analizes) arba bet kokį, jos nuomone, tinkamą dokumentą; |
| --- | --- |

36)

2013 m. birželio 19 d. raštu SNCM, nurodžiusi priežastis, panašias į pateiktąsias Prancūzijos institucijų, taip pat paprašė priimti sprendimą oficialią tyrimo procedūrą pradėti iš naujo. 2013 m. liepos 10 d. raštu Komisija šį prašymą atmetė. Tačiau ji SNCM taip pat pranešė, kad bendrovė Komisijai gali pateikti bet kokią papildomą informaciją (svarstymus, analizes) arba bet kokį, jos nuomone, tinkamą dokumentą;

| 37) | 2013 m. rugpjūčio 27 d. SNCM atsiuntė informacinį pranešimą ir naują SNCM pardavimo ataskaitą; |
| --- | --- |

37)

2013 m. rugpjūčio 27 d. SNCM atsiuntė informacinį pranešimą ir naują SNCM pardavimo ataskaitą;

II.   APRAŠYMAS

2.1.   SUBJEKTAS, KURIAM TAIKOMOS ŠIAME SPRENDIME APTARIAMOS PRIEMONĖS

| 38) | subjektas, kuriam taikomos šiame sprendime aptariamos priemonės, yra bendrovė SNCM, į kurią įeina kelios jūrų sektoriuje veikiančios patronuojamosios bendrovės ir kuri teikia jūrų transporto paslaugas – maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, Italija (Sardinija) ir Magribu (Alžyru ir Tunisu), plukdo keleivius, lengvuosius automobilius ir sunkiasvores krovinines transporto priemones; |
| --- | --- |

38)

subjektas, kuriam taikomos šiame sprendime aptariamos priemonės, yra bendrovė SNCM, į kurią įeina kelios jūrų sektoriuje veikiančios patronuojamosios bendrovės ir kuri teikia jūrų transporto paslaugas – maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, Italija (Sardinija) ir Magribu (Alžyru ir Tunisu), plukdo keleivius, lengvuosius automobilius ir sunkiasvores krovinines transporto priemones;

| 39) | SNCM – tai akcinė bendrovė, įsteigta 1969 m. susijungus dviem 1 850 m. įsteigtoms bendrovėms: Compagnie générale transatlantique ir Compagnie de navigation mixte. Tuo metu ji vadinosi Compagnie générale transméditerranéenne, o 1976 m., po to, kai bendrovė Société nationale des chemins de fer (SNCF) tapo jos akcinio kapitalo dalininke, buvo pervadinta Société nationale maritime Corse-Méditerranée. Iš tikrųjų šią bendrovę Prancūzijos Vyriausybė pasirinko siekdama įgyvendinti teritorinio tęstinumo su Korsika principą, t. y. pagal 1976 m. kovo 31 d. sutartį, sudarytą 25-erių metų laikotarpiui, suvienodinti jūrų transporto tarifus ir SNCF taikomus geležinkelių transporto tarifus. Ankstesne sutartimi, sudaryta 1948 m. gruodžio 23 d., Prancūzijos Vyriausybė bendrovę Compagnie générale transatlantique jau buvo įpareigojusi vykdyti maršrutus į Korsiką; |
| --- | --- |

39)

SNCM – tai akcinė bendrovė, įsteigta 1969 m. susijungus dviem 1 850 m. įsteigtoms bendrovėms: Compagnie générale transatlantique ir Compagnie de navigation mixte. Tuo metu ji vadinosi Compagnie générale transméditerranéenne, o 1976 m., po to, kai bendrovė Société nationale des chemins de fer (SNCF) tapo jos akcinio kapitalo dalininke, buvo pervadinta Société nationale maritime Corse-Méditerranée. Iš tikrųjų šią bendrovę Prancūzijos Vyriausybė pasirinko siekdama įgyvendinti teritorinio tęstinumo su Korsika principą, t. y. pagal 1976 m. kovo 31 d. sutartį, sudarytą 25-erių metų laikotarpiui, suvienodinti jūrų transporto tarifus ir SNCF taikomus geležinkelių transporto tarifus. Ankstesne sutartimi, sudaryta 1948 m. gruodžio 23 d., Prancūzijos Vyriausybė bendrovę Compagnie générale transatlantique jau buvo įpareigojusi vykdyti maršrutus į Korsiką;

| 40) | tuo metu, kai 2002 m. pranešta apie rekapitalizavimą, 20 % SNCM kapitalo priklausė SNCF, 80 % – CGMF. Bendrovės BCP et VT, pasinaudojusios 2006 m. gegužės 30 d. suteikta galimybe įsigyti SNCM kapitalo (žr. šio sprendimo 18 punktą), valdo atitinkamai 38 ir 28 % SNCM kapitalo; CGMF išsaugojo 25 % šio kapitalo (9 % jo skirta darbuotojams); |
| --- | --- |

40)

tuo metu, kai 2002 m. pranešta apie rekapitalizavimą, 20 % SNCM kapitalo priklausė SNCF, 80 % – CGMF. Bendrovės BCP et VT, pasinaudojusios 2006 m. gegužės 30 d. suteikta galimybe įsigyti SNCM kapitalo (žr. šio sprendimo 18 punktą), valdo atitinkamai 38 ir 28 % SNCM kapitalo; CGMF išsaugojo 25 % šio kapitalo (9 % jo skirta darbuotojams);

| 41) | 2008 m. pagrindinės SNCM patronuojamosios bendrovės buvo Compagnie Méridionale de Navigation (toliau – CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) (43), Aliso Voyage
   (44), Sud-Cargos
   (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour
   (47) ir Les Comptoirs du Sud
   (48); |
| --- | --- |

41)

2008 m. pagrindinės SNCM patronuojamosios bendrovės buvo Compagnie Méridionale de Navigation (toliau – CMN) (42), Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) (43), Aliso Voyage
   (44), Sud-Cargos
   (45), Société Aubagnaise de Restauration et d’Approvisionnement (SARA) (46), Ferrytour
   (47) ir Les Comptoirs du Sud
   (48);

| 42) | 2004 m. rugsėjo mėn. pardavus greitąjį laivą Aliso, o 2005 m. gegužės mėn. – greitąjį laivą Asco
   (49), SNCM laivyną sudaro dešimt laivų (penki keleivių ir automobilių keltai (50), keturi mišraus tipo laivai (krovininiai ir keleiviniai) (51) ir vienas greitasis laivas, paprastai išplaukiantis iš Nicos (52); septyni iš šių laivų priklauso bendrovei SNCM (53); |
| --- | --- |

42)

2004 m. rugsėjo mėn. pardavus greitąjį laivą Aliso, o 2005 m. gegužės mėn. – greitąjį laivą Asco
   (49), SNCM laivyną sudaro dešimt laivų (penki keleivių ir automobilių keltai (50), keturi mišraus tipo laivai (krovininiai ir keleiviniai) (51) ir vienas greitasis laivas, paprastai išplaukiantis iš Nicos (52); septyni iš šių laivų priklauso bendrovei SNCM (53);

| 43) | siekiant pateikti išsamią informaciją primintina, kad reguliariosios jūrų transporto paslaugos iš žemyninės Prancūzijos uostų į Korsikos uostus ir atgal nuo 1948 m. buvo teikiamos kaip viešosios paslaugos; pagal bendrąją sutartį, kuri iš pradžių sudaryta 25-erių metų laikotarpiui, SNCM ir CMN šias paslaugas kaip koncesininkės teikė 1976–2001 m. Vadovaujantis galiojančiomis Bendrijos taisyklėmis (54) ir surengus Europos masto konkursą (55) (jį rengė Korsikos teritorinė bendrija (56)), SNCM ir CMN kartu buvo įgaliotos viešąsias paslaugas maršrutu Marselis–Korsika teikti 2002–2006 m., už tai jos gavo finansines kompensacijas; |
| --- | --- |

43)

siekiant pateikti išsamią informaciją primintina, kad reguliariosios jūrų transporto paslaugos iš žemyninės Prancūzijos uostų į Korsikos uostus ir atgal nuo 1948 m. buvo teikiamos kaip viešosios paslaugos; pagal bendrąją sutartį, kuri iš pradžių sudaryta 25-erių metų laikotarpiui, SNCM ir CMN šias paslaugas kaip koncesininkės teikė 1976–2001 m. Vadovaujantis galiojančiomis Bendrijos taisyklėmis (54) ir surengus Europos masto konkursą (55) (jį rengė Korsikos teritorinė bendrija (56)), SNCM ir CMN kartu buvo įgaliotos viešąsias paslaugas maršrutu Marselis–Korsika teikti 2002–2006 m., už tai jos gavo finansines kompensacijas;

| 44) | 2006 m. pabaigoje, baigiantis įgaliojimui teikti viešąsias paslaugas, buvo paskelbtas naujas Europos masto konkursas minėtoms jūrų transporto viešosioms paslaugoms teikti (57); šias paslaugas už maždaug 100 mln. EUR metinę subsidiją 2007 m. gegužės 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. pavesta teikti grupei SNCM-CMN; |
| --- | --- |

44)

2006 m. pabaigoje, baigiantis įgaliojimui teikti viešąsias paslaugas, buvo paskelbtas naujas Europos masto konkursas minėtoms jūrų transporto viešosioms paslaugoms teikti (57); šias paslaugas už maždaug 100 mln. EUR metinę subsidiją 2007 m. gegužės 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. pavesta teikti grupei SNCM-CMN;

| 45) | visiems maršrutais Tulonas–Korsika ir Nica–Korsika paslaugas teikiantiems veiklos vykdytojams taip pat buvo nustatyti su paslaugų teikimo dažnumu susiję įpareigojimai. Šiais maršrutais keliaujantiems Korsikos gyventojams ir kitoms grupėms priskiriamiems keleiviams 2002–2013 m. skiriama socialinė parama, nustatyta pagal 2002 m. liepos 2 d. (58) ir 2007 m. balandžio 24 d. (59) Komisijos sprendimus; |
| --- | --- |

45)

visiems maršrutais Tulonas–Korsika ir Nica–Korsika paslaugas teikiantiems veiklos vykdytojams taip pat buvo nustatyti su paslaugų teikimo dažnumu susiję įpareigojimai. Šiais maršrutais keliaujantiems Korsikos gyventojams ir kitoms grupėms priskiriamiems keleiviams 2002–2013 m. skiriama socialinė parama, nustatyta pagal 2002 m. liepos 2 d. (58) ir 2007 m. balandžio 24 d. (59) Komisijos sprendimus;

2.2.   KONKURENCINĖ APLINKA

| 46) | SNCM iš esmės veikia dviejuose atskiruose sektoriuose – keleivių vežimo ir krovinių vežimo. Ji vykdo maršrutus iš Prancūzijos į Korsiką ir Magribą, taip pat vykdo papildomus maršrutus į Italiją ir Ispaniją; |
| --- | --- |

46)

SNCM iš esmės veikia dviejuose atskiruose sektoriuose – keleivių vežimo ir krovinių vežimo. Ji vykdo maršrutus iš Prancūzijos į Korsiką ir Magribą, taip pat vykdo papildomus maršrutus į Italiją ir Ispaniją;

2.2.1.   Maršrutai į Korsiką

2.2.1.1.   Keleivių vežimas

| 47) | keleivių vežimo į Korsiką rinka labai priklauso nuo metų laikų. Iš tikrųjų šiai rinkai būdinga tai, kad tam tikru metų laiku keleivių srautai būna labai dideli – jie gali būti iki dešimt kartų didesni už mėnesio, kurį keliauja mažiausiai keleivių, srautus; taigi veiklos vykdytojai privalo turėti daug laivų, kad patenkintų šią paklausą. Pusė apyvartos lėšų gaunama liepos ir rugpjūčio mėnesiais. Be to, keleivių srautai skiriasi atsižvelgiant į maršruto kryptį, netgi tuo laikotarpiu, kai jie būna didžiausi: pavyzdžiui, liepos mėn. keleiviai plūsta iš žemyno, o į žemyną laivai grįžta pustuščiai. Todėl vidutiniai metiniai laivų apkrovos rodikliai yra palyginti maži; |
| --- | --- |

47)

keleivių vežimo į Korsiką rinka labai priklauso nuo metų laikų. Iš tikrųjų šiai rinkai būdinga tai, kad tam tikru metų laiku keleivių srautai būna labai dideli – jie gali būti iki dešimt kartų didesni už mėnesio, kurį keliauja mažiausiai keleivių, srautus; taigi veiklos vykdytojai privalo turėti daug laivų, kad patenkintų šią paklausą. Pusė apyvartos lėšų gaunama liepos ir rugpjūčio mėnesiais. Be to, keleivių srautai skiriasi atsižvelgiant į maršruto kryptį, netgi tuo laikotarpiu, kai jie būna didžiausi: pavyzdžiui, liepos mėn. keleiviai plūsta iš žemyno, o į žemyną laivai grįžta pustuščiai. Todėl vidutiniai metiniai laivų apkrovos rodikliai yra palyginti maži;

| 48) | SNCM – tai rinkos senbuvė, teikianti paslaugas maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija. Pagal įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas du trečdaliai šios bendrovės veiklos apima maršrutus Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis, o vienas trečdalis – maršrutus, susijusius su kitomis išvykimo ar atvykimo vietomis (Nica–Korsika, Tulonas–Korsika, tarptautinius maršrutus Sardinijos ar Magribo kryptimis); |
| --- | --- |

48)

SNCM – tai rinkos senbuvė, teikianti paslaugas maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija. Pagal įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas du trečdaliai šios bendrovės veiklos apima maršrutus Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis, o vienas trečdalis – maršrutus, susijusius su kitomis išvykimo ar atvykimo vietomis (Nica–Korsika, Tulonas–Korsika, tarptautinius maršrutus Sardinijos ar Magribo kryptimis);

| 49) | vykdydama savo pagrindinę veiklą SNCM ilgai buvo monopolininkė. Tačiau nuo 1996 m. ji patiria labai greitai didėjančią konkurenciją. Pavyzdžiui, bendrovė CFF šiuo metu yra paslaugų teikimo jūrų maršrutais, kuriais žemynas sujungiamas su Korsika, lyderė, ir jos rinkos dalis vis didėja. Nors CFF šioje rinkoje veikia tik nuo 1996 m., jos vežamų keleivių srautas 2000–2005 m. didėjo 44 % per metus ir toliau auga. Antai 2008 m. beveik [...] (60) proc. keleivių, keliaujančių jūra iš žemyno į Korsiką ir atvirkščiai, plaukė CFF priklausančiais laivais ir tik [...] (60) proc. – SCNM priklausančiais laivais; bendrovės CMN laivais plaukė likusieji keleiviai, t. y. [...] (60) proc.; |
| --- | --- |

49)

vykdydama savo pagrindinę veiklą SNCM ilgai buvo monopolininkė. Tačiau nuo 1996 m. ji patiria labai greitai didėjančią konkurenciją. Pavyzdžiui, bendrovė CFF šiuo metu yra paslaugų teikimo jūrų maršrutais, kuriais žemynas sujungiamas su Korsika, lyderė, ir jos rinkos dalis vis didėja. Nors CFF šioje rinkoje veikia tik nuo 1996 m., jos vežamų keleivių srautas 2000–2005 m. didėjo 44 % per metus ir toliau auga. Antai 2008 m. beveik [...] (60) proc. keleivių, keliaujančių jūra iš žemyno į Korsiką ir atvirkščiai, plaukė CFF priklausančiais laivais ir tik [...] (60) proc. – SCNM priklausančiais laivais; bendrovės CMN laivais plaukė likusieji keleiviai, t. y. [...] (60) proc.;

| 50) | tai, kokią padėtį atitinkamoje rinkoje CFF užėmė nuo 2000 m., taip pat matyti atsižvelgiant į keleivių, kiekvieną sezoną vežtų maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija, skaičių. Iš toliau pateikto grafiko matyti, kad CFF užimama rinkos dalis nuo 45 % 2000 m. padidėjo iki 70 % 2007 m., o SNCM rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 53 % iki 26 % (SNCM plukdė daugiau kaip milijonu keleivių mažiau);

  Grafikas


  Keleivių, kiekvieną sezoną (gegužės–rugsėjo mėn.) vežtų maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, skaičius (2000–2007 m. sezonai)











  Šaltinis: | Korsikos regioninis transporto stebėjimo centras |
| --- | --- | --- |

50)

tai, kokią padėtį atitinkamoje rinkoje CFF užėmė nuo 2000 m., taip pat matyti atsižvelgiant į keleivių, kiekvieną sezoną vežtų maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija, skaičių. Iš toliau pateikto grafiko matyti, kad CFF užimama rinkos dalis nuo 45 % 2000 m. padidėjo iki 70 % 2007 m., o SNCM rinkos dalis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo nuo 53 % iki 26 % (SNCM plukdė daugiau kaip milijonu keleivių mažiau);

Grafikas

Keleivių, kiekvieną sezoną (gegužės–rugsėjo mėn.) vežtų maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, skaičius (2000–2007 m. sezonai)

Image

Šaltinis:

| 51) | kiti nedideli SNCM konkurentai maršrutų į Korsiką rinkoje yra Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines ir TRIS; |
| --- | --- |

51)

kiti nedideli SNCM konkurentai maršrutų į Korsiką rinkoje yra Compagnie Méridionale de Navigation (CMN), Moby Lines, Happy Lines ir TRIS;

| 52) | nuo 2006 m. SNCM pasiūla ir jos užimamos rinkos dalys, susijusios su maršrutais į Korsiką, sumažėjo; kartu 8 % sumažėjo ir vietų pasiūla (teikiant paslaugas maršrutais iš Nicos ji sumažėjo 20 %, o maršrutais iš Marselio – 3 %); |
| --- | --- |

52)

nuo 2006 m. SNCM pasiūla ir jos užimamos rinkos dalys, susijusios su maršrutais į Korsiką, sumažėjo; kartu 8 % sumažėjo ir vietų pasiūla (teikiant paslaugas maršrutais iš Nicos ji sumažėjo 20 %, o maršrutais iš Marselio – 3 %);

| 53) | tačiau tai, kad SNCM užimamos rinkos dalys toliau mažėja, rodo, jog keleivių pasitikėjimas, kuriam labai neigiamą poveikį padarė dėl 2004 ir 2005 m. socialinių konfliktų, kilusių privatizuojant įmonę, vykę streikai ir neramumai, susigrąžinamas labai lėtai; |
| --- | --- |

53)

tačiau tai, kad SNCM užimamos rinkos dalys toliau mažėja, rodo, jog keleivių pasitikėjimas, kuriam labai neigiamą poveikį padarė dėl 2004 ir 2005 m. socialinių konfliktų, kilusių privatizuojant įmonę, vykę streikai ir neramumai, susigrąžinamas labai lėtai;

| 54) | keleivių vežimo jūra maršrutais, kuriais žemynas sujungiamas su Korsika, rinka nuo 1993 m. didėjo vidutiniškai 4 % kasmet ir toliau turėtų didėti; numatoma, kad 2008 m. (tai faktams nagrinėti tinkamas laikotarpis) ji taip pat padidės [...] (60) proc., o vėliau turėtų didėti lėčiau. Tačiau neatrodo, kad šioje rinkoje stengtųsi įsitvirtinti naujų dalyvių. Korsikos transporto tarnybai (pranc. Office des Transports de Corse) paskelbus konkursą dėl įgaliojimo 2007–2013 m. teikti viešąsias jūrų transporto paslaugas maršrutais, apimančiais kai kuriuos Korsikos uostus, be bendrovių CFF ir SNCM-CMN, kiti kandidatai paraiškų nepateikė, nors paraiškas buvo leidžiama teikti ir dėl dalies paslaugų teikimo aptariamais maršrutais; |
| --- | --- |

54)

keleivių vežimo jūra maršrutais, kuriais žemynas sujungiamas su Korsika, rinka nuo 1993 m. didėjo vidutiniškai 4 % kasmet ir toliau turėtų didėti; numatoma, kad 2008 m. (tai faktams nagrinėti tinkamas laikotarpis) ji taip pat padidės [...] (60) proc., o vėliau turėtų didėti lėčiau. Tačiau neatrodo, kad šioje rinkoje stengtųsi įsitvirtinti naujų dalyvių. Korsikos transporto tarnybai (pranc. Office des Transports de Corse) paskelbus konkursą dėl įgaliojimo 2007–2013 m. teikti viešąsias jūrų transporto paslaugas maršrutais, apimančiais kai kuriuos Korsikos uostus, be bendrovių CFF ir SNCM-CMN, kiti kandidatai paraiškų nepateikė, nors paraiškas buvo leidžiama teikti ir dėl dalies paslaugų teikimo aptariamais maršrutais;

| 55) | pagrindinė SNCM konkurentė, bendrovė CFF, 1999–2007 m. labai padidino keleivių vietų pasiūlą: nuo 500 000 iki 4,5 mln. (30 % ši pasiūla padidėjo 2006–2007 m.), ir tai leido jai padidinti savo keleivių srautą (nuo 1,3 mln. 2005 m. iki 1,6 mln. 2007 m.) bei užimamą rinkos dalį. Tačiau ir laikantis tokios politikos CFF laivų apkrovos rodikliai struktūriškai yra mažesni nei SNCM; 2007 m. šis skirtumas buvo apie 10 procentinių punktų. Vidutinė SNCM laivų apkrova 2007 m. buvo 48 % – atsižvelgiant į tai, kad ši rinka labai priklausoma nuo metų laikų (žr. pirmiau), tai yra normalu; |
| --- | --- |

55)

pagrindinė SNCM konkurentė, bendrovė CFF, 1999–2007 m. labai padidino keleivių vietų pasiūlą: nuo 500 000 iki 4,5 mln. (30 % ši pasiūla padidėjo 2006–2007 m.), ir tai leido jai padidinti savo keleivių srautą (nuo 1,3 mln. 2005 m. iki 1,6 mln. 2007 m.) bei užimamą rinkos dalį. Tačiau ir laikantis tokios politikos CFF laivų apkrovos rodikliai struktūriškai yra mažesni nei SNCM; 2007 m. šis skirtumas buvo apie 10 procentinių punktų. Vidutinė SNCM laivų apkrova 2007 m. buvo 48 % – atsižvelgiant į tai, kad ši rinka labai priklausoma nuo metų laikų (žr. pirmiau), tai yra normalu;

2.2.1.2.   Krovinių vežimas

| 56) | aptariant su Korsika susijusį krovinių srautą pažymėtina, kad 2005 m. SNCM priklausė apie 45 % rinkos, apimančios maršrutus Marselis–Korsika ir Tulonas–Korsika; |
| --- | --- |

56)

aptariant su Korsika susijusį krovinių srautą pažymėtina, kad 2005 m. SNCM priklausė apie 45 % rinkos, apimančios maršrutus Marselis–Korsika ir Tulonas–Korsika;

| 57) | atsižvelgiant į bendrųjų (nelydimų) krovinių srautą, SNCM ir CMN padėtis iš tikrųjų yra beveik monopolinė. Pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį abi bendrovės iš Marselio dažnai teikia paslaugas į visus Korsikos uostus; |
| --- | --- |

57)

atsižvelgiant į bendrųjų (nelydimų) krovinių srautą, SNCM ir CMN padėtis iš tikrųjų yra beveik monopolinė. Pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį abi bendrovės iš Marselio dažnai teikia paslaugas į visus Korsikos uostus;

| 58) | dėl keltais plukdomų lydimų priekabų, iš viso sudarančių 24 % bendrųjų krovinių srauto matuojant linijiniais metrais, pažymėtina, kad visi keleivius plukdantys veiklos vykdytojai konkuruoja tarpusavyje. SNCM ir CMN taip pat tenka didžioji lydimų krovinių srauto dalis. Kitiems veiklos vykdytojams, pirmiausia CFF, tenka 10 % šių krovinių srauto, t. y. 2 % visos rinkos; |
| --- | --- |

58)

dėl keltais plukdomų lydimų priekabų, iš viso sudarančių 24 % bendrųjų krovinių srauto matuojant linijiniais metrais, pažymėtina, kad visi keleivius plukdantys veiklos vykdytojai konkuruoja tarpusavyje. SNCM ir CMN taip pat tenka didžioji lydimų krovinių srauto dalis. Kitiems veiklos vykdytojams, pirmiausia CFF, tenka 10 % šių krovinių srauto, t. y. 2 % visos rinkos;

| 59) | aptariant keltais plukdomas lydimas motorines transporto priemones (61) (2003 m. jos sudarė apie 24 % bendrųjų krovinių srauto) pažymėtina, kad SNCM ir CMN taip pat priklauso didžioji šios rinkos dalis. Tačiau nuo 2002 m. CFF padidino pasiūlą ir dabar jai priklauso apie 15 % rinkos; |
| --- | --- |

59)

aptariant keltais plukdomas lydimas motorines transporto priemones (61) (2003 m. jos sudarė apie 24 % bendrųjų krovinių srauto) pažymėtina, kad SNCM ir CMN taip pat priklauso didžioji šios rinkos dalis. Tačiau nuo 2002 m. CFF padidino pasiūlą ir dabar jai priklauso apie 15 % rinkos;

2.2.2.   Paslaugų teikimas Magribo maršrutais

| 60) | Tuniso ir Alžyro rinka didelė – ją sudaro maždaug 5 mln. keleivių, vyrauja oro transportas. Jūrų transportui tenka apie 15 % transporto srautų. Alžyro laivybos rinka didelė, ją sudaro maždaug 560 000 keleivių, o Tuniso rinka mažesnė – apie 250 000 keleivių; |
| --- | --- |

60)

Tuniso ir Alžyro rinka didelė – ją sudaro maždaug 5 mln. keleivių, vyrauja oro transportas. Jūrų transportui tenka apie 15 % transporto srautų. Alžyro laivybos rinka didelė, ją sudaro maždaug 560 000 keleivių, o Tuniso rinka mažesnė – apie 250 000 keleivių;

| 61) | 2001–2005 m. jūrų transporto rinka, susijusi su maršrutais, kuriais iš Prancūzijos plukdoma Magribo kryptimi, labai padidėjo (apie 13 %). Atsižvelgiant į turistų, vykstančių į šį regioną, srauto didėjimo perspektyvas buvo numatyta (faktams nagrinėti tinkamu laikotarpiu), kad jūrų transporto apimtis iki 2010 m. kasmet turėtų didėti maždaug 4 %; |
| --- | --- |

61)

2001–2005 m. jūrų transporto rinka, susijusi su maršrutais, kuriais iš Prancūzijos plukdoma Magribo kryptimi, labai padidėjo (apie 13 %). Atsižvelgiant į turistų, vykstančių į šį regioną, srauto didėjimo perspektyvas buvo numatyta (faktams nagrinėti tinkamu laikotarpiu), kad jūrų transporto apimtis iki 2010 m. kasmet turėtų didėti maždaug 4 %;

| 62) | Alžyre SNCM įsitvirtinusi kaip antras pagal dydį rinkos dalyvis (pirmasis – Alžyro valstybinė įmonė Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV). SNCM užimama rinkos dalis nuo 24 % 2001 m. padidėjo iki 35 % 2005 m.; |
| --- | --- |

62)

Alžyre SNCM įsitvirtinusi kaip antras pagal dydį rinkos dalyvis (pirmasis – Alžyro valstybinė įmonė Entreprise Nationale de Transport Maritime de Voyageurs (ENTMV). SNCM užimama rinkos dalis nuo 24 % 2001 m. padidėjo iki 35 % 2005 m.;

| 63) | rinkoje, susijusioje su maršrutais Tuniso kryptimi, SNCM įsitvirtinusi kaip antra pagal dydį veiklos vykdytoja (pirmoji – bendrovė Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Nors nuo 2001 m. SNCM prarado tam tikras rinkos dalis, kurios atiteko bendrovei CTN, ir 2004 m. jos užimama rinkos dalis nuo 44 % sumažėjo iki 39 %, vis dėlto 2005 m. bendrovės padėtis pagerėjo (ji užėmė 40 % rinkos); |
| --- | --- |

63)

rinkoje, susijusioje su maršrutais Tuniso kryptimi, SNCM įsitvirtinusi kaip antra pagal dydį veiklos vykdytoja (pirmoji – bendrovė Compagnie tunisienne de navigation (CTN). Nors nuo 2001 m. SNCM prarado tam tikras rinkos dalis, kurios atiteko bendrovei CTN, ir 2004 m. jos užimama rinkos dalis nuo 44 % sumažėjo iki 39 %, vis dėlto 2005 m. bendrovės padėtis pagerėjo (ji užėmė 40 % rinkos);

2.3.   PRIEMONIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ŠIS SPRENDIMAS, APRAŠYMAS

2.3.1.   SNCM rekapitalizavimas 2002 m.

| 64) | 2002 m. vasario 18 d. Prancūzijos institucijos Komisijai pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos bendrovei SNCM planą (2002 m. liepos 17 d. Komisija priėmė sprendimą, kuriuo bendrovei SNCM skirtą sanavimo pagalbą leidžiama teikti (62)). Ši priemonė apėmė SNCM rekapitalizavimą, kurį atliekant bendrovei SNCM per jos patronuojančiąją bendrovę CGMF išmokama 76 mln. EUR, iš kurių 46 mln. EUR skirti restruktūrizavimo išlaidoms padengti (63). Didinant kapitalą buvo siekiama nuosavą SNCM kapitalą nuo 30 mln. EUR padidinti iki 106 mln. EUR; |
| --- | --- |

64)

2002 m. vasario 18 d. Prancūzijos institucijos Komisijai pranešė apie restruktūrizavimo pagalbos bendrovei SNCM planą (2002 m. liepos 17 d. Komisija priėmė sprendimą, kuriuo bendrovei SNCM skirtą sanavimo pagalbą leidžiama teikti (62)). Ši priemonė apėmė SNCM rekapitalizavimą, kurį atliekant bendrovei SNCM per jos patronuojančiąją bendrovę CGMF išmokama 76 mln. EUR, iš kurių 46 mln. EUR skirti restruktūrizavimo išlaidoms padengti (63). Didinant kapitalą buvo siekiama nuosavą SNCM kapitalą nuo 30 mln. EUR padidinti iki 106 mln. EUR;

| 65) | pagal 1999 m. gaires Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė SNCM restruktūrizavimo planą (64), sudarytą iš penkių punktų:






  i) | reisų skaičiaus sumažinimas ir laivų perkėlimas iš vieno maršruto į kitą (mažiau maršrutų Korsikos kryptimi ir daugiau – Magribo kryptimi). Restruktūrizavimo plane 2003 m. numatyta reisų skaičių sumažinti nuo 4 138 (iš kurių 3 835 reisais plaukė SNCM laivai, o 303 – jos patronuojamosios bendrovės Corsica Marittima laivai) iki 3 410, teikiamas paslaugas pakeičiant taip:






  — | pagal 2001–2006 m. viešųjų paslaugų sutarties specifikacijas pakeičiant paslaugas, teikiamas maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis; |
| --- | --- | --- | --- |

65)

pagal 1999 m. gaires Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė SNCM restruktūrizavimo planą (64), sudarytą iš penkių punktų:

i)

reisų skaičiaus sumažinimas ir laivų perkėlimas iš vieno maršruto į kitą (mažiau maršrutų Korsikos kryptimi ir daugiau – Magribo kryptimi). Restruktūrizavimo plane 2003 m. numatyta reisų skaičių sumažinti nuo 4 138 (iš kurių 3 835 reisais plaukė SNCM laivai, o 303 – jos patronuojamosios bendrovės Corsica Marittima laivai) iki 3 410, teikiamas paslaugas pakeičiant taip:

—

pagal 2001–2006 m. viešųjų paslaugų sutarties specifikacijas pakeičiant paslaugas, teikiamas maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis;

| — | beveik panaikinant maršrutus Tulonas–Korsika ir Korsika–Tulonas; |
| --- | --- |

—

beveik panaikinant maršrutus Tulonas–Korsika ir Korsika–Tulonas;

| — | teikiant mažiau paslaugų maršrutais Nica–Korsika ir Korsika–Nica; |
| --- | --- |

—

teikiant mažiau paslaugų maršrutais Nica–Korsika ir Korsika–Nica;

| — | nutraukiant paslaugų teikimą maršrutu Livornas–Bastja ir kartu atsisakant šiam maršrutui skirtos įrangos (2003 m. šių paslaugų teikimas iš tikrųjų nutrauktas); |
| --- | --- |

—

nutraukiant paslaugų teikimą maršrutu Livornas–Bastja ir kartu atsisakant šiam maršrutui skirtos įrangos (2003 m. šių paslaugų teikimas iš tikrųjų nutrauktas);

| — | laivais Méditerranée, Ile de Beauté ir Corse teikiant daugiau paslaugų Alžyro ir Tuniso kryptimis ir sustabdant paslaugų teikimą maršrutu Genuja–Tunisas; |
| --- | --- |

—

laivais Méditerranée, Ile de Beauté ir Corse teikiant daugiau paslaugų Alžyro ir Tuniso kryptimis ir sustabdant paslaugų teikimą maršrutu Genuja–Tunisas;

| ii) | laivyno sumažinimas keturiais laivais, dėl kurio turėjo būti gauta 21 mln. EUR grynųjų pinigų; |
| --- | --- |

ii)

laivyno sumažinimas keturiais laivais, dėl kurio turėjo būti gauta 21 mln. EUR grynųjų pinigų;

| iii) | tam tikro nekilnojamojo turto pardavimas; |
| --- | --- |

iii)

tam tikro nekilnojamojo turto pardavimas;

| iv) | darbuotojų skaičiaus sumažinimas (65) apie 12 % – derinant su racionalia darbo užmokesčio politika, tai turėjo padėti su įgula susijusias išlaidas sumažinti nuo 61,8 mln. EUR 2001 m. iki vidutiniškai 54,8 mln. EUR 2003–2006 m., o su krante dirbančiais darbuotojais susijusias išlaidas tuo pačiu laikotarpiu sumažinti nuo 50,3 mln. EUR 2001 m. iki 45,8 mln. EUR; |
| --- | --- |

iv)

darbuotojų skaičiaus sumažinimas (65) apie 12 % – derinant su racionalia darbo užmokesčio politika, tai turėjo padėti su įgula susijusias išlaidas sumažinti nuo 61,8 mln. EUR 2001 m. iki vidutiniškai 54,8 mln. EUR 2003–2006 m., o su krante dirbančiais darbuotojais susijusias išlaidas tuo pačiu laikotarpiu sumažinti nuo 50,3 mln. EUR 2001 m. iki 45,8 mln. EUR;

| v) | dviejų patronuojamųjų bendrovių, Compagnie Maritime Toulonnaise ir Corsica Marittima, veiklos nutraukimas – likusią jų veiklą turėjo perimti SNCM; |
| --- | --- |

v)

dviejų patronuojamųjų bendrovių, Compagnie Maritime Toulonnaise ir Corsica Marittima, veiklos nutraukimas – likusią jų veiklą turėjo perimti SNCM;

| 66) | 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime Komisijai pateikus pastabų, Prancūzijos institucijos 2003 m. sausio 31 d. rašte aprašė patobulintą restruktūrizavimo planą, kuriame:






  — | prisiimti su darbo užmokesčio politika susiję įsipareigojimai ir ši politika išsamiau apibūdinta; |
| --- | --- | --- |

66)

2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime Komisijai pateikus pastabų, Prancūzijos institucijos 2003 m. sausio 31 d. rašte aprašė patobulintą restruktūrizavimo planą, kuriame:

—

prisiimti su darbo užmokesčio politika susiję įsipareigojimai ir ši politika išsamiau apibūdinta;

| — | pateiktas su tarpiniais pirkimais susijusių išlaidų mažinimo planas; |
| --- | --- |

—

pateiktas su tarpiniais pirkimais susijusių išlaidų mažinimo planas;

| — | prisiimtas įsipareigojimas užtikrinti, kad dėl SNCM kaltės nekiltų tarifų karas su konkurentais, vykdančiais maršrutus į Korsiką; |
| --- | --- |

—

prisiimtas įsipareigojimas užtikrinti, kad dėl SNCM kaltės nekiltų tarifų karas su konkurentais, vykdančiais maršrutus į Korsiką;

| 67) | aptardamos paskutinįjį punktą Prancūzijos institucijos patikslina, kad „SNCM šį įsipareigojimą prisiima be išlygų, nes mano, kad dėl jos kaltės kilęs tarifų karas neatitiktų nei jos strateginės pozicijos, nei jos interesų (nes dėl tokio karo sumažėtų bendrovės pajamos), nei jos įprastos praktikos ar praktinės patirties“; |
| --- | --- |

67)

aptardamos paskutinįjį punktą Prancūzijos institucijos patikslina, kad „SNCM šį įsipareigojimą prisiima be išlygų, nes mano, kad dėl jos kaltės kilęs tarifų karas neatitiktų nei jos strateginės pozicijos, nei jos interesų (nes dėl tokio karo sumažėtų bendrovės pajamos), nei jos įprastos praktikos ar praktinės patirties“;

| 68) | restruktūrizavimo plane Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė išsamų 2002–2007 m. finansinį modelį, remdamosi prielaida, kad tam tikri kintamieji dydžiai (66) bus vidutiniai. Be kita ko, iš finansinių prognozių matyti, kad nuo 2003 m. vėl turėtų būti gaunama einamojo pelno;

  1 lentelė


  2002–2007 m. finansinis modelis















  Milijonais eurų | Gauta 2000 | Gauta 2001 | 2002 planas | Gauta 2002 | 2003 planas | 2004 planas | 2005 planas | 2006 planas | 2007 planas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta | 204,9 | 204,1 | 178 | 205,8 | 190,4 | 192,9 | 195,2 | 197,1 | 193,9 |
| Veiklos subsidijos | 85,4 | 86,7 | 74,5 | 77,7 | 69,9 | 68,8 | 68,4 | 67 | 68,5 |
| Einamasis pelnas (nuostolis) | –14,7 | –5,1 | 1,2 | –5,8 | 6,8 | 10,6 | 10,7 | 8,1 | 9 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | –6,2 | –40,4 | 23 | 4,2 | 12 | 14 | 1 | 3 | 3 |
| Nuosavas kapitalas | 67,5 | 29,7 | 119 | 33,8 | 124 | 134 | 145 | 160 | 169 |
| Grynieji finansiniai įsipareigojimai (neįskaitant finansinės nuomos) | 135,8 | 134,5 | 67,7 | 144,8 | 55,2 | 38,2 | 57,1 | 115,7 | 228,1 |
| Finansiniai rodikliai | | | | | | | | | |
| Einamasis pelnas (nuostolis)/Apyvarta + subsidijos | –5 % | –2 % | 0 % | –2 % | 3 % | 4 % | 4 % | 3 % | 3 % |
| Nuosavas kapitalas/balanse nurodyta skola | 50 % | 22 % | 176 % | 23 % | 225 % | 351 % | 254 % | 138 % | 74 % |
| 2000, 2001 ir 2002 m. skaičiai paimti iš 2001 ir 2002 m. SNCM metinių ataskaitų. |

68)

restruktūrizavimo plane Prancūzijos institucijos Komisijai pateikė išsamų 2002–2007 m. finansinį modelį, remdamosi prielaida, kad tam tikri kintamieji dydžiai (66) bus vidutiniai. Be kita ko, iš finansinių prognozių matyti, kad nuo 2003 m. vėl turėtų būti gaunama einamojo pelno;

1 lentelė

2002–2007 m. finansinis modelis

Milijonais eurų

Gauta 2000

Gauta 2001

2002 planas

Gauta 2002

2003 planas

2004 planas

2005 planas

2006 planas

2007 planas

Apyvarta

204,9

204,1

178

205,8

190,4

192,9

195,2

197,1

193,9

Veiklos subsidijos

85,4

86,7

74,5

77,7

69,9

68,8

68,4

67

68,5

Einamasis pelnas (nuostolis)

–14,7

–5,1

1,2

–5,8

6,8

10,6

10,7

8,1

9

Grynasis pelnas (nuostolis)

–6,2

–40,4

23

4,2

12

14

1

3

3

Nuosavas kapitalas

67,5

29,7

119

33,8

124

134

145

160

169

Grynieji finansiniai įsipareigojimai (neįskaitant finansinės nuomos)

135,8

134,5

67,7

144,8

55,2

38,2

57,1

115,7

228,1

Finansiniai rodikliai

Einamasis pelnas (nuostolis)/Apyvarta + subsidijos

–5 %

–2 %

0 %

–2 %

3 %

4 %

4 %

3 %

3 %

Nuosavas kapitalas/balanse nurodyta skola

50 %

22 %

176 %

23 %

225 %

351 %

254 %

138 %

74 %

2000, 2001 ir 2002 m. skaičiai paimti iš 2001 ir 2002 m. SNCM metinių ataskaitų.

| 69) | pasak Prancūzijos institucijų, atlikus 76 mln. EUR kapitalo injekciją ir, kaip numatyta, nuo 2003 m. vėl pradėjus veikti pelningai, turėjo būti sudarytos sąlygos nuosavą kapitalą padidinti nuo maždaug 30 mln. EUR 2001 m. pabaigoje iki 120 mln. EUR trumpuoju laikotarpiu (2003 m.) ir iki 160–170 mln. EUR plano įgyvendinimo pabaigoje (2006–2007 m.). Tai turėjo padėti 2002 m. turėtą 145 mln. EUR finansinį įsiskolinimą 2003–2005 m. sumažinti iki 40–55 mln. EUR. Bendrovė buvo numačiusi, kad paskutiniaisiais plano įgyvendinimo metais įsiskolinimas padidės dėl vieno ar dviejų laivų, kurie jai priklausė nuosavybės teise, atnaujinimo; |
| --- | --- |

69)

pasak Prancūzijos institucijų, atlikus 76 mln. EUR kapitalo injekciją ir, kaip numatyta, nuo 2003 m. vėl pradėjus veikti pelningai, turėjo būti sudarytos sąlygos nuosavą kapitalą padidinti nuo maždaug 30 mln. EUR 2001 m. pabaigoje iki 120 mln. EUR trumpuoju laikotarpiu (2003 m.) ir iki 160–170 mln. EUR plano įgyvendinimo pabaigoje (2006–2007 m.). Tai turėjo padėti 2002 m. turėtą 145 mln. EUR finansinį įsiskolinimą 2003–2005 m. sumažinti iki 40–55 mln. EUR. Bendrovė buvo numačiusi, kad paskutiniaisiais plano įgyvendinimo metais įsiskolinimas padidės dėl vieno ar dviejų laivų, kurie jai priklausė nuosavybės teise, atnaujinimo;

| 70) | Prancūzijos institucijos taip pat pateikė informacinį tyrimą, kuriame laukiami rezultatai palyginti su veiklos prielaidomis, susijusiomis su įvairių maršrutų transporto srautais. Šiuo pagrindu atsižvelgiant į įvairų modeliavimą matyti, kad numatytais atvejais SNCM turėtų vėl pradėti veikti pelningai; |
| --- | --- |

70)

Prancūzijos institucijos taip pat pateikė informacinį tyrimą, kuriame laukiami rezultatai palyginti su veiklos prielaidomis, susijusiomis su įvairių maršrutų transporto srautais. Šiuo pagrindu atsižvelgiant į įvairų modeliavimą matyti, kad numatytais atvejais SNCM turėtų vėl pradėti veikti pelningai;

| 71) | pirmiausia Prancūzijos institucijos paminėjo du alternatyvius metodus, kuriuos atmetė, nes jie per brangūs.






  i) | Pagal pirmąjį vertinimo metodą buvo sudėtos su visomis restruktūrizavimo priemonėmis susijusios išlaidos. Taikant šį metodą apskaičiuota grynojo skolinimosi suma buvo 90,9 mln. EUR, atsižvelgiant į:






  — | 1991–2001 m. susikaupusius nuostolius, t. y. 41,7 mln. EUR (iš jų 29 mln. EUR, patvirtintus 2001 m. spalio 30 d. Sprendimu 2002/149/EB (OL L 50, 2002 2 21, p. 66), su 2000 m. susijusią 6,1 mln. EUR sumą ir su 2001 m. susijusią 6,6 mln. EUR sumą, į kurią neįskaičiuotos restruktūrizavimo išlaidos); |
| --- | --- | --- | --- |

71)

pirmiausia Prancūzijos institucijos paminėjo du alternatyvius metodus, kuriuos atmetė, nes jie per brangūs.

i)

Pagal pirmąjį vertinimo metodą buvo sudėtos su visomis restruktūrizavimo priemonėmis susijusios išlaidos. Taikant šį metodą apskaičiuota grynojo skolinimosi suma buvo 90,9 mln. EUR, atsižvelgiant į:

—

1991–2001 m. susikaupusius nuostolius, t. y. 41,7 mln. EUR (iš jų 29 mln. EUR, patvirtintus 2001 m. spalio 30 d. Sprendimu 2002/149/EB (OL L 50, 2002 2 21, p. 66), su 2000 m. susijusią 6,1 mln. EUR sumą ir su 2001 m. susijusią 6,6 mln. EUR sumą, į kurią neįskaičiuotos restruktūrizavimo išlaidos);

| — | ypatingųjų atskaitymų lėšų sumažėjimą minėtu laikotarpiu, t. y. 24 mln. EUR (atitinkamu laikotarpiu suma šiame balanso punkte sumažėjo nuo 86 iki 62 mln. EUR, todėl nusidėvėjimo laikotarpis pailgėjo nuo dvylikos iki dvidešimties metų, šių lėšų buvo naudojama mažiau ir paskutinieji pristatyti laivai įsigyti pagal finansinės nuomos sutartį); |
| --- | --- |

—

ypatingųjų atskaitymų lėšų sumažėjimą minėtu laikotarpiu, t. y. 24 mln. EUR (atitinkamu laikotarpiu suma šiame balanso punkte sumažėjo nuo 86 iki 62 mln. EUR, todėl nusidėvėjimo laikotarpis pailgėjo nuo dvylikos iki dvidešimties metų, šių lėšų buvo naudojama mažiau ir paskutinieji pristatyti laivai įsigyti pagal finansinės nuomos sutartį);

| — | pelną, kuris gautas už vykdant šį restruktūrizavimą parduotą turtą (t. y. 21 mln. EUR) ir dėl kurio grynojo skolinimosi suma sumažėjo; |
| --- | --- |

—

pelną, kuris gautas už vykdant šį restruktūrizavimą parduotą turtą (t. y. 21 mln. EUR) ir dėl kurio grynojo skolinimosi suma sumažėjo;

| — | visas restruktūrizavimo išlaidas, siekiančias 46,2 mln. EUR (žr. 58 išnašą). |
| --- | --- |

—

visas restruktūrizavimo išlaidas, siekiančias 46,2 mln. EUR (žr. 58 išnašą).

| ii) | Pagal antrąjį vertinimo metodą buvo nustatyta, kokios nuosavo kapitalo sumos bankai reikalautų dėl viso laivyno, atsižvelgiant į tai, kad suteikdami kreditą laivui pirkti nuosavu kapitalu jie paprastai reikalauja apmokėti 20–25 % laivo vertės. Prancūzijos institucijų skaičiavimais, remiantis laivų įsigijimo savikaina (843 mln. EUR) bendrovei reikėtų 157–196 mln. EUR nuosavo kapitalo. Atskaičius 2001 m. pabaigoje turėtą nuosavą kapitalą, pagal šį metodą nustatyta reikalinga rekapitalizavimo suma – 101–140 mln. EUR; |
| --- | --- |

ii)

Pagal antrąjį vertinimo metodą buvo nustatyta, kokios nuosavo kapitalo sumos bankai reikalautų dėl viso laivyno, atsižvelgiant į tai, kad suteikdami kreditą laivui pirkti nuosavu kapitalu jie paprastai reikalauja apmokėti 20–25 % laivo vertės. Prancūzijos institucijų skaičiavimais, remiantis laivų įsigijimo savikaina (843 mln. EUR) bendrovei reikėtų 157–196 mln. EUR nuosavo kapitalo. Atskaičius 2001 m. pabaigoje turėtą nuosavą kapitalą, pagal šį metodą nustatyta reikalinga rekapitalizavimo suma – 101–140 mln. EUR;

| 72) | pagal metodą, kurį, siekdamos nustatyti rekapitalizavimo sumą, galiausiai pasirinko Prancūzijos institucijos, apskaičiuojama grynojo skolinimosi suma, remiantis penkių Europos laivybos bendrovių vidutiniu nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodikliu, nustatytu 2000 m. Nors šių įmonių balansai ir skiriasi, Prancūzijos institucijų nustatytas minėto santykio vidurkis yra 79 % Prancūzijos institucijos nurodė, kad pagal finansines prognozes 2002–2007 m. vidutinis nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodiklis turi pasiekti 77 %, nuosavam kapitalui 2007 m. padidėjus iki 169 mln. EUR. Toks nuosavo kapitalo dydis turėjo būti pasiektas atlikus rekapitalizavimą, kuriam skirta 76 mln. EUR, ir sėkmingai įgyvendinus restruktūrizavimo plane nurodytas priemones; |
| --- | --- |

72)

pagal metodą, kurį, siekdamos nustatyti rekapitalizavimo sumą, galiausiai pasirinko Prancūzijos institucijos, apskaičiuojama grynojo skolinimosi suma, remiantis penkių Europos laivybos bendrovių vidutiniu nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodikliu, nustatytu 2000 m. Nors šių įmonių balansai ir skiriasi, Prancūzijos institucijų nustatytas minėto santykio vidurkis yra 79 % Prancūzijos institucijos nurodė, kad pagal finansines prognozes 2002–2007 m. vidutinis nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodiklis turi pasiekti 77 %, nuosavam kapitalui 2007 m. padidėjus iki 169 mln. EUR. Toks nuosavo kapitalo dydis turėjo būti pasiektas atlikus rekapitalizavimą, kuriam skirta 76 mln. EUR, ir sėkmingai įgyvendinus restruktūrizavimo plane nurodytas priemones;

2.3.2.   Priemonės, taikytos atlikus 2002 m. rekapitalizavimą

2.3.2.1.   Įžanginė pastaba

| 73) | atlikus rekapitalizavimą ir įgyvendinus 2002 m. restruktūrizavimo planą lauktų rezultatų nepasiekta, o nuo 2004 m. ekonominė ir finansinė SNCM padėtis labai pablogėjo. Tai lėmė ir vidaus veiksniai (socialiniai konfliktai, nepakankamas ir pavėluotas našumo tikslų įgyvendinimas, rinkos dalių praradimas), ir išorės veiksniai (mažesnis maršrutų Korsikos kryptimi patrauklumas, CFF perimtos rinkos dalys, valstybės padarytos valdymo klaidos (67)), taip pat pabrangę degalai; |
| --- | --- |

73)

atlikus rekapitalizavimą ir įgyvendinus 2002 m. restruktūrizavimo planą lauktų rezultatų nepasiekta, o nuo 2004 m. ekonominė ir finansinė SNCM padėtis labai pablogėjo. Tai lėmė ir vidaus veiksniai (socialiniai konfliktai, nepakankamas ir pavėluotas našumo tikslų įgyvendinimas, rinkos dalių praradimas), ir išorės veiksniai (mažesnis maršrutų Korsikos kryptimi patrauklumas, CFF perimtos rinkos dalys, valstybės padarytos valdymo klaidos (67)), taip pat pabrangę degalai;

| 74) | taigi SNCM einamasis nuostolis 2004 m. buvo – 32,6 mln. EUR, o 2005 m. – – 25,8 mln. EUR. Grynasis nuostolis 2004 m. siekė – 29,7 mln. EUR, o 2005 m. – – 28,8 mln. EUR; |
| --- | --- |

74)

taigi SNCM einamasis nuostolis 2004 m. buvo – 32,6 mln. EUR, o 2005 m. – – 25,8 mln. EUR. Grynasis nuostolis 2004 m. siekė – 29,7 mln. EUR, o 2005 m. – – 28,8 mln. EUR;

| 75) | dėl pablogėjusios ekonominės ir finansinės SNCM padėties Prancūzijos institucijos buvo priverstos parduoti daugiau jos turto, nei buvo numatyta pagal 2002 m. restruktūrizavimo planą ir reikalaujama pagal 2003 m. sprendimą, taip pat pradėti ieškoti privačių partnerių;

  2 lentelė


  Turto, kurį SNCM pardavė nuo 2002 m., sąrašas | Grynosios pardavimo pajamos | Data |
| --- | --- | --- | --- |
| Turtas, kurį siūloma parduoti 2002 m. pranešime (tūkst. EUR) | 25 165 | |
| Laivas Aliso

  (vietoj Asco, pagal 2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimą) | (315) | 2004 09 30 |
| Laivas Napoléon | 6 396 | 2002 05 06 |
| Keltas Monte Rotondo | 591 | 2002 07 31 |
| Laivas Liberté | 10 088 | 2003 01 27 |
| Pastatų kompleksas Schuman | 8 405 | 2003 01 20 |
| | | |
| Papildomas turtas, kurį savo 2003 m. liepos 9 d. sprendimu pareikalavo parduoti Komisija (tūkst. EUR) | 5 022 | |
| Bendrovė SCI Espace Schuman | 765,7 | 2003 06 24 |
| Laivas Southern Trader | 2 153 | 2003 07 22 |
| Bendrovė Someca | 1 423,9 | 2004 04 30 |
| Laivas Amadeus | 680 | 2004 10 12 |
| CCM | – | (68) |

75)

dėl pablogėjusios ekonominės ir finansinės SNCM padėties Prancūzijos institucijos buvo priverstos parduoti daugiau jos turto, nei buvo numatyta pagal 2002 m. restruktūrizavimo planą ir reikalaujama pagal 2003 m. sprendimą, taip pat pradėti ieškoti privačių partnerių;

2 lentelė

Turto, kurį SNCM pardavė nuo 2002 m., sąrašas

Grynosios pardavimo pajamos

Data

Turtas, kurį siūloma parduoti 2002 m. pranešime (tūkst. EUR)

25 165

Laivas Aliso

(vietoj Asco, pagal 2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimą)

(315)

2004 09 30

Laivas Napoléon

6 396

2002 05 06

Keltas Monte Rotondo

591

2002 07 31

Laivas Liberté

10 088

2003 01 27

Pastatų kompleksas Schuman

8 405

2003 01 20

Papildomas turtas, kurį savo 2003 m. liepos 9 d. sprendimu pareikalavo parduoti Komisija (tūkst. EUR)

5 022

Bendrovė SCI Espace Schuman

765,7

2003 06 24

Laivas Southern Trader

2 153

2003 07 22

Bendrovė Someca

1 423,9

2004 04 30

Laivas Amadeus

680

2004 10 12

CCM

–

–

Papildomas turtas, parduotas priėmus 2003 m. liepos mėn. sprendimą (tūkst. EUR)

12 600

Asco

7 100

2005 05 24

Sud Cargos

4 300

2005 09 15

Butų SNCM priklausančiuose pastatuose pardavimas

(juose anksčiau gyveno SNCM darbuotojai)

1 200

2003 09–2006

IŠ VISO (tūkst. EUR)

42 385

2.3.2.2.   Priemonės, taikytos atlikus 2002 m. rekapitalizavimą

| 76) | privačių partnerių atrankos procedūra vyko nuo 2005 m. sausio 26 d. iki rugsėjo mėn. pabaigos; |
| --- | --- |

76)

privačių partnerių atrankos procedūra vyko nuo 2005 m. sausio 26 d. iki rugsėjo mėn. pabaigos;

| 77) | 2005 m. sausio 26 d. ir vasario 17 d. Prancūzijos Vyriausybė pranešė, kad siekdama stiprinti SNCM finansinę struktūrą ir skatinti jos plėtrai būtinus pokyčius pradės ieškoti privataus partnerio, kuris įsigytų šios bendrovės kapitalo; |
| --- | --- |

77)

2005 m. sausio 26 d. ir vasario 17 d. Prancūzijos Vyriausybė pranešė, kad siekdama stiprinti SNCM finansinę struktūrą ir skatinti jos plėtrai būtinus pokyčius pradės ieškoti privataus partnerio, kuris įsigytų šios bendrovės kapitalo;

| 78) | paskyrusi nepriklausomą subjektą paieškos procedūrai stebėti, Valstybei priklausančių akcijų valdymo agentūra (pranc. Agence des Participations de l’Etat, toliau – APE) įgaliojo konsultacijas teikiantį banką (toliau – HSBC) susisiekti su galimais perėmėjais; |
| --- | --- |

78)

paskyrusi nepriklausomą subjektą paieškos procedūrai stebėti, Valstybei priklausančių akcijų valdymo agentūra (pranc. Agence des Participations de l’Etat, toliau – APE) įgaliojo konsultacijas teikiantį banką (toliau – HSBC) susisiekti su galimais perėmėjais;

| 79) | Todėl, siekiant nustatyti pasiūlymo finansines sąlygas (šio pasiūlymo tikslas – padėti įgyvendinti bendrovės pramoninį planą, išsaugoti darbo vietas ir užtikrinti tinkamą viešųjų paslaugų teikimą), buvo susisiekta su 72 pramonės ir finansų sektorių investuotojais. 23 iš jų pareiškė susidomėjimą; buvo pasirašyta penkiolika konfidencialumo susitarimų ir išsiųsta penkiolika informacinių memorandumų. 2005 m. balandžio 5 d., vykstant pirmajam turui, pasiūlymus pateikė šešios įmonės; 2005 m. birželio 17 d., vykstant antrajam turui, buvo gauti trys pasiūlymai (bendrovių Connex, vėliau tapusios Veolia Transdev (VT), Caravelle ir BCP), be to, viena įmonė (Comanav) pareiškė susidomėjimą nekontrolinio akcijų paketo įsigijimu. 2005 m. liepos 28 d., vykstant trečiajam turui, buvo gauti trys pasiūlymai; |
| --- | --- |

79)

Todėl, siekiant nustatyti pasiūlymo finansines sąlygas (šio pasiūlymo tikslas – padėti įgyvendinti bendrovės pramoninį planą, išsaugoti darbo vietas ir užtikrinti tinkamą viešųjų paslaugų teikimą), buvo susisiekta su 72 pramonės ir finansų sektorių investuotojais. 23 iš jų pareiškė susidomėjimą; buvo pasirašyta penkiolika konfidencialumo susitarimų ir išsiųsta penkiolika informacinių memorandumų. 2005 m. balandžio 5 d., vykstant pirmajam turui, pasiūlymus pateikė šešios įmonės; 2005 m. birželio 17 d., vykstant antrajam turui, buvo gauti trys pasiūlymai (bendrovių Connex, vėliau tapusios Veolia Transdev (VT), Caravelle ir BCP), be to, viena įmonė (Comanav) pareiškė susidomėjimą nekontrolinio akcijų paketo įsigijimu. 2005 m. liepos 28 d., vykstant trečiajam turui, buvo gauti trys pasiūlymai;

| 80) | 2005 m. rugsėjo 14 d. kiekvienos įmonės paprašyta iki 2005 m. rugsėjo 15 d. pateikti galutinį įpareigojantį pasiūlymą. Bendrovei Connex atsiėmus pasiūlymą, šią dieną valstybės institucijos buvo gavusios du Prancūzijos grupių BCP ir Caravelle pateiktus įpareigojančius pasiūlymus, susijusius su kapitalo injekcija ir viso kapitalo perėmimu; |
| --- | --- |

80)

2005 m. rugsėjo 14 d. kiekvienos įmonės paprašyta iki 2005 m. rugsėjo 15 d. pateikti galutinį įpareigojantį pasiūlymą. Bendrovei Connex atsiėmus pasiūlymą, šią dieną valstybės institucijos buvo gavusios du Prancūzijos grupių BCP ir Caravelle pateiktus įpareigojančius pasiūlymus, susijusius su kapitalo injekcija ir viso kapitalo perėmimu;

| 81) | 2005 m. rugsėjo 27 d. Prancūzija paskelbė pranešimą spaudai, kuriame nurodyta, kad nuodugniai išnagrinėjus du pasiūlymus pasirinktas grupės BCP pasiūlymas, nes jis ne tik priimtiniausias finansiniu požiūriu, bet ir tinkamiausias siekiant patenkinti bendrovės ir darbuotojų interesus ir užtikrinti viešųjų paslaugų teikimą. Pradiniame pasiūlyme BCP siūlė neigiamą 113 mln. EUR kainą – tokia kaina buvo mažiausia apskaičiuota neigiama kaina; |
| --- | --- |

81)

2005 m. rugsėjo 27 d. Prancūzija paskelbė pranešimą spaudai, kuriame nurodyta, kad nuodugniai išnagrinėjus du pasiūlymus pasirinktas grupės BCP pasiūlymas, nes jis ne tik priimtiniausias finansiniu požiūriu, bet ir tinkamiausias siekiant patenkinti bendrovės ir darbuotojų interesus ir užtikrinti viešųjų paslaugų teikimą. Pradiniame pasiūlyme BCP siūlė neigiamą 113 mln. EUR kainą – tokia kaina buvo mažiausia apskaičiuota neigiama kaina;

| 82) | pradiniame galimų perėmėjų pasiūlyme buvo aiškiai nurodyta galimybė atlikus auditą pradinį pasiūlymą patikslinti. Prancūzijos institucijos pažymėjo, kad atlikus auditą (2005 m. gruodžio 6 d. jis buvo atidėtas dėl objektyvių veiksnių, turinčių įtakos teisinei ir ekonominei aplinkai, kurioje veikia SNCM, ir pasireiškusių vėliau nei 2005 m. rugsėjo 15 d., kai pateiktas pasiūlymas) pradinė neigiama kaina buvo padidinta. Taigi nustatyta nauja neigiama kaina – 200 mln. EUR; |
| --- | --- |

82)

pradiniame galimų perėmėjų pasiūlyme buvo aiškiai nurodyta galimybė atlikus auditą pradinį pasiūlymą patikslinti. Prancūzijos institucijos pažymėjo, kad atlikus auditą (2005 m. gruodžio 6 d. jis buvo atidėtas dėl objektyvių veiksnių, turinčių įtakos teisinei ir ekonominei aplinkai, kurioje veikia SNCM, ir pasireiškusių vėliau nei 2005 m. rugsėjo 15 d., kai pateiktas pasiūlymas) pradinė neigiama kaina buvo padidinta. Taigi nustatyta nauja neigiama kaina – 200 mln. EUR;

| 83) | Prancūzijos institucijoms ir būsimiems perėmėjams, t. y. BCP kartu su grupe Connex, vėliau tapusia Veolia Transdev – Veolia patronuojamąja bendrove, susiderėjus, ši kaina, pridėjus dalį su savidraudos draugijomis, kurioms priklauso į pensiją išėję SNCM darbuotojai, susijusių išlaidų, kurias įsipareigota padengti (t. y. 15,5 mln. EUR), pasiekė 142,5 mln. EUR; |
| --- | --- |

83)

Prancūzijos institucijoms ir būsimiems perėmėjams, t. y. BCP kartu su grupe Connex, vėliau tapusia Veolia Transdev – Veolia patronuojamąja bendrove, susiderėjus, ši kaina, pridėjus dalį su savidraudos draugijomis, kurioms priklauso į pensiją išėję SNCM darbuotojai, susijusių išlaidų, kurias įsipareigota padengti (t. y. 15,5 mln. EUR), pasiekė 142,5 mln. EUR;

| 84) | surengus atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą, labai sudėtingomis socialinėmis ir finansinėmis sąlygomis 2005 m. spalio 13 d. galiausiai buvo sudarytas valstybės, BCP ir VT susitarimas. VT – tai SNCM verslo vykdytoja (jai priklauso 28 % akcijų), o BCP – pagrindinė akcininkė, kuriai priklauso 38 % SNCM akcijų. Valstybė įsipareigojo, pirmiausia darbuotojų atžvilgiu, likti bendrovės 25 % kapitalo akcininke (69). BCP ir VT parengė SNCM verslo planą, kuris 2006 m. balandžio 7 d. pateiktas Europos Komisijai; |
| --- | --- |

84)

surengus atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę atrankos procedūrą, labai sudėtingomis socialinėmis ir finansinėmis sąlygomis 2005 m. spalio 13 d. galiausiai buvo sudarytas valstybės, BCP ir VT susitarimas. VT – tai SNCM verslo vykdytoja (jai priklauso 28 % akcijų), o BCP – pagrindinė akcininkė, kuriai priklauso 38 % SNCM akcijų. Valstybė įsipareigojo, pirmiausia darbuotojų atžvilgiu, likti bendrovės 25 % kapitalo akcininke (69). BCP ir VT parengė SNCM verslo planą, kuris 2006 m. balandžio 7 d. pateiktas Europos Komisijai;

a)   Susitarimo memorandumo turinys

| 85) | 2006 m. gegužės 16 d. šalys (BCP, VT ir CGMF) pasirašė susitarimo memorandumą, pagal kurį 75 % SNCM kapitalo parduodama privatiems perėmėjams; |
| --- | --- |

85)

2006 m. gegužės 16 d. šalys (BCP, VT ir CGMF) pasirašė susitarimo memorandumą, pagal kurį 75 % SNCM kapitalo parduodama privatiems perėmėjams;

| 86) | susitarimo memorandumo II skirsnyje nustatyta, kad CGMF įsipareigoja patvirtinti SNCM kapitalo didinimą bendra 142,5 mln. EUR suma, prisiimti įsipareigojimą šia suma kapitalą padidinti ir tokį įsipareigojimą visiškai įgyvendinti; |
| --- | --- |

86)

susitarimo memorandumo II skirsnyje nustatyta, kad CGMF įsipareigoja patvirtinti SNCM kapitalo didinimą bendra 142,5 mln. EUR suma, prisiimti įsipareigojimą šia suma kapitalą padidinti ir tokį įsipareigojimą visiškai įgyvendinti;

| 87) | be kapitalo didinimo, CGMF įsipareigoja į SNCM einamąją sąskaitą pervesti 38,5 mln. EUR avansą. Šis į einamąją sąskaitą pervestas avansas, kurį SNCM išmokės administratoriui (bankui CIC), skirtas daliai vadinamųjų papildomos pagalbos išlaidų, kuriomis tuo atveju, jei perėmėjai vykdytų darbuotojų atleidimo planą, būtų papildomos pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis mokėtinos sumos, finansuoti. Kompensacijos, kuriomis papildomos pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis gaunamos kompensacinės išmokos, mokamos atsižvelgiant į kiekvieną konkretų darbuotoją, kuris išėjo iš bendrovės ar kurio darbo sutartis buvo nutraukta; |
| --- | --- |

87)

be kapitalo didinimo, CGMF įsipareigoja į SNCM einamąją sąskaitą pervesti 38,5 mln. EUR avansą. Šis į einamąją sąskaitą pervestas avansas, kurį SNCM išmokės administratoriui (bankui CIC), skirtas daliai vadinamųjų papildomos pagalbos išlaidų, kuriomis tuo atveju, jei perėmėjai vykdytų darbuotojų atleidimo planą, būtų papildomos pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis mokėtinos sumos, finansuoti. Kompensacijos, kuriomis papildomos pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis gaunamos kompensacinės išmokos, mokamos atsižvelgiant į kiekvieną konkretų darbuotoją, kuris išėjo iš bendrovės ar kurio darbo sutartis buvo nutraukta;

| 88) | ši sistema nustatyta 2006 m. gegužės 16 d. susitarimo memorandumo II skirsnio 2 straipsnyje, kuriame nurodyta, kad šios sąskaitos paskirtis – „finansuoti dalį išlaidų, patirtų dėl galimo darbuotojų savanoriško išėjimo iš darbo arba darbo sutarties nutraukimo <...>, kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis“. Administratoriaus užduotis – „skirti lėšų, kai atitinkami darbuotojai, nedalyvaujantys grupės SNCM vidaus perkvalifikavimo programoje, faktiškai išeis iš bendrovės, o įvykdžius administratoriaus užduotį – išmokėti sumos, kurios naudojimas apribotas, likutį“. Šios sąskaitos veikimas reglamentuojamas prie susitarimo memorandumo pridėta administravimo sutartimi. Kad būtų galima pradėti taikyti administravimo procedūrą, SNCM bendrovės CGMF prezidentui turi pateikti vardinį sąrašą asmenų, kurių darbo sutartis nutraukta ir dėl kurių prašoma pradėti administravimo procedūrą ir pateikti mėnesinę grynųjų išlaidų suvestinę, kurioje išsamiai nurodytos visos atitinkamiems darbuotojams išmokėtos lėšos ir kompensacinės išmokos. Kartu SNCM praneša administratoriui apie su kiekvienu darbuotoju susijusias „papildomas faktines mėnesines išlaidas“, kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis. Bendra papildomų priemonių, susijusių su papildoma valstybės pagalba, suma jokiu būdu negali viršyti 38,5 mln. EUR, ir, jeigu šios papildomos socialinės priemonės per trejus metus nuo turto pardavimo tokios ribos nepasiektų, perteklius būtų pervestas valstybei; |
| --- | --- |

88)

ši sistema nustatyta 2006 m. gegužės 16 d. susitarimo memorandumo II skirsnio 2 straipsnyje, kuriame nurodyta, kad šios sąskaitos paskirtis – „finansuoti dalį išlaidų, patirtų dėl galimo darbuotojų savanoriško išėjimo iš darbo arba darbo sutarties nutraukimo <...>, kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis“. Administratoriaus užduotis – „skirti lėšų, kai atitinkami darbuotojai, nedalyvaujantys grupės SNCM vidaus perkvalifikavimo programoje, faktiškai išeis iš bendrovės, o įvykdžius administratoriaus užduotį – išmokėti sumos, kurios naudojimas apribotas, likutį“. Šios sąskaitos veikimas reglamentuojamas prie susitarimo memorandumo pridėta administravimo sutartimi. Kad būtų galima pradėti taikyti administravimo procedūrą, SNCM bendrovės CGMF prezidentui turi pateikti vardinį sąrašą asmenų, kurių darbo sutartis nutraukta ir dėl kurių prašoma pradėti administravimo procedūrą ir pateikti mėnesinę grynųjų išlaidų suvestinę, kurioje išsamiai nurodytos visos atitinkamiems darbuotojams išmokėtos lėšos ir kompensacinės išmokos. Kartu SNCM praneša administratoriui apie su kiekvienu darbuotoju susijusias „papildomas faktines mėnesines išlaidas“, kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti pagal atitinkamus teisės aktus ir sutartis. Bendra papildomų priemonių, susijusių su papildoma valstybės pagalba, suma jokiu būdu negali viršyti 38,5 mln. EUR, ir, jeigu šios papildomos socialinės priemonės per trejus metus nuo turto pardavimo tokios ribos nepasiektų, perteklius būtų pervestas valstybei;

| 89) | susitarimo memorandumo III skirsnyje nustatyta, kad atlikus šias operacijas CGMF privatiems perėmėjams parduoda savo akcijas, sudarančias 75 % įmonės akcinio kapitalo, ir perleidžia administravimo sąskaitą, skirtą į socialinį planą įtrauktų išlaidų daliai, viršijančiai pagal teisės aktus ir sutartis mokėtinas sumas, finansuoti; |
| --- | --- |

89)

susitarimo memorandumo III skirsnyje nustatyta, kad atlikus šias operacijas CGMF privatiems perėmėjams parduoda savo akcijas, sudarančias 75 % įmonės akcinio kapitalo, ir perleidžia administravimo sąskaitą, skirtą į socialinį planą įtrauktų išlaidų daliai, viršijančiai pagal teisės aktus ir sutartis mokėtinas sumas, finansuoti;

| 90) | susitarimo memorandumo III skirsnyje taip pat nustatyta, kad BCP ir VT kapitalą papildomai padidina 8,75 mln. EUR suma, kurią SNCM gali naudoti pagal savo grynųjų pinigų poreikius. Susitarimo memorandumo III skirsnio 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad CGMF akcijų vertė bet kuriuo metu lygi jų pradinei nominaliajai vertei, padidintai [...] (60) proc. akcijos apmokėtos nominaliosios vertės, padaugintos iš D/365 (D reiškia dienų, praėjusių nuo pardavimo dienos, skaičių, atskaičius bet kokią gautą sumą (pavyzdžiui, dividendus). Ši tvarka netaikytina bendrovės reorganizavimo arba teisminio likvidavimo atveju; |
| --- | --- |

90)

susitarimo memorandumo III skirsnyje taip pat nustatyta, kad BCP ir VT kapitalą papildomai padidina 8,75 mln. EUR suma, kurią SNCM gali naudoti pagal savo grynųjų pinigų poreikius. Susitarimo memorandumo III skirsnio 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad CGMF akcijų vertė bet kuriuo metu lygi jų pradinei nominaliajai vertei, padidintai [...] (60) proc. akcijos apmokėtos nominaliosios vertės, padaugintos iš D/365 (D reiškia dienų, praėjusių nuo pardavimo dienos, skaičių, atskaičius bet kokią gautą sumą (pavyzdžiui, dividendus). Ši tvarka netaikytina bendrovės reorganizavimo arba teisminio likvidavimo atveju;

| 91) | į susitarimo memorandumą įtraukta atsisakymo perimti SNCM nuostata (III skirsnio 5 straipsnis), kurią perėmėjai kartu gali taikyti vienu iš toliau nurodytų atvejų, jeigu kyla abejonių, ar perėmėjų verslo planas yra patikimas ir ar bus atkurtas bendrovės finansinis pajėgumas; šie atvejai yra tokie:






  — | įgaliojimo nuo 2007 m. sausio 1 d. teikti viešąsias jūrų transporto į Korsiką paslaugas sutartis nepaskiriama arba paskiriama daug blogesnėmis sąlygomis; |
| --- | --- | --- |

91)

į susitarimo memorandumą įtraukta atsisakymo perimti SNCM nuostata (III skirsnio 5 straipsnis), kurią perėmėjai kartu gali taikyti vienu iš toliau nurodytų atvejų, jeigu kyla abejonių, ar perėmėjų verslo planas yra patikimas ir ar bus atkurtas bendrovės finansinis pajėgumas; šie atvejai yra tokie:

—

įgaliojimo nuo 2007 m. sausio 1 d. teikti viešąsias jūrų transporto į Korsiką paslaugas sutartis nepaskiriama arba paskiriama daug blogesnėmis sąlygomis;

| — | per šešerius metus nuo tos dienos, kurią partneriai įgijo teises į bendrovę, priimamas bet koks neigiamas Europos Komisijos sprendimas arba Bendrojo Teismo ar Teisingumo Teismo sprendimas, kuriuo, pavyzdžiui, neleidžiama vykdyti operacijos arba nustatomos sąlygos, turinčios esminės įtakos bendrovės vertei; |
| --- | --- |

—

per šešerius metus nuo tos dienos, kurią partneriai įgijo teises į bendrovę, priimamas bet koks neigiamas Europos Komisijos sprendimas arba Bendrojo Teismo ar Teisingumo Teismo sprendimas, kuriuo, pavyzdžiui, neleidžiama vykdyti operacijos arba nustatomos sąlygos, turinčios esminės įtakos bendrovės vertei;

| 92) | susitarimo memorandumo VII skirsnyje nustatyta, kad CGMF nuo nuosavybės teisės į SNCM perdavimo dienos prisiima dalį socialinių šios bendrovės įsipareigojimų, susijusių su savidraudos draugijų, kurioms priklauso į pensiją išėję SNCM darbuotojai, išlaidomis, įvertintomis 15,5 mln. EUR; |
| --- | --- |

92)

susitarimo memorandumo VII skirsnyje nustatyta, kad CGMF nuo nuosavybės teisės į SNCM perdavimo dienos prisiima dalį socialinių šios bendrovės įsipareigojimų, susijusių su savidraudos draugijų, kurioms priklauso į pensiją išėję SNCM darbuotojai, išlaidomis, įvertintomis 15,5 mln. EUR;

| 93) | įmonės valdymo tvarka nustatyta susitarimo memorandumo IV skirsnyje. Numatyta pakeisti bendrovės SNCM valdymo būdą; ji turi būti pertvarkyta į akcinę bendrovę, turinčią vykdomąją valdybą ir stebėtojų tarybą. Stebėtojų tarybą turi sudaryti iš pradžių 10, o vėliau 14 narių. Jos pirmininku numatyta laikinai skirti valstybės atstovą. Jeigu bendrovei SNCM bus paskirta įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartis, stebėtojų tarybos pirmininką pakeis bendrovės BCP atstovas. Vykdomosios valdybos funkcija – užtikrinti SNCM veiklos valdymą; |
| --- | --- |

93)

įmonės valdymo tvarka nustatyta susitarimo memorandumo IV skirsnyje. Numatyta pakeisti bendrovės SNCM valdymo būdą; ji turi būti pertvarkyta į akcinę bendrovę, turinčią vykdomąją valdybą ir stebėtojų tarybą. Stebėtojų tarybą turi sudaryti iš pradžių 10, o vėliau 14 narių. Jos pirmininku numatyta laikinai skirti valstybės atstovą. Jeigu bendrovei SNCM bus paskirta įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartis, stebėtojų tarybos pirmininką pakeis bendrovės BCP atstovas. Vykdomosios valdybos funkcija – užtikrinti SNCM veiklos valdymą;

| 94) | 2006 m. gegužės 26 d. Prancūzijos Vyriausybė patvirtino SNCM pardavimą ir minėtas priemones; |
| --- | --- |

94)

2006 m. gegužės 26 d. Prancūzijos Vyriausybė patvirtino SNCM pardavimą ir minėtas priemones;

b)   Priemonės

| 95) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, susitarimo memorandume nustatytos trys valstybės priemonės, kuriomis pagrįstas tyrimas, atliekamas atsižvelgiant į Sąjungos valstybės pagalbos taisykles:






  — | 75 % SNCM kapitalo pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą (142,5 mln. EUR kapitalo injekcija ir įsipareigojimas padengti 15,5 mln. EUR savidraudos draugijų išlaidų); |
| --- | --- | --- |

95)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, susitarimo memorandume nustatytos trys valstybės priemonės, kuriomis pagrįstas tyrimas, atliekamas atsižvelgiant į Sąjungos valstybės pagalbos taisykles:

—

75 % SNCM kapitalo pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą (142,5 mln. EUR kapitalo injekcija ir įsipareigojimas padengti 15,5 mln. EUR savidraudos draugijų išlaidų);

| — | 38,5 mln. EUR avansas, kurį CGMF perveda į SNCM einamąją sąskaitą ir kuris skirtas atleistiems SNCM darbuotojams; |
| --- | --- |

—

38,5 mln. EUR avansas, kurį CGMF perveda į SNCM einamąją sąskaitą ir kuris skirtas atleistiems SNCM darbuotojams;

| — | kapitalo didinimas 8,75 mln. EUR, kurį atlikti įsipareigoja CGMF; kapitalas didinamas bendrovėms VT ir BCP kartu ir tuo pat metu atliekant 26,25 mln. EUR kapitalo injekciją; |
| --- | --- |

—

kapitalo didinimas 8,75 mln. EUR, kurį atlikti įsipareigoja CGMF; kapitalas didinamas bendrovėms VT ir BCP kartu ir tuo pat metu atliekant 26,25 mln. EUR kapitalo injekciją;

| — | atsisakymo perimti bendrovę nuostata (70); |
| --- | --- |

—

atsisakymo perimti bendrovę nuostata (70);

2.4.   ŠIO SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

| 96) | šis galutinis sprendimas taikomas priemonėms, kurias Prancūzija nuo 2002 m. vasario 18 d. įgyvendino remdama bendrovę SNCM, t. y.:






  — | 2002 m. bendrovės CGMF atliktos 76 mln. EUR kapitalo injekcijos, skirtos SNCM, likučiui – 15,81 mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

96)

šis galutinis sprendimas taikomas priemonėms, kurias Prancūzija nuo 2002 m. vasario 18 d. įgyvendino remdama bendrovę SNCM, t. y.:

—

2002 m. bendrovės CGMF atliktos 76 mln. EUR kapitalo injekcijos, skirtos SNCM, likučiui – 15,81 mln. EUR;

| — | neigiamai 158 mln. EUR kainai, už kurią CGMF pardavė SNCM; |
| --- | --- |

—

neigiamai 158 mln. EUR kainai, už kurią CGMF pardavė SNCM;

| — | 38,5 mln. EUR avansui, kurį CGMF pervedė į einamąją sąskaitą ir kuris skirtas atleistiems SNCM darbuotojams; |
| --- | --- |

—

38,5 mln. EUR avansui, kurį CGMF pervedė į einamąją sąskaitą ir kuris skirtas atleistiems SNCM darbuotojams;

| — | kapitalo didinimui 8,75 mln. EUR, kurį įsipareigojo atlikti CGMF; |
| --- | --- |

—

kapitalo didinimui 8,75 mln. EUR, kurį įsipareigojo atlikti CGMF;

| 97) | šis sprendimas netaikomas kompensacijai už 1991–2001 m. SNCM viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kurių suderinamumas patvirtintas 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimu (71); |
| --- | --- |

97)

šis sprendimas netaikomas kompensacijai už 1991–2001 m. SNCM viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kurių suderinamumas patvirtintas 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimu (71);

| 98) | jis taip pat netaikomas finansinėms kompensacijoms, kurias SNCM gavo ar turi gauti už 2007–2013 m. viešųjų paslaugų įsipareigojimus, tirti; šioms kompensacijoms buvo taikoma kita procedūra (72); |
| --- | --- |

98)

jis taip pat netaikomas finansinėms kompensacijoms, kurias SNCM gavo ar turi gauti už 2007–2013 m. viešųjų paslaugų įsipareigojimus, tirti; šioms kompensacijoms buvo taikoma kita procedūra (72);

| 99) | be to, pažymėtina, kad dėl 2012 m. lapkričio 11 d. Bendrojo Teismo sprendimo Teisingumo Teismui pateiktos dvi apeliacijos – jungtinėse bylose C-533/12 P ir C-536/12 P jas atitinkamai pateikė SNCM ir Prancūzija. Šis Komisijos sprendimas priimtas įgyvendinant ginčijamą Bendrojo Teismo sprendimą; jis priimtas tik dėl nuostatos, kuria ginčijamu sprendimu panaikintas 2008 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas. Atsižvelgiant į tai, jeigu išnagrinėjus apeliacijas 2012 m. lapkričio 11 d. Bendrojo Teismo sprendimas būtų visiškai arba iš dalies panaikintas ir tam tikras Bendrojo Teismo sprendimu panaikintas dalis, įtrauktas į 2008 m. liepos 8 d. sprendimo dėstomąją dalį, reikėtų pripažinti galiojančiomis, šis Komisijos sprendimas nebegaliotų vien dėl to, kad priimti sprendimai dėl apeliacijos, nes jame yra aptariamos priemonės, kurios būtų pripažintos galiojančiomis; |
| --- | --- |

99)

be to, pažymėtina, kad dėl 2012 m. lapkričio 11 d. Bendrojo Teismo sprendimo Teisingumo Teismui pateiktos dvi apeliacijos – jungtinėse bylose C-533/12 P ir C-536/12 P jas atitinkamai pateikė SNCM ir Prancūzija. Šis Komisijos sprendimas priimtas įgyvendinant ginčijamą Bendrojo Teismo sprendimą; jis priimtas tik dėl nuostatos, kuria ginčijamu sprendimu panaikintas 2008 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas. Atsižvelgiant į tai, jeigu išnagrinėjus apeliacijas 2012 m. lapkričio 11 d. Bendrojo Teismo sprendimas būtų visiškai arba iš dalies panaikintas ir tam tikras Bendrojo Teismo sprendimu panaikintas dalis, įtrauktas į 2008 m. liepos 8 d. sprendimo dėstomąją dalį, reikėtų pripažinti galiojančiomis, šis Komisijos sprendimas nebegaliotų vien dėl to, kad priimti sprendimai dėl apeliacijos, nes jame yra aptariamos priemonės, kurios būtų pripažintos galiojančiomis;

2.5.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ 2002 m. PRADĖTA OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA IR 2006 m. IŠPLĖSTA ŠIOS PROCEDŪROS TAIKYMO SRITIS

2.5.1)   2002 m. oficialios tyrimo procedūros pradėjimas

| 100) | savo 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija, pripažinusi, kad SNCM yra sunkumų patirianti įmonė, pareiškė abejonių dėl priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumo su tuo metu galiojusių 1999 m. gairių 3.2.2 punkte išdėstytais kriterijais; |
| --- | --- |

100)

savo 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime pradėti procedūrą Komisija, pripažinusi, kad SNCM yra sunkumų patirianti įmonė, pareiškė abejonių dėl priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumo su tuo metu galiojusių 1999 m. gairių 3.2.2 punkte išdėstytais kriterijais;

| 101) | Komisijai kilo tam tikrų abejonių dėl restruktūrizavimo plano, nes nebuvo išnagrinėtos priežastys, dėl kurių įmonė patyrė nuostolių. Pirmiausia Komisija pateikė klausimų dėl to, ar nuostoliai susiję su viešųjų paslaugų įsipareigojimais, dėl SNCM laivų įsigijimo politikos poveikio pelno (nuostolio) ataskaitoms ir numatytų priemonių, skirtų įmonės našumui didinti; |
| --- | --- |

101)

Komisijai kilo tam tikrų abejonių dėl restruktūrizavimo plano, nes nebuvo išnagrinėtos priežastys, dėl kurių įmonė patyrė nuostolių. Pirmiausia Komisija pateikė klausimų dėl to, ar nuostoliai susiję su viešųjų paslaugų įsipareigojimais, dėl SNCM laivų įsigijimo politikos poveikio pelno (nuostolio) ataskaitoms ir numatytų priemonių, skirtų įmonės našumui didinti;

| 102) | be to, Komisija atkreipė dėmesį į tam tikras restruktūrizavimo plano spragas, pirmiausia į tai, kad nenustatytos konkrečios priemonės siekiant sumažinti su tarpiniu vartojimu susijusias išlaidas ir nenurodyta būsima SNCM tarifų politika; |
| --- | --- |

102)

be to, Komisija atkreipė dėmesį į tam tikras restruktūrizavimo plano spragas, pirmiausia į tai, kad nenustatytos konkrečios priemonės siekiant sumažinti su tarpiniu vartojimu susijusias išlaidas ir nenurodyta būsima SNCM tarifų politika;

| 103) | Komisijai taip pat kilo klausimų dėl to, ar skaičiavimo metodas, kurį Prancūzijos institucijos pasirinko norėdamos nustatyti rekapitalizavimo sumą, tinkamas, ir dėl kai kurių prielaidų, kuriomis remiantis buvo atliktas finansinis modeliavimas; |
| --- | --- |

103)

Komisijai taip pat kilo klausimų dėl to, ar skaičiavimo metodas, kurį Prancūzijos institucijos pasirinko norėdamos nustatyti rekapitalizavimo sumą, tinkamas, ir dėl kai kurių prielaidų, kuriomis remiantis buvo atliktas finansinis modeliavimas;

2.5.2.   2006 m. oficialios tyrimo procedūros taikymo srities išplėtimas

| 104) | 2006 m. rugsėjo 13 d. sprendimu Komisija nusprendė išplėsti 2002 m. oficialios tyrimo procedūros taikymo sritį ir į ją įtraukti priemones, numatytas vykdant SNCM pardavimo privačiajam sektoriui procedūrą; |
| --- | --- |

104)

2006 m. rugsėjo 13 d. sprendimu Komisija nusprendė išplėsti 2002 m. oficialios tyrimo procedūros taikymo sritį ir į ją įtraukti priemones, numatytas vykdant SNCM pardavimo privačiajam sektoriui procedūrą;

| 105) | darydama prielaidą, kad ši suma laikoma pagal EB sutarties 86 straipsnio 2 dalį suderinama valstybės pagalba, Komisija išreiškė nuomonę, kad ji turi būti vertinama pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2004 m. gairės) (73). Kadangi restruktūrizavimo pagalbos suma daug mažesnė negu ta, apie kurią pranešta 2002 m. ir kuri patvirtinta 2003 m., Komisija suabejojo, ar tikslinga iš bendrovės SNCM toliau reikalauti visų kompensacijų, kurios jai nustatytos 2003 m. sprendimu; |
| --- | --- |

105)

darydama prielaidą, kad ši suma laikoma pagal EB sutarties 86 straipsnio 2 dalį suderinama valstybės pagalba, Komisija išreiškė nuomonę, kad ji turi būti vertinama pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 2004 m. gairės) (73). Kadangi restruktūrizavimo pagalbos suma daug mažesnė negu ta, apie kurią pranešta 2002 m. ir kuri patvirtinta 2003 m., Komisija suabejojo, ar tikslinga iš bendrovės SNCM toliau reikalauti visų kompensacijų, kurios jai nustatytos 2003 m. sprendimu;

| 106) | Komisija taip pat suabejojo dėl to, ar laikomasi 2003 m. sprendimu nustatytų sąlygų, t. y. kainų diktavimo (angl. price leadership) principo ir reisų į Korsiką ir atgal skaičiaus; |
| --- | --- |

106)

Komisija taip pat suabejojo dėl to, ar laikomasi 2003 m. sprendimu nustatytų sąlygų, t. y. kainų diktavimo (angl. price leadership) principo ir reisų į Korsiką ir atgal skaičiaus;

| 107) | aptardama neigiamą SNCM pardavimo kainą Komisija pareiškė abejonių dėl to, ar prieš parduodant SNCM valstybės atliktas rekapitalizavimas atitinka neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pirmiausia Komisija suabejojo, ar tinkamai apskaičiuotos likvidavimo išlaidos, kurias valstybė akcininkė turėtų padengti SNCM likvidavimo atveju; |
| --- | --- |

107)

aptardama neigiamą SNCM pardavimo kainą Komisija pareiškė abejonių dėl to, ar prieš parduodant SNCM valstybės atliktas rekapitalizavimas atitinka neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pirmiausia Komisija suabejojo, ar tinkamai apskaičiuotos likvidavimo išlaidos, kurias valstybė akcininkė turėtų padengti SNCM likvidavimo atveju;

| 108) | Komisija pareiškė abejonių, ar finansines priemones galima pagrįsti pagal 2004 m. gaires; |
| --- | --- |

108)

Komisija pareiškė abejonių, ar finansines priemones galima pagrįsti pagal 2004 m. gaires;

| 109) | be to, Komisijai kilo abejonių dėl antrojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR; ji suabejojo, ar laikomasi principų, pagal kuriuos privačios ir valstybės investicijos skiriamos kartu ir įsipareigojimai prisiimami vienodomis sąlygomis pagal teismų praktiką; |
| --- | --- |

109)

be to, Komisijai kilo abejonių dėl antrojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR; ji suabejojo, ar laikomasi principų, pagal kuriuos privačios ir valstybės investicijos skiriamos kartu ir įsipareigojimai prisiimami vienodomis sąlygomis pagal teismų praktiką;

| 110) | galiausiai Komisija suabejojo, ar dėl papildomų 38,5 mln. EUR vertės socialinių priemonių, susijusių su pagalba atskiriems asmenims, įmonė negauna netiesioginės naudos. Komisija taip pat pabrėžė, kad gali kilti prieštaravimas dėl papildomų išeitinių kompensacijų – tai yra ta rizika, kurią patiria apdairus investuotojas; |
| --- | --- |

110)

galiausiai Komisija suabejojo, ar dėl papildomų 38,5 mln. EUR vertės socialinių priemonių, susijusių su pagalba atskiriems asmenims, įmonė negauna netiesioginės naudos. Komisija taip pat pabrėžė, kad gali kilti prieštaravimas dėl papildomų išeitinių kompensacijų – tai yra ta rizika, kurią patiria apdairus investuotojas;

III.   PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

3.1.   DĖL 2002 m. ATLIKTO REKAPITALIZAVIMO

| 111) | restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2002 m., buvo numatyta 76 mln. EUR kapitalo injekcija – iš šios sumos 53,48 mln. skirta kompensacijai už viešąją paslaugą. Atsižvelgiant į SNCM parduotą turtą (74), iš tikrųjų sumokėta pagalbos suma yra 69 292 400 EUR. Prancūzijos institucijų nuomone, jeigu 53,48 mln. EUR suma būtų suderinama pagalba, tai pagalbos suma, laikytina restruktūrizavimo pagalba pagal 2002 m. pranešimą, galiausiai siektų 15,81 mln. ; |
| --- | --- |

111)

restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2002 m., buvo numatyta 76 mln. EUR kapitalo injekcija – iš šios sumos 53,48 mln. skirta kompensacijai už viešąją paslaugą. Atsižvelgiant į SNCM parduotą turtą (74), iš tikrųjų sumokėta pagalbos suma yra 69 292 400 EUR. Prancūzijos institucijų nuomone, jeigu 53,48 mln. EUR suma būtų suderinama pagalba, tai pagalbos suma, laikytina restruktūrizavimo pagalba pagal 2002 m. pranešimą, galiausiai siektų 15,81 mln. ;

3.2.   DĖL PRIEMONIŲ, TAIKYTŲ ATLIKUS 2002 m. REKAPITALIZAVIMĄ

| 112) | pirmiausia Prancūzija primena, kad dėl 2004–2005 m. vykdytų didelio masto kolektyvinių veiksmų ir pablogėjusios ekonominės ir finansinės SNCM padėties valstybė akcininkė buvo priversta 2005 m. sausio mėn. pradėti neformalių investuotojų atrankos procedūrą ir imtis neatidėliotinų priemonių (pirmiausia parduoti laivą Asco ir turėtas bendrovės Sud Cargos akcijas (75)); |
| --- | --- |

112)

pirmiausia Prancūzija primena, kad dėl 2004–2005 m. vykdytų didelio masto kolektyvinių veiksmų ir pablogėjusios ekonominės ir finansinės SNCM padėties valstybė akcininkė buvo priversta 2005 m. sausio mėn. pradėti neformalių investuotojų atrankos procedūrą ir imtis neatidėliotinų priemonių (pirmiausia parduoti laivą Asco ir turėtas bendrovės Sud Cargos akcijas (75));

3.2.1.   Dėl neigiamos SNCM pardavimo kainos

| 113) | remdamosi tuo metu galiojusia šios srities Bendrijos teismų praktika Prancūzijos institucijos ragina Komisiją laikytis nuostatos, kad SNCM pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą visiškai nėra pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes Prancūzijos valstybė elgėsi kaip neformalus rinkos ekonomikos investuotojas; |
| --- | --- |

113)

remdamosi tuo metu galiojusia šios srities Bendrijos teismų praktika Prancūzijos institucijos ragina Komisiją laikytis nuostatos, kad SNCM pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą visiškai nėra pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes Prancūzijos valstybė elgėsi kaip neformalus rinkos ekonomikos investuotojas;

| 114) | Prancūzija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad dėl galutinės 158 mln. EUR kainos, mažesnės už neigiamą kainą, kurią, atlikę SNCM auditą, iš pradžių siūlė perėmėjai, susitarta per derybas dėl kontrolės perleidimo, surengtas vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, todėl ši kaina iš tikrųjų yra rinkos kaina; |
| --- | --- |

114)

Prancūzija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad dėl galutinės 158 mln. EUR kainos, mažesnės už neigiamą kainą, kurią, atlikę SNCM auditą, iš pradžių siūlė perėmėjai, susitarta per derybas dėl kontrolės perleidimo, surengtas vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, todėl ši kaina iš tikrųjų yra rinkos kaina;

| 115) | Prancūzijos nuomone, privataus SNCM partnerio buvo ieškoma vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, kuriam pasibaigus pasirinktas geriausias pasiūlymas, todėl pardavimo kaina yra rinkos kaina; |
| --- | --- |

115)

Prancūzijos nuomone, privataus SNCM partnerio buvo ieškoma vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, kuriam pasibaigus pasirinktas geriausias pasiūlymas, todėl pardavimo kaina yra rinkos kaina;

| 116) | Prancūzijos institucijų tvirtinimu, SNCM už neigiamą 158 mln. EUR kainą buvo parduota valstybei palankiausiomis sąlygomis, laikantis tuo metu galiojusios Bendrijos teismų praktikos ir Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, todėl šis pardavimas nėra pagalba. Iš tikrųjų Prancūzija mano, kad ši neigiama kaina mažesnė už likvidavimo išlaidas, kurias valstybė būtų patyrusi įmonės likvidavimo atveju; |
| --- | --- |

116)

Prancūzijos institucijų tvirtinimu, SNCM už neigiamą 158 mln. EUR kainą buvo parduota valstybei palankiausiomis sąlygomis, laikantis tuo metu galiojusios Bendrijos teismų praktikos ir Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, todėl šis pardavimas nėra pagalba. Iš tikrųjų Prancūzija mano, kad ši neigiama kaina mažesnė už likvidavimo išlaidas, kurias valstybė būtų patyrusi įmonės likvidavimo atveju;

| 117) | Prancūzijos teigimu, ši išvada darytina taikant ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikoje (toliau – Sprendimas Gröditzer
   (76)) pateiktą metodą ir metodą, pagrįstą faktinių SNCM likvidavimo išlaidų analize (toliau – Sprendimas ABX (77)); |
| --- | --- |

117)

Prancūzijos teigimu, ši išvada darytina taikant ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikoje (toliau – Sprendimas Gröditzer
   (76)) pateiktą metodą ir metodą, pagrįstą faktinių SNCM likvidavimo išlaidų analize (toliau – Sprendimas ABX (77));

| 118) | dėl pirmojo metodo, pagrįsto Sprendimu Gröditzer, Prancūzija teigia, kad šiame sprendime patvirtintas Komisijos 1999 m. liepos 8 d. sprendime pateiktas vertinimas, kad „į likvidavimo išlaidas turi būti įtraukta tik turto, <...>, likvidavimo <...> vertė“ (78); |
| --- | --- |

118)

dėl pirmojo metodo, pagrįsto Sprendimu Gröditzer, Prancūzija teigia, kad šiame sprendime patvirtintas Komisijos 1999 m. liepos 8 d. sprendime pateiktas vertinimas, kad „į likvidavimo išlaidas turi būti įtraukta tik turto, <...>, likvidavimo <...> vertė“ (78);

| 119) | šiuo klausimu CGMF (79) ir Oddo-Hastings
   (80) ataskaitose nurodyta, kad turto likvidavimo vertė 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo ne mažesnė kaip 190,3 mln. EUR (81); |
| --- | --- |

119)

šiuo klausimu CGMF (79) ir Oddo-Hastings
   (80) ataskaitose nurodyta, kad turto likvidavimo vertė 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo ne mažesnė kaip 190,3 mln. EUR (81);

| 120) | todėl atsižvelgdama į tai, kad valstybė, kaip bendrovės akcijų savininkė, atsako tik už turto likvidavimo vertės neviršijančias jos skolas (Sprendimas Hytasa
   (82)), Prancūzija tvirtina, kad apskaičiuota bendrovės turto likvidavimo vertė – ne mažesnė nei 190,3 mln. EUR – yra daug didesnė už neigiamą 158 mln. EUR bendrovės pardavimo kainą; |
| --- | --- |

120)

todėl atsižvelgdama į tai, kad valstybė, kaip bendrovės akcijų savininkė, atsako tik už turto likvidavimo vertės neviršijančias jos skolas (Sprendimas Hytasa
   (82)), Prancūzija tvirtina, kad apskaičiuota bendrovės turto likvidavimo vertė – ne mažesnė nei 190,3 mln. EUR – yra daug didesnė už neigiamą 158 mln. EUR bendrovės pardavimo kainą;

| 121) | dėl antrojo metodo Prancūzija pažymi, kad jis susijęs su Komisijos sprendimu dėl valstybės pagalbos, kurią Belgija suteikė bendrovei ABX Logistics; šiame sprendime neigiamą pardavimo kainą, kuri, kaip ir šiuo atveju, buvo rinkos kaina, Komisija išnagrinėjo lygindama ją su eksperto – nepriklausomo trečiojo asmens – įvertintomis išlaidomis, kurias valstybė akcininkė būtų faktiškai patyrusi, jeigu būtų vykdomas likvidavimas šalių susitarimu arba teisminis likvidavimas. Pasak Prancūzijos, Komisija šiame sprendime pagrįstomis visų pirma pripažįsta tam tikras išlaidas, kurios gali būti patirtos kreditoriams pateikus ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo arba vykdant likvidavimą kituose grupės, likviduojančios savo patronuojamąją bendrovę, padaliniuose; |
| --- | --- |

121)

dėl antrojo metodo Prancūzija pažymi, kad jis susijęs su Komisijos sprendimu dėl valstybės pagalbos, kurią Belgija suteikė bendrovei ABX Logistics; šiame sprendime neigiamą pardavimo kainą, kuri, kaip ir šiuo atveju, buvo rinkos kaina, Komisija išnagrinėjo lygindama ją su eksperto – nepriklausomo trečiojo asmens – įvertintomis išlaidomis, kurias valstybė akcininkė būtų faktiškai patyrusi, jeigu būtų vykdomas likvidavimas šalių susitarimu arba teisminis likvidavimas. Pasak Prancūzijos, Komisija šiame sprendime pagrįstomis visų pirma pripažįsta tam tikras išlaidas, kurios gali būti patirtos kreditoriams pateikus ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo arba vykdant likvidavimą kituose grupės, likviduojančios savo patronuojamąją bendrovę, padaliniuose;

| 122) | remdamosi minėtomis CGMF ir Oddo-Hastings ataskaitomis Prancūzijos institucijos mano, kad visos faktinės išlaidos, kurias Prancūzijos Respublika būtų turėjusi patirti kaip akcininkė, 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 312,1–361 mln. EUR; šias išlaidas sudaro:






  — | [70–80]
   (60) mln. EUR su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų, kurios apima visas išlaidas, susijusias su darbo sutarties nutraukimu ir, kaip paprastai, su įmonės mokesčiais; |
| --- | --- | --- |

122)

remdamosi minėtomis CGMF ir Oddo-Hastings ataskaitomis Prancūzijos institucijos mano, kad visos faktinės išlaidos, kurias Prancūzijos Respublika būtų turėjusi patirti kaip akcininkė, 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 312,1–361 mln. EUR; šias išlaidas sudaro:

—

[70–80]
   (60) mln. EUR su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų, kurios apima visas išlaidas, susijusias su darbo sutarties nutraukimu ir, kaip paprastai, su įmonės mokesčiais;

| — | [30–40]
   (60) mln. EUR su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų, apimančių visas išlaidas, susijusias su paramos priemonėmis, kurios įgyvendinamos laikantis įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų SNCM prievolių, susijusių su atleidimu iš darbo, ir netiesiogines su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas; |
| --- | --- |

—

[30–40]
   (60) mln. EUR su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų, apimančių visas išlaidas, susijusias su paramos priemonėmis, kurios įgyvendinamos laikantis įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų SNCM prievolių, susijusių su atleidimu iš darbo, ir netiesiogines su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas;

| — | [200–210]
   (60)–[250–260]
   (60) mln. EUR išlaidų, susijusių su papildomų išeitinių kompensacijų, kurias padengti teismas įpareigojo valstybę, mokėjimu, pagal 2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo sprendimą Aspocomp Group Oyj papildant kompensacines išmokas, mokamas pagal su sutartimis susijusį ir nesusijusį socialinį planą; |
| --- | --- |

—

[200–210]
   (60)–[250–260]
   (60) mln. EUR išlaidų, susijusių su papildomų išeitinių kompensacijų, kurias padengti teismas įpareigojo valstybę, mokėjimu, pagal 2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo sprendimą Aspocomp Group Oyj papildant kompensacines išmokas, mokamas pagal su sutartimis susijusį ir nesusijusį socialinį planą;

| 123) | taikant šį metodą pirmiausia atsižvelgiama į riziką, kad Prancūzijos valstybei būtų tekę padengti įsipareigojimus, jeigu teismas būtų nusprendęs ją laikyti faktine SNCM vadove. Prancūzijos institucijos mano, kad ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo rizikos negalima atmesti pirmiausia atsižvelgiant į tai, kad Prancūzijos Kasacinis teismas jau yra priėmęs precedentinį sprendimą (83). Todėl keliuose Komisijai atsiųstuose raštuose Prancūzijos institucijos nurodė, kad tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos valstybę padengti jos vadovaujamos įmonės įsipareigojimus, yra labai didelė ir kad apskaičiuojant faktines galimo SNCM likvidavimo išlaidas reikia į ją atsižvelgti; |
| --- | --- |

123)

taikant šį metodą pirmiausia atsižvelgiama į riziką, kad Prancūzijos valstybei būtų tekę padengti įsipareigojimus, jeigu teismas būtų nusprendęs ją laikyti faktine SNCM vadove. Prancūzijos institucijos mano, kad ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo rizikos negalima atmesti pirmiausia atsižvelgiant į tai, kad Prancūzijos Kasacinis teismas jau yra priėmęs precedentinį sprendimą (83). Todėl keliuose Komisijai atsiųstuose raštuose Prancūzijos institucijos nurodė, kad tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos valstybę padengti jos vadovaujamos įmonės įsipareigojimus, yra labai didelė ir kad apskaičiuojant faktines galimo SNCM likvidavimo išlaidas reikia į ją atsižvelgti;

| 124) | 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto likutinė vertė (t. y. 190,3 mln. EUR) atsiskaičius su privilegijuotaisiais kreditoriais būtų buvusi 36,5 mln. EUR. Į kitas išlaidas, į kurias atsižvelgiama numatant galimybę, kad prieš valstybę bus pareikštas ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo, visų pirma įtrauktos išlaidos, susijusios su pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimu, laivų finansinės nuomos sąlygų panaikinimu ir neužtikrintų skolų mokėjimu; visoms šioms išlaidoms padengti būtų trūkę 134,4 mln. EUR. Prancūzijos institucijos mano, kad valstybė būtų buvusi įpareigota sumokėti 85–100 % šios sumos; |
| --- | --- |

124)

2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto likutinė vertė (t. y. 190,3 mln. EUR) atsiskaičius su privilegijuotaisiais kreditoriais būtų buvusi 36,5 mln. EUR. Į kitas išlaidas, į kurias atsižvelgiama numatant galimybę, kad prieš valstybę bus pareikštas ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo, visų pirma įtrauktos išlaidos, susijusios su pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimu, laivų finansinės nuomos sąlygų panaikinimu ir neužtikrintų skolų mokėjimu; visoms šioms išlaidoms padengti būtų trūkę 134,4 mln. EUR. Prancūzijos institucijos mano, kad valstybė būtų buvusi įpareigota sumokėti 85–100 % šios sumos;

| 125) | be to, Prancūzijos institucijų nuomone, kadangi valstybė priklausomumo ryšiu susijusi su bendrove SNCM, atsižvelgiant į kitą Prancūzijos teismų praktiką (84) bendrovės likvidavimo atveju teismas būtų galėjęs pareikalauti atlyginti žalą darbuotojams. Atsižvelgdamos į tokią teismų praktiką Prancūzijos institucijos mano, jog daugiau nei tikėtina, kad teismas būtų nustatęs papildomų kompensacinių išmokų sumą, remdamasis kompensacinėmis išmokomis, išmokėtomis pagal iki likvidavimo pateiktą socialinį planą; |
| --- | --- |

125)

be to, Prancūzijos institucijų nuomone, kadangi valstybė priklausomumo ryšiu susijusi su bendrove SNCM, atsižvelgiant į kitą Prancūzijos teismų praktiką (84) bendrovės likvidavimo atveju teismas būtų galėjęs pareikalauti atlyginti žalą darbuotojams. Atsižvelgdamos į tokią teismų praktiką Prancūzijos institucijos mano, jog daugiau nei tikėtina, kad teismas būtų nustatęs papildomų kompensacinių išmokų sumą, remdamasis kompensacinėmis išmokomis, išmokėtomis pagal iki likvidavimo pateiktą socialinį planą;

| 126) | laikantis šio požiūrio iš faktinių išlaidų, kurias valstybė akcininkė būtų turėjusi padengti, analizės matyti, kad išlaidos, kurias valstybė patyrė pardavusi SNCM už neigiamą 158 mln. EUR kainą, yra mažesnės nei faktinės išlaidos, kurias ji būtų turėjusi padengti įmonės teisminio likvidavimo atveju; |
| --- | --- |

126)

laikantis šio požiūrio iš faktinių išlaidų, kurias valstybė akcininkė būtų turėjusi padengti, analizės matyti, kad išlaidos, kurias valstybė patyrė pardavusi SNCM už neigiamą 158 mln. EUR kainą, yra mažesnės nei faktinės išlaidos, kurias ji būtų turėjusi padengti įmonės teisminio likvidavimo atveju;

| 127) | todėl Prancūzijos institucijos laikosi nuomonės, kad ši suma negali būti laikoma valstybės pagalba; |
| --- | --- |

127)

todėl Prancūzijos institucijos laikosi nuomonės, kad ši suma negali būti laikoma valstybės pagalba;

3.2.2.   Dėl bendros akcininkų kapitalo injekcijos

| 128) | Prancūzija mano, kad investuodama į nuosavą kapitalą ji elgėsi kaip apdairus investuotojas, nes, viena vertus, investavo nedaug ir kartu su bendrovėmis BCP bei VT, kita vertus, dėl šios investicijos gaunama pastovi [...] (60) proc. kapitalo grąža per metus, todėl valstybė nepatiria verslo plano vykdymo rizikos. Iš tikrųjų Prancūzija teigia, kad ši grąžos norma neformalų investuotoją visiškai tenkina (85). Tačiau ji patikslina, kad SNCM reorganizavimo ar teisminio likvidavimo atveju arba perėmėjams įgyvendinus atsisakymo perimti bendrovę nuostatą jokia grąža nebūtų gauta; |
| --- | --- |

128)

Prancūzija mano, kad investuodama į nuosavą kapitalą ji elgėsi kaip apdairus investuotojas, nes, viena vertus, investavo nedaug ir kartu su bendrovėmis BCP bei VT, kita vertus, dėl šios investicijos gaunama pastovi [...] (60) proc. kapitalo grąža per metus, todėl valstybė nepatiria verslo plano vykdymo rizikos. Iš tikrųjų Prancūzija teigia, kad ši grąžos norma neformalų investuotoją visiškai tenkina (85). Tačiau ji patikslina, kad SNCM reorganizavimo ar teisminio likvidavimo atveju arba perėmėjams įgyvendinus atsisakymo perimti bendrovę nuostatą jokia grąža nebūtų gauta;

3.2.3.   Dėl papildomų socialinių priemonių (pagalba atskiriems asmenims)

| 129) | remdamasi Komisijos sprendimų priėmimo praktika, pirmiausia susijusia su bendrovės SFP (Société française de production) byla (86), Prancūzija mano, kad šis finansavimas – tai pagalba atskiriems asmenims, dėl kurios įmonė naudos negauna. Todėl iš darbo atleistiems asmenims skirtų papildomų socialinių priemonių, dėl kurių darbdavys neatleidžiamas nuo jo įprastų įsipareigojimų, įgyvendinimas panaudojant viešąsias lėšas susijęs su socialine valstybių narių politika ir nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

129)

remdamasi Komisijos sprendimų priėmimo praktika, pirmiausia susijusia su bendrovės SFP (Société française de production) byla (86), Prancūzija mano, kad šis finansavimas – tai pagalba atskiriems asmenims, dėl kurios įmonė naudos negauna. Todėl iš darbo atleistiems asmenims skirtų papildomų socialinių priemonių, dėl kurių darbdavys neatleidžiamas nuo jo įprastų įsipareigojimų, įgyvendinimas panaudojant viešąsias lėšas susijęs su socialine valstybių narių politika ir nėra valstybės pagalba;

3.2.4.   Dėl apribojimų, nustatytų panaikintu 2003 m. sprendimu, panaikinimo

| 130) | viena vertus, Prancūzijos institucijos primena, kad 2003–2006 m. buvo laikomasi visų 2003 m. sprendime nustatytų sąlygų ir jos visos buvo įvykdytos. Kita vertus, Prancūzijos institucijos mano, kad šios priemonės nebėra būtinos siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir kad tolesnis jų taikymas prieštarautų proporcingumo principui atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbos sumos sumažinimą (dabar ji sumažinta iki 15,81 mln. EUR). Pirmiausia Prancūzijos institucijos mano, kad reikėtų panaikinti sąlygas, kurios dar gali būti taikomos, t. y. sąlygas, susijusias su draudimu atnaujinti SNCM laivyną, kainų diktavimo principo laikymusi nustatant tarifus ir tam tikro reisų skaičiaus išlaikymu; |
| --- | --- |

130)

viena vertus, Prancūzijos institucijos primena, kad 2003–2006 m. buvo laikomasi visų 2003 m. sprendime nustatytų sąlygų ir jos visos buvo įvykdytos. Kita vertus, Prancūzijos institucijos mano, kad šios priemonės nebėra būtinos siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir kad tolesnis jų taikymas prieštarautų proporcingumo principui atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbos sumos sumažinimą (dabar ji sumažinta iki 15,81 mln. EUR). Pirmiausia Prancūzijos institucijos mano, kad reikėtų panaikinti sąlygas, kurios dar gali būti taikomos, t. y. sąlygas, susijusias su draudimu atnaujinti SNCM laivyną, kainų diktavimo principo laikymusi nustatant tarifus ir tam tikro reisų skaičiaus išlaikymu;

3.3.   IŠVADA

| 131) | jei vis dėlto Komisija nuspręstų visas naujas priemones ar jų dalį laikyti valstybės pagalba, Prancūzija atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad dėl naujų priemonių, kuriomis užtikrinamas SNCM finansinio pajėgumo atkūrimas, būtų galima išlaikyti konkurenciją aptariamose rinkose, pirmiausia maršrutų į Korsiką rinkoje. Tai, pasak Prancūzijos, yra vienas iš gairėse nurodytų principų, taikomų sanuojant sunkumų patiriančias įmones, kaip šioje byloje priminė Komisija (panaikinto jos sprendimo 283 konstatuojamoji dalis) ir Bendrasis Teismas savo 2005 m. birželio 15 d. sprendime (117 konstatuojamoji dalis). Pirmiausia Bendrasis Teismas priminė, kad Komisija, naudodamasi jai suteikta plačia diskrecija, gali įvertinti, jog įmonės veikla būtina siekiant neleisti aptariamose rinkose susikurti sustiprintai oligopolinei struktūrai; |
| --- | --- |

131)

jei vis dėlto Komisija nuspręstų visas naujas priemones ar jų dalį laikyti valstybės pagalba, Prancūzija atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad dėl naujų priemonių, kuriomis užtikrinamas SNCM finansinio pajėgumo atkūrimas, būtų galima išlaikyti konkurenciją aptariamose rinkose, pirmiausia maršrutų į Korsiką rinkoje. Tai, pasak Prancūzijos, yra vienas iš gairėse nurodytų principų, taikomų sanuojant sunkumų patiriančias įmones, kaip šioje byloje priminė Komisija (panaikinto jos sprendimo 283 konstatuojamoji dalis) ir Bendrasis Teismas savo 2005 m. birželio 15 d. sprendime (117 konstatuojamoji dalis). Pirmiausia Bendrasis Teismas priminė, kad Komisija, naudodamasi jai suteikta plačia diskrecija, gali įvertinti, jog įmonės veikla būtina siekiant neleisti aptariamose rinkose susikurti sustiprintai oligopolinei struktūrai;

| 132) | aptardama kompensacijų, kurių gali būti reikalaujama iš SNCM, nustatymą Prancūzija ragina Komisiją atsižvelgti į rinkos struktūrą. Pavyzdžiui, sumažinus SNCM pajėgumus, bendrovės CFF, kuri jau dabar yra maršrutų į Korsiką rinkos lyderė, padėtis dar labiau sustiprėtų (87); |
| --- | --- |

132)

aptardama kompensacijų, kurių gali būti reikalaujama iš SNCM, nustatymą Prancūzija ragina Komisiją atsižvelgti į rinkos struktūrą. Pavyzdžiui, sumažinus SNCM pajėgumus, bendrovės CFF, kuri jau dabar yra maršrutų į Korsiką rinkos lyderė, padėtis dar labiau sustiprėtų (87);

| 133) | Prancūzijos institucijų teigimu, atnaujintas restruktūrizavimo planas atitinka 1999 ir 2004 m. gairėse Komisijos nustatytus suderinamumo kriterijus. Jų nuomone, visomis nurodytomis priemonėmis, susijusiomis su SNCM privatizavimu, taip pat turėjo būti užtikrinta, kad nuo 2009 m. pabaigos būtų atkurtas ilgalaikis SNCM finansinis pajėgumas, ir visos šios priemonės neviršija to, kas būtina šiam pajėgumui atkurti; |
| --- | --- |

133)

Prancūzijos institucijų teigimu, atnaujintas restruktūrizavimo planas atitinka 1999 ir 2004 m. gairėse Komisijos nustatytus suderinamumo kriterijus. Jų nuomone, visomis nurodytomis priemonėmis, susijusiomis su SNCM privatizavimu, taip pat turėjo būti užtikrinta, kad nuo 2009 m. pabaigos būtų atkurtas ilgalaikis SNCM finansinis pajėgumas, ir visos šios priemonės neviršija to, kas būtina šiam pajėgumui atkurti;

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   DĖL 2002 m. SPRENDIMO PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

4.1.1.   
  Bendrovės Corsica Ferries (CFF) pastabos

| 134) | CFF, pirmiausia ginčydama, kad SNCM yra sunkumų patirianti įmonė pagal gaires (88), kelia klausimą dėl SNCM pajėgumo tapti pelninga teikiant paslaugas neremiamais maršrutais. Be to, CFF pažymi, kad, kitaip nei paskelbta restruktūrizavimo plane (89), Livorno maršrutu paslaugos vis dar teikiamos; |
| --- | --- |

134)

CFF, pirmiausia ginčydama, kad SNCM yra sunkumų patirianti įmonė pagal gaires (88), kelia klausimą dėl SNCM pajėgumo tapti pelninga teikiant paslaugas neremiamais maršrutais. Be to, CFF pažymi, kad, kitaip nei paskelbta restruktūrizavimo plane (89), Livorno maršrutu paslaugos vis dar teikiamos;

| 135) | aptardama išlaidų mažinimo klausimą CFF apgailestauja, kad ji negali susipažinti su kai kuriais restruktūrizavimo plane, kurį kritikavo jos atstovai (90), pateiktais duomenimis; |
| --- | --- |

135)

aptardama išlaidų mažinimo klausimą CFF apgailestauja, kad ji negali susipažinti su kai kuriais restruktūrizavimo plane, kurį kritikavo jos atstovai (90), pateiktais duomenimis;

| 136) | CFF laikosi nuomonės, kad Prancūzijos institucijų skaičiavimai, pagal kuriuos gaunama 76 mln. EUR suma, visiškai neatitinka tikrovės (91), o jų nustatytas nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodiklis (79 %) – per didelis (92). Dėl SNCM priklausančių kitų bendrovių akcijų CFF pažymi, kad kai kurios patronuojamosios bendrovės šios laivybos bendrovės veiklai nenaudingos (93); |
| --- | --- |

136)

CFF laikosi nuomonės, kad Prancūzijos institucijų skaičiavimai, pagal kuriuos gaunama 76 mln. EUR suma, visiškai neatitinka tikrovės (91), o jų nustatytas nuosavo kapitalo ir finansinių įsiskolinimų santykio rodiklis (79 %) – per didelis (92). Dėl SNCM priklausančių kitų bendrovių akcijų CFF pažymi, kad kai kurios patronuojamosios bendrovės šios laivybos bendrovės veiklai nenaudingos (93);

| 137) | taigi, pasak CFF, pagalbos planu siekiama apeiti Kabotažo reglamentą ir paskelbtą konkursą paslaugoms maršrutu Marselis–Korsika teikti padaryti beprasmį. CFF primygtinai prašo, kad planuojama pagalba nebūtų sudarytos sąlygos, dėl kurių SNCM komercinė pasiūla taptų agresyvesnė. Ji siūlo, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suteikta tik 2007 m. ir tik tuo atveju, jei SNCM nelaimėtų būsimo 2006 m. konkurso, nes tai vienintelis scenarijus, pagal kurį, CFF manymu, ši valstybinė laivybos bendrovė tikrai patirtų sunkumų; |
| --- | --- |

137)

taigi, pasak CFF, pagalbos planu siekiama apeiti Kabotažo reglamentą ir paskelbtą konkursą paslaugoms maršrutu Marselis–Korsika teikti padaryti beprasmį. CFF primygtinai prašo, kad planuojama pagalba nebūtų sudarytos sąlygos, dėl kurių SNCM komercinė pasiūla taptų agresyvesnė. Ji siūlo, kad restruktūrizavimo pagalba būtų suteikta tik 2007 m. ir tik tuo atveju, jei SNCM nelaimėtų būsimo 2006 m. konkurso, nes tai vienintelis scenarijus, pagal kurį, CFF manymu, ši valstybinė laivybos bendrovė tikrai patirtų sunkumų;

4.1.2.   STIM pastabos

| 138) | pagrindinė CMN akcininkė STIM teigia, kad SNCM priklausančios CMN akcijos turi būti nagrinėjamos tik kaip finansinis turtas. Pasak STIM, CMN ir SNCM yra nepriklausomos bendrovės ir konkuruoja teikdamos paslaugas maršrutais, kuriais vežama ne iš Marselio, nors jos abi yra pasirašiusios įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį; |
| --- | --- |

138)

pagrindinė CMN akcininkė STIM teigia, kad SNCM priklausančios CMN akcijos turi būti nagrinėjamos tik kaip finansinis turtas. Pasak STIM, CMN ir SNCM yra nepriklausomos bendrovės ir konkuruoja teikdamos paslaugas maršrutais, kuriais vežama ne iš Marselio, nors jos abi yra pasirašiusios įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį;

| 139) | rašte nurodyta, kad STIM planuoja įsipareigoti „perpirkti visas SNCM priklausančias CMN akcijas arba jų dalį (pageidautina visas)“, kurias grupė įvertino 15–17 mln. EUR, jeigu Komisija galutiniame savo sprendime nustatydama sąlygas nuspręstų, kad „toks perleidimas yra būtinas siekiant tinkamai suderinti restruktūrizavimo planą“; |
| --- | --- |

139)

rašte nurodyta, kad STIM planuoja įsipareigoti „perpirkti visas SNCM priklausančias CMN akcijas arba jų dalį (pageidautina visas)“, kurias grupė įvertino 15–17 mln. EUR, jeigu Komisija galutiniame savo sprendime nustatydama sąlygas nuspręstų, kad „toks perleidimas yra būtinas siekiant tinkamai suderinti restruktūrizavimo planą“;

4.1.3.   Vietos valdžios institucijų atstovų pastabos

| 140) | Marselio miesto meras, Ronos deltos departamento generalinės tarybos pirmininkas ir Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininkas pabrėžia, kad SNCM ekonominė veikla yra svarbi regiono ekonomikai; |
| --- | --- |

140)

Marselio miesto meras, Ronos deltos departamento generalinės tarybos pirmininkas ir Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininkas pabrėžia, kad SNCM ekonominė veikla yra svarbi regiono ekonomikai;

| 141) | Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininkas priduria, kad, jo nuomone, sudarytos visos sąlygos tam, kad pagal SNCM restruktūrizavimo planą būtų užtikrintas įmonės finansinis pajėgumas; |
| --- | --- |

141)

Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininkas priduria, kad, jo nuomone, sudarytos visos sąlygos tam, kad pagal SNCM restruktūrizavimo planą būtų užtikrintas įmonės finansinis pajėgumas;

| 142) | Korsikos asamblėjos vykdomosios valdybos pirmininkas atsiuntė šios asamblėjos 2002 m. gruodžio 18 d. nutarimą, kuriame ji nurodo „palankiai vertinanti“ SNCM rekapitalizavimo planą; |
| --- | --- |

142)

Korsikos asamblėjos vykdomosios valdybos pirmininkas atsiuntė šios asamblėjos 2002 m. gruodžio 18 d. nutarimą, kuriame ji nurodo „palankiai vertinanti“ SNCM rekapitalizavimo planą;

4.1.4.   
  Korsikos transporto tarnybos (pranc. Office des Transports de Corse, OTC) pastabos

| 143) | OTC pažymi, kad SNCM šiuo metu yra vienintelė bendrovė, galinti įvykdyti sutarties reikalavimus, susijusius su keleivių srautu, ir jai nutraukus veiklą „iš karto labai sumažėtų paslaugų“. Be to, OTC primena SNCM reikšmę Korsikos ekonomikai; |
| --- | --- |

143)

OTC pažymi, kad SNCM šiuo metu yra vienintelė bendrovė, galinti įvykdyti sutarties reikalavimus, susijusius su keleivių srautu, ir jai nutraukus veiklą „iš karto labai sumažėtų paslaugų“. Be to, OTC primena SNCM reikšmę Korsikos ekonomikai;

4.2.   DĖL 2006 m. SPRENDIMO IŠPLĖSTI PROCEDŪROS TAIKYMO SRITĮ

4.2.1.   Corsica Ferries France (CFF) pastabos

| 144) | CFF atkreipia dėmesį į aptariamų finansinių sumų dydį, jų neproporcingumą, palyginti su SNCM apyvarta, ir į tai, kad šios sumos bendrovei SNCM buvo pervestos Komisijai dar neįvertinus jų pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

144)

CFF atkreipia dėmesį į aptariamų finansinių sumų dydį, jų neproporcingumą, palyginti su SNCM apyvarta, ir į tai, kad šios sumos bendrovei SNCM buvo pervestos Komisijai dar neįvertinus jų pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį;

| 145) | CFF atkreipia Komisijos dėmesį, kad Prancūzijos valstybės parama bendrovei SNCM turi strateginę reikšmę CFF plėtrai. Anot jos, šiomis nepatvirtintomis priemonėmis bendrovei SNCM būtų sudarytos sąlygos vykdyti labai agresyvią tarifų politiką, susijusią su maršrutais, kuriuose CFF veikia jau dešimt metų ir kuriuose pirmą kartą nuo savo atėjimo į rinką ji prarastų dalį rinkos; |
| --- | --- |

145)

CFF atkreipia Komisijos dėmesį, kad Prancūzijos valstybės parama bendrovei SNCM turi strateginę reikšmę CFF plėtrai. Anot jos, šiomis nepatvirtintomis priemonėmis bendrovei SNCM būtų sudarytos sąlygos vykdyti labai agresyvią tarifų politiką, susijusią su maršrutais, kuriuose CFF veikia jau dešimt metų ir kuriuose pirmą kartą nuo savo atėjimo į rinką ji prarastų dalį rinkos;

| 146) | dėl bendrovės pardavimo konkurso procedūros CFF mano, kad ši procedūra nebuvo visiškai skaidri, nes atrinkta įmonė, BCP, nebevadovauja SNCM veiklai – savo vietą ji užleido grupei VT. Be to, finansinės sąlygos pasikeitė ir tapo daug palankesnės pirkėjams, todėl CFF kyla klausimas dėl vienodo požiūrio į investuotojus principo, kurio turėjo būti laikomasi vykdant visą operaciją; |
| --- | --- |

146)

dėl bendrovės pardavimo konkurso procedūros CFF mano, kad ši procedūra nebuvo visiškai skaidri, nes atrinkta įmonė, BCP, nebevadovauja SNCM veiklai – savo vietą ji užleido grupei VT. Be to, finansinės sąlygos pasikeitė ir tapo daug palankesnės pirkėjams, todėl CFF kyla klausimas dėl vienodo požiūrio į investuotojus principo, kurio turėjo būti laikomasi vykdant visą operaciją;

| 147) | dėl neigiamos 158 mln. EUR pardavimo kainos CFF abejoja, ar šiuo atveju taikytas apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijus. Viena vertus, CFF kyla klausimas, ar galima manyti, kad aptariamą operaciją valstybė vykdė kartu su atitinkamais privačiais veiklos vykdytojais, kurie kartu atliko didelę kapitalo injekciją (ir panašiomis sąlygomis kaip jie), nes valstybė bendrovę rekapitalizavo prieš akcininkų atliktą bendrą rekapitalizavimą ir prieš priimant naują restruktūrizavimo planą. Kita vertus, CFF mano, kad pablogėjus SNCM finansinei padėčiai apdairus investuotojas būtų ėmęsis priemonių anksčiau ir neleidęs savo investicijai nuvertėti (94); |
| --- | --- |

147)

dėl neigiamos 158 mln. EUR pardavimo kainos CFF abejoja, ar šiuo atveju taikytas apdairaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijus. Viena vertus, CFF kyla klausimas, ar galima manyti, kad aptariamą operaciją valstybė vykdė kartu su atitinkamais privačiais veiklos vykdytojais, kurie kartu atliko didelę kapitalo injekciją (ir panašiomis sąlygomis kaip jie), nes valstybė bendrovę rekapitalizavo prieš akcininkų atliktą bendrą rekapitalizavimą ir prieš priimant naują restruktūrizavimo planą. Kita vertus, CFF mano, kad pablogėjus SNCM finansinei padėčiai apdairus investuotojas būtų ėmęsis priemonių anksčiau ir neleidęs savo investicijai nuvertėti (94);

| 148) | CFF nuomone, remtis byla ABX Logistics nederėtų. Ji pabrėžia ne tik tai, kad šios bylos aplinkybės yra visai kitokios, bet ir tai, kad jos atveju pagalbos gavėjas įnešė didelį įnašą, o SNCM to tikrai nepadarė. Be to, CFF manymu, 2006 m. Komisijos sprendime neatsižvelgiama į išlaidas, susijusias su tikėtinu ieškinių pateikimu atitinkamos įmonės likvidavimo atveju. Šiuo klausimu CFF mano, kad nacionalinių teismų praktika, kuria Prancūzija remiasi siekdama pateisinti išlaidas, kurias būtų tekę padengti SNCM likvidavimo atveju, šiuo atveju netaikytina. Iš tikrųjų, pasak CFF, Kasacinis teismas byloje Mines et produits chimiques de Salsignes aptaria ne tiesioginę valstybės akcininkės atsakomybę įmonės, kurios akcininkė ji yra, likvidavimo atveju, o veikiau galimybę prieš valstybinę pramonės ir prekybos įmonę pareikšti ieškinį dėl socialinių skolų padengimo ir tai, kad šios įstaigos vadovai negali išvengti savo įsipareigojimų kreipdamiesi pagalbos į valdžios institucijas; |
| --- | --- |

148)

CFF nuomone, remtis byla ABX Logistics nederėtų. Ji pabrėžia ne tik tai, kad šios bylos aplinkybės yra visai kitokios, bet ir tai, kad jos atveju pagalbos gavėjas įnešė didelį įnašą, o SNCM to tikrai nepadarė. Be to, CFF manymu, 2006 m. Komisijos sprendime neatsižvelgiama į išlaidas, susijusias su tikėtinu ieškinių pateikimu atitinkamos įmonės likvidavimo atveju. Šiuo klausimu CFF mano, kad nacionalinių teismų praktika, kuria Prancūzija remiasi siekdama pateisinti išlaidas, kurias būtų tekę padengti SNCM likvidavimo atveju, šiuo atveju netaikytina. Iš tikrųjų, pasak CFF, Kasacinis teismas byloje Mines et produits chimiques de Salsignes aptaria ne tiesioginę valstybės akcininkės atsakomybę įmonės, kurios akcininkė ji yra, likvidavimo atveju, o veikiau galimybę prieš valstybinę pramonės ir prekybos įmonę pareikšti ieškinį dėl socialinių skolų padengimo ir tai, kad šios įstaigos vadovai negali išvengti savo įsipareigojimų kreipdamiesi pagalbos į valdžios institucijas;

| 149) | dėl galimybės šiuo atveju taikyti Ruano apeliacinio teismo sprendimą, priimtą byloje Aspocomp, CFF teigia, kad šiame sprendime nagrinėjamas atvejis, kai patronuojančioji bendrovė buvo įpareigota už „susitarimo nesilaikymą“ išmokėti socialines kompensacijas patronuojamosios bendrovės darbuotojams (nesilaikyti šio susitarimo leido patronuojančioji bendrovė), labai skiriasi nuo SNCM bylos aplinkybių. Todėl nekyla realios grėsmės, kad CGMF ar valstybė bendrovės teisminio likvidavimo atveju būtų įpareigota sumokėti išeitines kompensacijas. Beje, CFF abejoja dėl apskaičiuoto kitų socialinių išlaidų įverčio, nes atrodo, kad ekspertai, kurių paprašyta nustatyti šias išlaidas, pateikia skirtingas sumas; |
| --- | --- |

149)

dėl galimybės šiuo atveju taikyti Ruano apeliacinio teismo sprendimą, priimtą byloje Aspocomp, CFF teigia, kad šiame sprendime nagrinėjamas atvejis, kai patronuojančioji bendrovė buvo įpareigota už „susitarimo nesilaikymą“ išmokėti socialines kompensacijas patronuojamosios bendrovės darbuotojams (nesilaikyti šio susitarimo leido patronuojančioji bendrovė), labai skiriasi nuo SNCM bylos aplinkybių. Todėl nekyla realios grėsmės, kad CGMF ar valstybė bendrovės teisminio likvidavimo atveju būtų įpareigota sumokėti išeitines kompensacijas. Beje, CFF abejoja dėl apskaičiuoto kitų socialinių išlaidų įverčio, nes atrodo, kad ekspertai, kurių paprašyta nustatyti šias išlaidas, pateikia skirtingas sumas;

| 150) | CFF mano, kad šiuo atveju taikant Bendrijos teismų praktiką – sprendimus Gröditzer ir Hytasa – galima padaryti tik išvadą, kad valstybė elgėsi ne kaip neformalus investuotojas, nes remiantis šia teismų praktika valstybės kapitalo injekcija buvo susijusi su 75 % jos turėtų SNCM akcijų pardavimu, todėl tiek pat sumažėjo tikimybė gauti pelno; |
| --- | --- |

150)

CFF mano, kad šiuo atveju taikant Bendrijos teismų praktiką – sprendimus Gröditzer ir Hytasa – galima padaryti tik išvadą, kad valstybė elgėsi ne kaip neformalus investuotojas, nes remiantis šia teismų praktika valstybės kapitalo injekcija buvo susijusi su 75 % jos turėtų SNCM akcijų pardavimu, todėl tiek pat sumažėjo tikimybė gauti pelno;

| 151) | galiausiai CFF mano, kad lyginant įmonės likvidavimo ir rekapitalizavimo išlaidas reikėtų atsižvelgti į turto, kuris abiem atvejais perleidžiamas pirkėjui, vertę. CFF nuomone, perėmėjams perleisto turto vertė yra 640–755 mln. EUR (95) atsižvelgiant į SNCM naudojamų laivų rinkos vertę, kuri, pasak CFF, 2006 m. rugpjūčio mėn. buvo 644–664 mln. EUR; |
| --- | --- |

151)

galiausiai CFF mano, kad lyginant įmonės likvidavimo ir rekapitalizavimo išlaidas reikėtų atsižvelgti į turto, kuris abiem atvejais perleidžiamas pirkėjui, vertę. CFF nuomone, perėmėjams perleisto turto vertė yra 640–755 mln. EUR (95) atsižvelgiant į SNCM naudojamų laivų rinkos vertę, kuri, pasak CFF, 2006 m. rugpjūčio mėn. buvo 644–664 mln. EUR;

| 152) | dėl priemonių, taikytų atlikus 2002 m. rekapitalizavimą, laikymo restruktūrizavimo pagalba CFF mano, kad nors laikotarpiu iki pirmojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 142,5 mln. EUR, SNCM atitinka 2004 m. gairėse nustatytas sunkumų patiriančios įmonės sąlygas, labai abejotina, ar ji šias sąlygas atitinka laikotarpiu iki antrojo kapitalo padidinimo 8,75 mln. EUR, nes nuosavas įmonės kapitalas buvo atkurtas; |
| --- | --- |

152)

dėl priemonių, taikytų atlikus 2002 m. rekapitalizavimą, laikymo restruktūrizavimo pagalba CFF mano, kad nors laikotarpiu iki pirmojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 142,5 mln. EUR, SNCM atitinka 2004 m. gairėse nustatytas sunkumų patiriančios įmonės sąlygas, labai abejotina, ar ji šias sąlygas atitinka laikotarpiu iki antrojo kapitalo padidinimo 8,75 mln. EUR, nes nuosavas įmonės kapitalas buvo atkurtas;

| 153) | aptardama įmonės finansinį pajėgumą CFF pabrėžia, kad parduota tik dalis bendrovės SNCM ir kad ji gali būti susigrąžinta atsižvelgiant į atsisakymo perimti bendrovę nuostatas, dėl kurių sutarta su perėmėjais. Tai kelia didelių abejonių dėl perėmėjų noro ir gebėjimo atgaivinti SNCM, taigi ir ilgalaikio įmonės finansinio pajėgumo perspektyvų. Be to, CFF nurodo, kad, kitaip nei reikalaujama 2004 m. gairėse, Prancūzijos institucijos nenumatė atsisakyti veiklos, kuri struktūriniu požiūriu būtų nuostolinga net atlikus restruktūrizavimą (96). CFF taip pat skeptiškai vertina išlaidų mažinimo planą, nes SNCM laivynas netgi buvo padidintas (97), ir darbuotojų skaičiaus mažinimo planą, pirmiausia atsižvelgdama į tai, kad nepavyko įgyvendinti 2002 m. socialinio plano; |
| --- | --- |

153)

aptardama įmonės finansinį pajėgumą CFF pabrėžia, kad parduota tik dalis bendrovės SNCM ir kad ji gali būti susigrąžinta atsižvelgiant į atsisakymo perimti bendrovę nuostatas, dėl kurių sutarta su perėmėjais. Tai kelia didelių abejonių dėl perėmėjų noro ir gebėjimo atgaivinti SNCM, taigi ir ilgalaikio įmonės finansinio pajėgumo perspektyvų. Be to, CFF nurodo, kad, kitaip nei reikalaujama 2004 m. gairėse, Prancūzijos institucijos nenumatė atsisakyti veiklos, kuri struktūriniu požiūriu būtų nuostolinga net atlikus restruktūrizavimą (96). CFF taip pat skeptiškai vertina išlaidų mažinimo planą, nes SNCM laivynas netgi buvo padidintas (97), ir darbuotojų skaičiaus mažinimo planą, pirmiausia atsižvelgdama į tai, kad nepavyko įgyvendinti 2002 m. socialinio plano;

| 154) | CFF abejoja, ar nauja pagalba nėra didesnė nei būtina, nes, viena vertus, neaišku, kas priskiriama socialinėms išlaidoms, kita vertus, pagal 2006 m. balandžio 28 d. SNCM visuotinio susirinkimo protokolą dalis šios pagalbos skiriama 2006 ir 2007 m. bendrovės veiklos nuostoliams padengti. CFF taip pat mano, kad SNCM perėmėjai prie įmonės restruktūrizavimo prisideda nedaug; |
| --- | --- |

154)

CFF abejoja, ar nauja pagalba nėra didesnė nei būtina, nes, viena vertus, neaišku, kas priskiriama socialinėms išlaidoms, kita vertus, pagal 2006 m. balandžio 28 d. SNCM visuotinio susirinkimo protokolą dalis šios pagalbos skiriama 2006 ir 2007 m. bendrovės veiklos nuostoliams padengti. CFF taip pat mano, kad SNCM perėmėjai prie įmonės restruktūrizavimo prisideda nedaug;

| 155) | CFF nuomone, siekiant išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo reikia toliau reikalauti iš SNCM kompensacijų, kurios jai nustatytos 2003 m., ir šias kompensacijas patikslinti, taip pat papildyti naujomis kompensacijomis, susijusiomis su SNCM užimamos rinkos dalies mažinimu (98). Be to, CFF mano, kad dalis 2003 m. sprendime bendrovei SNCM nustatytų priemonių nebuvo įgyvendinta. CFF teigimu, SNCM, pažeisdama 2003 m. Komisijos sprendimo 2 straipsnį, įsigijo naujų laivų. Be to, pažeisdama šio sprendimo 3 straipsnį SNCM nepardavė jai priklausančių CCM akcijų. Galiausiai SNCM pažeidė minėto sprendimo 4 straipsnį, nes nuo 2003 m. vykdė agresyvią tarifų politiką, nustatydama mažesnes kainas už tas, kurias taikė CFF (SNCM bilietai už tokias pat ar panašias paslaugas kainavo iki 30 % pigiau); |
| --- | --- |

155)

CFF nuomone, siekiant išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo reikia toliau reikalauti iš SNCM kompensacijų, kurios jai nustatytos 2003 m., ir šias kompensacijas patikslinti, taip pat papildyti naujomis kompensacijomis, susijusiomis su SNCM užimamos rinkos dalies mažinimu (98). Be to, CFF mano, kad dalis 2003 m. sprendime bendrovei SNCM nustatytų priemonių nebuvo įgyvendinta. CFF teigimu, SNCM, pažeisdama 2003 m. Komisijos sprendimo 2 straipsnį, įsigijo naujų laivų. Be to, pažeisdama šio sprendimo 3 straipsnį SNCM nepardavė jai priklausančių CCM akcijų. Galiausiai SNCM pažeidė minėto sprendimo 4 straipsnį, nes nuo 2003 m. vykdė agresyvią tarifų politiką, nustatydama mažesnes kainas už tas, kurias taikė CFF (SNCM bilietai už tokias pat ar panašias paslaugas kainavo iki 30 % pigiau);

| 156) | aptardama antrąjį rekapitalizavimą, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, CFF mano, kad valstybės ir privati investicija ne tik turi būti skirtos kartu, bet ir privati investicija turi būti didelė ir atlikta panašiomis sąlygomis kaip ir valstybės investicija; tai veiksniai, dėl kurių valstybės investicija laikoma teisėta. Aptariamu atveju šios dvi sąlygos nebuvo įvykdytos. Viena vertus, perėmėjų investicija, susijusi tik su pirmuoju kapitalo padidinimu 142,5 mln. EUR, nėra didelė. Kita vertus, perėmėjų investicija nebuvo atlikta panašiomis sąlygomis į tas, kuriomis skirta valstybės investicija, pirmiausia atsižvelgiant į atsisakymo perimti bendrovę nuostatas ir laukiamą grąžą, susijusią su nekontroliniu CGMF akcijų paketu; |
| --- | --- |

156)

aptardama antrąjį rekapitalizavimą, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, CFF mano, kad valstybės ir privati investicija ne tik turi būti skirtos kartu, bet ir privati investicija turi būti didelė ir atlikta panašiomis sąlygomis kaip ir valstybės investicija; tai veiksniai, dėl kurių valstybės investicija laikoma teisėta. Aptariamu atveju šios dvi sąlygos nebuvo įvykdytos. Viena vertus, perėmėjų investicija, susijusi tik su pirmuoju kapitalo padidinimu 142,5 mln. EUR, nėra didelė. Kita vertus, perėmėjų investicija nebuvo atlikta panašiomis sąlygomis į tas, kuriomis skirta valstybės investicija, pirmiausia atsižvelgiant į atsisakymo perimti bendrovę nuostatas ir laukiamą grąžą, susijusią su nekontroliniu CGMF akcijų paketu;

| 157) | aptardama 38,5 mln. EUR vertės socialines priemones CFF nepritaria tam, kad ši suma būtų laikoma pagalba atskiriems asmenims. Iš tiesų nors ši suma tikrai išmokama tiesiogiai SNCM darbuotojams, CFF pabrėžia, kad priemonė gali turėti teigiamą netiesioginį poveikį bendrovei SNCM, pirmiausia susijusį su socialinės aplinkos pagerėjimu; |
| --- | --- |

157)

aptardama 38,5 mln. EUR vertės socialines priemones CFF nepritaria tam, kad ši suma būtų laikoma pagalba atskiriems asmenims. Iš tiesų nors ši suma tikrai išmokama tiesiogiai SNCM darbuotojams, CFF pabrėžia, kad priemonė gali turėti teigiamą netiesioginį poveikį bendrovei SNCM, pirmiausia susijusį su socialinės aplinkos pagerėjimu;

4.2.2.   STIM pastabos

4.2.2.1.   Dėl priemonių, taikytų atlikus 2002 m. rekapitalizavimą

| 158) | dėl neigiamos 158 mln. EUR pardavimo kainos STIM mano, kad ši kaina nėra rinkos kaina, nustatyta surengus atvirą ir nediskriminacinį konkursą, nes rekapitalizavimas atliktas kitokiomis sąlygomis negu tos, kurios paprastai turi paskatinti neformalų investuotoją imtis veiksmų. Iš tikrųjų STIM mano, kad atsižvelgiant į balansinį perkainotą grynąjį turtą blogiausiu atveju įmonę būtų galima likviduoti valstybei nepatyrus išlaidų ar net gavus likvidavimo pelno; kad pardavimo kaina, palyginti su įmonės verte (STIM apskaičiavo, kad ši vertė lygi 350 mln. EUR), labai maža ir kad pagalba neproporcinga, palyginti su įmonės poreikiais; |
| --- | --- |

158)

dėl neigiamos 158 mln. EUR pardavimo kainos STIM mano, kad ši kaina nėra rinkos kaina, nustatyta surengus atvirą ir nediskriminacinį konkursą, nes rekapitalizavimas atliktas kitokiomis sąlygomis negu tos, kurios paprastai turi paskatinti neformalų investuotoją imtis veiksmų. Iš tikrųjų STIM mano, kad atsižvelgiant į balansinį perkainotą grynąjį turtą blogiausiu atveju įmonę būtų galima likviduoti valstybei nepatyrus išlaidų ar net gavus likvidavimo pelno; kad pardavimo kaina, palyginti su įmonės verte (STIM apskaičiavo, kad ši vertė lygi 350 mln. EUR), labai maža ir kad pagalba neproporcinga, palyginti su įmonės poreikiais;

| 159) | STIM taip pat atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, perleidžiant įmonę privačiojo sektoriaus subjektams, atsisakymo perimti bendrovę nuostata taikyta pernelyg plačiai; |
| --- | --- |

159)

STIM taip pat atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, perleidžiant įmonę privačiojo sektoriaus subjektams, atsisakymo perimti bendrovę nuostata taikyta pernelyg plačiai;

| 160) | galiausiai STIM nepritaria tam, kad pardavimas už neigiamą kainą būtų grindžiamas prielaida, jog įmonę sunku likviduoti dėl socialinių aspektų, nes ši prielaida atrodo nelabai tikroviška; |
| --- | --- |

160)

galiausiai STIM nepritaria tam, kad pardavimas už neigiamą kainą būtų grindžiamas prielaida, jog įmonę sunku likviduoti dėl socialinių aspektų, nes ši prielaida atrodo nelabai tikroviška;

| 161) | dėl antrojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, STIM mano, kad atliekant šią kapitalo injekciją nebuvo laikomasi neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes investicijų grąžos garantijos buvo per mažos. STIM ginčija argumentą, kad privačios ir valstybės investicijos atliktos kartu, – toks argumentas pateiktas siekiant paneigti, kad ši injekcija yra valstybės pagalba. Aplinkybė, kad investicijos atliktos kartu (jeigu ji būtų įrodyta), yra tik vienas požymis, ir vien ji negali būti vertinimo kriterijus (99). Galiausiai STIM tvirtina, kad ši injekcija – tai Prancūzijos Vyriausybės perėmėjams suteikta garantija, kad SNCM bus įgaliota teikti viešąsias maršrutų į Korsiką paslaugas; |
| --- | --- |

161)

dėl antrojo rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, STIM mano, kad atliekant šią kapitalo injekciją nebuvo laikomasi neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principo, nes investicijų grąžos garantijos buvo per mažos. STIM ginčija argumentą, kad privačios ir valstybės investicijos atliktos kartu, – toks argumentas pateiktas siekiant paneigti, kad ši injekcija yra valstybės pagalba. Aplinkybė, kad investicijos atliktos kartu (jeigu ji būtų įrodyta), yra tik vienas požymis, ir vien ji negali būti vertinimo kriterijus (99). Galiausiai STIM tvirtina, kad ši injekcija – tai Prancūzijos Vyriausybės perėmėjams suteikta garantija, kad SNCM bus įgaliota teikti viešąsias maršrutų į Korsiką paslaugas;

| 162) | dėl 38,5 mln. EUR pagalbos atskiriems asmenims STIM mano, kad šia suma iš tikrųjų siekiama suteikti SNCM galimybę laikytis tam tikrų esminių reorganizavimo plano, pateikto Komisijai, nuostatų (pirmiausia susijusių su darbuotojų skaičiaus mažinimu), kurios nebuvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

162)

dėl 38,5 mln. EUR pagalbos atskiriems asmenims STIM mano, kad šia suma iš tikrųjų siekiama suteikti SNCM galimybę laikytis tam tikrų esminių reorganizavimo plano, pateikto Komisijai, nuostatų (pirmiausia susijusių su darbuotojų skaičiaus mažinimu), kurios nebuvo įgyvendintos;

4.2.2.2.   Dėl suderinamumo su 2004 m. gairėmis

| 163) | STIM nuomone, SNCM gauta pagalba yra didesnė nei būtina. Atsižvelgiant į 2004 m. gairėse nustatytas sąlygas SNCM ir perėmėjai prie restruktūrizavimo plano prisidėjo nepakankamai, ir neįrodyta, kad SNCM padėtis buvo tokia išskirtinė, kad dėl jos būtų pagrįstas mažesnis jos pačios indėlis. Be to, STIM pabrėžia, kad 2006 m. suteikta pagalba neproporcinga, nes dėl jos SNCM galėjo sukaupti atsargų būsimiems nuostoliams padengti. Galiausiai tai, kad SNCM nenumatė parduoti įmonės išlikimui nebūtino turto, prieštarauja 2004 m. gairėse nustatytiems reikalavimams; |
| --- | --- |

163)

STIM nuomone, SNCM gauta pagalba yra didesnė nei būtina. Atsižvelgiant į 2004 m. gairėse nustatytas sąlygas SNCM ir perėmėjai prie restruktūrizavimo plano prisidėjo nepakankamai, ir neįrodyta, kad SNCM padėtis buvo tokia išskirtinė, kad dėl jos būtų pagrįstas mažesnis jos pačios indėlis. Be to, STIM pabrėžia, kad 2006 m. suteikta pagalba neproporcinga, nes dėl jos SNCM galėjo sukaupti atsargų būsimiems nuostoliams padengti. Galiausiai tai, kad SNCM nenumatė parduoti įmonės išlikimui nebūtino turto, prieštarauja 2004 m. gairėse nustatytiems reikalavimams;

| 164) | STIM mano, kad lėšos išmokėtos pažeidžiant 2004 m. gairėse nustatytą išskirtinumo principą. Įmonės finansinės padėties pablogėjimas ir socialiniai konfliktai negali būti nagrinėjami kaip išskirtinės, nenumatytos ir nuo pagalbą gavusios įmonės nepriklausančios aplinkybės; |
| --- | --- |

164)

STIM mano, kad lėšos išmokėtos pažeidžiant 2004 m. gairėse nustatytą išskirtinumo principą. Įmonės finansinės padėties pablogėjimas ir socialiniai konfliktai negali būti nagrinėjami kaip išskirtinės, nenumatytos ir nuo pagalbą gavusios įmonės nepriklausančios aplinkybės;

| 165) | todėl STIM reikalauja papildomos kompensacijos, kuri būtų lygi pusei suteiktos pagalbos (t. y. 98,25 mln. EUR), – parduoti dar vieną laivą ir SNCM tiesiogiai bei netiesiogiai valdomas CMN akcijas. Šiuo klausimu STIM tvirtina, kad pagal 2004 m. restruktūrizavimo pagalbos gaires šios akcijos nėra strateginės, nes jos nebūtinos „įmonės išlikimui“ ir nėra neperleidžiamas turtas; |
| --- | --- |

165)

todėl STIM reikalauja papildomos kompensacijos, kuri būtų lygi pusei suteiktos pagalbos (t. y. 98,25 mln. EUR), – parduoti dar vieną laivą ir SNCM tiesiogiai bei netiesiogiai valdomas CMN akcijas. Šiuo klausimu STIM tvirtina, kad pagal 2004 m. restruktūrizavimo pagalbos gaires šios akcijos nėra strateginės, nes jos nebūtinos „įmonės išlikimui“ ir nėra neperleidžiamas turtas;

| 166) | STIM taip pat teigia, kad SNCM ir CMN tariamos sąveikos nėra, nes SNCM neturi jokios faktinės įtakos valdant ir plėtojant CMN. Galiausiai STIM pabrėžia, kad, kaip nustatė Paryžiaus apeliacinis teismas, akcininkų susitarimas, kuriuo buvo saistomos abi įmonės, nebegalioja nuo 2006 m. kovo 15 d., kai CMN jį nutraukė; |
| --- | --- |

166)

STIM taip pat teigia, kad SNCM ir CMN tariamos sąveikos nėra, nes SNCM neturi jokios faktinės įtakos valdant ir plėtojant CMN. Galiausiai STIM pabrėžia, kad, kaip nustatė Paryžiaus apeliacinis teismas, akcininkų susitarimas, kuriuo buvo saistomos abi įmonės, nebegalioja nuo 2006 m. kovo 15 d., kai CMN jį nutraukė;

4.2.3.   SNCM pastabos

| 167) | SNCM Komisijai pateikė dokumentus, kuriuose patikslinama ekonominė ir konkurencinė bendrovės padėtis; prie šių dokumentų pridėta teisinių konsultacijų ataskaita, kurioje įvertinta tikimybė, kad vykdant likvidavimo procedūrą teismo bus paprašyta įvertinti valstybės, kaip bendrovės faktinės vadovės, investiciją, atliktą prieš privatizuojant bendrovę; |
| --- | --- |

167)

SNCM Komisijai pateikė dokumentus, kuriuose patikslinama ekonominė ir konkurencinė bendrovės padėtis; prie šių dokumentų pridėta teisinių konsultacijų ataskaita, kurioje įvertinta tikimybė, kad vykdant likvidavimo procedūrą teismo bus paprašyta įvertinti valstybės, kaip bendrovės faktinės vadovės, investiciją, atliktą prieš privatizuojant bendrovę;

| 168) | advokatų kontora Baker & McKenzie, kurios konsultacijų paprašė SNCM, padarė išvadą, kad remiantis bendrovės socialiniais dokumentais, papildytais kontrolės institucijų raštais, patikrų medžiaga ir ataskaitomis, valstybė turi [...] (60) sprendimai (100) [...] (60) įstaigos (101), [...] (60) socialinės įstaigos (102). Be to, ataskaitoje pabrėžta, kad [...] (60) SNCM (103). Galiausiai šioje ataskaitoje pažymėta, kad [...] (60) SNCM; |
| --- | --- |

168)

advokatų kontora Baker & McKenzie, kurios konsultacijų paprašė SNCM, padarė išvadą, kad remiantis bendrovės socialiniais dokumentais, papildytais kontrolės institucijų raštais, patikrų medžiaga ir ataskaitomis, valstybė turi [...] (60) sprendimai (100) [...] (60) įstaigos (101), [...] (60) socialinės įstaigos (102). Be to, ataskaitoje pabrėžta, kad [...] (60) SNCM (103). Galiausiai šioje ataskaitoje pažymėta, kad [...] (60) SNCM;

| 169) | tuo remdamasis SNCM ekspertas daro išvadą, kad labai tikėtina, jog Marselio komercinių bylų teismas būtų pripažinęs valstybę faktine bendrovės vadove; |
| --- | --- |

169)

tuo remdamasis SNCM ekspertas daro išvadą, kad labai tikėtina, jog Marselio komercinių bylų teismas būtų pripažinęs valstybę faktine bendrovės vadove;

| 170) | be to, iš faktų, pirmiausia nustatytų Audito Rūmų ataskaitose, matyti, kad Prancūzijos valstybei, faktinei SNCM vadovei, priskirtinos valdymo klaidos prisidėjo prie nustatyto SNCM turto trūkumo. Be kita ko, ataskaitoje nurodytos tokios valdymo klaidos: pasirinkimas [...] (60) komercinis. Žala dėl valstybės padarytų valdymo klaidų siekia [...] (60); |
| --- | --- |

170)

be to, iš faktų, pirmiausia nustatytų Audito Rūmų ataskaitose, matyti, kad Prancūzijos valstybei, faktinei SNCM vadovei, priskirtinos valdymo klaidos prisidėjo prie nustatyto SNCM turto trūkumo. Be kita ko, ataskaitoje nurodytos tokios valdymo klaidos: pasirinkimas [...] (60) komercinis. Žala dėl valstybės padarytų valdymo klaidų siekia [...] (60);

| 171) | taigi atsižvelgdamas į šias aplinkybes SNCM ekspertas mano, kad pareiškus ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo valstybė visiškai neabejotinai būtų įpareigota padengti visą trūkstamą turtą arba jo dalį, nes ji buvo labai įsitraukusi į SNCM valdymą, padarė akivaizdžių valdymo klaidų ir turi pakankamų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

171)

taigi atsižvelgdamas į šias aplinkybes SNCM ekspertas mano, kad pareiškus ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo valstybė visiškai neabejotinai būtų įpareigota padengti visą trūkstamą turtą arba jo dalį, nes ji buvo labai įsitraukusi į SNCM valdymą, padarė akivaizdžių valdymo klaidų ir turi pakankamų finansinių išteklių;

| 172) | remdamasis atitinkama teismų praktika SNCM ekspertas daro išvadą, kad jei SNCM būtų buvusi likviduota, visiškai neabejotina, kad valstybė būtų įpareigota padengti visas SNCM socialines skolas. Valstybė akcininkė būtų turėjusi padengti 85–100 % nustatyto turto trūkumo (t. y. 316,6–385,7 mln. EUR). Todėl valstybė, nusprendusi privatizuoti SNCM ir jos nuosavą kapitalą iš anksto padidinusi 158 mln. EUR, pasielgė kaip apdairus investuotojas; |
| --- | --- |

172)

remdamasis atitinkama teismų praktika SNCM ekspertas daro išvadą, kad jei SNCM būtų buvusi likviduota, visiškai neabejotina, kad valstybė būtų įpareigota padengti visas SNCM socialines skolas. Valstybė akcininkė būtų turėjusi padengti 85–100 % nustatyto turto trūkumo (t. y. 316,6–385,7 mln. EUR). Todėl valstybė, nusprendusi privatizuoti SNCM ir jos nuosavą kapitalą iš anksto padidinusi 158 mln. EUR, pasielgė kaip apdairus investuotojas;

V.   PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

5.1.   PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ, SUSIJUSIŲ SU 2002 m. SPRENDIMU PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

5.1.1.   Dėl CFF pastabų

| 173) | Prancūzijos institucijos pažymėjo, kad kai kurie CFF pateikti duomenys, susiję su SNCM pasiūla, yra netikslūs; |
| --- | --- |

173)

Prancūzijos institucijos pažymėjo, kad kai kurie CFF pateikti duomenys, susiję su SNCM pasiūla, yra netikslūs;

| 174) | valstybė mano, kad, kitaip nei teigia CFF, restruktūrizavimo planas buvo parengtas taip, kad būtų galima nedelsiant atgaivinti SNCM ir sudaryti sąlygas jos finansiniam pajėgumui užtikrinti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Prancūzijos institucijos patikslina, kad didelė išlaidų mažinimo plano dalis jau įgyvendinta. Sumažintas laivų skaičius ir pagal pramoninį planą vykdoma turto pardavimo programa. Pertvarkyti maršrutai, pasiekti pirmieji rezultatai vykdant su tarpiniu vartojimu susijusių išlaidų mažinimo veiksmų planą. Galiausiai laipsniškai įgyvendinama su darbo vietomis susijusi pramoninio plano dalis. Be to, 2001 m. SNCM sukaupė 21,3 mln. EUR sumą, skirtą restruktūrizavimo priemonėms (visų pirma darbo vietų išsaugojimo planui) finansuoti; |
| --- | --- |

174)

valstybė mano, kad, kitaip nei teigia CFF, restruktūrizavimo planas buvo parengtas taip, kad būtų galima nedelsiant atgaivinti SNCM ir sudaryti sąlygas jos finansiniam pajėgumui užtikrinti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Prancūzijos institucijos patikslina, kad didelė išlaidų mažinimo plano dalis jau įgyvendinta. Sumažintas laivų skaičius ir pagal pramoninį planą vykdoma turto pardavimo programa. Pertvarkyti maršrutai, pasiekti pirmieji rezultatai vykdant su tarpiniu vartojimu susijusių išlaidų mažinimo veiksmų planą. Galiausiai laipsniškai įgyvendinama su darbo vietomis susijusi pramoninio plano dalis. Be to, 2001 m. SNCM sukaupė 21,3 mln. EUR sumą, skirtą restruktūrizavimo priemonėms (visų pirma darbo vietų išsaugojimo planui) finansuoti;

| 175) | aptardamos pagalbos sumos nustatymą Prancūzijos institucijos patvirtina, kad nuosavo kapitalo ir visų skolų santykio rodiklis, lygus 0,79, iš tikrųjų yra nurodytas daugumos laivybos bendrovių balansuose, išskyrus ypatingus atvejus. Prancūzijos institucijų teigimu, 0,497 lygus rodiklis, kurį CFF pateikė kaip 2001 m. bendrovės CMN rodiklį, netikslus, nes apskaičiuotas neatsižvelgiant į balanse nurodytą likvidųjį turtą. Ištaisius šį trūkumą, CMN rodiklis yra 0,557. Pasak Prancūzijos institucijų, bet kuriuo atveju šis rodiklis bendrovei CMN yra per mažas; tai rodo ir 2002 m. susidariusi sudėtinga CMN padėtis, susijusi su grynaisiais pinigais. Iš tikrųjų siekdama finansuoti grynųjų pinigų trūkumą, kurio nefinansavo bankai, CMN iš STIM turėjo pasiskolinti iki 8 mln. EUR; |
| --- | --- |

175)

aptardamos pagalbos sumos nustatymą Prancūzijos institucijos patvirtina, kad nuosavo kapitalo ir visų skolų santykio rodiklis, lygus 0,79, iš tikrųjų yra nurodytas daugumos laivybos bendrovių balansuose, išskyrus ypatingus atvejus. Prancūzijos institucijų teigimu, 0,497 lygus rodiklis, kurį CFF pateikė kaip 2001 m. bendrovės CMN rodiklį, netikslus, nes apskaičiuotas neatsižvelgiant į balanse nurodytą likvidųjį turtą. Ištaisius šį trūkumą, CMN rodiklis yra 0,557. Pasak Prancūzijos institucijų, bet kuriuo atveju šis rodiklis bendrovei CMN yra per mažas; tai rodo ir 2002 m. susidariusi sudėtinga CMN padėtis, susijusi su grynaisiais pinigais. Iš tikrųjų siekdama finansuoti grynųjų pinigų trūkumą, kurio nefinansavo bankai, CMN iš STIM turėjo pasiskolinti iki 8 mln. EUR;

5.1.2.   Dėl STIM pastabų

| 176) | Prancūzijos institucijos teigia, kad SNCM priklausančios CMN akcijos negali būti nagrinėjamos tik kaip finansinis turtas, kaip neva tvirtina STIM. Prancūzija laikosi pozicijos, kad SNCM strategiškai labai svarbu turėti CMN akcijų. Šių akcijų pardavimas, pasak jos, ne tik prieštarautų pramoninei logikai, bet ir būtų didelė strateginė klaida; |
| --- | --- |

176)

Prancūzijos institucijos teigia, kad SNCM priklausančios CMN akcijos negali būti nagrinėjamos tik kaip finansinis turtas, kaip neva tvirtina STIM. Prancūzija laikosi pozicijos, kad SNCM strategiškai labai svarbu turėti CMN akcijų. Šių akcijų pardavimas, pasak jos, ne tik prieštarautų pramoninei logikai, bet ir būtų didelė strateginė klaida;

5.1.3.   Dėl vietos valdžios institucijų atstovų pastabų

| 177) | nors Prancūzija iš esmės sutinka su tuo, kas išdėstyta Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininko rašte, vis dėlto ji pažymi, kad, kitaip nei teigiama šio rašto 2 punkte (104), pasiūla maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, nėra „per didelė, palyginti su paklausa“, ir kad SNCM tarifų politika atitinka jos prisiimtus įsipareigojimus nesukelti tarifų karo ir nediktuoti kainų; |
| --- | --- |

177)

nors Prancūzija iš esmės sutinka su tuo, kas išdėstyta Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos pirmininko rašte, vis dėlto ji pažymi, kad, kitaip nei teigiama šio rašto 2 punkte (104), pasiūla maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, nėra „per didelė, palyginti su paklausa“, ir kad SNCM tarifų politika atitinka jos prisiimtus įsipareigojimus nesukelti tarifų karo ir nediktuoti kainų;

5.2.   DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ, SUSIJUSIŲ SU 2006 m. SPRENDIMU

| 178) | Prancūzija pažymi, kad apskritai daugelis STIM ir CFF pastabų sutampa su šių bendrovių pastabomis, kurios Komisijai jau buvo pateiktos 2003 m. Pirmiausia Prancūzija pabrėžia, kad pareiškus ieškinį dėl 2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimo panaikinimo CFF pastabos buvo pateiktos Pirmosios instancijos teismui; daugumą šių pastabų ir Komisija, ir šis teismas atmetė; |
| --- | --- |

178)

Prancūzija pažymi, kad apskritai daugelis STIM ir CFF pastabų sutampa su šių bendrovių pastabomis, kurios Komisijai jau buvo pateiktos 2003 m. Pirmiausia Prancūzija pabrėžia, kad pareiškus ieškinį dėl 2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimo panaikinimo CFF pastabos buvo pateiktos Pirmosios instancijos teismui; daugumą šių pastabų ir Komisija, ir šis teismas atmetė;

5.2.1.   Dėl pirmalaikio priemonių, nurodytų pirmajame restruktūrizavimo plane ir jo pakeitimuose, įgyvendinimo

| 179) | į bendrą pastabą, kad priemones, kurias galima laikyti pagalba, Prancūzija įgyvendino pirma laiko, Prancūzijos institucijos atsakė, kad tokį įgyvendinimą galima pagrįsti procedūros išskirtinumu (2005 m. buvo panaikintas 2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas, kuriuo leidžiama teikti pagalbą), o ne Prancūzijos institucijų nenoru vykdyti pagal EB sutartį jai tenkančius įpareigojimus. Beje, Prancūzija patikslina, kad vadovaudamasi valstybių narių ir Komisijos lojalaus bendradarbiavimo principu nuolat informavo Komisiją apie bylos eigą ir įvairias priemones, kurių imtasi nuo 2005 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

179)

į bendrą pastabą, kad priemones, kurias galima laikyti pagalba, Prancūzija įgyvendino pirma laiko, Prancūzijos institucijos atsakė, kad tokį įgyvendinimą galima pagrįsti procedūros išskirtinumu (2005 m. buvo panaikintas 2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas, kuriuo leidžiama teikti pagalbą), o ne Prancūzijos institucijų nenoru vykdyti pagal EB sutartį jai tenkančius įpareigojimus. Beje, Prancūzija patikslina, kad vadovaudamasi valstybių narių ir Komisijos lojalaus bendradarbiavimo principu nuolat informavo Komisiją apie bylos eigą ir įvairias priemones, kurių imtasi nuo 2005 m. sausio mėn.;

| 180) | aptardamos šias priemones Prancūzijos institucijos mano, kad nė viena jų nėra pagalba, todėl EB sutarties 88 straipsnio 3 dalis in fine joms netaikoma, taigi ir sustabdyti jų įgyvendinimą neprivaloma; |
| --- | --- |

180)

aptardamos šias priemones Prancūzijos institucijos mano, kad nė viena jų nėra pagalba, todėl EB sutarties 88 straipsnio 3 dalis in fine joms netaikoma, taigi ir sustabdyti jų įgyvendinimą neprivaloma;

5.2.2.   Dėl priemonių, taikytų atlikus 2002 m. rekapitalizavimą

| 181) | aptardama pardavimo procedūrą Prancūzija patikslina, kad ji iš pat pradžių nustatė įprastus atrankos kriterijus, iš esmės remdamasi už SNCM vertybinius popierius pasiūlyta kaina ir papildomai – kitais kriterijais (pramoniniu planu, socialiniu planu ir t. t.), įskaitant sumą, kurią kandidatai, atlikdami rekapitalizavimą, pasirengę investuoti į bendrovę. Prancūzija griežtai atmeta trečiųjų šalių argumentą, kad pardavimo procedūra nebuvo skaidri, ir primena, kad šiuo atveju valstybė padarė netgi daugiau, nei privalėjo pagal ir taip griežtus privalomus įpareigojimus, nustatytus įstatymuose ir kituose teisės aktuose ir taikomus parduodant valstybės akcijas. Prancūzija primena, kad, BCP pateikus pasiūlymą išpirkti 100 % SNCM vertybinių popierių, toliau veiksmai buvo vykdomi labai sudėtingomis finansinėmis ir socialinėmis aplinkybėmis ir kad, prie BCP pasiūlymo prisidėjus VT, operacijos komercinės ir finansinės sąlygos nepasikeitė (išskyrus kapitalo pasiskirstymą); |
| --- | --- |

181)

aptardama pardavimo procedūrą Prancūzija patikslina, kad ji iš pat pradžių nustatė įprastus atrankos kriterijus, iš esmės remdamasi už SNCM vertybinius popierius pasiūlyta kaina ir papildomai – kitais kriterijais (pramoniniu planu, socialiniu planu ir t. t.), įskaitant sumą, kurią kandidatai, atlikdami rekapitalizavimą, pasirengę investuoti į bendrovę. Prancūzija griežtai atmeta trečiųjų šalių argumentą, kad pardavimo procedūra nebuvo skaidri, ir primena, kad šiuo atveju valstybė padarė netgi daugiau, nei privalėjo pagal ir taip griežtus privalomus įpareigojimus, nustatytus įstatymuose ir kituose teisės aktuose ir taikomus parduodant valstybės akcijas. Prancūzija primena, kad, BCP pateikus pasiūlymą išpirkti 100 % SNCM vertybinių popierių, toliau veiksmai buvo vykdomi labai sudėtingomis finansinėmis ir socialinėmis aplinkybėmis ir kad, prie BCP pasiūlymo prisidėjus VT, operacijos komercinės ir finansinės sąlygos nepasikeitė (išskyrus kapitalo pasiskirstymą);

| 182) | dėl neigiamos 158 mln. EUR kainos Prancūzijos institucijos primena, kad atsižvelgiant į 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM finansinę padėtį įmonė buvo parduota rinkos kaina ir kad toks pardavimas ekonominiu požiūriu buvo naudingesnis nei įmonės likvidavimas. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos patikslina, kad įmonės, kuriai gresia likvidavimas, pardavimo atveju neformalaus investuotojo kriterijaus taikymas turi būti vertinamas ne kaip siekis gauti „valstybės investicijos grąžą“, o kaip pastangos išvengti didesnių nuostolių, kurių akcininkas patirtų brangesnio įmonės likvidavimo atveju; |
| --- | --- |

182)

dėl neigiamos 158 mln. EUR kainos Prancūzijos institucijos primena, kad atsižvelgiant į 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM finansinę padėtį įmonė buvo parduota rinkos kaina ir kad toks pardavimas ekonominiu požiūriu buvo naudingesnis nei įmonės likvidavimas. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos patikslina, kad įmonės, kuriai gresia likvidavimas, pardavimo atveju neformalaus investuotojo kriterijaus taikymas turi būti vertinamas ne kaip siekis gauti „valstybės investicijos grąžą“, o kaip pastangos išvengti didesnių nuostolių, kurių akcininkas patirtų brangesnio įmonės likvidavimo atveju;

| 183) | aptardama sumokėtą kainą Prancūzija ginčija argumentą, kad SNCM buvo parduota už jos tikrosios vertės neatitinkančią kainą. Visų pirma ji nesutinka su STIM apskaičiuota įmonės verte (apie 350 mln. EUR), nes STIM atsižvelgia tik į tuos balanso duomenis, dėl kurių įmonės vertė padidėja remiantis balanse nurodytu nuosavu kapitalu (ypatingieji atskaitymai, su laivais susijęs likutinis pelnas ir t. t.), ir neatsižvelgia į įsipareigojimų dalyje pateiktus duomenis, pagal kuriuos ši vertė sumažėja. Šis grynai buhalterinis apskaičiavimo metodas neatitinka laivybos įmonės, kokia yra SNCM, ekonominės tikrovės, – ši įmonė turi į balansą įtraukto vertingo turto, tačiau taip pat jos pelningumas nedidelis ir ji turi didelių į balansą neįtrauktų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

183)

aptardama sumokėtą kainą Prancūzija ginčija argumentą, kad SNCM buvo parduota už jos tikrosios vertės neatitinkančią kainą. Visų pirma ji nesutinka su STIM apskaičiuota įmonės verte (apie 350 mln. EUR), nes STIM atsižvelgia tik į tuos balanso duomenis, dėl kurių įmonės vertė padidėja remiantis balanse nurodytu nuosavu kapitalu (ypatingieji atskaitymai, su laivais susijęs likutinis pelnas ir t. t.), ir neatsižvelgia į įsipareigojimų dalyje pateiktus duomenis, pagal kuriuos ši vertė sumažėja. Šis grynai buhalterinis apskaičiavimo metodas neatitinka laivybos įmonės, kokia yra SNCM, ekonominės tikrovės, – ši įmonė turi į balansą įtraukto vertingo turto, tačiau taip pat jos pelningumas nedidelis ir ji turi didelių į balansą neįtrauktų įsipareigojimų;

| 184) | Prancūzijos institucijos taip pat atmeta CFF argumentą, kad nustatyta SNCM laivyno rinkos vertė per maža (CFF skaičiavimais, ji siekia 406,5–426,5 mln. EUR). Prancūzijos institucijos teigia, kad į CFF skaičiavimus įtraukti laivai nėra 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM priklausę laivai. Nesumažinant laivų rinkos vertės nepaisoma aplinkybių, kuriomis vyktų galimas teisminis šio turto likvidavimas, ir galiausiai data, pasirinkta šiai rinkos vertei apskaičiuoti, t. y. 2006 m. rugpjūčio mėn., nėra galimo SNCM likvidavimo data, kuria reikėtų remtis, t. y. 2005 m. rugsėjo 30 d. Beje, Prancūzija pažymi, kad jeigu būtų taikomas CFF siūlomas skaičiavimo metodas, neigiama kaina būtų tris kartus mažesnė nei pagal Sprendimą Gröditzer privaloma turto likvidavimo vertė, taigi tai būtų naudingiau nei pagal Prancūzijos institucijų Komisijai pateiktas prielaidas; |
| --- | --- |

184)

Prancūzijos institucijos taip pat atmeta CFF argumentą, kad nustatyta SNCM laivyno rinkos vertė per maža (CFF skaičiavimais, ji siekia 406,5–426,5 mln. EUR). Prancūzijos institucijos teigia, kad į CFF skaičiavimus įtraukti laivai nėra 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM priklausę laivai. Nesumažinant laivų rinkos vertės nepaisoma aplinkybių, kuriomis vyktų galimas teisminis šio turto likvidavimas, ir galiausiai data, pasirinkta šiai rinkos vertei apskaičiuoti, t. y. 2006 m. rugpjūčio mėn., nėra galimo SNCM likvidavimo data, kuria reikėtų remtis, t. y. 2005 m. rugsėjo 30 d. Beje, Prancūzija pažymi, kad jeigu būtų taikomas CFF siūlomas skaičiavimo metodas, neigiama kaina būtų tris kartus mažesnė nei pagal Sprendimą Gröditzer privaloma turto likvidavimo vertė, taigi tai būtų naudingiau nei pagal Prancūzijos institucijų Komisijai pateiktas prielaidas;

| 185) | atsakydamos į CFF argumentą, kuriuo Sprendimo Gröditzer taikymas ginčijamas remiantis tuo, kad bendrovei SNCM skirta valstybės kapitalo injekcija buvo susijusi su 75 % valstybės turėtų šios bendrovės akcijų pardavimu, todėl tiek pat sumažėjo tikimybė gauti pelno, Prancūzijos institucijos primena, kad neigiama 158 mln. EUR pardavimo kaina – tai viso SNCM kapitalo pardavimo kaina; pardavus šį kapitalą skirta nauja 25 % valstybės investicija, kurios metinė grąža yra [...] (60) proc. Taigi Prancūzija mano, kad investicijos grąža užtikrinta, nes valstybė turi 25 % bendrovės akcijų, ir yra garantija, kad šių akcijų grąža bus labai didelė; |
| --- | --- |

185)

atsakydamos į CFF argumentą, kuriuo Sprendimo Gröditzer taikymas ginčijamas remiantis tuo, kad bendrovei SNCM skirta valstybės kapitalo injekcija buvo susijusi su 75 % valstybės turėtų šios bendrovės akcijų pardavimu, todėl tiek pat sumažėjo tikimybė gauti pelno, Prancūzijos institucijos primena, kad neigiama 158 mln. EUR pardavimo kaina – tai viso SNCM kapitalo pardavimo kaina; pardavus šį kapitalą skirta nauja 25 % valstybės investicija, kurios metinė grąža yra [...] (60) proc. Taigi Prancūzija mano, kad investicijos grąža užtikrinta, nes valstybė turi 25 % bendrovės akcijų, ir yra garantija, kad šių akcijų grąža bus labai didelė;

| 186) | Prancūzija taip pat ginčija CFF pateiktą argumentą, kad šiuo atveju negalima taikyti byloje ABX taikyto metodo, pirmiausia pagrįsto faktinių SNCM likvidavimo išlaidų analize ir tikimybė, kad valstybė gali būti laikoma atsakinga už įmonės įsipareigojimus, jei būtų pateiktas ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo, nurodytas Prancūzijos kolektyvinių procedūrų nuostatose ir patvirtintas nacionalinių teismų praktika (2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo sprendimas). Nors Prancūzijos institucijos mano, kad nagrinėjant šį ieškinį valstybės, kaip bendrovės SNCM vadovės, veiksmų nebūtų galima laikyti kalte, jos pabrėžia, jog yra labai didelė tikimybė, kad nacionalinis teismas pagal minėtą teismų praktiką, kuri šiuo atveju taikytina, valstybę pripažintų kalta dėl SNCM turto trūkumo, nes nustatyti lankstūs kriterijai, susiję su valdymo klaidos pripažinimu pagal Prekybos kodekso L. 651–2 straipsnį; |
| --- | --- |

186)

Prancūzija taip pat ginčija CFF pateiktą argumentą, kad šiuo atveju negalima taikyti byloje ABX taikyto metodo, pirmiausia pagrįsto faktinių SNCM likvidavimo išlaidų analize ir tikimybė, kad valstybė gali būti laikoma atsakinga už įmonės įsipareigojimus, jei būtų pateiktas ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo, nurodytas Prancūzijos kolektyvinių procedūrų nuostatose ir patvirtintas nacionalinių teismų praktika (2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo sprendimas). Nors Prancūzijos institucijos mano, kad nagrinėjant šį ieškinį valstybės, kaip bendrovės SNCM vadovės, veiksmų nebūtų galima laikyti kalte, jos pabrėžia, jog yra labai didelė tikimybė, kad nacionalinis teismas pagal minėtą teismų praktiką, kuri šiuo atveju taikytina, valstybę pripažintų kalta dėl SNCM turto trūkumo, nes nustatyti lankstūs kriterijai, susiję su valdymo klaidos pripažinimu pagal Prekybos kodekso L. 651–2 straipsnį;

| 187) | dėl rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, Prancūzija primena, kad, kitaip nei tvirtina CFF ir STIM, ši kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba, nes investicija atlikta kartu, panašiomis jos pasirašymo sąlygomis ir valstybė per CGMF gavo didesnę grąžą nei vidutinė; |
| --- | --- |

187)

dėl rekapitalizavimo, kuriam skirta 8,75 mln. EUR, Prancūzija primena, kad, kitaip nei tvirtina CFF ir STIM, ši kapitalo injekcija nėra valstybės pagalba, nes investicija atlikta kartu, panašiomis jos pasirašymo sąlygomis ir valstybė per CGMF gavo didesnę grąžą nei vidutinė;

| 188) | pirmiausia Prancūzijos institucijos patikslina, kad dėl atsisakymo perimti bendrovę nuostatų investuotojų lygybės principas nepažeistas, nes šios nuostatos buvo numatytos vykdant 100 % SNCM kapitalo pardavimą, o ne vėliau atliekant rekapitalizavimą, kuriam skirta 35 mln. EUR; |
| --- | --- |

188)

pirmiausia Prancūzijos institucijos patikslina, kad dėl atsisakymo perimti bendrovę nuostatų investuotojų lygybės principas nepažeistas, nes šios nuostatos buvo numatytos vykdant 100 % SNCM kapitalo pardavimą, o ne vėliau atliekant rekapitalizavimą, kuriam skirta 35 mln. EUR;

| 189) | be to, Prancūzija primena, kad, palyginti su perėmėjų investicija, jos investicija yra daug mažesnė, nes su perėmėjų investicija (26,25 mln. EUR) reikia lyginti tik 8,75 mln. EUR sumą. Iš tikrųjų pirmąjį rekapitalizavimą, kuriam skirta 142,5 mln. EUR, reikia nagrinėti tik lyginant su likvidavimo kaina; |
| --- | --- |

189)

be to, Prancūzija primena, kad, palyginti su perėmėjų investicija, jos investicija yra daug mažesnė, nes su perėmėjų investicija (26,25 mln. EUR) reikia lyginti tik 8,75 mln. EUR sumą. Iš tikrųjų pirmąjį rekapitalizavimą, kuriam skirta 142,5 mln. EUR, reikia nagrinėti tik lyginant su likvidavimo kaina;

| 190) | galiausiai Prancūzija ginčija STIM argumentą, kad ši kapitalo injekcija yra privatiems perėmėjams suteikta garantija, jog SNCM bus įgaliota teikti viešąsias maršrutų į Korsiką paslaugas. Prancūzijos institucijos teigia, kad šis kapitalo didinimas atliktas apdairiai, nesusijęs su įmonės veiklos rezultatais ir kad, bendrovę SNCM įgaliojus teikti viešąsias paslaugas, laukiama šios investicijos grąža nepadidėtų; |
| --- | --- |

190)

galiausiai Prancūzija ginčija STIM argumentą, kad ši kapitalo injekcija yra privatiems perėmėjams suteikta garantija, jog SNCM bus įgaliota teikti viešąsias maršrutų į Korsiką paslaugas. Prancūzijos institucijos teigia, kad šis kapitalo didinimas atliktas apdairiai, nesusijęs su įmonės veiklos rezultatais ir kad, bendrovę SNCM įgaliojus teikti viešąsias paslaugas, laukiama šios investicijos grąža nepadidėtų;

| 191) | aptardama 38,5 mln. EUR vertės socialines priemones Prancūzija pakartojo argumentą, kad šios priemonės – tai pagalba atskiriems asmenims ir kad valstybės įsipareigojimas jas finansuoti negali būti laikomas netiesioginės naudos suteikimu įmonei, nes šiomis priemonėmis papildomi įsipareigojimai, kurie SNCM tenka pagal tam tikrus teisės aktus ir sutartis. Be to, Prancūzija primena, jog taikant šias priemones būtų galima užtikrinti, kad darbuotojai neišeitų iš darbo (jei šių priemonių nebūtų, su tokiais darbuotojais susijusias išlaidas turėtų padengti SNCM); |
| --- | --- |

191)

aptardama 38,5 mln. EUR vertės socialines priemones Prancūzija pakartojo argumentą, kad šios priemonės – tai pagalba atskiriems asmenims ir kad valstybės įsipareigojimas jas finansuoti negali būti laikomas netiesioginės naudos suteikimu įmonei, nes šiomis priemonėmis papildomi įsipareigojimai, kurie SNCM tenka pagal tam tikrus teisės aktus ir sutartis. Be to, Prancūzija primena, jog taikant šias priemones būtų galima užtikrinti, kad darbuotojai neišeitų iš darbo (jei šių priemonių nebūtų, su tokiais darbuotojais susijusias išlaidas turėtų padengti SNCM);

| 192) | Prancūzijos institucijos patikslina, kad, kitaip nei teigia CFF, šie 38,5 mln. EUR nesusiję su darbuotojų skaičiaus mažinimu, numatytu pagal 2003 m. socialinį planą, nes darbuotojų skaičius, nors ir pavėluotai, jau buvo sumažintas. Taigi naujuoju socialiniu planu papildomos pirmosios 2003 m. socialinės priemonės; |
| --- | --- |

192)

Prancūzijos institucijos patikslina, kad, kitaip nei teigia CFF, šie 38,5 mln. EUR nesusiję su darbuotojų skaičiaus mažinimu, numatytu pagal 2003 m. socialinį planą, nes darbuotojų skaičius, nors ir pavėluotai, jau buvo sumažintas. Taigi naujuoju socialiniu planu papildomos pirmosios 2003 m. socialinės priemonės;

5.2.3.   Dėl suderinamumo su gairėmis

| 193) | Prancūzija mano, kad atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėtina pagalbos suma yra 15,81 mln. EUR; |
| --- | --- |

193)

Prancūzija mano, kad atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nagrinėtina pagalbos suma yra 15,81 mln. EUR;

| 194) | Prancūzijos institucijos mano, kad, kitaip nei teigia CFF, atlikus pirmąjį rekapitalizavimą, dėl kurio SNCM galėjo atkurti savo nuosavą kapitalą, bendrovė išliko sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gairių 11 punktą, nes šio rekapitalizavimo tikslas buvo užtikrinti bendrovės veiklos tęstinumą; |
| --- | --- |

194)

Prancūzijos institucijos mano, kad, kitaip nei teigia CFF, atlikus pirmąjį rekapitalizavimą, dėl kurio SNCM galėjo atkurti savo nuosavą kapitalą, bendrovė išliko sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gairių 11 punktą, nes šio rekapitalizavimo tikslas buvo užtikrinti bendrovės veiklos tęstinumą;

| 195) | Prancūzija nesutinka su CFF teiginiais, kad atlikti naujų finansinių injekcijų į įmonės kapitalą valstybė neprivalėjo, nes SNCM galėjo pasinaudoti banko kreditu. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos nurodo, kad 2005 m. rugpjūčio 24 d. bankai atsisakė bendrovei SNCM suteikti naujų likvidumo linijų, todėl vienintelės įmanomos alternatyvos buvo privatizuoti arba likviduoti įmonę; |
| --- | --- |

195)

Prancūzija nesutinka su CFF teiginiais, kad atlikti naujų finansinių injekcijų į įmonės kapitalą valstybė neprivalėjo, nes SNCM galėjo pasinaudoti banko kreditu. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos nurodo, kad 2005 m. rugpjūčio 24 d. bankai atsisakė bendrovei SNCM suteikti naujų likvidumo linijų, todėl vienintelės įmanomos alternatyvos buvo privatizuoti arba likviduoti įmonę;

| 196) | Prancūzija ginčija CFF ir STIM pateiktus argumentus, kad 2002 m. restruktūrizavimo planas nebuvo įvykdytas; šis planas, nepaisant vėlavimo, buvo įgyvendintas ir padėjo pasiekti tikslus 2005 m. Dėl su SNCM nesusijusių veiksnių pablogėjus jos ekonominei ir finansinei padėčiai reikėjo pratęsti planą, apie kurį pranešta 2002 m., ir įtraukti naujų priemonių; |
| --- | --- |

196)

Prancūzija ginčija CFF ir STIM pateiktus argumentus, kad 2002 m. restruktūrizavimo planas nebuvo įvykdytas; šis planas, nepaisant vėlavimo, buvo įgyvendintas ir padėjo pasiekti tikslus 2005 m. Dėl su SNCM nesusijusių veiksnių pablogėjus jos ekonominei ir finansinei padėčiai reikėjo pratęsti planą, apie kurį pranešta 2002 m., ir įtraukti naujų priemonių;

| 197) | Prancūzija mano, kad SNCM atgaivinimo perspektyvos geros ir kad taikant priemones, kurias numatė naujieji akcininkai, pirmiausia įgyvendinant socialinį planą, pertvarkant tam tikrus maršrutus ir atnaujinant kai kuriuos laivus, įmonės finansinį pajėgumą bus galima atkurti. Šiuo klausimu Prancūzija pažymi, kad atsižvelgiant į gautas pajamas, susijusias su įgaliojimu teikti viešąsias paslaugas (sudarančias apie [50–70] (60) proc. SNCM apyvartos), ir dideles nustatytąsias išlaidas bei didelius sunkumus, susijusius su šešių laivų, naudotų teikiant paslaugas maršrutu Marselis–Korsika, perkėlimu į kitą maršrutą, įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas yra įmonės strategijos ir jos finansinio pajėgumo užtikrinimo pagrindas; |
| --- | --- |

197)

Prancūzija mano, kad SNCM atgaivinimo perspektyvos geros ir kad taikant priemones, kurias numatė naujieji akcininkai, pirmiausia įgyvendinant socialinį planą, pertvarkant tam tikrus maršrutus ir atnaujinant kai kuriuos laivus, įmonės finansinį pajėgumą bus galima atkurti. Šiuo klausimu Prancūzija pažymi, kad atsižvelgiant į gautas pajamas, susijusias su įgaliojimu teikti viešąsias paslaugas (sudarančias apie [50–70] (60) proc. SNCM apyvartos), ir dideles nustatytąsias išlaidas bei didelius sunkumus, susijusius su šešių laivų, naudotų teikiant paslaugas maršrutu Marselis–Korsika, perkėlimu į kitą maršrutą, įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas yra įmonės strategijos ir jos finansinio pajėgumo užtikrinimo pagrindas;

| 198) | aptardama klausimą, kad pagalba yra ne didesnė nei būtina, Prancūzija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos neviršija restruktūrizavimui įgyvendinti būtinos sumos. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos primena, kad, kaip 2003 m. sprendime pripažino Komisija, pati įmonė savo ištekliais pakankamai prisidėjo prie restruktūrizavimo plano, pardavusi turto už 30,2 mln. EUR. Be to, atsižvelgiant į kitą už 12,2 mln. EUR SNCM parduotą turtą, visas įmonės nuosavas įnašas siekia 42,38 mln. EUR. Prancūzija mano, kad ši suma yra daug didesnė už nuosavo įnašo, būtino siekiant patvirtinti restruktūrizavimo pagalbą, sumą, kuri galiausiai siekia 15,81 mln. EUR, nes kitos priemonės nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

198)

aptardama klausimą, kad pagalba yra ne didesnė nei būtina, Prancūzija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos neviršija restruktūrizavimui įgyvendinti būtinos sumos. Šiuo klausimu Prancūzijos institucijos primena, kad, kaip 2003 m. sprendime pripažino Komisija, pati įmonė savo ištekliais pakankamai prisidėjo prie restruktūrizavimo plano, pardavusi turto už 30,2 mln. EUR. Be to, atsižvelgiant į kitą už 12,2 mln. EUR SNCM parduotą turtą, visas įmonės nuosavas įnašas siekia 42,38 mln. EUR. Prancūzija mano, kad ši suma yra daug didesnė už nuosavo įnašo, būtino siekiant patvirtinti restruktūrizavimo pagalbą, sumą, kuri galiausiai siekia 15,81 mln. EUR, nes kitos priemonės nėra valstybės pagalba;

5.2.4.   Dėl 2003 m. Komisijos sprendimu nustatytų sąlygų ir galimų naujų kompensacijų

| 199) | Prancūzijos institucijos tvirtina, kad, kitaip nei teigia STIM ir CFF, jos įvykdė visas 2003 m. sprendime nustatytas sąlygas, kurių laikėsi iki 2006 m. pabaigos, pirmiausia išlaikydamos vienuolikos laivų laivyną ir taikydamos mažesnius tarifus nei konkurentai; |
| --- | --- |

199)

Prancūzijos institucijos tvirtina, kad, kitaip nei teigia STIM ir CFF, jos įvykdė visas 2003 m. sprendime nustatytas sąlygas, kurių laikėsi iki 2006 m. pabaigos, pirmiausia išlaikydamos vienuolikos laivų laivyną ir taikydamos mažesnius tarifus nei konkurentai;

| 200) | beje, Prancūzija mano, kad pagal naują galutinį sprendimą kompensacijų, kurių turi būti reikalaujama iš SNCM, dydį reikėtų patikslinti atsižvelgiant į tai, kad restruktūrizavimo pagalba dabar yra ne 69,3 mln. EUR, o 15,81 mln. EUR; |
| --- | --- |

200)

beje, Prancūzija mano, kad pagal naują galutinį sprendimą kompensacijų, kurių turi būti reikalaujama iš SNCM, dydį reikėtų patikslinti atsižvelgiant į tai, kad restruktūrizavimo pagalba dabar yra ne 69,3 mln. EUR, o 15,81 mln. EUR;

| 201) | šiuo klausimu Prancūzija nesutinka su STIM pateiktomis pastabomis, kad Komisija kaip kompensacijos iš SNCM gali reikalauti parduoti bendrovės valdomas CMN akcijas. Prancūzija ginčija STIM argumentą, kad 2004 m. gairėse strateginis turtas neva apibrėžiamas kitaip nei 1999 m. gairėse; |
| --- | --- |

201)

šiuo klausimu Prancūzija nesutinka su STIM pateiktomis pastabomis, kad Komisija kaip kompensacijos iš SNCM gali reikalauti parduoti bendrovės valdomas CMN akcijas. Prancūzija ginčija STIM argumentą, kad 2004 m. gairėse strateginis turtas neva apibrėžiamas kitaip nei 1999 m. gairėse;

| 202) | dėl CFF minimų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti SNCM užimamą rinkos dalį, Prancūzijos institucijos nurodo, kad (beje, savo 2003 m. sprendime (87 punkte) tai nustatė ir Komisija) atitinkamose rinkose (Prancūzija–Korsika ir Magribas) pajėgumų pertekliaus nėra ir kad pertvarkius maršrutus, kuriais pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį ir ne pagal šią sutartį vykdomi maršrutai į Korsiką, įmonės finansiniam pajėgumui kiltų grėsmė; |
| --- | --- |

202)

dėl CFF minimų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti SNCM užimamą rinkos dalį, Prancūzijos institucijos nurodo, kad (beje, savo 2003 m. sprendime (87 punkte) tai nustatė ir Komisija) atitinkamose rinkose (Prancūzija–Korsika ir Magribas) pajėgumų pertekliaus nėra ir kad pertvarkius maršrutus, kuriais pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį ir ne pagal šią sutartį vykdomi maršrutai į Korsiką, įmonės finansiniam pajėgumui kiltų grėsmė;

| 203) | aptardamos CFF argumentą, kad įgyvendinus apibūdintas priemones, naudingas bendrovei SNCM, kiltų didelė grėsmė, kad iš rinkos, susijusios su maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, pasitrauks jos pagrindinė konkurentė – CFF, Prancūzijos institucijos pažymi, jog atsižvelgiant į dabartinę šios rinkos struktūrą (CFF šiuo metu užima didžiausią jos dalį) konkurencinės struktūros išlaikymas priklauso nuo leidimo vykdyti SNCM restruktūrizavimo planą ir nuo SNCM veiklos aptariamoje rinkoje; |
| --- | --- |

203)

aptardamos CFF argumentą, kad įgyvendinus apibūdintas priemones, naudingas bendrovei SNCM, kiltų didelė grėsmė, kad iš rinkos, susijusios su maršrutais, kuriais žemyninė Prancūzija sujungiama su Korsika, pasitrauks jos pagrindinė konkurentė – CFF, Prancūzijos institucijos pažymi, jog atsižvelgiant į dabartinę šios rinkos struktūrą (CFF šiuo metu užima didžiausią jos dalį) konkurencinės struktūros išlaikymas priklauso nuo leidimo vykdyti SNCM restruktūrizavimo planą ir nuo SNCM veiklos aptariamoje rinkoje;

VI.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

6.1.   PAGALBA PAGAL EB SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

| 204) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[i]šskyrus tuos atvejus, kai <...> [ši Sutartis] nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“; |
| --- | --- |

204)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[i]šskyrus tuos atvejus, kai <...> [ši Sutartis] nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“;

| 205) | kad nacionalinė priemonė būtų laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: 1) taikant aptariamą priemonę suteikiama atrankioji ekonominė nauda; 2) ši nauda finansuojama iš valstybinių išteklių; 3) dėl tokios naudos iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir galiausiai 4) ši nauda daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (105); |
| --- | --- |

205)

kad nacionalinė priemonė būtų laikoma valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos šios sąlygos: 1) taikant aptariamą priemonę suteikiama atrankioji ekonominė nauda; 2) ši nauda finansuojama iš valstybinių išteklių; 3) dėl tokios naudos iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir galiausiai 4) ši nauda daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai (105);

| 206) | Komisija pažymi, kad per CGMF, kurios 100 % kapitalo priklauso valstybei, SNCM iš valstybinių išteklių iš viso gavo 274,54 mln. EUR (106); |
| --- | --- |

206)

Komisija pažymi, kad per CGMF, kurios 100 % kapitalo priklauso valstybei, SNCM iš valstybinių išteklių iš viso gavo 274,54 mln. EUR (106);

| 207) | SNCM veikia jūrų transporto sektoriuje, kuris atviras konkurencijai Europoje, todėl dėl gautos galimos ekonominės naudos gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai; |
| --- | --- |

207)

SNCM veikia jūrų transporto sektoriuje, kuris atviras konkurencijai Europoje, todėl dėl gautos galimos ekonominės naudos gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai;

| 208) | dėl aplinkybės, kad Viduržemio jūros salų kabotažo rinkai iki 1999 m. sausio 1 d. laikinai nebuvo taikomas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92, a priori negalima atmesti galimybės, kad subsidijos, išmokėtos už Viduržemio jūros salų kabotažo paslaugas tam tikrais maršrutais, suteiktas pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį, galėjo turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir kad dėl šių subsidijų galėjo būti iškraipyta konkurencija; |
| --- | --- |

208)

dėl aplinkybės, kad Viduržemio jūros salų kabotažo rinkai iki 1999 m. sausio 1 d. laikinai nebuvo taikomas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92, a priori negalima atmesti galimybės, kad subsidijos, išmokėtos už Viduržemio jūros salų kabotažo paslaugas tam tikrais maršrutais, suteiktas pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį, galėjo turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ir kad dėl šių subsidijų galėjo būti iškraipyta konkurencija;

| 209) | bet kokiu atveju net jei subsidijos, skirtos kabotažo paslaugoms tam tikrais maršrutais teikti, iki 1999 m. sausio 1 d. įtakos prekybai galbūt neturėjo ir dėl jų konkurencija nebuvo iškraipyta, dabar padėtis yra kitokia, nes pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3577/92 kabotažo veiklą šiuo metu gali vykdyti visi Europos Sąjungos veiklos vykdytojai. Be to, pabrėžtina, kad SNCM ne tik teikia kabotažo transporto paslaugas, bet ir veikia tarptautinėje jūrų transporto rinkoje, liberalizuotoje Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 4055/86 (107); |
| --- | --- |

209)

bet kokiu atveju net jei subsidijos, skirtos kabotažo paslaugoms tam tikrais maršrutais teikti, iki 1999 m. sausio 1 d. įtakos prekybai galbūt neturėjo ir dėl jų konkurencija nebuvo iškraipyta, dabar padėtis yra kitokia, nes pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3577/92 kabotažo veiklą šiuo metu gali vykdyti visi Europos Sąjungos veiklos vykdytojai. Be to, pabrėžtina, kad SNCM ne tik teikia kabotažo transporto paslaugas, bet ir veikia tarptautinėje jūrų transporto rinkoje, liberalizuotoje Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 4055/86 (107);

| 210) | todėl, Komisijos nuomone, šiuo atveju trys paskutiniosios SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygos, nurodytos šio sprendimo 205 punkte, yra įvykdytos. Taigi pagal 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimą Komisija turi paeiliui nagrinėti, ar taikant kiekvieną priemonę suteikta atrankioji ekonominė nauda; |
| --- | --- |

210)

todėl, Komisijos nuomone, šiuo atveju trys paskutiniosios SESV 107 straipsnio 1 dalies sąlygos, nurodytos šio sprendimo 205 punkte, yra įvykdytos. Taigi pagal 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimą Komisija turi paeiliui nagrinėti, ar taikant kiekvieną priemonę suteikta atrankioji ekonominė nauda;

6.1.1)   Tyrimo laikotarpis

| 211) | pagal Bendrojo Teismo praktiką (108), jei panaikinamas Komisijos sprendimas, naują tyrimą ji turi atlikti remdamasi tik ta informacija, kurią turėjo priimdama panaikintąjį sprendimą (šiuo atveju 2008 m. liepos 8 d. turėta informacija); |
| --- | --- |

211)

pagal Bendrojo Teismo praktiką (108), jei panaikinamas Komisijos sprendimas, naują tyrimą ji turi atlikti remdamasi tik ta informacija, kurią turėjo priimdama panaikintąjį sprendimą (šiuo atveju 2008 m. liepos 8 d. turėta informacija);

| 212) | taigi į vėlesnius nei 2008 m. liepos 8 d. įvykius atsižvelgti nereikia. Atliekant tyrimą neturi būti atsižvelgta nei į rinkos pokyčius ar tendencijas, nei į pagalbos gavėjo padėtį. Komisija taip pat neatsižvelgia į restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį po 2008 m. liepos mėn. (109); |
| --- | --- |

212)

taigi į vėlesnius nei 2008 m. liepos 8 d. įvykius atsižvelgti nereikia. Atliekant tyrimą neturi būti atsižvelgta nei į rinkos pokyčius ar tendencijas, nei į pagalbos gavėjo padėtį. Komisija taip pat neatsižvelgia į restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį po 2008 m. liepos mėn. (109);

| 213) | be to, Komisija neprivalo nei iš naujo nagrinėti bylos, nei papildyti jos nauja technine ekspertize (110). Dokumento, kuriuo baigiama kelių etapų administracinė procedūra, panaikinimas nebūtinai reiškia visos procedūros panaikinimą. Jei, kaip šiuo atveju, nepaisant to, kad imtasi tyrimo veiksmų, leidžiančių atlikti išsamų pagalbos suderinamumo tyrimą, paaiškėja, kad Komisijos tyrimas neišsamus ir dėl to sprendimas neteisėtas, šio sprendimo pakeitimo procedūra iš naujo gali būti pradėta remiantis jau atliktu tyrimu (111); |
| --- | --- |

213)

be to, Komisija neprivalo nei iš naujo nagrinėti bylos, nei papildyti jos nauja technine ekspertize (110). Dokumento, kuriuo baigiama kelių etapų administracinė procedūra, panaikinimas nebūtinai reiškia visos procedūros panaikinimą. Jei, kaip šiuo atveju, nepaisant to, kad imtasi tyrimo veiksmų, leidžiančių atlikti išsamų pagalbos suderinamumo tyrimą, paaiškėja, kad Komisijos tyrimas neišsamus ir dėl to sprendimas neteisėtas, šio sprendimo pakeitimo procedūra iš naujo gali būti pradėta remiantis jau atliktu tyrimu (111);

| 214) | be to, kadangi savo naują tyrimą Komisija turi pagrįsti tik informacija, kurią ji turėjo 2008 m. liepos mėn., t. y. informacija, dėl kurios Prancūzijos institucijos ir SNCM jau išreiškė savo poziciją, su jomis iš naujo konsultuotis nereikia (112). Galiausiai suinteresuotųjų trečiųjų šalių teisė pateikti savo pastabas buvo užtikrinta (113) Oficialiajame leidinyje paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, ir jokia Reglamento Nr. 659/1999 nuostata neįpareigojama tokią galimybę minėtoms šalims dar kartą suteikti tuo atveju, kai vykstant tyrimui pirminis restruktūrizavimo planas iš dalies pakeičiamas (114); |
| --- | --- |

214)

be to, kadangi savo naują tyrimą Komisija turi pagrįsti tik informacija, kurią ji turėjo 2008 m. liepos mėn., t. y. informacija, dėl kurios Prancūzijos institucijos ir SNCM jau išreiškė savo poziciją, su jomis iš naujo konsultuotis nereikia (112). Galiausiai suinteresuotųjų trečiųjų šalių teisė pateikti savo pastabas buvo užtikrinta (113) Oficialiajame leidinyje paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, ir jokia Reglamento Nr. 659/1999 nuostata neįpareigojama tokią galimybę minėtoms šalims dar kartą suteikti tuo atveju, kai vykstant tyrimui pirminis restruktūrizavimo planas iš dalies pakeičiamas (114);

| 215) | taigi iš esmės šis sprendimas pagrįstas tik 2008 m. liepos 8 d. turėta informacija. Tačiau Komisija papildomai įrodys, kad, jeigu būtų atsižvelgta į 2013 m. gegužės 16 d. Prancūzijos institucijų pranešimą dėl nurodytų ankstesnių nei 2008 m. liepos 8 d. įvykių ir į 2013 m. rugpjūčio 27 d. SNCM pateiktą informaciją, tai jos išvadų nepakeistų; |
| --- | --- |

215)

taigi iš esmės šis sprendimas pagrįstas tik 2008 m. liepos 8 d. turėta informacija. Tačiau Komisija papildomai įrodys, kad, jeigu būtų atsižvelgta į 2013 m. gegužės 16 d. Prancūzijos institucijų pranešimą dėl nurodytų ankstesnių nei 2008 m. liepos 8 d. įvykių ir į 2013 m. rugpjūčio 27 d. SNCM pateiktą informaciją, tai jos išvadų nepakeistų;

6.1.2.   SNCM pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą

| 216) | šiuo atveju Komisija turi išnagrinėti, ar 158 mln. EUR valstybės kapitalo injekcija, atlikta prieš parduodant SNCM privatiems perėmėjams, t. y. in fine neigiama įmonės pardavimo už tokią pat sumą kaina, nėra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

216)

šiuo atveju Komisija turi išnagrinėti, ar 158 mln. EUR valstybės kapitalo injekcija, atlikta prieš parduodant SNCM privatiems perėmėjams, t. y. in fine neigiama įmonės pardavimo už tokią pat sumą kaina, nėra valstybės pagalba;

| 217) | jei surengiama vieša atvira, skaidri ir nediskriminacinė atrankos procedūra, kuriai pasibaigus valstybė parduoda įmonę, prieš tai atlikusi rekapitalizavimą (kurio suma didesnė už pardavimo kainą), tai nebūtinai reiškia, kad nesuteikta pagalba, kuri gali būti naudinga ir privatizuotai įmonei, ir jos pirkėjui (115); |
| --- | --- |

217)

jei surengiama vieša atvira, skaidri ir nediskriminacinė atrankos procedūra, kuriai pasibaigus valstybė parduoda įmonę, prieš tai atlikusi rekapitalizavimą (kurio suma didesnė už pardavimo kainą), tai nebūtinai reiškia, kad nesuteikta pagalba, kuri gali būti naudinga ir privatizuotai įmonei, ir jos pirkėjui (115);

| 218) | siekdama patikrinti, ar atlikus valstybės kapitalo injekciją įmonei suteikta nederama ekonominė nauda, Komisija iš esmės taiko neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų (toliau – neformalaus investuotojo kriterijus), jeigu pagalbos gavėjas nėra įpareigotas grąžinti kitos valstybės pagalbos ir jeigu ši injekcija gali būti nagrinėjama atsižvelgiant į minėtą kriterijų. Neformalaus investuotojo kriterijus pagrįstas vienodo požiūrio į viešąjį ir privatųjį sektorius principu, kylančiu iš SESV 345 straipsnio. Pagal šį principą kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai įmonei suteikia įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, negali būti laikomas valstybės pagalba (116); |
| --- | --- |

218)

siekdama patikrinti, ar atlikus valstybės kapitalo injekciją įmonei suteikta nederama ekonominė nauda, Komisija iš esmės taiko neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų (toliau – neformalaus investuotojo kriterijus), jeigu pagalbos gavėjas nėra įpareigotas grąžinti kitos valstybės pagalbos ir jeigu ši injekcija gali būti nagrinėjama atsižvelgiant į minėtą kriterijų. Neformalaus investuotojo kriterijus pagrįstas vienodo požiūrio į viešąjį ir privatųjį sektorius principu, kylančiu iš SESV 345 straipsnio. Pagal šį principą kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai ar netiesiogiai įmonei suteikia įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, negali būti laikomas valstybės pagalba (116);

| 219) | šiuo tikslu Komisija pirmiausia gali įvertinti, ar išteklių teikėjas elgėsi kaip neformalus investuotojas, kuris laikosi bendros ar sektorių struktūrinės politikos ir vadovaujasi ilgalaikėmis investuoto kapitalo grąžos perspektyvomis. Šio požiūrio tinkamumą keliose bylose (117) yra patvirtinęs Europos Sąjungos teismas; |
| --- | --- |

219)

šiuo tikslu Komisija pirmiausia gali įvertinti, ar išteklių teikėjas elgėsi kaip neformalus investuotojas, kuris laikosi bendros ar sektorių struktūrinės politikos ir vadovaujasi ilgalaikėmis investuoto kapitalo grąžos perspektyvomis. Šio požiūrio tinkamumą keliose bylose (117) yra patvirtinęs Europos Sąjungos teismas;

| 220) | pagal nusistovėjusią teismų praktiką viešojo investuotojo kapitalo injekcija, atlikta nesant jokių perspektyvų (netgi ilgalaikių) gauti pelno, yra valstybės pagalba (118); |
| --- | --- |

220)

pagal nusistovėjusią teismų praktiką viešojo investuotojo kapitalo injekcija, atlikta nesant jokių perspektyvų (netgi ilgalaikių) gauti pelno, yra valstybės pagalba (118);

| 221) | Europos Sąjungos teismas taip pat yra nustatęs, kad neformalus investuotojas, vadovaudamasis bendra ar sektorių struktūrine politika, pagrįsta ilgalaikės grąžos perspektyvomis, po kelerius metus iš eilės patiriamų nuostolių, logiškai mąstant, negalėtų sau leisti atlikti kapitalo injekcijos, kuri ekonominiu požiūriu ne tik atsieitų brangiau nei turto likvidavimas, bet ir būtų susijusi su įmonės pardavimu, kuris reiškia, kad neliktų jokių perspektyvų (netgi ilgalaikių) gauti pelno (119); |
| --- | --- |

221)

Europos Sąjungos teismas taip pat yra nustatęs, kad neformalus investuotojas, vadovaudamasis bendra ar sektorių struktūrine politika, pagrįsta ilgalaikės grąžos perspektyvomis, po kelerius metus iš eilės patiriamų nuostolių, logiškai mąstant, negalėtų sau leisti atlikti kapitalo injekcijos, kuri ekonominiu požiūriu ne tik atsieitų brangiau nei turto likvidavimas, bet ir būtų susijusi su įmonės pardavimu, kuris reiškia, kad neliktų jokių perspektyvų (netgi ilgalaikių) gauti pelno (119);

| 222) | konkrečiai Sprendime Gröditzer Teisingumo Teismas nusprendė, kad siekiant nustatyti, ar įmonės privatizavimas, kai sumokėta neigiama pardavimo kaina, yra valstybės pagalba, „reikia įvertinti, ar neformalus investuotojas, kurio dydį galima palyginti su viešąjį sektorių valdančių institucijų dydžiu, panašiomis aplinkybėmis būtų galėjęs atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją ir parduoti minėtą įmonę, ar būtų pasirinkęs ją likviduoti“ (120); |
| --- | --- |

222)

konkrečiai Sprendime Gröditzer Teisingumo Teismas nusprendė, kad siekiant nustatyti, ar įmonės privatizavimas, kai sumokėta neigiama pardavimo kaina, yra valstybės pagalba, „reikia įvertinti, ar neformalus investuotojas, kurio dydį galima palyginti su viešąjį sektorių valdančių institucijų dydžiu, panašiomis aplinkybėmis būtų galėjęs atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją ir parduoti minėtą įmonę, ar būtų pasirinkęs ją likviduoti“ (120);

| 223) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir siekdama nustatyti, ar aptariama priemonė yra pagalba, Komisija turi „įvertinti, ar valstybės pasirinktas sprendimas apskritai yra pigiausias, palyginti su bet kokiu kitu sprendimu, įskaitant neinvestavimą; jeigu toks sprendimas pigiausias, darytina išvada, kad valstybė pasielgė kaip neformalus investuotojas“ (121); |
| --- | --- |

223)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir siekdama nustatyti, ar aptariama priemonė yra pagalba, Komisija turi „įvertinti, ar valstybės pasirinktas sprendimas apskritai yra pigiausias, palyginti su bet kokiu kitu sprendimu, įskaitant neinvestavimą; jeigu toks sprendimas pigiausias, darytina išvada, kad valstybė pasielgė kaip neformalus investuotojas“ (121);

| 224) | kitaip tariant, Komisija turi patikrinti, ar pasirinkimas atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją iš tikrųjų yra pigesnis negu likvidavimas; |
| --- | --- |

224)

kitaip tariant, Komisija turi patikrinti, ar pasirinkimas atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją iš tikrųjų yra pigesnis negu likvidavimas;

6.1.2.1.   Dėl likvidavimo išlaidų vertinimo

a)   Dėl atsižvelgimo į papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimą

| 225) | Prancūzijos institucijų nuomone, siekdamos apskaičiuoti akcininkui tenkančias likvidavimo išlaidas didelės įmonių grupės, uždarančios kai kuriuos skyrius ar likviduojančios patronuojamąsias bendroves, šiuo metu negali neatsižvelgti į socialinius tokių veiksmų padarinius. Taigi dažniausiai jos įgyvendina socialinius planus, į kuriuos gali būti įtrauktos su darbuotojų perkvalifikavimu, pagalba ieškant darbo ir išeitinėmis kompensacijomis susijusios priemonės ir net vietos ekonominei struktūrai poveikį turinčios priemonės, kurių apimtis platesnė, nei reikalaujama pagal įstatymus ir kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

225)

Prancūzijos institucijų nuomone, siekdamos apskaičiuoti akcininkui tenkančias likvidavimo išlaidas didelės įmonių grupės, uždarančios kai kuriuos skyrius ar likviduojančios patronuojamąsias bendroves, šiuo metu negali neatsižvelgti į socialinius tokių veiksmų padarinius. Taigi dažniausiai jos įgyvendina socialinius planus, į kuriuos gali būti įtrauktos su darbuotojų perkvalifikavimu, pagalba ieškant darbo ir išeitinėmis kompensacijomis susijusios priemonės ir net vietos ekonominei struktūrai poveikį turinčios priemonės, kurių apimtis platesnė, nei reikalaujama pagal įstatymus ir kolektyvines sutartis;

| 226) | Atsižvelgdamos į tai, Prancūzijos institucijos nurodė, kad pagal 2005 m. socialinį planą, pagrįstą 2002 m. socialiniu planu, vienam darbuotojui skirtina [90 000–100 000] (60)–[120 000–130 000] (60) EUR, taigi bendra suma yra [200–210] (60)–[250–260] (60) mln. EUR. Prancūzijos institucijos patikslina, kad mažesnioji intervalo suma nurodyta padidinus pagrindiniame socialiniame plane nurodytas išlaidas, atsižvelgiant į tai, kad labai daug darbuotojų, kurių amžius artėja prie pensinio, išeina iš darbo ypač palankiomis sąlygomis. Be to, taip pat atsižvelgta į tai, kad bendrovės likvidavimo ir visų darbuotojų atleidimo iš darbo aplinkybių negalima palyginti su pagrindiniame socialiniame plane numatyto darbuotojų skaičiaus koregavimo, dėl kurio darbą galima tęsti, aplinkybėmis; |
| --- | --- |

226)

Atsižvelgdamos į tai, Prancūzijos institucijos nurodė, kad pagal 2005 m. socialinį planą, pagrįstą 2002 m. socialiniu planu, vienam darbuotojui skirtina [90 000–100 000] (60)–[120 000–130 000] (60) EUR, taigi bendra suma yra [200–210] (60)–[250–260] (60) mln. EUR. Prancūzijos institucijos patikslina, kad mažesnioji intervalo suma nurodyta padidinus pagrindiniame socialiniame plane nurodytas išlaidas, atsižvelgiant į tai, kad labai daug darbuotojų, kurių amžius artėja prie pensinio, išeina iš darbo ypač palankiomis sąlygomis. Be to, taip pat atsižvelgta į tai, kad bendrovės likvidavimo ir visų darbuotojų atleidimo iš darbo aplinkybių negalima palyginti su pagrindiniame socialiniame plane numatyto darbuotojų skaičiaus koregavimo, dėl kurio darbą galima tęsti, aplinkybėmis;

| 227) | galiausiai Prancūzijos institucijos mano, kad net taikant analizės schemą, kurią Bendrasis Teismas nustatė savo 2012 m. rugsėjo 15 d. sprendime, SNCM kontrolės perleidimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą nėra valstybės pagalba. Iš tikrųjų jos mano, kad Komisija turi visą būtiną informaciją, kad galėtų atsakyti į Bendrojo Teismo kritiką; |
| --- | --- |

227)

galiausiai Prancūzijos institucijos mano, kad net taikant analizės schemą, kurią Bendrasis Teismas nustatė savo 2012 m. rugsėjo 15 d. sprendime, SNCM kontrolės perleidimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą nėra valstybės pagalba. Iš tikrųjų jos mano, kad Komisija turi visą būtiną informaciją, kad galėtų atsakyti į Bendrojo Teismo kritiką;

| 228) | šiuo atveju Komisija nepritaria tokiai analizei; |
| --- | --- |

228)

šiuo atveju Komisija nepritaria tokiai analizei;

| 229) | pagal Bendrojo Teismo sprendimą (122) atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas iš esmės gali būti teisėta ir tinkama praktika, siekiant sudaryti palankias sąlygas taikiam socialiniam dialogui ir išlaikyti bendrovės ar bendrovių grupės prekių ženklo įvaizdį. Likvidavus valstybinę įmonę, pagal vienodo požiūrio į privatųjį ir viešąjį sektorius principą valstybės narės taip pat turi galimybę mokėti papildomas išeitines kompensacijas, nors jų įsipareigojimai a priori negali viršyti to, kas yra būtina pagal įstatymus ir sutartis. Tačiau Bendrasis Teismas patikslina, kad „<...> papildomomis sąnaudomis, prisiimtomis vadovaujantis teisėtais pagrindais, neturėtų būti siekiama tik socialinio ar net politinio tikslo, antraip būtų nebetenkinamas <...> privataus investuotojo kriterijus. Nesant jokio ekonominio pagrįstumo net ir ilguoju laikotarpiu, prisiimtos sąnaudos, viršijančios griežtas įstatymuose ir sutartyse numatytas pareigas, turėtų būti laikomos valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį“ (123); |
| --- | --- |

229)

pagal Bendrojo Teismo sprendimą (122) atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas iš esmės gali būti teisėta ir tinkama praktika, siekiant sudaryti palankias sąlygas taikiam socialiniam dialogui ir išlaikyti bendrovės ar bendrovių grupės prekių ženklo įvaizdį. Likvidavus valstybinę įmonę, pagal vienodo požiūrio į privatųjį ir viešąjį sektorius principą valstybės narės taip pat turi galimybę mokėti papildomas išeitines kompensacijas, nors jų įsipareigojimai a priori negali viršyti to, kas yra būtina pagal įstatymus ir sutartis. Tačiau Bendrasis Teismas patikslina, kad „<...> papildomomis sąnaudomis, prisiimtomis vadovaujantis teisėtais pagrindais, neturėtų būti siekiama tik socialinio ar net politinio tikslo, antraip būtų nebetenkinamas <...> privataus investuotojo kriterijus. Nesant jokio ekonominio pagrįstumo net ir ilguoju laikotarpiu, prisiimtos sąnaudos, viršijančios griežtas įstatymuose ir sutartyse numatytas pareigas, turėtų būti laikomos valstybės pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį“ (123);

| 230) | aptariant Prancūzijos institucijų argumentą dėl valstybės prekių ženklo įvaizdžio pažymėtina, kad Bendrasis Teismas mano, jog „<...> valstybės narės, kaip globalios investuotojos į rinkos ekonomiką, prekių ženklo įvaizdžio apsauga, išskyrus ypatingas aplinkybes ir tik nesant labai įtikinamos motyvacijos, negali būti pakankamas pateisinimas, patvirtinantis papildomų sąnaudų, kaip antai papildomų išeitinių kompensacijų, prisiėmimo ekonominį prasmingumą ilguoju laikotarpiu“ (124). Tačiau šiuo atveju tokių ypatingų aplinkybių nėra; |
| --- | --- |

230)

aptariant Prancūzijos institucijų argumentą dėl valstybės prekių ženklo įvaizdžio pažymėtina, kad Bendrasis Teismas mano, jog „<...> valstybės narės, kaip globalios investuotojos į rinkos ekonomiką, prekių ženklo įvaizdžio apsauga, išskyrus ypatingas aplinkybes ir tik nesant labai įtikinamos motyvacijos, negali būti pakankamas pateisinimas, patvirtinantis papildomų sąnaudų, kaip antai papildomų išeitinių kompensacijų, prisiėmimo ekonominį prasmingumą ilguoju laikotarpiu“ (124). Tačiau šiuo atveju tokių ypatingų aplinkybių nėra;

| 231) | Komisija pažymi, kad pradėjus procedūrą Prancūzijos institucijos neapibūdino Prancūzijos valstybės ekonominės veiklos (visų pirma geografiniu ir sektorių požiūriu), į kurią atsižvelgiant reikėtų vertinti ekonominį aptariamų priemonių tikslingumą ilguoju laikotarpiu, nors galiausiai savo 2013 m. gegužės 16 d. rašte jos ir nurodė, kad valstybės veiksmai turi būti lyginami su įvairią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios bendrovės, kaip universalaus verslininko, siekiančio gauti kuo didesnį pelną ir apsaugoti savo prekių ženklo įvaizdį (visų pirma darbuotojų valdymo srityje), veiksmais; |
| --- | --- |

231)

Komisija pažymi, kad pradėjus procedūrą Prancūzijos institucijos neapibūdino Prancūzijos valstybės ekonominės veiklos (visų pirma geografiniu ir sektorių požiūriu), į kurią atsižvelgiant reikėtų vertinti ekonominį aptariamų priemonių tikslingumą ilguoju laikotarpiu, nors galiausiai savo 2013 m. gegužės 16 d. rašte jos ir nurodė, kad valstybės veiksmai turi būti lyginami su įvairią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios bendrovės, kaip universalaus verslininko, siekiančio gauti kuo didesnį pelną ir apsaugoti savo prekių ženklo įvaizdį (visų pirma darbuotojų valdymo srityje), veiksmais;

| 232) | dėl CGMF prekių ženklo įvaizdžio Komisija pažymi, kad jūrų transporto sektoriuje CGMF neturėjo jokio kito turto, tik SNCM. Todėl šis argumentas CGMF negali būti taikomas; |
| --- | --- |

232)

dėl CGMF prekių ženklo įvaizdžio Komisija pažymi, kad jūrų transporto sektoriuje CGMF neturėjo jokio kito turto, tik SNCM. Todėl šis argumentas CGMF negali būti taikomas;

| 233) | aptariant valstybės akcininkės prekių ženklo įvaizdį pažymėtina, kad Prancūzijos institucijos nurodė didelę socialinių konfliktų riziką valstybės kontroliuojamose įmonėse, kuri patiriama ne tik tose geografinėse vietovėse, šalia kurių SNCM vykdo veiklą, bet ir visuose sektoriuose, ypač transporto sektoriuje. Viena vertus, Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos neįrodė, jog ši rizika iš tikrųjų plinta ir apima visas valstybines įmones, kita vertus, ji mano, kad jos taip pat neįrodė, jog mokant šias papildomas kompensacijas buvo galima užkirsti kelią naujiems streikams. Galiausiai, Komisijos nuomone, siekiant atmesti galimybę, kad suteikta valstybės pagalba, valstybės padengtų papildomų kompensacijų neužtenka pagrįsti vien socialiniais argumentais; |
| --- | --- |

233)

aptariant valstybės akcininkės prekių ženklo įvaizdį pažymėtina, kad Prancūzijos institucijos nurodė didelę socialinių konfliktų riziką valstybės kontroliuojamose įmonėse, kuri patiriama ne tik tose geografinėse vietovėse, šalia kurių SNCM vykdo veiklą, bet ir visuose sektoriuose, ypač transporto sektoriuje. Viena vertus, Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos neįrodė, jog ši rizika iš tikrųjų plinta ir apima visas valstybines įmones, kita vertus, ji mano, kad jos taip pat neįrodė, jog mokant šias papildomas kompensacijas buvo galima užkirsti kelią naujiems streikams. Galiausiai, Komisijos nuomone, siekiant atmesti galimybę, kad suteikta valstybės pagalba, valstybės padengtų papildomų kompensacijų neužtenka pagrįsti vien socialiniais argumentais;

| 234) | be to, Komisija mano, kad Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamai objektyvios ir patikrinamos informacijos, kuria būtų galima įrodyti, kad papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas panašiomis aplinkybėmis yra nusistovėjusi tame pačiame sektoriuje veikiančių privačių verslininkų praktika. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad vien nuoroda, jog socialinių planų yra nedaug, negali būti įrodymas, kad panašiais atvejais kaip šis taikoma pakankamai nusistovėjusi praktika; ji taip pat pažymi, kad Prancūzijos institucijų minėti socialiniai planai susiję su restruktūrizavimo, o ne likvidavimo planais ir kad daug jų apima sektorius, kurie a priori visiškai nesusiję su transporto infrastruktūra, kaip antai kosmetikos (Yves Saint-Laurent Haute couture), žemės ūkio maisto produktų (Danone) ar elektronikos (Hewlett Packard) sektoriai. Be to, 2013 m. gegužės 16 d. pranešime Prancūzijos institucijų pateiktoje lentelėje, kurioje išvardyti socialiniai planai, yra nurodyti šeši po SNCM privatizavimo parengti planai, taigi siekiant pagrįsti papildomų išeitinių kompensacijų padengimą į juos atsižvelgti negalima; |
| --- | --- |

234)

be to, Komisija mano, kad Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamai objektyvios ir patikrinamos informacijos, kuria būtų galima įrodyti, kad papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas panašiomis aplinkybėmis yra nusistovėjusi tame pačiame sektoriuje veikiančių privačių verslininkų praktika. Iš tikrųjų Komisija pažymi, kad vien nuoroda, jog socialinių planų yra nedaug, negali būti įrodymas, kad panašiais atvejais kaip šis taikoma pakankamai nusistovėjusi praktika; ji taip pat pažymi, kad Prancūzijos institucijų minėti socialiniai planai susiję su restruktūrizavimo, o ne likvidavimo planais ir kad daug jų apima sektorius, kurie a priori visiškai nesusiję su transporto infrastruktūra, kaip antai kosmetikos (Yves Saint-Laurent Haute couture), žemės ūkio maisto produktų (Danone) ar elektronikos (Hewlett Packard) sektoriai. Be to, 2013 m. gegužės 16 d. pranešime Prancūzijos institucijų pateiktoje lentelėje, kurioje išvardyti socialiniai planai, yra nurodyti šeši po SNCM privatizavimo parengti planai, taigi siekiant pagrįsti papildomų išeitinių kompensacijų padengimą į juos atsižvelgti negalima;

| 235) | 2013 m. rugpjūčio 27 d. pranešime SNCM pateikė naują sąrašą, kuriame nurodyti penki socialiniai planai. Komisija mano, kad šis sąrašas negali būti įrodymas, jog papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas panašiomis aplinkybėmis yra nusistovėjusi tame pačiame sektoriuje veikiančių privačių verslininkų praktika. Iš tikrųjų Komisija visų pirma pažymi, kad du iš penkių minėtų planų susiję su SNCM, įskaitant šiame sprendime aptariamą planą. Taigi šie du planai objektyvi lyginamoji informacija negali būti dėl dviejų priežasčių: viena vertus, norėdama pakankamai pagrįsti, kad ši praktika yra nusistovėjusi, SNCM negali remtis šioje srityje taikyta savo pačios ankstesne praktika, kita vertus, 2002 m. socialinis planas apima laikotarpį, kuriuo SNCM vis dar buvo valstybinė įmonė, o Bendrasis Teismas yra nustatęs kriterijų, pagal kurį lyginamos tame pačiame sektoriuje veikiančios privačiosios įmonės. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad į Marselio uosto socialinį planą negali būti atsižvelgiama, nes 2004 m. uostas buvo valstybinė, o ne privačioji įmonė. Galiausiai aptardama du paskutinius nurodytus socialinius planus (Air Lib ir Eurostar) Komisija pažymi, kad tai yra restruktūrizavimo, o ne likvidavimo planai. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad šiuose dviejuose planuose minima vidutinė papildoma kompensacija yra daugiau negu perpus mažesnė už SNCM nurodytą papildomų kompensacijų vidurkį; |
| --- | --- |

235)

2013 m. rugpjūčio 27 d. pranešime SNCM pateikė naują sąrašą, kuriame nurodyti penki socialiniai planai. Komisija mano, kad šis sąrašas negali būti įrodymas, jog papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimas panašiomis aplinkybėmis yra nusistovėjusi tame pačiame sektoriuje veikiančių privačių verslininkų praktika. Iš tikrųjų Komisija visų pirma pažymi, kad du iš penkių minėtų planų susiję su SNCM, įskaitant šiame sprendime aptariamą planą. Taigi šie du planai objektyvi lyginamoji informacija negali būti dėl dviejų priežasčių: viena vertus, norėdama pakankamai pagrįsti, kad ši praktika yra nusistovėjusi, SNCM negali remtis šioje srityje taikyta savo pačios ankstesne praktika, kita vertus, 2002 m. socialinis planas apima laikotarpį, kuriuo SNCM vis dar buvo valstybinė įmonė, o Bendrasis Teismas yra nustatęs kriterijų, pagal kurį lyginamos tame pačiame sektoriuje veikiančios privačiosios įmonės. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad į Marselio uosto socialinį planą negali būti atsižvelgiama, nes 2004 m. uostas buvo valstybinė, o ne privačioji įmonė. Galiausiai aptardama du paskutinius nurodytus socialinius planus (Air Lib ir Eurostar) Komisija pažymi, kad tai yra restruktūrizavimo, o ne likvidavimo planai. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad šiuose dviejuose planuose minima vidutinė papildoma kompensacija yra daugiau negu perpus mažesnė už SNCM nurodytą papildomų kompensacijų vidurkį;

| 236) | galiausiai Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos neįrodė, jog Prancūzijos valstybės veiksmai buvo vykdomi remiantis pagrįsta tikimybe, kad dėl šių veiksmų bus gauta netiesioginės materialinės naudos (net ir ilguoju laikotarpiu) ir dar labiau nepablogės socialinė aplinka įmonėje, nes atsižvelgiant į įmonės likvidavimo prielaidą ji turėjo nutraukti veiklą. Aptariant prielaidą, kad kitų valstybinių įmonių darbuotojai gavo daugiau naudos, pažymėtina, jog ji nepakankamai pagrįsta. Tai juo labiau matyti atsižvelgiant į tai, kad, net turint omenyje Prancūzijos institucijų argumentą dėl universalaus investuotojo, bendrovės darbuotojams skyrus labai dideles išeitines kompensacijas gali būti sunkiau vykdyti tikėtiną tam pačiam investuotojui priklausančių kitų bendrovių restruktūrizavimą. Be to, Prancūzijos institucijos neapskaičiavo galimų didelių socialinių išlaidų, kuriomis jos grindžia papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimą, dydžio; |
| --- | --- |

236)

galiausiai Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos neįrodė, jog Prancūzijos valstybės veiksmai buvo vykdomi remiantis pagrįsta tikimybe, kad dėl šių veiksmų bus gauta netiesioginės materialinės naudos (net ir ilguoju laikotarpiu) ir dar labiau nepablogės socialinė aplinka įmonėje, nes atsižvelgiant į įmonės likvidavimo prielaidą ji turėjo nutraukti veiklą. Aptariant prielaidą, kad kitų valstybinių įmonių darbuotojai gavo daugiau naudos, pažymėtina, jog ji nepakankamai pagrįsta. Tai juo labiau matyti atsižvelgiant į tai, kad, net turint omenyje Prancūzijos institucijų argumentą dėl universalaus investuotojo, bendrovės darbuotojams skyrus labai dideles išeitines kompensacijas gali būti sunkiau vykdyti tikėtiną tam pačiam investuotojui priklausančių kitų bendrovių restruktūrizavimą. Be to, Prancūzijos institucijos neapskaičiavo galimų didelių socialinių išlaidų, kuriomis jos grindžia papildomų išeitinių kompensacijų mokėjimą, dydžio;

| 237) | Prancūzijos institucijos taip pat nurodė, kad likvidavimo procedūra būtų buvusi ilgesnė ir valstybei akcininkei galbūt rizikingesnė, palyginti su SNCM pardavimu už neigiamą kainą. Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos nepateikė jokio šios rizikos įrodymo ir nepaaiškino, kodėl privatus akcininkas būtų atsižvelgęs į likvidavimo procedūros trukmę. Prancūzijos institucijų nurodyta byla Frucona Kosice
   (125) šiuo atveju netinka, nes ji susijusi su privataus kreditoriaus vertinimu. Likvidavimo procedūros trukmė yra tinkama siekiant išnagrinėti, ar valstybė, kaip bendrovės Frucona Kosice kreditorė, sutikusi atgauti dalį skolų, tačiau nedelsiant, pasiekė, kad jai būtų grąžinta didžiausia skolų dalis, ar galbūt ji turėjo palaukti įmonės likvidavimo rezultatų. Šiuo atveju padėtis kitokia, nes valstybė yra SNCM akcininkė, o ne privati kreditorė. Kadangi likvidavus bendrovę SNCM turto tikrai būtų neužtekę įsipareigojimams padengti, valstybė nebūtų galėjusi atgauti savo įnašo. Todėl šiuo atveju remtis likvidavimo procedūros trukme negalima; |
| --- | --- |

237)

Prancūzijos institucijos taip pat nurodė, kad likvidavimo procedūra būtų buvusi ilgesnė ir valstybei akcininkei galbūt rizikingesnė, palyginti su SNCM pardavimu už neigiamą kainą. Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos nepateikė jokio šios rizikos įrodymo ir nepaaiškino, kodėl privatus akcininkas būtų atsižvelgęs į likvidavimo procedūros trukmę. Prancūzijos institucijų nurodyta byla Frucona Kosice
   (125) šiuo atveju netinka, nes ji susijusi su privataus kreditoriaus vertinimu. Likvidavimo procedūros trukmė yra tinkama siekiant išnagrinėti, ar valstybė, kaip bendrovės Frucona Kosice kreditorė, sutikusi atgauti dalį skolų, tačiau nedelsiant, pasiekė, kad jai būtų grąžinta didžiausia skolų dalis, ar galbūt ji turėjo palaukti įmonės likvidavimo rezultatų. Šiuo atveju padėtis kitokia, nes valstybė yra SNCM akcininkė, o ne privati kreditorė. Kadangi likvidavus bendrovę SNCM turto tikrai būtų neužtekę įsipareigojimams padengti, valstybė nebūtų galėjusi atgauti savo įnašo. Todėl šiuo atveju remtis likvidavimo procedūros trukme negalima;

| 238) | taigi Prancūzijos institucijos neįrodė, kad valstybė, pagal likvidavimo scenarijų veikianti kaip neformalus investuotojas, šių papildomų kompensacijų išlaidas padengė pagrįstai; |
| --- | --- |

238)

taigi Prancūzijos institucijos neįrodė, kad valstybė, pagal likvidavimo scenarijų veikianti kaip neformalus investuotojas, šių papildomų kompensacijų išlaidas padengė pagrįstai;

| 239) | šiuo tyrimo etapu Komisija turi nustatyti SNCM likvidacinę vertę, neįtraukdama papildomų išeitinių kompensacijų; |
| --- | --- |

239)

šiuo tyrimo etapu Komisija turi nustatyti SNCM likvidacinę vertę, neįtraukdama papildomų išeitinių kompensacijų;

b)   Dėl SNCM likvidacinės vertės

| 240) | pagal perkainoto grynojo turto metodą turto trūkumas nustatomas, kai ekonominė materialiojo turto vertė (paprastai didesnė už grynąją balansinę vertę) yra mažesnė negu ekonominė faktinių skolų vertė; |
| --- | --- |

240)

pagal perkainoto grynojo turto metodą turto trūkumas nustatomas, kai ekonominė materialiojo turto vertė (paprastai didesnė už grynąją balansinę vertę) yra mažesnė negu ekonominė faktinių skolų vertė;

| 241) | siekdama šiuo atveju nustatyti turto trūkumą Komisija, kuriai padėjo jos ekspertas (126), patikrino ir nustatė (kaip paaiškinta toliau), jog 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertė buvo per maža, kad būtų galima atsiskaityti su privilegijuotaisiais kreditoriais ir nepirmaeiliams kreditoriais; |
| --- | --- |

241)

siekdama šiuo atveju nustatyti turto trūkumą Komisija, kuriai padėjo jos ekspertas (126), patikrino ir nustatė (kaip paaiškinta toliau), jog 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertė buvo per maža, kad būtų galima atsiskaityti su privilegijuotaisiais kreditoriais ir nepirmaeiliams kreditoriais;

| 242) | Komisija mano, kad grynojo turto vertinimas – tai metodas, kuris dažnai taikomas siekiant įvertinti jūrų transporto sektoriuje veikiančias bendroves. Be to, jos nuomone, šis metodas labai tinka atsižvelgiant į bendrovės SNCM padėtį, nes pagrindinis jos akcininkas gali rinktis tik iš dviejų galimybių: parduoti bendrovę arba ją likviduoti; |
| --- | --- |

242)

Komisija mano, kad grynojo turto vertinimas – tai metodas, kuris dažnai taikomas siekiant įvertinti jūrų transporto sektoriuje veikiančias bendroves. Be to, jos nuomone, šis metodas labai tinka atsižvelgiant į bendrovės SNCM padėtį, nes pagrindinis jos akcininkas gali rinktis tik iš dviejų galimybių: parduoti bendrovę arba ją likviduoti;

| 243) | dėl kitų vertinimo metodų, pirmiausia su veikla susijusių laisvų diskontuotų pinigų srautų metodo, Komisija mano, kad aptariamu atveju šis metodas netinka, nes jis taikomas tuomet, kai bendrovės veikla tęsiama, o SNCM atveju taip nėra – ją numatoma likviduoti; |
| --- | --- |

243)

dėl kitų vertinimo metodų, pirmiausia su veikla susijusių laisvų diskontuotų pinigų srautų metodo, Komisija mano, kad aptariamu atveju šis metodas netinka, nes jis taikomas tuomet, kai bendrovės veikla tęsiama, o SNCM atveju taip nėra – ją numatoma likviduoti;

| 244) | vertindama SNCM Komisija atskaitos data laiko 2005 m. rugsėjo 30 d., nes tai diena, kurią, 2005 m. rugsėjo 27 d. nusprendus pasirinkti BCP, faktiškai buvo pasirinkta, ar tęsti bendrovės veiklą, ar ją likviduoti; |
| --- | --- |

244)

vertindama SNCM Komisija atskaitos data laiko 2005 m. rugsėjo 30 d., nes tai diena, kurią, 2005 m. rugsėjo 27 d. nusprendus pasirinkti BCP, faktiškai buvo pasirinkta, ar tęsti bendrovės veiklą, ar ją likviduoti;

i)   Dėl SNCM turto vertės

| 245) | Komisija pirmiausia pažymi, kad SNCM akcininkas, bendradarbiaudamas su audito įmone Ernst & Young, 2005 m. rugsėjo 30 d. apskaičiavo įmonės likvidavimo išlaidas (minėta CGMF ataskaita), o šį skaičiavimą patikrino bendrovė Oddo Corporate Finance ir Paul Hastings advokatų kontora. Komisija primena, kad minėtoje Oddo-Hastings ataskaitoje bendrovės SNCM turtas įvertintas 190,3 mln. EUR; |
| --- | --- |

245)

Komisija pirmiausia pažymi, kad SNCM akcininkas, bendradarbiaudamas su audito įmone Ernst & Young, 2005 m. rugsėjo 30 d. apskaičiavo įmonės likvidavimo išlaidas (minėta CGMF ataskaita), o šį skaičiavimą patikrino bendrovė Oddo Corporate Finance ir Paul Hastings advokatų kontora. Komisija primena, kad minėtoje Oddo-Hastings ataskaitoje bendrovės SNCM turtas įvertintas 190,3 mln. EUR;

| 246) | aptariant nuosavų laivų vertinimą (127) pažymėtina, kad, BRS specialiajam tarpininkui nustačius, jog bendroji SNCM laivų rinkos vertė 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo 224 mln. EUR, Oddo ataskaitoje SNCM laivynas, sumažinus jo vertę (128), atskaičius komisinį tarpininkavimo mokestį (129) ir atsižvelgus į teisinę riziką (130), įvertintas 150,7 mln. EUR;

  3 lentelė


  2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertinimo scenarijai | Turto vertė pagal
  Oddo ataskaitą

  milijonais eurų | Turto vertė pagal
  Komisijos ekspertą
  milijonais eurų |
| --- | --- | --- | --- |
| Nematerialusis turtas | — | — |
| Materialusis turtas | | |
| Nuosavi laivai | 150,7 | 151,7 |
| Nekilnojamasis turtas

   (131) | 11,2 | 11,2 |
| Ilgalaikis finansinis turtas

   (132) | 32,7 | 38,3 |
| Ilgalaikis turtas | 194,6 | 201,2 |
| Atsargos | — | — |
| Išankstiniai mokėjimai ir daliniai mokėjimai | — | — |
| Iš klientų gautinos sumos | 0,8 | 0,8 |
| Kitos gautinos sumos

   (133) | 9,4 | 9,4 |
| Grynieji grynųjų pinigų srautai | –14,5 | — |
| Sukauptos pajamos | — | — |
| Kitas turtas | –4,3 | 10,20 |
| Visas turtas | 190,3 | 211,4 |
| Šaltiniai: | Oddo-Hastings ataskaita, Komisijos eksperto ataskaita |

246)

aptariant nuosavų laivų vertinimą (127) pažymėtina, kad, BRS specialiajam tarpininkui nustačius, jog bendroji SNCM laivų rinkos vertė 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo 224 mln. EUR, Oddo ataskaitoje SNCM laivynas, sumažinus jo vertę (128), atskaičius komisinį tarpininkavimo mokestį (129) ir atsižvelgus į teisinę riziką (130), įvertintas 150,7 mln. EUR;

3 lentelė

2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertinimo scenarijai

Turto vertė pagal

Oddo ataskaitą

milijonais eurų

Turto vertė pagal

Komisijos ekspertą

milijonais eurų

Nematerialusis turtas

—

—

Materialusis turtas

Nuosavi laivai

150,7

151,7

Nekilnojamasis turtas

   (131)

11,2

11,2

Ilgalaikis finansinis turtas

   (132)

32,7

38,3

Ilgalaikis turtas

194,6

201,2

Atsargos

—

—

Išankstiniai mokėjimai ir daliniai mokėjimai

—

—

Iš klientų gautinos sumos

0,8

0,8

Kitos gautinos sumos

   (133)

9,4

9,4

Grynieji grynųjų pinigų srautai

–14,5

—

Sukauptos pajamos

—

—

Kitas turtas

–4,3

10,20

Visas turtas

190,3

211,4

Šaltiniai:

Oddo-Hastings ataskaita, Komisijos eksperto ataskaita

| 247) | atsižvelgdama į šią lentelę Komisija pažymi, kad laivai yra įmonės turto vertinimo pagrindas. Šiuo klausimu Komisijos ekspertas, atlikęs lyginamąją analizę (kai tai buvo įmanoma), nusprendė, kad laivų bendroji rinkos vertė sumažinta ir į teisinę riziką atsižvelgta pagrįstai. Tuo remdamasis jis padarė išvadą, kad pagrindo nesutikti su valstybės nustatyta laivyno verte nėra; |
| --- | --- |

247)

atsižvelgdama į šią lentelę Komisija pažymi, kad laivai yra įmonės turto vertinimo pagrindas. Šiuo klausimu Komisijos ekspertas, atlikęs lyginamąją analizę (kai tai buvo įmanoma), nusprendė, kad laivų bendroji rinkos vertė sumažinta ir į teisinę riziką atsižvelgta pagrįstai. Tuo remdamasis jis padarė išvadą, kad pagrindo nesutikti su valstybės nustatyta laivyno verte nėra;

| 248) | dėl vertės sumažinimo Komisija mano, kad vertė sumažinta tokiu pat dydžiu kaip ir tuo atveju, kai laivai parduodami vykdant teisminį likvidavimą. Komisijos ekspertas teigia, kad, pavyzdžiui, Régie des Transports Maritimes – nacionalinė Belgijos bendrovė, teikianti paslaugas maršrutu Ostendė–Ramsgeitas, –1997 m. pardavė du keleivių ir automobilių keltus, sumažinusi jų vertę 35 ir 45 % Bendrovė Festival Cruises neseniai pardavė tris kruizinius laivus, jų vertę sumažinusi vidutiniškai 20 % Taigi panašiais atvejais atliekamas vertės sumažinimas atitinka sumažinimą, kurį aptariamu atveju taikė Prancūzijos institucijos; |
| --- | --- |

248)

dėl vertės sumažinimo Komisija mano, kad vertė sumažinta tokiu pat dydžiu kaip ir tuo atveju, kai laivai parduodami vykdant teisminį likvidavimą. Komisijos ekspertas teigia, kad, pavyzdžiui, Régie des Transports Maritimes – nacionalinė Belgijos bendrovė, teikianti paslaugas maršrutu Ostendė–Ramsgeitas, –1997 m. pardavė du keleivių ir automobilių keltus, sumažinusi jų vertę 35 ir 45 % Bendrovė Festival Cruises neseniai pardavė tris kruizinius laivus, jų vertę sumažinusi vidutiniškai 20 % Taigi panašiais atvejais atliekamas vertės sumažinimas atitinka sumažinimą, kurį aptariamu atveju taikė Prancūzijos institucijos;

| 249) | dėl teisinės rizikos Komisija mano, kad rinkoje nesudarytas joks panašus sandoris, todėl argumentai, kuriuose nurodoma, kad į teisinę riziką atsižvelgta pagrįstai, yra tinkami atsižvelgiant į tipinių laivų, sukurtų gana specifinei veiklai vykdyti, rinkos mažumą; |
| --- | --- |

249)

dėl teisinės rizikos Komisija mano, kad rinkoje nesudarytas joks panašus sandoris, todėl argumentai, kuriuose nurodoma, kad į teisinę riziką atsižvelgta pagrįstai, yra tinkami atsižvelgiant į tipinių laivų, sukurtų gana specifinei veiklai vykdyti, rinkos mažumą;

| 250) | be to, Komisija pažymi, kad jos nepriklausomas ekspertas nustatė didesnę SNCM ilgalaikio finansinio turto, pirmiausia jos turimų bendrovės CMN akcijų, vertę (ją nuo 21,8 mln. EUR jis padidino iki 28 mln. EUR). Šiuo klausimu Komisija, atsižvelgdama į bendrovės Stef-TFE pasiūlymą išpirkti šias akcijas už 35,2 mln. EUR (toks pasiūlymas Komisijai pateiktas atliekant šį tyrimą), mano, kad atsižvelgiant į SNCM likvidavimą jos turimos bendrovės CMN akcijos pagrįstai vertintinos 28 mln. EUR; |
| --- | --- |

250)

be to, Komisija pažymi, kad jos nepriklausomas ekspertas nustatė didesnę SNCM ilgalaikio finansinio turto, pirmiausia jos turimų bendrovės CMN akcijų, vertę (ją nuo 21,8 mln. EUR jis padidino iki 28 mln. EUR). Šiuo klausimu Komisija, atsižvelgdama į bendrovės Stef-TFE pasiūlymą išpirkti šias akcijas už 35,2 mln. EUR (toks pasiūlymas Komisijai pateiktas atliekant šį tyrimą), mano, kad atsižvelgiant į SNCM likvidavimą jos turimos bendrovės CMN akcijos pagrįstai vertintinos 28 mln. EUR;

| 251) | aptariant kitų su turtu susijusių punktų vertinimą pažymėtina, kad Komisijos ekspertas atskirų prieštaravimų dėl jų nepateikė. Vis dėlto punkto „grynieji grynųjų pinigų srautai“ jis nepriskyrė turtui, nes šiame punkte nurodytas trūkumas. Komisijos nuomone, iš tikrųjų šis punktas turi būti įtrauktas į SNCM įsipareigojimus; |
| --- | --- |

251)

aptariant kitų su turtu susijusių punktų vertinimą pažymėtina, kad Komisijos ekspertas atskirų prieštaravimų dėl jų nepateikė. Vis dėlto punkto „grynieji grynųjų pinigų srautai“ jis nepriskyrė turtui, nes šiame punkte nurodytas trūkumas. Komisijos nuomone, iš tikrųjų šis punktas turi būti įtrauktas į SNCM įsipareigojimus;

| 252) | atsižvelgdama į patikslinimus, 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turtą Komisija vertina 211,4 mln. EUR; |
| --- | --- |

252)

atsižvelgdama į patikslinimus, 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turtą Komisija vertina 211,4 mln. EUR;

ii)   Dėl SNCM įsipareigojimų vertinimo

| 253) | Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos sumą, mokėtiną padengiant pirmaeiles skolas, vertina 153,8 mln. EUR, o padengiant nepirmaeiles skolas – 170,9 mln. EUR (neįskaitant papildomų išeitinių kompensacijų); |
| --- | --- |

253)

Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos sumą, mokėtiną padengiant pirmaeiles skolas, vertina 153,8 mln. EUR, o padengiant nepirmaeiles skolas – 170,9 mln. EUR (neįskaitant papildomų išeitinių kompensacijų);

| 254) | konkrečiai aptariant socialinius įsipareigojimus pažymėtina, kad Prancūzijos institucijos su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas vertina [70–80] (60) mln. EUR. Šios išlaidos atskirai nustatytos atsižvelgiant į kiekvieno darbuotojo sutarties rūšį (neterminuotoji ar terminuotoji sutartis), statusą ir taikytinas kolektyvines sutartis (laivuose dirbantys darbuotojai, krante dirbantys darbuotojai, vadovai), įmonėje dirbtą laiką, einamas pareigas ir darbo užmokestį. Į šią sumą įtrauktos kompensacijos už atleidimą iš darbo iš anksto neįspėjus ([20–30] (60) mln. EUR), kompensacijos už neišnaudotas atostogas ([0–10] (60) mln. EUR), kolektyvinėje sutartyje nustatytos išeitinės kompensacijos ([30–40] (60) mln. EUR) ir Delalande išmokos ([0–10] mln. EUR) (134); |
| --- | --- |

254)

konkrečiai aptariant socialinius įsipareigojimus pažymėtina, kad Prancūzijos institucijos su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas vertina [70–80] (60) mln. EUR. Šios išlaidos atskirai nustatytos atsižvelgiant į kiekvieno darbuotojo sutarties rūšį (neterminuotoji ar terminuotoji sutartis), statusą ir taikytinas kolektyvines sutartis (laivuose dirbantys darbuotojai, krante dirbantys darbuotojai, vadovai), įmonėje dirbtą laiką, einamas pareigas ir darbo užmokestį. Į šią sumą įtrauktos kompensacijos už atleidimą iš darbo iš anksto neįspėjus ([20–30] (60) mln. EUR), kompensacijos už neišnaudotas atostogas ([0–10] (60) mln. EUR), kolektyvinėje sutartyje nustatytos išeitinės kompensacijos ([30–40] (60) mln. EUR) ir Delalande išmokos ([0–10] mln. EUR) (134);

| 255) | su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas Prancūzijos institucijos vertina [30–40] (60) mln. EUR. Šis socialinis planas apima visas paramos priemones, susijusias su įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytais SNCM įsipareigojimais atleidimo iš darbo srityje (135) ir netiesioginėmis išlaidomis, patiriamomis vykdant su sutartimis susijusį socialinį planą (136); |
| --- | --- |

255)

su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas Prancūzijos institucijos vertina [30–40] (60) mln. EUR. Šis socialinis planas apima visas paramos priemones, susijusias su įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytais SNCM įsipareigojimais atleidimo iš darbo srityje (135) ir netiesioginėmis išlaidomis, patiriamomis vykdant su sutartimis susijusį socialinį planą (136);

| 256) | pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimo išlaidas iš esmės sudaro negrąžinta 7,4 mln. EUR banko garantija, kurią bendrovė SNCM pateikė siekdama užtikrinti tinkamą viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą; prie šios garantijos reikėtų pridėti sutartyje nurodytą baudą už paslaugas teikti įgalioto subjekto įsipareigojimų nevykdymą, lygią 2 % pagrindinės finansinės kompensacijos, 2005 m. siekusios 63 mln. EUR (taigi ši bauda yra maždaug 1,2 mln. EUR); |
| --- | --- |

256)

pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimo išlaidas iš esmės sudaro negrąžinta 7,4 mln. EUR banko garantija, kurią bendrovė SNCM pateikė siekdama užtikrinti tinkamą viešųjų paslaugų įsipareigojimų vykdymą; prie šios garantijos reikėtų pridėti sutartyje nurodytą baudą už paslaugas teikti įgalioto subjekto įsipareigojimų nevykdymą, lygią 2 % pagrindinės finansinės kompensacijos, 2005 m. siekusios 63 mln. EUR (taigi ši bauda yra maždaug 1,2 mln. EUR);

| 257) | dėl grynųjų įsipareigojimų, susijusių su pagal finansinės nuomos sutartį naudojamų laivų pardavimu (137), Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad remiantis tam tikromis prielaidomis (138) grynosios pajamos, gautos pardavus laivus, BRS specialiojo tarpininko vertinimu, 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 144,8 mln. EUR, sumažinus vertę, atskaičius komisinį tarpininkavimo mokestį ir finansines transporto išlaidas. Kadangi sutaupytų mokesčių ir skolų bankams suma siekia 193,5 mln. EUR, grąžintinas skolų bankams, susijusių su laivų finansine nuoma, likutis yra 48,7 mln. EUR;

  4 lentelė


  2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM įsipareigojimų vertinimo scenarijai | Įsipareigojimų vertė pagal
  Oddo ataskaitą

  milijonais eurų | Įsipareigojimų vertė
  pagal Komisijos ekspertą
  milijonais eurų |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirmaeilės skolos, iš kurių: | | |
| Socialinės ir mokesčių skolos | [20–30]* | [20–30]* |
| Turtu užtikrinti finansiniai įsipareigojimai

   (139) | 15,9 | 15,9 |
| Su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidos | [70–80]* | [70–80]* |
| Su savidraudos draugijomis, kurioms priklauso į pensiją išėję darbuotojai, susijusios išlaidos

   (140) | 10,2 | 10,2 |
| Likvidavimo procedūros išlaidos | 4,7 | 4,7 |
| Papildomi veiklos nuostoliai

   (141) | 26,5 | 26,5 |
| Atsiskaitymas su privilegijuotaisiais kreditoriais | 153,8 | 153,8 |
| Neužtikrintos skolos

   (142) | 69,7 | 84,2 |
| Su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidos | [30–40]* | [30–40]* |
| Pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimo išlaidos | [10–20]* | [10–20]* |
| Papildomos išlaidos, susijusios su pagal finansinės nuomos sutartį naudojamų laivų pardavimu | 48,7 | 48,7 |
| Atsiskaitymas su nepirmaeiliais kreditoriais | 170,9 | 181,1 |
| Šaltiniai: | Oddo-Hastings ataskaita, Komisijos eksperto ataskaita |

257)

dėl grynųjų įsipareigojimų, susijusių su pagal finansinės nuomos sutartį naudojamų laivų pardavimu (137), Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad remiantis tam tikromis prielaidomis (138) grynosios pajamos, gautos pardavus laivus, BRS specialiojo tarpininko vertinimu, 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 144,8 mln. EUR, sumažinus vertę, atskaičius komisinį tarpininkavimo mokestį ir finansines transporto išlaidas. Kadangi sutaupytų mokesčių ir skolų bankams suma siekia 193,5 mln. EUR, grąžintinas skolų bankams, susijusių su laivų finansine nuoma, likutis yra 48,7 mln. EUR;

4 lentelė

2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM įsipareigojimų vertinimo scenarijai

Įsipareigojimų vertė pagal

Oddo ataskaitą

milijonais eurų

Įsipareigojimų vertė

pagal Komisijos ekspertą

milijonais eurų

Pirmaeilės skolos, iš kurių:

Socialinės ir mokesčių skolos

[20–30]*

[20–30]*

Turtu užtikrinti finansiniai įsipareigojimai

   (139)

15,9

15,9

Su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidos

[70–80]*

[70–80]*

Su savidraudos draugijomis, kurioms priklauso į pensiją išėję darbuotojai, susijusios išlaidos

   (140)

10,2

10,2

Likvidavimo procedūros išlaidos

4,7

4,7

Papildomi veiklos nuostoliai

   (141)

26,5

26,5

Atsiskaitymas su privilegijuotaisiais kreditoriais

153,8

153,8

Neužtikrintos skolos

   (142)

69,7

84,2

Su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidos

[30–40]*

[30–40]*

Pagrindinių eksploatavimo sutarčių nutraukimo išlaidos

[10–20]*

[10–20]*

Papildomos išlaidos, susijusios su pagal finansinės nuomos sutartį naudojamų laivų pardavimu

48,7

48,7

Atsiskaitymas su nepirmaeiliais kreditoriais

170,9

181,1

Šaltiniai:

Oddo-Hastings ataskaita, Komisijos eksperto ataskaita

| 258) | Komisija pažymi, kad daugiausia SNCM įsipareigojimų sudaro socialiniai įsipareigojimai. Aptariant su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas pažymėtina, kad Komisijos ekspertas, remdamasis apklausomis, patikrino visų plano sudedamųjų dalių apskaičiavimo formules ir nenustatė nei trūkumų, nei klaidų. Atsižvelgdama į šį patikrinimą Komisija mano, kad Prancūzijos institucijų nurodyta [70–80] (60) mln. EUR suma, priskiriama su sutartimis susijusiam socialiniam planui, yra pagrįsta; |
| --- | --- |

258)

Komisija pažymi, kad daugiausia SNCM įsipareigojimų sudaro socialiniai įsipareigojimai. Aptariant su sutartimis susijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidas pažymėtina, kad Komisijos ekspertas, remdamasis apklausomis, patikrino visų plano sudedamųjų dalių apskaičiavimo formules ir nenustatė nei trūkumų, nei klaidų. Atsižvelgdama į šį patikrinimą Komisija mano, kad Prancūzijos institucijų nurodyta [70–80] (60) mln. EUR suma, priskiriama su sutartimis susijusiam socialiniam planui, yra pagrįsta;

| 259) | Komisija mano, kad papildomi veiklos nuostoliai vertinami atsargiai, atsižvelgiant į teisės aktus, pirmiausia į Prekybos kodekso L.622–10 straipsnį ir į 1985 m. gruodžio 27 d. Dekreto Nr. 85–1388 119–2 straipsnį, pagal kuriuos kompetentingas komercinių bylų teismas gali įpareigoti SNCM tęsti veiklą dar du mėnesius, o prokuratūros prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas atsižvelgiant į bendrovės prisiimtus viešųjų paslaugų įsipareigojimus; |
| --- | --- |

259)

Komisija mano, kad papildomi veiklos nuostoliai vertinami atsargiai, atsižvelgiant į teisės aktus, pirmiausia į Prekybos kodekso L.622–10 straipsnį ir į 1985 m. gruodžio 27 d. Dekreto Nr. 85–1388 119–2 straipsnį, pagal kuriuos kompetentingas komercinių bylų teismas gali įpareigoti SNCM tęsti veiklą dar du mėnesius, o prokuratūros prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas atsižvelgiant į bendrovės prisiimtus viešųjų paslaugų įsipareigojimus;

| 260) | dėl neužtikrintų skolų Komisijos ekspertas konkrečių prieštaravimų nepateikė. Tačiau jis vietoj 69,7 mln. EUR sumos įrašė 14,5 mln. EUR sumą, gautą iš naujo įvertinus su turtu susijusį punktą „grynieji grynųjų pinigų srautai“. Komisija mano, kad toks įvertinimas atitinka pakeitimus, padarytus vertinant SNCM turtą; |
| --- | --- |

260)

dėl neužtikrintų skolų Komisijos ekspertas konkrečių prieštaravimų nepateikė. Tačiau jis vietoj 69,7 mln. EUR sumos įrašė 14,5 mln. EUR sumą, gautą iš naujo įvertinus su turtu susijusį punktą „grynieji grynųjų pinigų srautai“. Komisija mano, kad toks įvertinimas atitinka pakeitimus, padarytus vertinant SNCM turtą;

| 261) | dėl su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų (neįskaitant papildomų išeitinių kompensacijų) Komisijos ekspertas mano, kad su teisiniais ginčais susijusias išlaidas reikėtų sumažinti ir vertinti [0–5] (60) mln. EUR, o ne [0–10] (60) mln. EUR, kuriuos nurodė Prancūzijos institucijos. Šiuo klausimu Komisija mano, kad profesinės sąjungos neabejotinai pareikalautų terminuotąsias darbo sutartis pakeisti neterminuotosiomis (143); tačiau, Komisijos nuomone, nurodyti skaičiai turi būti susiję tik su darbuotojais, dirbančiais pagal terminuotąsias darbo sutartis, nes beveik neabejotina, kad tokia su šiais darbuotojais susijusi rizika pasitvirtins (t. y. reikia atsižvelgti į 150 terminuotųjų sutarčių). Atsižvelgiant į tai, kad mėnesio darbo užmokestis neatskaičius mokesčių yra [2 000–2 500] (60) EUR, ir pridedant pirmosioms [100–120] (60) terminuotųjų darbo sutarčių taikomą kompensaciją, lygią devynių mėnesių darbo užmokesčiui, bei paskesnėms [50–70] (60) sutarčių taikomą kompensaciją, lygią šešių mėnesių darbo užmokesčiui, susidaro [0–10] (60) mln. EUR suma; |
| --- | --- |

261)

dėl su sutartimis nesusijusio socialinio plano įgyvendinimo išlaidų (neįskaitant papildomų išeitinių kompensacijų) Komisijos ekspertas mano, kad su teisiniais ginčais susijusias išlaidas reikėtų sumažinti ir vertinti [0–5] (60) mln. EUR, o ne [0–10] (60) mln. EUR, kuriuos nurodė Prancūzijos institucijos. Šiuo klausimu Komisija mano, kad profesinės sąjungos neabejotinai pareikalautų terminuotąsias darbo sutartis pakeisti neterminuotosiomis (143); tačiau, Komisijos nuomone, nurodyti skaičiai turi būti susiję tik su darbuotojais, dirbančiais pagal terminuotąsias darbo sutartis, nes beveik neabejotina, kad tokia su šiais darbuotojais susijusi rizika pasitvirtins (t. y. reikia atsižvelgti į 150 terminuotųjų sutarčių). Atsižvelgiant į tai, kad mėnesio darbo užmokestis neatskaičius mokesčių yra [2 000–2 500] (60) EUR, ir pridedant pirmosioms [100–120] (60) terminuotųjų darbo sutarčių taikomą kompensaciją, lygią devynių mėnesių darbo užmokesčiui, bei paskesnėms [50–70] (60) sutarčių taikomą kompensaciją, lygią šešių mėnesių darbo užmokesčiui, susidaro [0–10] (60) mln. EUR suma;

| 262) | dėl grynųjų įsipareigojimų, susijusių su pagal finansinės nuomos sutartį įsigytų laivų pardavimu, Komisija mano, kad prielaidos, pagal kurias atlikti skaičiavimai, yra pagrįstos, pirmiausia atsižvelgiant į sutarčių su ekonominių interesų grupėmis nuostatas, pagal kurias bendrovės SNCM negali pakeisti tretieji asmenys, o mokesčių lengvatos taikomos tik naudojant laivus, plaukiojančius su Prancūzijos vėliava. Be to, taip pat pagrįsta tai, kad teisinė rizika netaikoma pagal finansinės nuomos sutartį naudojamiems laivams, nes šiuos laivus parduoda ekonominių interesų grupėms paskolas suteikę bankai. Komisijos nuomone, šiomis aplinkybėmis atsižvelgti į finansines transporto išlaidas nuo 2005 m. rugsėjo 30 d. iki faktinės laivo pardavimo dienos yra pagrįsta; |
| --- | --- |

262)

dėl grynųjų įsipareigojimų, susijusių su pagal finansinės nuomos sutartį įsigytų laivų pardavimu, Komisija mano, kad prielaidos, pagal kurias atlikti skaičiavimai, yra pagrįstos, pirmiausia atsižvelgiant į sutarčių su ekonominių interesų grupėmis nuostatas, pagal kurias bendrovės SNCM negali pakeisti tretieji asmenys, o mokesčių lengvatos taikomos tik naudojant laivus, plaukiojančius su Prancūzijos vėliava. Be to, taip pat pagrįsta tai, kad teisinė rizika netaikoma pagal finansinės nuomos sutartį naudojamiems laivams, nes šiuos laivus parduoda ekonominių interesų grupėms paskolas suteikę bankai. Komisijos nuomone, šiomis aplinkybėmis atsižvelgti į finansines transporto išlaidas nuo 2005 m. rugsėjo 30 d. iki faktinės laivo pardavimo dienos yra pagrįsta;

| 263) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM pirmaeiliai įsipareigojimai siekė 153,8 mln. EUR, o nepirmaeiliai – 181,1 mln. EUR; |
| --- | --- |

263)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM pirmaeiliai įsipareigojimai siekė 153,8 mln. EUR, o nepirmaeiliai – 181,1 mln. EUR;

iii)   Dėl turto trūkumo nustatymo

| 264) | remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertė (211,4 mln. EUR) buvo per maža, kad bendrovė atsiskaitytų su privilegijuotaisiais kreditoriais (153,8 mln. EUR) ir nepirmaeiliais kreditoriais (181,1 mln. EUR) – iš viso padengtų 334,9 mln. EUR. Taigi trūko maždaug 123,5 mln. EUR turto; |
| --- | --- |

264)

remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto vertė (211,4 mln. EUR) buvo per maža, kad bendrovė atsiskaitytų su privilegijuotaisiais kreditoriais (153,8 mln. EUR) ir nepirmaeiliais kreditoriais (181,1 mln. EUR) – iš viso padengtų 334,9 mln. EUR. Taigi trūko maždaug 123,5 mln. EUR turto;

c)   Dėl atsižvelgimo į ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo

| 265) | Komisija taip pat išnagrinėjo SNCM ir Prancūzijos institucijų argumentą, kad valstybė, kaip kontrolinį akcijų paketą turinti akcininkė, bendrovės likvidavimo atveju galėtų būti įpareigota padengti įsipareigojimus. Viena iš suinteresuotųjų šalių (CFF) nepritarė tam, kad Prancūzijos institucijų nurodyta nacionalinė teismų praktika būtų taikoma šiuo atveju. Iš tikrųjų CFF mano, kad Ruano apeliacinio teismo sprendimu Aspocomp Group Oyj teismas Suomijos patronuojančiąją bendrovę įpareigojo išmokėti kompensacijas Prancūzijoje įsteigtos likviduojamos patronuojamosios bendrovės darbuotojams, nes pagal įmonės susitarimą, kurį patvirtino patronuojančioji bendrovė, šios kompensacijos buvo nustatytos socialiniame plane ir galiausiai neišmokėtos; |
| --- | --- |

265)

Komisija taip pat išnagrinėjo SNCM ir Prancūzijos institucijų argumentą, kad valstybė, kaip kontrolinį akcijų paketą turinti akcininkė, bendrovės likvidavimo atveju galėtų būti įpareigota padengti įsipareigojimus. Viena iš suinteresuotųjų šalių (CFF) nepritarė tam, kad Prancūzijos institucijų nurodyta nacionalinė teismų praktika būtų taikoma šiuo atveju. Iš tikrųjų CFF mano, kad Ruano apeliacinio teismo sprendimu Aspocomp Group Oyj teismas Suomijos patronuojančiąją bendrovę įpareigojo išmokėti kompensacijas Prancūzijoje įsteigtos likviduojamos patronuojamosios bendrovės darbuotojams, nes pagal įmonės susitarimą, kurį patvirtino patronuojančioji bendrovė, šios kompensacijos buvo nustatytos socialiniame plane ir galiausiai neišmokėtos;

| 266) | Prancūzijos institucijos mano, kad visos faktinės išlaidos, kurias valstybė būtų turėjusi patirti kaip akcininkė (per CGMF), 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 312,1–361 mln. EUR. Jos taip pat teigia, kad nustatant šį įvertį pirmiausia atsižvelgta į riziką, kad valstybei būtų tekę padengti įsipareigojimus, jei teismas būtų nusprendęs ją laikyti faktine SNCM vadove, ir į riziką, kad valstybė būtų įpareigota išmokėti papildomas išeitines kompensacijas atleistiems darbuotojams. Prancūzijos institucijos mano, kad apskaičiuojant faktines galimo SNCM likvidavimo išlaidas į šią riziką reikia atsižvelgti; |
| --- | --- |

266)

Prancūzijos institucijos mano, kad visos faktinės išlaidos, kurias valstybė būtų turėjusi patirti kaip akcininkė (per CGMF), 2005 m. rugsėjo 30 d. siekė 312,1–361 mln. EUR. Jos taip pat teigia, kad nustatant šį įvertį pirmiausia atsižvelgta į riziką, kad valstybei būtų tekę padengti įsipareigojimus, jei teismas būtų nusprendęs ją laikyti faktine SNCM vadove, ir į riziką, kad valstybė būtų įpareigota išmokėti papildomas išeitines kompensacijas atleistiems darbuotojams. Prancūzijos institucijos mano, kad apskaičiuojant faktines galimo SNCM likvidavimo išlaidas į šią riziką reikia atsižvelgti;

| 267) | taigi reikia įvertinti, kiek iš viso faktinių išlaidų Prancūzijai, kaip akcininkei, būtų tekę patirti SNCM teisminio likvidavimo atveju, siekiant nustatyti, ar apdairus privatus akcininkas, atsižvelgdamas į tikimybę, kad gali būti įpareigotas padengti šias išlaidas, ir į jų dydį, nebūtų verčiau nedelsdamas pardavęs patronuojamąją bendrovę už neigiamą 158 mln. EUR kainą užuot rizikavęs; |
| --- | --- |

267)

taigi reikia įvertinti, kiek iš viso faktinių išlaidų Prancūzijai, kaip akcininkei, būtų tekę patirti SNCM teisminio likvidavimo atveju, siekiant nustatyti, ar apdairus privatus akcininkas, atsižvelgdamas į tikimybę, kad gali būti įpareigotas padengti šias išlaidas, ir į jų dydį, nebūtų verčiau nedelsdamas pardavęs patronuojamąją bendrovę už neigiamą 158 mln. EUR kainą užuot rizikavęs;

| 268) | pagal Prancūzijos teisę įgaliotas bendrovės, kurios teisminis likvidavimas vykdomas, likvidatorius prieš buvusius bendrovės vadovus gali pareikšti ieškinį dėl atsakomybės nustatymo, vadinamąjį ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo, jeigu nutraukiamas apsaugos plano įgyvendinimas arba jeigu vykdomas teisminis reorganizavimas, taip pat teisminis likvidavimas (144); |
| --- | --- |

268)

pagal Prancūzijos teisę įgaliotas bendrovės, kurios teisminis likvidavimas vykdomas, likvidatorius prieš buvusius bendrovės vadovus gali pareikšti ieškinį dėl atsakomybės nustatymo, vadinamąjį ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo, jeigu nutraukiamas apsaugos plano įgyvendinimas arba jeigu vykdomas teisminis reorganizavimas, taip pat teisminis likvidavimas (144);

| 269) | ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo pareiškimas prieš buvusius likviduojamos bendrovės vadovus grindžiamas būtinybe atkurti jos turtą – tai viena iš įgaliotam likvidatoriui patikėtų užduočių; |
| --- | --- |

269)

ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo pareiškimas prieš buvusius likviduojamos bendrovės vadovus grindžiamas būtinybe atkurti jos turtą – tai viena iš įgaliotam likvidatoriui patikėtų užduočių;

| 270) | keliuose Komisijai atsiųstuose raštuose Prancūzijos institucijos tvirtino, kad tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos valstybę padengti jos vadovaujamos įmonės įsipareigojimus, yra daugiau nei tikėtina ir kad apskaičiuojant faktines galimo bendrovės SNCM likvidavimo išlaidas reikia į ją atsižvelgti; |
| --- | --- |

270)

keliuose Komisijai atsiųstuose raštuose Prancūzijos institucijos tvirtino, kad tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos valstybę padengti jos vadovaujamos įmonės įsipareigojimus, yra daugiau nei tikėtina ir kad apskaičiuojant faktines galimo bendrovės SNCM likvidavimo išlaidas reikia į ją atsižvelgti;

| 271) | kartu su 2008 m. vasario 28 d. atsiųstais dokumentais SNCM pateikė Baker & McKenzie ataskaitą, kurioje įvertinti teisiniai ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo pareiškimo prieš Prancūzijos valstybę padariniai. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad labai tikėtina, jog išnagrinėjęs bylą komercinių bylų teismas nuspręs, kad atsakomybė už įsipareigojimus tenka valstybei, ir įpareigos ją padengti visas socialines SNCM skolas; |
| --- | --- |

271)

kartu su 2008 m. vasario 28 d. atsiųstais dokumentais SNCM pateikė Baker & McKenzie ataskaitą, kurioje įvertinti teisiniai ieškinio dėl įsipareigojimų padengimo pareiškimo prieš Prancūzijos valstybę padariniai. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad labai tikėtina, jog išnagrinėjęs bylą komercinių bylų teismas nuspręs, kad atsakomybė už įsipareigojimus tenka valstybei, ir įpareigos ją padengti visas socialines SNCM skolas;

| 272) | atitinkamuose teisės aktuose nustatyta, kad buvę likviduojamos bendrovės teisiniai ar faktiniai vadovai gali būti įpareigoti padengti jos skolas, jeigu kartu įvykdytos keturios sąlygos; |
| --- | --- |

272)

atitinkamuose teisės aktuose nustatyta, kad buvę likviduojamos bendrovės teisiniai ar faktiniai vadovai gali būti įpareigoti padengti jos skolas, jeigu kartu įvykdytos keturios sąlygos;

i)   Valstybės pripažinimas teisine ar faktine įmonės, kurios teisminis likvidavimas yra vykdomas, vadove

| 273) | advokatų kontoros Baker & McKenzie ataskaitoje, kurią Komisijai perdavė SNCM, pateikta analizė, kurią atlikus padaryta išvada, kad [...] (60). Iš esmės minėtoje ekspertų ataskaitoje pagal atitinkamą teismų praktiką [...] (145) siekiama įrodyti, kad valstybė ne kartą atliko [...] (60). Visų pirma šioje ataskaitoje nurodyta, kad valstybė priėmė [...] (60) sprendimus. Be to, akivaizdu, kad valdymo organai [...] (60) įmonę. Galiausiai valstybė [...] (60); |
| --- | --- |

273)

advokatų kontoros Baker & McKenzie ataskaitoje, kurią Komisijai perdavė SNCM, pateikta analizė, kurią atlikus padaryta išvada, kad [...] (60). Iš esmės minėtoje ekspertų ataskaitoje pagal atitinkamą teismų praktiką [...] (145) siekiama įrodyti, kad valstybė ne kartą atliko [...] (60). Visų pirma šioje ataskaitoje nurodyta, kad valstybė priėmė [...] (60) sprendimus. Be to, akivaizdu, kad valdymo organai [...] (60) įmonę. Galiausiai valstybė [...] (60);

| 274) | Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos savo 2008 m. kovo 28 d. atsiųstuose dokumentuose nurodė neabejojančios [...] (60). 2006 m. lapkričio 20 d. rašte Prancūzijos institucijos pačios teigia, kad teismas [...] (60) įmonė; |
| --- | --- |

274)

Komisija pažymi, kad Prancūzijos institucijos savo 2008 m. kovo 28 d. atsiųstuose dokumentuose nurodė neabejojančios [...] (60). 2006 m. lapkričio 20 d. rašte Prancūzijos institucijos pačios teigia, kad teismas [...] (60) įmonė;

| 275) | tačiau Komisija mano, kad vien 2006 m. lapkričio 20 d. Prancūzijos institucijų pareiškimo, pateikto vykdant valstybės pagalbos procedūrą, negali pakakti norint teisiškai įrodyti, kad teismas nuspręstų nacionalines institucijas laikyti faktinėmis įmonės, kuriai taikomos aptariamos priemonės, vadovėmis, ir visų pirma norint nustatyti, kiek tokia galimybė yra tikėtina; |
| --- | --- |

275)

tačiau Komisija mano, kad vien 2006 m. lapkričio 20 d. Prancūzijos institucijų pareiškimo, pateikto vykdant valstybės pagalbos procedūrą, negali pakakti norint teisiškai įrodyti, kad teismas nuspręstų nacionalines institucijas laikyti faktinėmis įmonės, kuriai taikomos aptariamos priemonės, vadovėmis, ir visų pirma norint nustatyti, kiek tokia galimybė yra tikėtina;

| 276) | visų pirma aptariant ginčijamus sprendimus pažymėtina, kad visiškai neįrodyta, jog naujausia valstybės sprendimų priėmimo praktika akivaizdžiai neatitinka praktikos, taikomos valstybei valdant jai priklausančias akcijas. NET Baker & McKenzie ataskaitoje primenama, kad dažnai kyla ginčų dėl to, kiek valstybė turėtų kištis į jai priklausančių akcijų valdymą, ir nurodyta, kad paprastai [...] (60) vaidmuo labai didelis; |
| --- | --- |

276)

visų pirma aptariant ginčijamus sprendimus pažymėtina, kad visiškai neįrodyta, jog naujausia valstybės sprendimų priėmimo praktika akivaizdžiai neatitinka praktikos, taikomos valstybei valdant jai priklausančias akcijas. NET Baker & McKenzie ataskaitoje primenama, kad dažnai kyla ginčų dėl to, kiek valstybė turėtų kištis į jai priklausančių akcijų valdymą, ir nurodyta, kad paprastai [...] (60) vaidmuo labai didelis;

| 277) | tačiau ir valstybės, ir SNCM nurodytose nacionalinės teismų praktikos nuostatose tokia situacija tiesiogiai neaptarta. Pagrindinės nagrinėtos bylos susijusios su vietos valdžios institucijomis, o 2001 m. vasario 6 d. Sprendimas BRGM – su valstybine pramonės ir prekybos įmone; |
| --- | --- |

277)

tačiau ir valstybės, ir SNCM nurodytose nacionalinės teismų praktikos nuostatose tokia situacija tiesiogiai neaptarta. Pagrindinės nagrinėtos bylos susijusios su vietos valdžios institucijomis, o 2001 m. vasario 6 d. Sprendimas BRGM – su valstybine pramonės ir prekybos įmone;

| 278) | bet kokiu atveju visiškai neįrodyta, kad viešosios valdžios funkcijas vykdanti valstybė laikoma faktine vadove; |
| --- | --- |

278)

bet kokiu atveju visiškai neįrodyta, kad viešosios valdžios funkcijas vykdanti valstybė laikoma faktine vadove;

ii)   Viena ar kelios valdymo klaidos, kurias padarė Prancūzijos valstybė – faktinė įmonės, kurios teisminis likvidavimas vykdomas, vadovė

| 279) | šiuo atveju Komisija pažymi, kad SNCM eksperto ataskaitoje, remiantis neišsamiu faktų sąrašu, paminėti tam tikri aspektai siekiant įrodyti, kad valstybė, [...] (60), padarė valdymo klaidų; |
| --- | --- |

279)

šiuo atveju Komisija pažymi, kad SNCM eksperto ataskaitoje, remiantis neišsamiu faktų sąrašu, paminėti tam tikri aspektai siekiant įrodyti, kad valstybė, [...] (60), padarė valdymo klaidų;

| 280) | pirmiausia nurodyta, kad Prancūzijos valstybė padarė investavimo klaidų, susijusių su [...] (60) SNCM. Ji taip pat padarė nemažai valdymo klaidų, susijusių su dydžio nustatymu [...] (60) SNCM; |
| --- | --- |

280)

pirmiausia nurodyta, kad Prancūzijos valstybė padarė investavimo klaidų, susijusių su [...] (60) SNCM. Ji taip pat padarė nemažai valdymo klaidų, susijusių su dydžio nustatymu [...] (60) SNCM;

| 281) | 2007 m. balandžio 30 d. rašte Prancūzijos institucijos nurodė labai didelę tikimybę, kad atsižvelgiant į kriterijus, kuriais vadovaujantis pagal Prekybos kodekso L. 651–2 straipsnį nustatoma valdymo klaida, valstybė būtų pripažinta atsakinga; |
| --- | --- |

281)

2007 m. balandžio 30 d. rašte Prancūzijos institucijos nurodė labai didelę tikimybę, kad atsižvelgiant į kriterijus, kuriais vadovaujantis pagal Prekybos kodekso L. 651–2 straipsnį nustatoma valdymo klaida, valstybė būtų pripažinta atsakinga;

| 282) | Komisija dar kartą nurodo mananti, kad vien šio 2007 m. balandžio 30 d. pareiškimo, pateikto vykdant valstybės pagalbos procedūrą, nepakanka norint teisiškai įrodyti, kad teismas būtų nusprendęs, jog nacionalinės institucijos padarė nurodytų klaidų, ir visų pirma norint nustatyti, kiek tokia galimybė yra tikėtina. Tai juo labiau akivaizdu dėl to, kad Prancūzijos institucijos ginčija patį valdymo klaidų, kurios vis dėlto būtinos norint paduoti ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo, padarymą; |
| --- | --- |

282)

Komisija dar kartą nurodo mananti, kad vien šio 2007 m. balandžio 30 d. pareiškimo, pateikto vykdant valstybės pagalbos procedūrą, nepakanka norint teisiškai įrodyti, kad teismas būtų nusprendęs, jog nacionalinės institucijos padarė nurodytų klaidų, ir visų pirma norint nustatyti, kiek tokia galimybė yra tikėtina. Tai juo labiau akivaizdu dėl to, kad Prancūzijos institucijos ginčija patį valdymo klaidų, kurios vis dėlto būtinos norint paduoti ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo, padarymą;

| 283) | iš esmės pažymėtina, kad ir SNCM, ir Prancūzijos institucijos daugiausia remiasi labai senais valdymo sprendimais. Antai Baker & McKenzie ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama [...] (60), atliktiems iki 2000 m. Joje nevengiama remtis 1993–1999 finansinių metų Audito Rūmų ataskaitomis. Nurodytos pagrindinės valdymo klaidos padarytos XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje. Tačiau SNCM kreditoriams apie šį valdymo būdą buvo pranešta tuo metu, kai jie bendrovei suteikė kreditą. Taigi jie bent netiesiogiai sutiko prisiimti su šiuo valdymo būdu susijusią riziką. Nėra jokių duomenų, kad valstybė gali būti tinkamai laikoma atsakinga už įsipareigojimų padengimą panašiu atveju; |
| --- | --- |

283)

iš esmės pažymėtina, kad ir SNCM, ir Prancūzijos institucijos daugiausia remiasi labai senais valdymo sprendimais. Antai Baker & McKenzie ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama [...] (60), atliktiems iki 2000 m. Joje nevengiama remtis 1993–1999 finansinių metų Audito Rūmų ataskaitomis. Nurodytos pagrindinės valdymo klaidos padarytos XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje. Tačiau SNCM kreditoriams apie šį valdymo būdą buvo pranešta tuo metu, kai jie bendrovei suteikė kreditą. Taigi jie bent netiesiogiai sutiko prisiimti su šiuo valdymo būdu susijusią riziką. Nėra jokių duomenų, kad valstybė gali būti tinkamai laikoma atsakinga už įsipareigojimų padengimą panašiu atveju;

| 284) | be to, šios tariamos valdymo klaidos paaiškinamos valdžios institucijų padarytais politiniais pasirinkimais, o duomenų, kad pagal teismų praktiką, susijusią su įsipareigojimų padengimu, šie politiniai pasirinkimai gali būti laikomi valdymo klaidomis, taip pat nėra; |
| --- | --- |

284)

be to, šios tariamos valdymo klaidos paaiškinamos valdžios institucijų padarytais politiniais pasirinkimais, o duomenų, kad pagal teismų praktiką, susijusią su įsipareigojimų padengimu, šie politiniai pasirinkimai gali būti laikomi valdymo klaidomis, taip pat nėra;

| 285) | galiausiai Baker & McKenzie ataskaita nepakankamai patikima, visų pirma atsižvelgiant į joje pareikštą nuomonę, kad atitinkama SNCM padėtis susidarė dėl valstybės padarytų su išorės ryšiais susijusių klaidų (valstybė pranešė apie SNCM padėtį). Iš tikrųjų iš šios ataskaitos matyti tik tai, kad valstybė pranešė apie padėtį, kuri jau buvo visiems žinoma. Taigi valstybės veiksmai nepanašūs į valdymo klaidą; |
| --- | --- |

285)

galiausiai Baker & McKenzie ataskaita nepakankamai patikima, visų pirma atsižvelgiant į joje pareikštą nuomonę, kad atitinkama SNCM padėtis susidarė dėl valstybės padarytų su išorės ryšiais susijusių klaidų (valstybė pranešė apie SNCM padėtį). Iš tikrųjų iš šios ataskaitos matyti tik tai, kad valstybė pranešė apie padėtį, kuri jau buvo visiems žinoma. Taigi valstybės veiksmai nepanašūs į valdymo klaidą;

iii)   Turto trūkumo nustatymas

| 286) | šiuo atveju Komisija pažymi, kad Oddo-Hastings ataskaitoje nustatyta, jog 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo susidaręs 134,4 mln. EUR turto trūkumas, apskaičiuotas kaip SNCM turto vertės (190,3 mln. EUR) ir įsipareigojimų vertės (pirmaeilės ir nepirmaeilės skolos, atitinkamai įvertintos 153,8 mln. EUR ir 170,9 mln. EUR) skirtumas; |
| --- | --- |

286)

šiuo atveju Komisija pažymi, kad Oddo-Hastings ataskaitoje nustatyta, jog 2005 m. rugsėjo 30 d. buvo susidaręs 134,4 mln. EUR turto trūkumas, apskaičiuotas kaip SNCM turto vertės (190,3 mln. EUR) ir įsipareigojimų vertės (pirmaeilės ir nepirmaeilės skolos, atitinkamai įvertintos 153,8 mln. EUR ir 170,9 mln. EUR) skirtumas;

| 287) | Komisija jau įvertino, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto trūkumas siekė 123,5 mln. EUR (žr. 264 konstatuojamąją dalį); |
| --- | --- |

287)

Komisija jau įvertino, kad 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM turto trūkumas siekė 123,5 mln. EUR (žr. 264 konstatuojamąją dalį);

iv)   Priežastinis klaidų ir nustatyto turto trūkumo ryšys

| 288) | Prancūzijos institucijos teigia, kad pagal Prekybos kodekso L. 624–3 straipsnį juridinio asmens vadovas gali būti pripažintas atsakingu, net jei jo valdymo klaida tėra viena iš turto trūkumo priežasčių, ir gali būti įpareigotas padengti visas socialines skolas arba jų dalį, net jei tik dalis šių skolų susidarė dėl jo kaltės (146). Prancūzijos institucijų nuomone, Prancūzijos valstybė turėtų padengti 85–100 % nustatyto turto trūkumo, t. y. 114,3–134,4 mln. EUR; |
| --- | --- |

288)

Prancūzijos institucijos teigia, kad pagal Prekybos kodekso L. 624–3 straipsnį juridinio asmens vadovas gali būti pripažintas atsakingu, net jei jo valdymo klaida tėra viena iš turto trūkumo priežasčių, ir gali būti įpareigotas padengti visas socialines skolas arba jų dalį, net jei tik dalis šių skolų susidarė dėl jo kaltės (146). Prancūzijos institucijų nuomone, Prancūzijos valstybė turėtų padengti 85–100 % nustatyto turto trūkumo, t. y. 114,3–134,4 mln. EUR;

| 289) | ši analizė niekuo patikimai nepagrįsta. Iš tikrųjų kadangi nurodytos valdymo klaidos pagrįstos XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje priimtais sprendimais, dėl kurių SNCM iš karto patyrė papildomų išlaidų, labai sunku tai laikyti 2005 m. atsiradusio turto trūkumo priežastimi, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad nuo XX a. 10-ojo dešimtmečio vidurio iki 2005 m. įvyko daug įvykių; |
| --- | --- |

289)

ši analizė niekuo patikimai nepagrįsta. Iš tikrųjų kadangi nurodytos valdymo klaidos pagrįstos XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje priimtais sprendimais, dėl kurių SNCM iš karto patyrė papildomų išlaidų, labai sunku tai laikyti 2005 m. atsiradusio turto trūkumo priežastimi, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad nuo XX a. 10-ojo dešimtmečio vidurio iki 2005 m. įvyko daug įvykių;

| 290) | be to, nors iš tikrųjų atrodo, kad įsipareigojimams padengti skirta kompensacijos suma savaime nesusijusi su įsipareigojimų, padidėjusių dėl vadovo padarytos valdymo klaidos (jeigu ji bus įrodyta), suma, tai taip pat reiškia, kad teismas gali nuspręsti iš vadovo priteisti sumą, kuri būtų daug mažesnė už nustatytą turto trūkumą (147); |
| --- | --- |

290)

be to, nors iš tikrųjų atrodo, kad įsipareigojimams padengti skirta kompensacijos suma savaime nesusijusi su įsipareigojimų, padidėjusių dėl vadovo padarytos valdymo klaidos (jeigu ji bus įrodyta), suma, tai taip pat reiškia, kad teismas gali nuspręsti iš vadovo priteisti sumą, kuri būtų daug mažesnė už nustatytą turto trūkumą (147);

| 291) | tačiau kitaip nei, regis, mano Prancūzijos institucijos (ir SNCM), nėra jokių duomenų, kad įsipareigojimų padengimo klausimą nagrinėjantis teismas aptariamus sprendimus laikė tokiais svarbiais, kad dėl jų būtų pagrįsta įpareigoti valdžios institucijas padengti daug nustatytų įsipareigojimų. Iš tikrųjų atsižvelgiant į išnagrinėtus argumentus matyti, kad tai buvo protekcionistiniai tam tikromis politinėmis aplinkybėmis priimti sprendimai (be to, dauguma jų priimti prieš dešimt metų) arba naujesni sprendimai, priimti siekiant apsaugoti darbuotojus nuo prievolės didinti našumą arba bandyti atkurti geresnę socialinę aplinką; |
| --- | --- |

291)

tačiau kitaip nei, regis, mano Prancūzijos institucijos (ir SNCM), nėra jokių duomenų, kad įsipareigojimų padengimo klausimą nagrinėjantis teismas aptariamus sprendimus laikė tokiais svarbiais, kad dėl jų būtų pagrįsta įpareigoti valdžios institucijas padengti daug nustatytų įsipareigojimų. Iš tikrųjų atsižvelgiant į išnagrinėtus argumentus matyti, kad tai buvo protekcionistiniai tam tikromis politinėmis aplinkybėmis priimti sprendimai (be to, dauguma jų priimti prieš dešimt metų) arba naujesni sprendimai, priimti siekiant apsaugoti darbuotojus nuo prievolės didinti našumą arba bandyti atkurti geresnę socialinę aplinką;

v)   Galimybės padengti papildomas išeitines kompensacijas, jeigu būtų vykdomas SNCM teisminis likvidavimas, nustatymas

| 292) | pasak Prancūzijos institucijų, atsižvelgiant į šios srities teismų praktiką (148), teismas neabejotinai būtų įpareigojęs valstybę ne tik padengti turto trūkumą, bet ir sumokėti papildomas išeitines kompensacijas (t. y. [200–210] (60)–[250–260] (60) mln. EUR). Prancūzijos institucijų nuomone, visos faktinės išlaidos, kurias kaip akcininkei būtų tekę patirti valstybei, siekia 212,1–361 mln. EUR; |
| --- | --- |

292)

pasak Prancūzijos institucijų, atsižvelgiant į šios srities teismų praktiką (148), teismas neabejotinai būtų įpareigojęs valstybę ne tik padengti turto trūkumą, bet ir sumokėti papildomas išeitines kompensacijas (t. y. [200–210] (60)–[250–260] (60) mln. EUR). Prancūzijos institucijų nuomone, visos faktinės išlaidos, kurias kaip akcininkei būtų tekę patirti valstybei, siekia 212,1–361 mln. EUR;

| 293) | Prancūzijos institucijos patikslina, kad Prancūzijos teismai neseniai priimtuose sprendimuose yra įpareigoję teisinį ar faktinį vadovą padengti ne tik turto trūkumą, bet ir papildomas išeitines kompensacijas, apskaičiuotas pagal iki likvidavimo įmonės parengtą socialinį planą; |
| --- | --- |

293)

Prancūzijos institucijos patikslina, kad Prancūzijos teismai neseniai priimtuose sprendimuose yra įpareigoję teisinį ar faktinį vadovą padengti ne tik turto trūkumą, bet ir papildomas išeitines kompensacijas, apskaičiuotas pagal iki likvidavimo įmonės parengtą socialinį planą;

| 294) | pirmiausia Prancūzijos institucijos pažymi, kad bylos Aspocomp atveju Prancūzijos bendrovė Aspocomp SAS – patronuojamoji bendrovė, kurios 99 % kapitalo priklausė Suomijos bendrovei Aspocomp Group Oyj, 2002 m. sausio 18 d. pasirašė įmonės susitarimą, kuriame apibūdintos socialinio plano sąlygos, susijusios su kompensacijos išmokėjimu 210 darbuotojų (iš viso įmonėje dirbo 550 darbuotojų). Šiame susitarime pirmiausia buvo nurodytos kompensacinių išmokų ir papildomų kompensacijų sumos, taip pat nustatyta pagalba savo noru iš darbo išėjusiems darbuotojams. Tačiau pasikeitus grupės strategijai patronuojančioji bendrovė Aspocomp Group Oyj2002 m. vasario 21 d. nusprendė patronuojamosios bendrovės Aspocomp SAS nebefinansuoti ir taip privertė ją bankrutuoti. Dėl šio sprendimo patronuojamajai bendrovei de facto sutrukdyta įvykdyti pagal įmonės susitarimą prisiimtus įsipareigojimus ir ji buvo priversta atleisti visus likusius darbuotojus; |
| --- | --- |

294)

pirmiausia Prancūzijos institucijos pažymi, kad bylos Aspocomp atveju Prancūzijos bendrovė Aspocomp SAS – patronuojamoji bendrovė, kurios 99 % kapitalo priklausė Suomijos bendrovei Aspocomp Group Oyj, 2002 m. sausio 18 d. pasirašė įmonės susitarimą, kuriame apibūdintos socialinio plano sąlygos, susijusios su kompensacijos išmokėjimu 210 darbuotojų (iš viso įmonėje dirbo 550 darbuotojų). Šiame susitarime pirmiausia buvo nurodytos kompensacinių išmokų ir papildomų kompensacijų sumos, taip pat nustatyta pagalba savo noru iš darbo išėjusiems darbuotojams. Tačiau pasikeitus grupės strategijai patronuojančioji bendrovė Aspocomp Group Oyj2002 m. vasario 21 d. nusprendė patronuojamosios bendrovės Aspocomp SAS nebefinansuoti ir taip privertė ją bankrutuoti. Dėl šio sprendimo patronuojamajai bendrovei de facto sutrukdyta įvykdyti pagal įmonės susitarimą prisiimtus įsipareigojimus ir ji buvo priversta atleisti visus likusius darbuotojus;

| 295) | tokiomis aplinkybėmis Ruano apeliacinio teismo sprendimu patvirtintas Evrė darbo ginčų teismo sprendimas ir, nusprendus, kad prisiimtų įsipareigojimų nesilaikiusios patronuojančiosios bendrovės veiksmai buvo nesąžiningi ir smerktinai lengvabūdiški, bendrovė Aspocomp Group Oyj, valdžiusi 99 % patronuojamosios bendrovės kapitalo, buvo įpareigota: i) darbuotojams, susijusiems su įmonės susitarimu, išmokėti visas kompensacines išmokas ir papildomas kompensacijas, nurodytas minėtame susitarime, taip pat kompensacijas dėl atleidimo be realios ir svarbios priežasties ir ii) darbuotojams, atleistiems bankrutavus bendrovei Aspocomp, išmokėti lygiavertes kompensacijas; |
| --- | --- |

295)

tokiomis aplinkybėmis Ruano apeliacinio teismo sprendimu patvirtintas Evrė darbo ginčų teismo sprendimas ir, nusprendus, kad prisiimtų įsipareigojimų nesilaikiusios patronuojančiosios bendrovės veiksmai buvo nesąžiningi ir smerktinai lengvabūdiški, bendrovė Aspocomp Group Oyj, valdžiusi 99 % patronuojamosios bendrovės kapitalo, buvo įpareigota: i) darbuotojams, susijusiems su įmonės susitarimu, išmokėti visas kompensacines išmokas ir papildomas kompensacijas, nurodytas minėtame susitarime, taip pat kompensacijas dėl atleidimo be realios ir svarbios priežasties ir ii) darbuotojams, atleistiems bankrutavus bendrovei Aspocomp, išmokėti lygiavertes kompensacijas;

| 296) | nors pagrįsdama savo teoriją Prancūzija taip pat rėmėsi 2005 m. balandžio 19 d. Kasacinio teismo Komercinių bylų kolegijos sprendimu (149), Komisija šiame sprendime nemato jokios nuostatos, kuri būtų lemiama sprendžiant šį ginčą. Iš tikrųjų Kasacinis teismas tik nurodė, kad Apeliacinis teismas teisiškai neapibūdino patronuojančiosios bendrovės ir jos patronuojamosios bendrovės turto sutapties. Bet kokiu atveju Komisija pažymi, kad su Sprendimu Aspocomp susijusios faktinės aplinkybės nesutampa su šiuo atveju nagrinėjamomis aplinkybėmis. Iš tikrųjų šiuo atveju nenustatyta, kad CGMF nesilaikė įsipareigojimų mokėti papildomas išeitines kompensacijas; |
| --- | --- |

296)

nors pagrįsdama savo teoriją Prancūzija taip pat rėmėsi 2005 m. balandžio 19 d. Kasacinio teismo Komercinių bylų kolegijos sprendimu (149), Komisija šiame sprendime nemato jokios nuostatos, kuri būtų lemiama sprendžiant šį ginčą. Iš tikrųjų Kasacinis teismas tik nurodė, kad Apeliacinis teismas teisiškai neapibūdino patronuojančiosios bendrovės ir jos patronuojamosios bendrovės turto sutapties. Bet kokiu atveju Komisija pažymi, kad su Sprendimu Aspocomp susijusios faktinės aplinkybės nesutampa su šiuo atveju nagrinėjamomis aplinkybėmis. Iš tikrųjų šiuo atveju nenustatyta, kad CGMF nesilaikė įsipareigojimų mokėti papildomas išeitines kompensacijas;

| 297) | pažymėtina, kad ir SNCM, ir Prancūzijos institucijos svarbiu laiko faktą, kad socialinis planas [...] (60). Labai abejotina, kad [...] (60) gali būti laikomas valdymo klaida, dėl kurios valstybė gali būti atsakinga darbuotojų atžvilgiu [...] (60). NET jeigu ypatingais atvejais [...] (60) valstybė galėtų būti atsakinga darbuotojų atžvilgiu ir suteikti jiems teisę gauti valstybės mokamą kompensaciją (150), remiantis motyvais, analogiškais tiems, kurie pateikiami toliau dėl 38,5 mln. EUR pagalbos atskiriems asmenims priemonių, vien tokios teisės suteikimas būtų įmonei SNCM suteikta nauda, taigi valstybės pagalba. Iš tikrųjų taikant šią priemonę buvo galima šiek tiek pagerinti socialinę aplinką įmonėje; |
| --- | --- |

297)

pažymėtina, kad ir SNCM, ir Prancūzijos institucijos svarbiu laiko faktą, kad socialinis planas [...] (60). Labai abejotina, kad [...] (60) gali būti laikomas valdymo klaida, dėl kurios valstybė gali būti atsakinga darbuotojų atžvilgiu [...] (60). NET jeigu ypatingais atvejais [...] (60) valstybė galėtų būti atsakinga darbuotojų atžvilgiu ir suteikti jiems teisę gauti valstybės mokamą kompensaciją (150), remiantis motyvais, analogiškais tiems, kurie pateikiami toliau dėl 38,5 mln. EUR pagalbos atskiriems asmenims priemonių, vien tokios teisės suteikimas būtų įmonei SNCM suteikta nauda, taigi valstybės pagalba. Iš tikrųjų taikant šią priemonę buvo galima šiek tiek pagerinti socialinę aplinką įmonėje;

vi)   Išvados dėl atsižvelgimo į ieškinį dėl įsipareigojimų padengimo

| 298) | teisiškai neįrodyta, kad buvo gana didelė tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos Prancūzijos institucijas mokėti kompensacijas padengiant įsipareigojimus; dar mažiau tikėtina, kad teismas būtų įpareigojęs mokėti sumą, didesnę negu neigiama kaina, už kurią SNCM buvo parduota; |
| --- | --- |

298)

teisiškai neįrodyta, kad buvo gana didelė tikimybė, jog nacionalinis teismas įpareigos Prancūzijos institucijas mokėti kompensacijas padengiant įsipareigojimus; dar mažiau tikėtina, kad teismas būtų įpareigojęs mokėti sumą, didesnę negu neigiama kaina, už kurią SNCM buvo parduota;

| 299) | taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad valstybės veiksmais (net darant prielaidą, kad šiuo atveju ji buvo bloga vadovė) siekta apsaugoti pramonės sektorius ir nacionalines įstaigas, įskaitant SNCM ir jos darbuotojus, visų pirma išvengti šių sektorių ir įstaigų pokyčių, dėl kurių būtų galėjusi kilti neigiama socialinė reakcija. Iš tikrųjų nors viešieji asmenys, įskaitant valstybę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti laikomi faktiniais įmonės vadovais, nėra jokių duomenų, kad ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo gali būti paduotas siekiant apskųsti valstybės politinius pasirinkimus, visų pirma panašiomis į šios bylos aplinkybėmis. Šio atvejo aplinkybės labai skiriasi nuo bylos Aspocomp, kuri visiškai nesusijusi su panašiomis problemomis, aplinkybių; |
| --- | --- |

299)

taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad valstybės veiksmais (net darant prielaidą, kad šiuo atveju ji buvo bloga vadovė) siekta apsaugoti pramonės sektorius ir nacionalines įstaigas, įskaitant SNCM ir jos darbuotojus, visų pirma išvengti šių sektorių ir įstaigų pokyčių, dėl kurių būtų galėjusi kilti neigiama socialinė reakcija. Iš tikrųjų nors viešieji asmenys, įskaitant valstybę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti laikomi faktiniais įmonės vadovais, nėra jokių duomenų, kad ieškinys dėl įsipareigojimų padengimo gali būti paduotas siekiant apskųsti valstybės politinius pasirinkimus, visų pirma panašiomis į šios bylos aplinkybėmis. Šio atvejo aplinkybės labai skiriasi nuo bylos Aspocomp, kuri visiškai nesusijusi su panašiomis problemomis, aplinkybių;

| 300) | bet kokiu atveju Komisija mano, kad siekdamos pagrįsti valstybės veiksmus, kurių tikslas – kompensuoti ankstesnių veiksmų poveikį, Prancūzijos institucijos šiuo metu negali remtis praeityje padarytais politiniais pasirinkimais. Atvirkščiai, šie du veiksmų įgyvendinimo atvejai – ankstesni ir nauji valstybės veiksmai – nagrinėjami kaip du bendri konkurencijos iškraipymo atvejai. Iš tikrųjų sutikus su tuo, kad valstybė atsakinga už įsipareigojimų padengimą, tai reikštų, kad valstybė, siekdama pagrįsti, jog finansinis įnašas nėra valstybės pagalba, gali pripažinti padariusi įmonės valdymo klaidų, todėl konkurencija būtų iškraipyta dar kartą. Tokiu atveju valstybė, siekdama pagrįsti papildomą finansinį įnašą, remtųsi savo pačios valdymo klaidomis, ir tai prieštarautų bendrajam principui, kad niekas negali remtis savo paties klaida (151); |
| --- | --- |

300)

bet kokiu atveju Komisija mano, kad siekdamos pagrįsti valstybės veiksmus, kurių tikslas – kompensuoti ankstesnių veiksmų poveikį, Prancūzijos institucijos šiuo metu negali remtis praeityje padarytais politiniais pasirinkimais. Atvirkščiai, šie du veiksmų įgyvendinimo atvejai – ankstesni ir nauji valstybės veiksmai – nagrinėjami kaip du bendri konkurencijos iškraipymo atvejai. Iš tikrųjų sutikus su tuo, kad valstybė atsakinga už įsipareigojimų padengimą, tai reikštų, kad valstybė, siekdama pagrįsti, jog finansinis įnašas nėra valstybės pagalba, gali pripažinti padariusi įmonės valdymo klaidų, todėl konkurencija būtų iškraipyta dar kartą. Tokiu atveju valstybė, siekdama pagrįsti papildomą finansinį įnašą, remtųsi savo pačios valdymo klaidomis, ir tai prieštarautų bendrajam principui, kad niekas negali remtis savo paties klaida (151);

| 301) | taip pat būtų visiškai nenatūralu valstybės, kaip „blogos vadovės“ (net jeigu šis faktas būtų įrodytas), veiksmus atsieti nuo valstybės, suteikusios pagalbą įmonei, kurią ji blogai valdė, veiksmų. Taigi valdymo klaida nepriskiriama įprastiems apdairaus neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmams. Todėl pagalbos suteikimo priemonė, kuri neatsiejama nuo šios klaidos, tokiems investuotojo veiksmams taip pat nepriskiriama; |
| --- | --- |

301)

taip pat būtų visiškai nenatūralu valstybės, kaip „blogos vadovės“ (net jeigu šis faktas būtų įrodytas), veiksmus atsieti nuo valstybės, suteikusios pagalbą įmonei, kurią ji blogai valdė, veiksmų. Taigi valdymo klaida nepriskiriama įprastiems apdairaus neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmams. Todėl pagalbos suteikimo priemonė, kuri neatsiejama nuo šios klaidos, tokiems investuotojo veiksmams taip pat nepriskiriama;

| 302) | be to, pritarus Prancūzijos institucijų ir SNCM teorijai, garantiją įmonei valstybė galėtų suteikti tyčia padariusi valdymo klaidą, o tai visiškai nepriimtina atsižvelgiant į pagalbos teikimo taisykles; |
| --- | --- |

302)

be to, pritarus Prancūzijos institucijų ir SNCM teorijai, garantiją įmonei valstybė galėtų suteikti tyčia padariusi valdymo klaidą, o tai visiškai nepriimtina atsižvelgiant į pagalbos teikimo taisykles;

| 303) | šiuo atveju pagal SNCM ir Prancūzijos institucijų teoriją veiksmai, dėl kurių atsakinga valstybė, iš tikrųjų yra valstybės, vykdančios viešosios valdžios funkcijas, o ne veikiančios kaip akcininkė, veiksmai. Kadangi apdairus privatus akcininkas nebūtų priėmęs šiais viešais politiniais argumentais pagrįstų sprendimų, taikant apdairaus neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų į įsipareigojimų padengimo riziką, susijusią su tokiais sprendimais, atsižvelgti negalima (152); |
| --- | --- |

303)

šiuo atveju pagal SNCM ir Prancūzijos institucijų teoriją veiksmai, dėl kurių atsakinga valstybė, iš tikrųjų yra valstybės, vykdančios viešosios valdžios funkcijas, o ne veikiančios kaip akcininkė, veiksmai. Kadangi apdairus privatus akcininkas nebūtų priėmęs šiais viešais politiniais argumentais pagrįstų sprendimų, taikant apdairaus neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų į įsipareigojimų padengimo riziką, susijusią su tokiais sprendimais, atsižvelgti negalima (152);

| 304) | Prancūzijos institucijos primena, kad Komisija savo 2005 m. gruodžio 7 d. Sprendime ABX nurodė, jog atsižvelgiama į tai, kad „tam tikrais išimtiniais atvejais kai kurių valstybių nacionalinė teisė numato galimybę apkaltinti likviduojamos bendrovės akcininkus, ypač jei akcininkus galima laikyti [tekstas išbrauktas] ir (arba) padariusiais valdymo klaidų“ (153); |
| --- | --- |

304)

Prancūzijos institucijos primena, kad Komisija savo 2005 m. gruodžio 7 d. Sprendime ABX nurodė, jog atsižvelgiama į tai, kad „tam tikrais išimtiniais atvejais kai kurių valstybių nacionalinė teisė numato galimybę apkaltinti likviduojamos bendrovės akcininkus, ypač jei akcininkus galima laikyti [tekstas išbrauktas] ir (arba) padariusiais valdymo klaidų“ (153);

| 305) | tačiau Komisija primena, kad pagalbos sąvoka turi būti vertinama objektyviai, ir pažymi, kad su ta pačia byla susijusiame sprendime pradėti procedūrą nurodyta, jog „[g]aliausiai net darant mažai tikėtiną prielaidą, kad visos šios sąlygos, kurių pagal nacionalinę teisę reikalaujama laikytis siekiant nustatyti atsakomybę <...>, būtų įgyvendintos, tai vis dėlto nereikštų, kad šie patronuojamajai bendrovei naudingi veiksmai negali būti valstybės pagalba“ (154); |
| --- | --- |

305)

tačiau Komisija primena, kad pagalbos sąvoka turi būti vertinama objektyviai, ir pažymi, kad su ta pačia byla susijusiame sprendime pradėti procedūrą nurodyta, jog „[g]aliausiai net darant mažai tikėtiną prielaidą, kad visos šios sąlygos, kurių pagal nacionalinę teisę reikalaujama laikytis siekiant nustatyti atsakomybę <...>, būtų įgyvendintos, tai vis dėlto nereikštų, kad šie patronuojamajai bendrovei naudingi veiksmai negali būti valstybės pagalba“ (154);

| 306) | šiuo atveju Komisija mano, kad Prancūzijos institucijos nepakankamai išsklaidė Komisijos abejones dėl to, ar SNCM akcininkas iš tikrųjų būtų buvęs patrauktas atsakomybėn; |
| --- | --- |

306)

šiuo atveju Komisija mano, kad Prancūzijos institucijos nepakankamai išsklaidė Komisijos abejones dėl to, ar SNCM akcininkas iš tikrųjų būtų buvęs patrauktas atsakomybėn;

| 307) | Atsižvelgusi į tai ir atmetusi galimybę atsižvelgti į papildomas išeitines kompensacijas (žr. 225 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis), Komisija daro išvadą, kad valstybė SNCM likvidavimo išlaidų nebūtų patyrusi. Iš tikrųjų Komisija mano, kad valstybei, kaip akcininkei, likvidavimo išlaidų priskirti negalima, nes akcininko patiriama rizika susijusi su kapitalo injekcijos, kurią jis atliko į įmonės akcinį kapitalą, verte; |
| --- | --- |

307)

Atsižvelgusi į tai ir atmetusi galimybę atsižvelgti į papildomas išeitines kompensacijas (žr. 225 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis), Komisija daro išvadą, kad valstybė SNCM likvidavimo išlaidų nebūtų patyrusi. Iš tikrųjų Komisija mano, kad valstybei, kaip akcininkei, likvidavimo išlaidų priskirti negalima, nes akcininko patiriama rizika susijusi su kapitalo injekcijos, kurią jis atliko į įmonės akcinį kapitalą, verte;

6.1.2.2.   Išvada

| 308) | taigi Komisija mano, kad neformalus investuotojas pirmenybę būtų teikęs pigiausiam sprendimui, t. y. SNCM likvidavimui. Todėl Komisija daro išvadą, kad 158 mln. EUR neigiama kaina yra valstybės pagalba; |
| --- | --- |

308)

taigi Komisija mano, kad neformalus investuotojas pirmenybę būtų teikęs pigiausiam sprendimui, t. y. SNCM likvidavimui. Todėl Komisija daro išvadą, kad 158 mln. EUR neigiama kaina yra valstybės pagalba;

6.1.3.   CGMF atlikta 8,75 mln. EUR vertės kapitalo injekcija

| 309) | savo pastabose, pateiktose paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos institucijos nurodo manančios, kad 8,75 mln. EUR vertės rekapitalizavimą valstybė atliko kartu su neformalių investuotojų skirta injekcija. Jos paaiškina, kad tai, jog abu veiksmai atlikti kartu, dar aiškiau matyti iš aplinkybės, kad valstybės dalis yra nedidelė, o daugiausia lėšų įnešė rinkos dalyviai. Be to, jos mano, kad valstybės injekcijos grąžos norma ([...] (60) proc. per metus) neformaliam investuotojui leidžia gauti tinkamą ilgalaikę investuoto kapitalo grąžą. Galiausiai 2013 m. gegužės 16 d. pranešime jos taip pat nurodo manančios, kad su atsisakymo perimti bendrovę nuostata susijusią riziką atsveria privatiems akcininkams suteikta išpirkimo galimybė; |
| --- | --- |

309)

savo pastabose, pateiktose paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos institucijos nurodo manančios, kad 8,75 mln. EUR vertės rekapitalizavimą valstybė atliko kartu su neformalių investuotojų skirta injekcija. Jos paaiškina, kad tai, jog abu veiksmai atlikti kartu, dar aiškiau matyti iš aplinkybės, kad valstybės dalis yra nedidelė, o daugiausia lėšų įnešė rinkos dalyviai. Be to, jos mano, kad valstybės injekcijos grąžos norma ([...] (60) proc. per metus) neformaliam investuotojui leidžia gauti tinkamą ilgalaikę investuoto kapitalo grąžą. Galiausiai 2013 m. gegužės 16 d. pranešime jos taip pat nurodo manančios, kad su atsisakymo perimti bendrovę nuostata susijusią riziką atsveria privatiems akcininkams suteikta išpirkimo galimybė;

| 310) | valstybės injekcija turi būti palyginta su privačių perėmėjų injekcija – 26,25 mln. EUR. Kaip įrodyta 6.1.2 skirsnyje, valstybės injekcija yra 158 mln. EUR, prie kurių reikia pridėti 38,5 mln. EUR pagalbą atskiriems asmenims ir 15,81 mln. sumą, išmokėtą įgyvendinant 2002 m. planą, kaip bus įrodyta 6.1.4 ir 6.1.5 skirsniuose; |
| --- | --- |

310)

valstybės injekcija turi būti palyginta su privačių perėmėjų injekcija – 26,25 mln. EUR. Kaip įrodyta 6.1.2 skirsnyje, valstybės injekcija yra 158 mln. EUR, prie kurių reikia pridėti 38,5 mln. EUR pagalbą atskiriems asmenims ir 15,81 mln. sumą, išmokėtą įgyvendinant 2002 m. planą, kaip bus įrodyta 6.1.4 ir 6.1.5 skirsniuose;

| 311) | iš tikrųjų visos 2006 m. priemonės įtrauktos į susitarimo memorandumą. Šio memorandumo šalys – CGMF, BCP ir VT – jame susitarė atlikti 158 mln. injekciją, į einamąją sąskaitą pervesti 38,5 mln. avanso ir 8,75 mln. EUR padidinti kapitalą. Šiuo atveju tokios trys priemonės yra viena ir ta pati operacija, kuria siekiama privatizuoti SNCM. Kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 125 punkte nurodė Bendrasis Teismas, „šis [8,75 mln. EUR] kapitalo įnašas yra bendro pardavimo protokolo, priimto per vienas derybas, dalis, kai perėmėjų įnašai yra didelių ir įvairių Prancūzijos valstybės įsipareigojimų atsvara“. Taigi minėtos trys priemonės turi būti vertinamos bendrai, kaip valstybės atlikta kapitalo injekcija, skirta bendrovei SNCM, ir palygintos su neformalių investuotojų injekcija siekiant įvertinti, ar šių investuotojų injekcija yra didelė; |
| --- | --- |

311)

iš tikrųjų visos 2006 m. priemonės įtrauktos į susitarimo memorandumą. Šio memorandumo šalys – CGMF, BCP ir VT – jame susitarė atlikti 158 mln. injekciją, į einamąją sąskaitą pervesti 38,5 mln. avanso ir 8,75 mln. EUR padidinti kapitalą. Šiuo atveju tokios trys priemonės yra viena ir ta pati operacija, kuria siekiama privatizuoti SNCM. Kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 125 punkte nurodė Bendrasis Teismas, „šis [8,75 mln. EUR] kapitalo įnašas yra bendro pardavimo protokolo, priimto per vienas derybas, dalis, kai perėmėjų įnašai yra didelių ir įvairių Prancūzijos valstybės įsipareigojimų atsvara“. Taigi minėtos trys priemonės turi būti vertinamos bendrai, kaip valstybės atlikta kapitalo injekcija, skirta bendrovei SNCM, ir palygintos su neformalių investuotojų injekcija siekiant įvertinti, ar šių investuotojų injekcija yra didelė;

| 312) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad privačių akcininkų injekcija, sudaranti 10,6 % visos injekcijos, negali būti laikomas didele; |
| --- | --- |

312)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad privačių akcininkų injekcija, sudaranti 10,6 % visos injekcijos, negali būti laikomas didele;

| 313) | kaip jau nustatyta 311 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju trys priemonės yra viena privatizavimo operacija. Todėl, Komisijos nuomone, valstybės ir privačių subjektų atliktos kapitalo injekcijos laikomos atliktomis kartu; |
| --- | --- |

313)

kaip jau nustatyta 311 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju trys priemonės yra viena privatizavimo operacija. Todėl, Komisijos nuomone, valstybės ir privačių subjektų atliktos kapitalo injekcijos laikomos atliktomis kartu;

| 314) | galiausiai dėl panašiomis sąlygomis atliktų injekcijų kriterijaus Komisija visų pirma pažymi, kad suinteresuotosios šalys – CCF ir STIM – suabejojo privačių subjektų investicijos dydžiu, ypač tuo, kad valstybės investicija ir neformalių investuotojų lėšos skirtos panašiomis sąlygomis, nes taikyta atsisakymo perimti bendrovę nuostata; |
| --- | --- |

314)

galiausiai dėl panašiomis sąlygomis atliktų injekcijų kriterijaus Komisija visų pirma pažymi, kad suinteresuotosios šalys – CCF ir STIM – suabejojo privačių subjektų investicijos dydžiu, ypač tuo, kad valstybės investicija ir neformalių investuotojų lėšos skirtos panašiomis sąlygomis, nes taikyta atsisakymo perimti bendrovę nuostata;

| 315) | Komisijos nuomone, vien šio kapitalo didinimo sąlygos yra įrodymas, kad neformalių investuotojų ir valstybės investuotojų patirta rizika nevienoda. Vien iš to, kad taikyta atsisakymo perimti bendrovę nuostata, ir iš šios nuostatos sąlygų matyti, kad tuo atveju, kai įgyvendinamos nuostatoje išvardytos sąlygos, atitinkamai neformalių investuotojų ir valstybės investuotojų patiriama rizika skiriasi. Pagal susitarimo memorandumą neformalūs investuotojai gali pasitraukti ir atgauti investuotas lėšas, jeigu Komisija, Bendrasis Teismas arba Teisingumo Teismas priimtų neigiamą sprendimą arba jeigu įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas nebūtų pratęstas. Pastaroji atsisakymo perimti bendrovę nuostatos dalis valstybei dar žalingesnė yra dėl to, kad ji susijusi su pagrindine SNCM veikla. Iš tikrųjų SNCM yra rinkos senbuvė, teikianti paslaugas maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija. Pagal įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas du trečdaliai jos veiklos vykdomi teikiant paslaugas maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis. Taigi taikant atsisakymo perimti bendrovę nuostatą neformalūs investuotojai apsaugomi nuo verslo rizikos, susijusios su didžiąja SNCM veiklos dalimi. Iš tikrųjų šią riziką patiria tik valstybė; |
| --- | --- |

315)

Komisijos nuomone, vien šio kapitalo didinimo sąlygos yra įrodymas, kad neformalių investuotojų ir valstybės investuotojų patirta rizika nevienoda. Vien iš to, kad taikyta atsisakymo perimti bendrovę nuostata, ir iš šios nuostatos sąlygų matyti, kad tuo atveju, kai įgyvendinamos nuostatoje išvardytos sąlygos, atitinkamai neformalių investuotojų ir valstybės investuotojų patiriama rizika skiriasi. Pagal susitarimo memorandumą neformalūs investuotojai gali pasitraukti ir atgauti investuotas lėšas, jeigu Komisija, Bendrasis Teismas arba Teisingumo Teismas priimtų neigiamą sprendimą arba jeigu įgaliojimas teikti viešąsias paslaugas nebūtų pratęstas. Pastaroji atsisakymo perimti bendrovę nuostatos dalis valstybei dar žalingesnė yra dėl to, kad ji susijusi su pagrindine SNCM veikla. Iš tikrųjų SNCM yra rinkos senbuvė, teikianti paslaugas maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija. Pagal įgaliojimą teikti viešąsias paslaugas du trečdaliai jos veiklos vykdomi teikiant paslaugas maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis. Taigi taikant atsisakymo perimti bendrovę nuostatą neformalūs investuotojai apsaugomi nuo verslo rizikos, susijusios su didžiąja SNCM veiklos dalimi. Iš tikrųjų šią riziką patiria tik valstybė;

| 316) | tačiau taikant minėtą atsisakymo perimti bendrovę nuostatą, viena vertus, visas perėmėjų injekcijas SNCM privalėtų grąžinti šiems neformaliems investuotojams, kita vertus, CGMF ir vėl įgytų 100 % SNCM kapitalo, nors likvidavimo rizika, taigi ir rizika prarasti daug valstybės investicijų, būtų labai padidėjusi; |
| --- | --- |

316)

tačiau taikant minėtą atsisakymo perimti bendrovę nuostatą, viena vertus, visas perėmėjų injekcijas SNCM privalėtų grąžinti šiems neformaliems investuotojams, kita vertus, CGMF ir vėl įgytų 100 % SNCM kapitalo, nors likvidavimo rizika, taigi ir rizika prarasti daug valstybės investicijų, būtų labai padidėjusi;

| 317) | aptariant pažadą, kad bendrovę nupirks privatūs akcininkai, pažymėtina, jog šio pažado CGMF negali vykdyti SNCM teisminio reorganizavimo arba likvidavimo atveju. Tai yra įrodymas, kad patyrus sunkumų šios galimybės negalima įgyvendinti ir kad riziką iš esmės patiria CGMF, taigi valstybė. Todėl Komisija mano, kad tokio pažado pirkti negalima nagrinėti kaip kompensacijos, kuria kompensuojama atsisakymo perimti bendrovę nuostata; |
| --- | --- |

317)

aptariant pažadą, kad bendrovę nupirks privatūs akcininkai, pažymėtina, jog šio pažado CGMF negali vykdyti SNCM teisminio reorganizavimo arba likvidavimo atveju. Tai yra įrodymas, kad patyrus sunkumų šios galimybės negalima įgyvendinti ir kad riziką iš esmės patiria CGMF, taigi valstybė. Todėl Komisija mano, kad tokio pažado pirkti negalima nagrinėti kaip kompensacijos, kuria kompensuojama atsisakymo perimti bendrovę nuostata;

| 318) | be to, Komisija negali atsižvelgti į Prancūzijos institucijų argumentą, kad siekiant apsaugoti valstybės investiciją susitarimo memorandume buvo nustatytos kelios garantijos. Iš tikrųjų nustatyti perėmėjų įsipareigojimai nėra perėmėjų patiriama rizika ar papildomi jiems taikomi apribojimai, dėl kurių jų padėtis būtų panaši į CGMF padėtį. Šiais įsipareigojimais siekiama tik užtikrinti, kad laikotarpiu, kuriuo privatūs perėmėjai gali taikyti atsisakymo perimti bendrovę nuostatą, šie perėmėjai nepadarytų jokio su SNCM susijusio teisinio pakeitimo ir vykdytų tik tuos veiksmus, kurių reikia verslo planui ir socialiniam susitarimui įgyvendinti; |
| --- | --- |

318)

be to, Komisija negali atsižvelgti į Prancūzijos institucijų argumentą, kad siekiant apsaugoti valstybės investiciją susitarimo memorandume buvo nustatytos kelios garantijos. Iš tikrųjų nustatyti perėmėjų įsipareigojimai nėra perėmėjų patiriama rizika ar papildomi jiems taikomi apribojimai, dėl kurių jų padėtis būtų panaši į CGMF padėtį. Šiais įsipareigojimais siekiama tik užtikrinti, kad laikotarpiu, kuriuo privatūs perėmėjai gali taikyti atsisakymo perimti bendrovę nuostatą, šie perėmėjai nepadarytų jokio su SNCM susijusio teisinio pakeitimo ir vykdytų tik tuos veiksmus, kurių reikia verslo planui ir socialiniam susitarimui įgyvendinti;

| 319) | be to, kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendime pabrėžia Bendrasis Teismas, norint padaryti išvadą, kad valstybė investavo rinkos sąlygomis, neužtenka tik išnagrinėti laukiamos grąžos, nes valstybė akcininkė ir privatūs akcininkai rizika dalijasi nevienodai; |
| --- | --- |

319)

be to, kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendime pabrėžia Bendrasis Teismas, norint padaryti išvadą, kad valstybė investavo rinkos sąlygomis, neužtenka tik išnagrinėti laukiamos grąžos, nes valstybė akcininkė ir privatūs akcininkai rizika dalijasi nevienodai;

| 320) | nors investavimo pari passu sąlyga neįgyvendinta, neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principą priemonė vis dar gali atitikti. Taigi reikėtų įrodyti, kad valstybės veiksmai prilygo veiksmams, kurių panašiomis aplinkybėmis būtų ėmęsis apdairus neformalus investuotojas, pavyzdžiui, įrodyti atlikus investicijos grąžos ex ante analizę. Tačiau Prancūzijos institucijos nepateikė jokio įrodymo, kad tokia ex ante analizė atlikta. Savo pastabose jos tik ex post nurodė manančios, kad pastovi [...] (60) proc. grąžos norma neformaliam investuotojui yra tinkama, palyginusios ją su valstybės išleistos keičiamosios iždo obligacijos grąžos normomis, kurių grąža tuo metu buvo 3,72–3,95 % Tačiau jos nepateikė jokios analizės, kuria būtų įrodyta, kad neformaliam investuotojui būtų priimtina 10 % norma atsižvelgiant į valstybės patiriamą riziką, pavyzdžiui, susijusią su atsisakymo perimti bendrovę nuostata ir su įmonės padėtimi; |
| --- | --- |

320)

nors investavimo pari passu sąlyga neįgyvendinta, neformalaus rinkos ekonomikos investuotojo principą priemonė vis dar gali atitikti. Taigi reikėtų įrodyti, kad valstybės veiksmai prilygo veiksmams, kurių panašiomis aplinkybėmis būtų ėmęsis apdairus neformalus investuotojas, pavyzdžiui, įrodyti atlikus investicijos grąžos ex ante analizę. Tačiau Prancūzijos institucijos nepateikė jokio įrodymo, kad tokia ex ante analizė atlikta. Savo pastabose jos tik ex post nurodė manančios, kad pastovi [...] (60) proc. grąžos norma neformaliam investuotojui yra tinkama, palyginusios ją su valstybės išleistos keičiamosios iždo obligacijos grąžos normomis, kurių grąža tuo metu buvo 3,72–3,95 % Tačiau jos nepateikė jokios analizės, kuria būtų įrodyta, kad neformaliam investuotojui būtų priimtina 10 % norma atsižvelgiant į valstybės patiriamą riziką, pavyzdžiui, susijusią su atsisakymo perimti bendrovę nuostata ir su įmonės padėtimi;

| 321) | [...] (60) proc. norma visų pirma taikoma tik 8,75 mln. EUR kapitalo injekcijai, tačiau atliekant tokią analizę reikėjo atsižvelgti į visą valstybės įnašą, dėl kurio susitarta memorandume. Kadangi nėra jokios grąžos, susijusios su neigiama 158 mln. EUR kaina arba į einamąją sąskaitą pervestu 38,5 mln. EUR avansu, tuo metu, kai 2006 m. bendrovė privatizuota, visos valstybės investicijos į bendrovę SNCM grąžos norma buvo aiškiai mažesnė už keičiamosios iždo obligacijos grąžos normą. Dėl susijusios rizikos neformalus rinkos ekonomikos investuotojas su tokia norma nebūtų sutikęs; |
| --- | --- |

321)

[...] (60) proc. norma visų pirma taikoma tik 8,75 mln. EUR kapitalo injekcijai, tačiau atliekant tokią analizę reikėjo atsižvelgti į visą valstybės įnašą, dėl kurio susitarta memorandume. Kadangi nėra jokios grąžos, susijusios su neigiama 158 mln. EUR kaina arba į einamąją sąskaitą pervestu 38,5 mln. EUR avansu, tuo metu, kai 2006 m. bendrovė privatizuota, visos valstybės investicijos į bendrovę SNCM grąžos norma buvo aiškiai mažesnė už keičiamosios iždo obligacijos grąžos normą. Dėl susijusios rizikos neformalus rinkos ekonomikos investuotojas su tokia norma nebūtų sutikęs;

| 322) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad teismų praktikoje nustatyti kriterijai, kuriais siekiama iš karto atmesti galimybę, kad aptariama priemonė yra pagalba, neįvykdyti. Todėl, Komisijos nuomone, dėl valstybės atliktos 8,75 mln. EUR kapitalo injekcijos bendrovei SNCM buvo suteikta ekonominė nauda, nes ši injekcija kartu su privataus kapitalo injekcija atlikta nepanašiomis sąlygomis, kaip tai suprantama pagal Sąjungos teismų praktiką. Todėl aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

322)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad teismų praktikoje nustatyti kriterijai, kuriais siekiama iš karto atmesti galimybę, kad aptariama priemonė yra pagalba, neįvykdyti. Todėl, Komisijos nuomone, dėl valstybės atliktos 8,75 mln. EUR kapitalo injekcijos bendrovei SNCM buvo suteikta ekonominė nauda, nes ši injekcija kartu su privataus kapitalo injekcija atlikta nepanašiomis sąlygomis, kaip tai suprantama pagal Sąjungos teismų praktiką. Todėl aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

6.1.4.   Pagalbos atskiriems asmenims priemonės (38,5 mln. EUR)

| 323) | Prancūzijos institucijos mano, kad šis finansavimas – tai pagalba atskiriems asmenims, dėl kurios nauda įmonei nesuteikta, taigi ši pagalba nėra valstybės pagalba. Suinteresuotosios šalys – CCF ir STIM – nesutiko su tuo, kad ši priemonė būtų laikomas pagalba atskiriems asmenims, nes, jų nuomone, dėl jos visų pirma gali būti daromas netiesioginis teigiamas poveikis SNCM; |
| --- | --- |

323)

Prancūzijos institucijos mano, kad šis finansavimas – tai pagalba atskiriems asmenims, dėl kurios nauda įmonei nesuteikta, taigi ši pagalba nėra valstybės pagalba. Suinteresuotosios šalys – CCF ir STIM – nesutiko su tuo, kad ši priemonė būtų laikomas pagalba atskiriems asmenims, nes, jų nuomone, dėl jos visų pirma gali būti daromas netiesioginis teigiamas poveikis SNCM;

| 324) | Komisijos nuomone, to, kad tiesioginiai pagalbos atskiriems asmenims gavėjai yra darbuotojai, neužtenka norint įrodyti, kad pagalba nesuteikta jų darbdaviui. Iš tikrųjų Bendrasis Teismas nurodė: „<...> to, kad tiesioginiai pagalbos asmenims gavėjai yra darbuotojai, nepakanka įrodyti, kad pagalba nėra teikiama jų darbdaviui“ (155); |
| --- | --- |

324)

Komisijos nuomone, to, kad tiesioginiai pagalbos atskiriems asmenims gavėjai yra darbuotojai, neužtenka norint įrodyti, kad pagalba nesuteikta jų darbdaviui. Iš tikrųjų Bendrasis Teismas nurodė: „<...> to, kad tiesioginiai pagalbos asmenims gavėjai yra darbuotojai, nepakanka įrodyti, kad pagalba nėra teikiama jų darbdaviui“ (155);

| 325) | 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 138 punkte Bendrasis Teismas tap pat nurodė, kad „[s]prendžiant, ar ši pagalba asmenims yra pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį, reikia nustatyti, ar SNCM gauna netiesioginį ekonominį pranašumą, leidžiantį jai nepatirti sąnaudų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš jos finansinių išteklių, ir neleidžiantį rinkos jėgoms sukelti įprastų pasekmių“; |
| --- | --- |

325)

2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 138 punkte Bendrasis Teismas tap pat nurodė, kad „[s]prendžiant, ar ši pagalba asmenims yra pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį, reikia nustatyti, ar SNCM gauna netiesioginį ekonominį pranašumą, leidžiantį jai nepatirti sąnaudų, kurios paprastai turėtų būti dengiamos iš jos finansinių išteklių, ir neleidžiantį rinkos jėgoms sukelti įprastų pasekmių“;

| 326) | be to, Komisija pažymi, kad pagal susitarimo memorandumą ši priemonė yra privačių partnerių atžvilgiu valstybės prisiimtas įsipareigojimas finansuoti „dalį išlaidų, kurios patiriamos dėl galimo darbuotojų savanoriško išėjimo iš darbo arba darbo sutarties (bet kokio pobūdžio) nutraukimo ir kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti (tokia išlaidų dalis vadinama papildoma pagalba) <...>“. Kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 145 punkte nurodė Bendrasis Teismas, tai, kad ši pagalba atskiriems asmenims įtraukta į pardavimo protokolą, rodo, kad ja suteikiama naudos. Šalys šią pagalbą numatė dėl to, kad iš jos galėjo gauti tam tikros naudos; |
| --- | --- |

326)

be to, Komisija pažymi, kad pagal susitarimo memorandumą ši priemonė yra privačių partnerių atžvilgiu valstybės prisiimtas įsipareigojimas finansuoti „dalį išlaidų, kurios patiriamos dėl galimo darbuotojų savanoriško išėjimo iš darbo arba darbo sutarties (bet kokio pobūdžio) nutraukimo ir kuriomis papildomos bet kokio pobūdžio sumos, kurias darbdavys privalo sumokėti (tokia išlaidų dalis vadinama papildoma pagalba) <...>“. Kaip 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 145 punkte nurodė Bendrasis Teismas, tai, kad ši pagalba atskiriems asmenims įtraukta į pardavimo protokolą, rodo, kad ja suteikiama naudos. Šalys šią pagalbą numatė dėl to, kad iš jos galėjo gauti tam tikros naudos;

| 327) | todėl šia pagalba bendrovei SNCM galėjo būti suteikta ekonominės naudos – dėl jos ji galėjo nepatirti visų išlaidų, susijusių su galimu tam tikrų darbuotojų išėjimu iš darbo ateityje. Kadangi valstybė įmonę atleido nuo tokių išlaidų, taip įmonei suteikta naudos. Komisija primena, kad šių papildomų socialinių priemonių tikslas – padėti įgyvendinti darbuotojų atleidimo planus, kurie būtini siekiant įgyvendinti įmonės tikslus, ir kad šios priemonės nėra privalomos pagal teisės aktus. Šiuo atveju tai, kad bendrovėje SNCM dažnai imamasi kolektyvinių veiksmų, rodo, jog šioje įmonėje įgyvendinant socialinį planą beveik visuomet streikuojama ir vykdomi kiti kolektyviniai veiksmai. Taikant šias papildomas socialines priemones, bendrovei SNCM neabejotinai suteikta naudos; |
| --- | --- |

327)

todėl šia pagalba bendrovei SNCM galėjo būti suteikta ekonominės naudos – dėl jos ji galėjo nepatirti visų išlaidų, susijusių su galimu tam tikrų darbuotojų išėjimu iš darbo ateityje. Kadangi valstybė įmonę atleido nuo tokių išlaidų, taip įmonei suteikta naudos. Komisija primena, kad šių papildomų socialinių priemonių tikslas – padėti įgyvendinti darbuotojų atleidimo planus, kurie būtini siekiant įgyvendinti įmonės tikslus, ir kad šios priemonės nėra privalomos pagal teisės aktus. Šiuo atveju tai, kad bendrovėje SNCM dažnai imamasi kolektyvinių veiksmų, rodo, jog šioje įmonėje įgyvendinant socialinį planą beveik visuomet streikuojama ir vykdomi kiti kolektyviniai veiksmai. Taikant šias papildomas socialines priemones, bendrovei SNCM neabejotinai suteikta naudos;

| 328) | todėl Komisija mano, kad ši priemonė yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

328)

todėl Komisija mano, kad ši priemonė yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

6.1.5.   15,81 mln. EUR likutis, išmokėtas kaip 2002 m. restruktūrizavimo pagalba

| 329) | dėl 2006 m. priemonių labai padidėjo restruktūrizavimo pagalbos suma – ši pagalba nagrinėjama atsižvelgiant į 2002 m. planą, kurio suma siekia 69,29 mln. EUR ir nagrinėjama kaip restruktūrizavimo plano ir jo išlaidų pakeitimas. Iš tikrųjų tuo metu, kai numatyta bendrovę privatizuoti, restruktūrizavimo planas vis dar buvo įgyvendinamas. Tačiau SNCM šiame plane nustatytų tikslų atkurti finansinį pajėgumą nepasiekė. Kaip nurodė Bendrasis Teismas, „[š]iuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad <...> 2006 m. sprendime aiškiai teigiama, kad 2006 m. plane esančius restruktūrizavimo pagalbos elementus reikia nagrinėti kartu su 2002 m. plane numatyta restruktūrizavimo pagalba“ (156). Bendrasis Teismas pabrėžia, kad tokia analizė atlikta „teisingai“. 69,29 mln. suma atitinka 66 mln. EUR sumą, kuri 2002 m. skirta kaip pirmoji restruktūrizavimo plano dalis, ir 3,29 mln. pagalbos sumą, 2005 m. skirtą kaip antroji dalis; |
| --- | --- |

329)

dėl 2006 m. priemonių labai padidėjo restruktūrizavimo pagalbos suma – ši pagalba nagrinėjama atsižvelgiant į 2002 m. planą, kurio suma siekia 69,29 mln. EUR ir nagrinėjama kaip restruktūrizavimo plano ir jo išlaidų pakeitimas. Iš tikrųjų tuo metu, kai numatyta bendrovę privatizuoti, restruktūrizavimo planas vis dar buvo įgyvendinamas. Tačiau SNCM šiame plane nustatytų tikslų atkurti finansinį pajėgumą nepasiekė. Kaip nurodė Bendrasis Teismas, „[š]iuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad <...> 2006 m. sprendime aiškiai teigiama, kad 2006 m. plane esančius restruktūrizavimo pagalbos elementus reikia nagrinėti kartu su 2002 m. plane numatyta restruktūrizavimo pagalba“ (156). Bendrasis Teismas pabrėžia, kad tokia analizė atlikta „teisingai“. 69,29 mln. suma atitinka 66 mln. EUR sumą, kuri 2002 m. skirta kaip pirmoji restruktūrizavimo plano dalis, ir 3,29 mln. pagalbos sumą, 2005 m. skirtą kaip antroji dalis;

| 330) | iš šios pagal 2002 m. restruktūrizavimo planą skirtos pagalbos sumos 53,4 mln. iš tikrųjų susiję su įgaliojimu teikti viešąsias paslaugas. Kadangi šios pagalbos teisėtumas patvirtintas 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimu, remdamasi 2004 m. gairėmis Komisija kartu turi nagrinėti pačios restruktūrizavimo pagalbos – 15,81 mln. EUR sumos, skirtos vykdant 2002 m. restruktūrizavimą, – suderinamumą ir visų 2006 m. priemonių suderinamumą; |
| --- | --- |

330)

iš šios pagal 2002 m. restruktūrizavimo planą skirtos pagalbos sumos 53,4 mln. iš tikrųjų susiję su įgaliojimu teikti viešąsias paslaugas. Kadangi šios pagalbos teisėtumas patvirtintas 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimu, remdamasi 2004 m. gairėmis Komisija kartu turi nagrinėti pačios restruktūrizavimo pagalbos – 15,81 mln. EUR sumos, skirtos vykdant 2002 m. restruktūrizavimą, – suderinamumą ir visų 2006 m. priemonių suderinamumą;

6.2.   2002 IR 2006 m. IŠMOKĖTOS RESTRUKTŪRIZAVIMO PAGALBOS SUDERINAMUMO TYRIMAS

6.2.1.   Gairės, į kurias reikia atsižvelgti

| 331) | Komisija pažymi, kad 2002 m. restruktūrizavimo planas buvo nagrinėjamas pagal 1999 m. gaires. Ji taip pat pažymi, kad naujos 2006 m. priemonės, į kurias įeina 2002 m. planas, priimtos įsigaliojus naujosioms 2004 m. gairėms ir įgyvendintos Komisijai dar nedavus leidimo; |
| --- | --- |

331)

Komisija pažymi, kad 2002 m. restruktūrizavimo planas buvo nagrinėjamas pagal 1999 m. gaires. Ji taip pat pažymi, kad naujos 2006 m. priemonės, į kurias įeina 2002 m. planas, priimtos įsigaliojus naujosioms 2004 m. gairėms ir įgyvendintos Komisijai dar nedavus leidimo;

| 332) | pagal 2004 m. gairėse nustatytas pereinamojo laikotarpio taisykles (157) šios gairės taikomos neteisėtai pagalbai, kurios dalis suteikta gairėms jau įsigaliojus; |
| --- | --- |

332)

pagal 2004 m. gairėse nustatytas pereinamojo laikotarpio taisykles (157) šios gairės taikomos neteisėtai pagalbai, kurios dalis suteikta gairėms jau įsigaliojus;

| 333) | todėl kadangi 2006 m. priemonės yra pagalba, jos priskiriamos 2002 m. pradėtiems restruktūrizavimo veiksmams ir nagrinėjamos kartu su šiais veiksmais. Taigi visos šios pagalbos suderinamumas bus nagrinėjamas pagal 2004 m. gaires; |
| --- | --- |

333)

todėl kadangi 2006 m. priemonės yra pagalba, jos priskiriamos 2002 m. pradėtiems restruktūrizavimo veiksmams ir nagrinėjamos kartu su šiais veiksmais. Taigi visos šios pagalbos suderinamumas bus nagrinėjamas pagal 2004 m. gaires;

6.2.2.   Sunkumų patirianti įmonė

| 334) | kad įmonė atitiktų reikalavimus gauti restruktūrizavimo pagalbą, ji turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, kaip tai suprantama pagal gaires; |
| --- | --- |

334)

kad įmonė atitiktų reikalavimus gauti restruktūrizavimo pagalbą, ji turi būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, kaip tai suprantama pagal gaires;

| 335) | šiuo atveju Komisija primena, kad ir 2002 m. liepos 17 d. Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos bendrovei SNCM (158), ir 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime, kuriuo, remiantis 2001 m. SNCM metinėmis ataskaitomis, pradedama oficiali rekapitalizavimo plano tyrimo procedūrą, ji yra nustačiusi, jog ši sąlyga įgyvendinta; |
| --- | --- |

335)

šiuo atveju Komisija primena, kad ir 2002 m. liepos 17 d. Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos bendrovei SNCM (158), ir 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime, kuriuo, remiantis 2001 m. SNCM metinėmis ataskaitomis, pradedama oficiali rekapitalizavimo plano tyrimo procedūrą, ji yra nustačiusi, jog ši sąlyga įgyvendinta;

| 336) | siekdama priimti šį sprendimą Komisija, remdamasi 2002 m. SNCM metinėmis ataskaitomis, patikrino, ar įmonė šią sąlygą atitinka. Taigi įmonės nuosavas kapitalas, neįskaitant reglamentuojamų atidėjinių (159), išliko neigiamas: – 26,5 mln. EUR 2002 m. (– 30,7 mln. EUR 2001 m.). Iš šios sumos matyti, kad įmonės akcinis kapitalas sumažėjo daugiau kaip perpus; daugiau kaip ketvirtadaliu jis sumažėjo per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie pagalbą, taigi tai rodo, kad gairių 5 punkto a papunktyje apibūdinta sąlyga įgyvendinta; |
| --- | --- |

336)

siekdama priimti šį sprendimą Komisija, remdamasi 2002 m. SNCM metinėmis ataskaitomis, patikrino, ar įmonė šią sąlygą atitinka. Taigi įmonės nuosavas kapitalas, neįskaitant reglamentuojamų atidėjinių (159), išliko neigiamas: – 26,5 mln. EUR 2002 m. (– 30,7 mln. EUR 2001 m.). Iš šios sumos matyti, kad įmonės akcinis kapitalas sumažėjo daugiau kaip perpus; daugiau kaip ketvirtadaliu jis sumažėjo per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie pagalbą, taigi tai rodo, kad gairių 5 punkto a papunktyje apibūdinta sąlyga įgyvendinta;

| 337) | be akcinio kapitalo pokyčių, Komisija dar nustatė, kad:






  — | 2001–2002 m. einamieji nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas padidėjo nuo –5,1 mln. EUR 2001 m. iki –5,8 mln. EUR 2002 m.; 2002 m. sumažinti grynuosius nuostolius buvo galima tik pardavus kai kuriuos laivus; |
| --- | --- | --- |

337)

be akcinio kapitalo pokyčių, Komisija dar nustatė, kad:

—

2001–2002 m. einamieji nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas padidėjo nuo –5,1 mln. EUR 2001 m. iki –5,8 mln. EUR 2002 m.; 2002 m. sumažinti grynuosius nuostolius buvo galima tik pardavus kai kuriuos laivus;

| — | SNCM savarankiško finansavimo pajėgumas, kuris 2001 m. pabaigoje siekė 39,2 mln. EUR, 2002 m. pabaigoje sumažėjo iki 35,7 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

SNCM savarankiško finansavimo pajėgumas, kuris 2001 m. pabaigoje siekė 39,2 mln. EUR, 2002 m. pabaigoje sumažėjo iki 35,7 mln. EUR;

| — | grynieji finansiniai įsipareigojimai, neįskaitant finansinės nuomos, 2000–2002 m. padidėjo nuo 135,8 mln. EUR iki 144,8 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

grynieji finansiniai įsipareigojimai, neįskaitant finansinės nuomos, 2000–2002 m. padidėjo nuo 135,8 mln. EUR iki 144,8 mln. EUR;

| — | finansiniai mokesčiai (palūkanos ir panašūs mokesčiai) nuo 7,0 mln. EUR 2000 m. padidėjo iki 9,503 mln. EUR 2002 m.; |
| --- | --- |

—

finansiniai mokesčiai (palūkanos ir panašūs mokesčiai) nuo 7,0 mln. EUR 2000 m. padidėjo iki 9,503 mln. EUR 2002 m.;

| 338) | be to, Prancūzijos institucijos Komisijai patvirtino, kad dėl SNCM įsiskolinimo bankai jau atsisako jai suteikti paskolų, nors bendrovė ir siūlė įkeisti savo paskutinius laivus, kurie neįkeisti hipoteka ar kuriems netaikomas kitas panašus servitutas; |
| --- | --- |

338)

be to, Prancūzijos institucijos Komisijai patvirtino, kad dėl SNCM įsiskolinimo bankai jau atsisako jai suteikti paskolų, nors bendrovė ir siūlė įkeisti savo paskutinius laivus, kurie neįkeisti hipoteka ar kuriems netaikomas kitas panašus servitutas;

| 339) | galiausiai įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartis neturėjo jokios įtakos šiam tyrimui. Nors šia sutartimi (kartu sėkmingai įgyvendinus restruktūrizavimo planą) bendrovei SNCM turėjo būti sudarytos sąlygos galiausiai gauti teigiamų veiklos pajamų, vis dėlto dėl didelio nuosavo kapitalo trūkumo, didėjančio įsiskolinimo ir išlaidų, susijusių su restruktūrizavimo plane nustatytomis veiklos priemonėmis, SNCM per tam tikrą laiką mokėjimus būtų turėjusi nutraukti; |
| --- | --- |

339)

galiausiai įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartis neturėjo jokios įtakos šiam tyrimui. Nors šia sutartimi (kartu sėkmingai įgyvendinus restruktūrizavimo planą) bendrovei SNCM turėjo būti sudarytos sąlygos galiausiai gauti teigiamų veiklos pajamų, vis dėlto dėl didelio nuosavo kapitalo trūkumo, didėjančio įsiskolinimo ir išlaidų, susijusių su restruktūrizavimo plane nustatytomis veiklos priemonėmis, SNCM per tam tikrą laiką mokėjimus būtų turėjusi nutraukti;

| 340) | kadangi restruktūrizavimo laikotarpis apima 2002–2006 m., būtina patikrinti, ar SNCM šią sąlygą atitiko šiuo laikotarpiu, visų pirma tada, kai buvo priimtas sprendimas dėl naujų valstybės kapitalo injekcijų; |
| --- | --- |

340)

kadangi restruktūrizavimo laikotarpis apima 2002–2006 m., būtina patikrinti, ar SNCM šią sąlygą atitiko šiuo laikotarpiu, visų pirma tada, kai buvo priimtas sprendimas dėl naujų valstybės kapitalo injekcijų;

| 341) | 2003 m. sprendime nustatyta, kad 2001 ir 2002 finansiniais metais SNCM šį kriterijų atitiko (160); |
| --- | --- |

341)

2003 m. sprendime nustatyta, kad 2001 ir 2002 finansiniais metais SNCM šį kriterijų atitiko (160);

| 342) | reikėtų patikrinti, ar SNCM šią sąlygą taip pat atitiko 2003–2005 finansiniais metais – paskutiniaisiais ištisais finansiniais metais prieš įgyvendinant naujas 2006 m. priemones, susijusias su SNCM privatizavimu; |
| --- | --- |

342)

reikėtų patikrinti, ar SNCM šią sąlygą taip pat atitiko 2003–2005 finansiniais metais – paskutiniaisiais ištisais finansiniais metais prieš įgyvendinant naujas 2006 m. priemones, susijusias su SNCM privatizavimu;

| 343) | kaip jau nurodyta 73 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, SNCM padėtis 2004 ir 2005 m. labai pablogėjo. Antai SNCM einamasis nuostolis 2004 m. buvo – 32,6 mln. EUR, o 2005 m. – – 25,8 mln. EUR. Grynasis nuostolis 2004 m. siekė – 29,7 mln. EUR, o 2005 m. – – 28,8 mln. EUR. 2005 m., palyginti su 2004 m., nuosavas kapitalas (–1,7 mln.) sumažėjo 25,5 mln. Šis sumažėjimas atitinka daugiau negu pusės bendrovės akcinio kapitalo praradimą – daugiau negu ketvirtadalis šio kapitalo buvo prarasta per pastaruosius dvylika mėnesių, ir tai yra įrodymas, kad 2004 m. gairių 10 punkto a papunktyje apibūdinta sąlyga tinkamai įgyvendinta; |
| --- | --- |

343)

kaip jau nurodyta 73 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, SNCM padėtis 2004 ir 2005 m. labai pablogėjo. Antai SNCM einamasis nuostolis 2004 m. buvo – 32,6 mln. EUR, o 2005 m. – – 25,8 mln. EUR. Grynasis nuostolis 2004 m. siekė – 29,7 mln. EUR, o 2005 m. – – 28,8 mln. EUR. 2005 m., palyginti su 2004 m., nuosavas kapitalas (–1,7 mln.) sumažėjo 25,5 mln. Šis sumažėjimas atitinka daugiau negu pusės bendrovės akcinio kapitalo praradimą – daugiau negu ketvirtadalis šio kapitalo buvo prarasta per pastaruosius dvylika mėnesių, ir tai yra įrodymas, kad 2004 m. gairių 10 punkto a papunktyje apibūdinta sąlyga tinkamai įgyvendinta;

| 344) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad SNCM gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gaires; |
| --- | --- |

344)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad SNCM gali būti laikoma sunkumų patiriančia įmone pagal 2004 m. gaires;

6.2.2.1.   Nuosavas įnašas

| 345) | gairių 43 punkte nurodyta: „Pagalbos dydis ir intensyvumas turi apsiriboti griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti, atsižvelgiant į turimus bendrovės, jos akcininkų arba ją valdančios verslo grupės finansinius išteklius. Tokiame įvertinime bus atsižvelgta į anksčiau gautą sanavimo pagalbą. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai savais ištekliais svariai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant įmonės išlikimui nebūtino turto pardavimą arba pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu. Toks indėlis yra požymis to, kad rinkos tiki gyvybiškumo sugrįžimo galimybe. Toks indėlis turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno, tarkim, grynųjų pinigų srautų, ir kiek įmanoma didesnis.“; |
| --- | --- |

345)

gairių 43 punkte nurodyta: „Pagalbos dydis ir intensyvumas turi apsiriboti griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti, atsižvelgiant į turimus bendrovės, jos akcininkų arba ją valdančios verslo grupės finansinius išteklius. Tokiame įvertinime bus atsižvelgta į anksčiau gautą sanavimo pagalbą. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai savais ištekliais svariai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant įmonės išlikimui nebūtino turto pardavimą arba pasinaudojimą rinkos sąlygomis gaunamu išoriniu finansavimu. Toks indėlis yra požymis to, kad rinkos tiki gyvybiškumo sugrįžimo galimybe. Toks indėlis turi būti tikras, t. y. faktiškas, neįtraukiant viso ateityje laukiamo pelno, tarkim, grynųjų pinigų srautų, ir kiek įmanoma didesnis.“;

| 346) | gairių 44 punkte patikslinta: „Komisija paprastai tinkamais laikys tokius indėlius į restruktūrizavimą(19): mažos įmonės – mažiausiai 25 %, vidutinės įmonė – mažiausiai 40 %, didelės įmonės – mažiausiai 50 %. Esant išskirtinėms aplinkybėms ir ypač sunkiai padėčiai, ką turės įrodyti valstybė narė, Komisija gali sutikti, kad pagalbos gavėjo indėlis būtų mažesnis.“; |
| --- | --- |

346)

gairių 44 punkte patikslinta: „Komisija paprastai tinkamais laikys tokius indėlius į restruktūrizavimą(19): mažos įmonės – mažiausiai 25 %, vidutinės įmonė – mažiausiai 40 %, didelės įmonės – mažiausiai 50 %. Esant išskirtinėms aplinkybėms ir ypač sunkiai padėčiai, ką turės įrodyti valstybė narė, Komisija gali sutikti, kad pagalbos gavėjo indėlis būtų mažesnis.“;

| 347) | gairių 7 punkte taip pat nurodyta, kad „reikėtų tvirčiau pabrėžti principą, kad <...> [restruktūrizavimui skirtas didelis pagalbos gavėjo] indėlis turi būti tikras ir nefinansuojamas kitų. Pagalbos gavėjo indėlio tikslas yra dvejopas: viena vertus, būtų parodoma, kad rinkos (savininkai, kreditoriai) tiki, jog per priimtiną laikotarpį įmonė vėl galės tapti gyvybinga. Kita vertus, tai užtikrintų, kad restruktūrizavimo pagalba apsiribos tik būtinu minimumu įmonės gyvybingumui atkurti tuo pat metu ribojant konkurencijos iškraipymus. <...>“; |
| --- | --- |

347)

gairių 7 punkte taip pat nurodyta, kad „reikėtų tvirčiau pabrėžti principą, kad <...> [restruktūrizavimui skirtas didelis pagalbos gavėjo] indėlis turi būti tikras ir nefinansuojamas kitų. Pagalbos gavėjo indėlio tikslas yra dvejopas: viena vertus, būtų parodoma, kad rinkos (savininkai, kreditoriai) tiki, jog per priimtiną laikotarpį įmonė vėl galės tapti gyvybinga. Kita vertus, tai užtikrintų, kad restruktūrizavimo pagalba apsiribos tik būtinu minimumu įmonės gyvybingumui atkurti tuo pat metu ribojant konkurencijos iškraipymus. <...>“;

| 348) | teismų praktikoje taip pat buvo pabrėžta, kad nuosavu įnašu turi būti parodoma, jog rinkos tiki galimybe atkurti finansinį pajėgumą (161). Komisija pabrėžia, kad šis reikalavimas ypač tinkamas SNCM atveju, atsižvelgiant į bendrovėes padėtį nuo 2002 m. Iš tikrųjų Komisija primena, kad įgyvendinus pradines 2002 m. restruktūrizavimo priemones lauktų rezultatų nepasiekta. Kai kurios priemonės nebuvo įgyvendintos arba jų tikslai nepasiekti (žr. 351 konstatuojamąją dalį). Kadangi visiškai įgyvendinti šių pirmųjų restruktūrizavimo priemonių SNCM nepajėgė, nuo 2004 m. jos ekonominė ir finansinė padėtis toliau blogėjo (žr. 73–75 konstatuojamąsias dalis); |
| --- | --- |

348)

teismų praktikoje taip pat buvo pabrėžta, kad nuosavu įnašu turi būti parodoma, jog rinkos tiki galimybe atkurti finansinį pajėgumą (161). Komisija pabrėžia, kad šis reikalavimas ypač tinkamas SNCM atveju, atsižvelgiant į bendrovėes padėtį nuo 2002 m. Iš tikrųjų Komisija primena, kad įgyvendinus pradines 2002 m. restruktūrizavimo priemones lauktų rezultatų nepasiekta. Kai kurios priemonės nebuvo įgyvendintos arba jų tikslai nepasiekti (žr. 351 konstatuojamąją dalį). Kadangi visiškai įgyvendinti šių pirmųjų restruktūrizavimo priemonių SNCM nepajėgė, nuo 2004 m. jos ekonominė ir finansinė padėtis toliau blogėjo (žr. 73–75 konstatuojamąsias dalis);

| 349) | 2002 m. restruktūrizavimo išlaidos buvo 46 mln. EUR. Dėl 2006 m. priemonių Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidų suma atitiko pagalbos sumą (162) – 202,55 mln. EUR; prie šios pagalbos sumos reikia pridėti 26,25 mln. EUR sumą, kuria privatūs partneriai padidino kapitalą, taigi bendra suma yra 274,8 mln. EUR. Nuosavą įnašą sudaro 42,385 mln. (grynoji suma, gauta pardavus turtą) ir 26,25 mln. (suma, kuria privatūs partneriai padidino kapitalą), taigi iš viso nuosavą įnašą sudaro 68,635 mln. EUR. Todėl atsižvelgiant į naujas 2006 m. priemones nuosavas įnašas siekia 25 %, nors gairėse reikalaujama, kad įnašas siektų ne mažiau kaip 50 % Komisija nurodo, kad Prancūzijos institucijos nesirėmė ypatingomis aplinkybėmis ir ypatingais sunkumais, dėl kurių Komisija sutinka, kad tikrasis nuosavas įnašas būtų mažesnis. Bet kokiu atveju Komisija mano, kad ypatingų aplinkybių, dėl kurių 2004 m. gairėse reikalaujamo nuosavo įnašo dydis būtų pagrįstai sumažintas, šiuo atveju nėra; |
| --- | --- |

349)

2002 m. restruktūrizavimo išlaidos buvo 46 mln. EUR. Dėl 2006 m. priemonių Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidų suma atitiko pagalbos sumą (162) – 202,55 mln. EUR; prie šios pagalbos sumos reikia pridėti 26,25 mln. EUR sumą, kuria privatūs partneriai padidino kapitalą, taigi bendra suma yra 274,8 mln. EUR. Nuosavą įnašą sudaro 42,385 mln. (grynoji suma, gauta pardavus turtą) ir 26,25 mln. (suma, kuria privatūs partneriai padidino kapitalą), taigi iš viso nuosavą įnašą sudaro 68,635 mln. EUR. Todėl atsižvelgiant į naujas 2006 m. priemones nuosavas įnašas siekia 25 %, nors gairėse reikalaujama, kad įnašas siektų ne mažiau kaip 50 % Komisija nurodo, kad Prancūzijos institucijos nesirėmė ypatingomis aplinkybėmis ir ypatingais sunkumais, dėl kurių Komisija sutinka, kad tikrasis nuosavas įnašas būtų mažesnis. Bet kokiu atveju Komisija mano, kad ypatingų aplinkybių, dėl kurių 2004 m. gairėse reikalaujamo nuosavo įnašo dydis būtų pagrįstai sumažintas, šiuo atveju nėra;

| 350) | taigi, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į gairių nuostatas restruktūrizavimui skirto SNCM nuosavo įnašo nepakanka; |
| --- | --- |

350)

taigi, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į gairių nuostatas restruktūrizavimui skirto SNCM nuosavo įnašo nepakanka;

6.2.2.2.   Ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimas

| 351) | sprendime pradėti procedūrą Komisija buvo pareiškusi abejonių dėl SNCM ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo, kilusių visų pirma atsižvelgiant į šias aplinkybes:






  — | SNCM nenumatė nutraukti visos nuostolingos veiklos; |
| --- | --- | --- |

351)

sprendime pradėti procedūrą Komisija buvo pareiškusi abejonių dėl SNCM ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo, kilusių visų pirma atsižvelgiant į šias aplinkybes:

—

SNCM nenumatė nutraukti visos nuostolingos veiklos;

| — | sėkmingas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo glaudžiai susijęs su įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties skyrimu (pagal šią sutartį maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis paslaugos buvo teikiamos 2007 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d.); |
| --- | --- |

—

sėkmingas restruktūrizavimo plano įgyvendinimas buvo glaudžiai susijęs su įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties skyrimu (pagal šią sutartį maršrutais Marselis–Korsika ir Korsika–Marselis paslaugos buvo teikiamos 2007 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d.);

| — | nebuvo įvykdytos prognozės sumažinti laivų įgulos narių skaičių (toks sumažinimas numatytas 2002 m. plane) ir nepasiektas tikslas 10 % padidinti našumą; |
| --- | --- |

—

nebuvo įvykdytos prognozės sumažinti laivų įgulos narių skaičių (toks sumažinimas numatytas 2002 m. plane) ir nepasiektas tikslas 10 % padidinti našumą;

| — | visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičių neužteko sumažinti 400 ir 2006 m. plane nurodytos su našumu susijusios priemonės buvo nepakankamos, nes nukrypta nuo 2002 m. plano; |
| --- | --- |

—

visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičių neužteko sumažinti 400 ir 2006 m. plane nurodytos su našumu susijusios priemonės buvo nepakankamos, nes nukrypta nuo 2002 m. plano;

| 352) | Prancūzijos institucijos atsakė, kad pasikeitus akcininkams ir įgyvendinus tris privatizavimo plano priemones SNCM savo veiklą galės plėtoti tinkamai, taigi galima užtikrinti, kad kai kurios veiklos dalys nebebūtų nuostolingos; |
| --- | --- |

352)

Prancūzijos institucijos atsakė, kad pasikeitus akcininkams ir įgyvendinus tris privatizavimo plano priemones SNCM savo veiklą galės plėtoti tinkamai, taigi galima užtikrinti, kad kai kurios veiklos dalys nebebūtų nuostolingos;

| 353) | Komisija pažymi, kad 2002 m. restruktūrizavimo plane nurodytų priemonių nebuvo galima įgyvendinti, todėl 2004 ir 2005 m. bendrovės rezultatai labai pablogėjo. Tai, kad 2006 m. apyvarta padidėjo 20 mln. EUR, o kompensacija už viešąsias paslaugas – 9 mln. EUR, veiklos pajamų atkurti nepadėjo, nes degalų kaina ir veiklos išlaidos padidėjo daug daugiau, negu prognozuota. Komisijos ekspertas nustatė, kad dėl kelių įvykių (163) perėmėjai verslo planą įgyvendino daug lėčiau, taigi jis padarė išvadą, kad bendri nuostoliai gali būti daug didesni negu iš pradžių numatyti 2007 m. nuostoliai; |
| --- | --- |

353)

Komisija pažymi, kad 2002 m. restruktūrizavimo plane nurodytų priemonių nebuvo galima įgyvendinti, todėl 2004 ir 2005 m. bendrovės rezultatai labai pablogėjo. Tai, kad 2006 m. apyvarta padidėjo 20 mln. EUR, o kompensacija už viešąsias paslaugas – 9 mln. EUR, veiklos pajamų atkurti nepadėjo, nes degalų kaina ir veiklos išlaidos padidėjo daug daugiau, negu prognozuota. Komisijos ekspertas nustatė, kad dėl kelių įvykių (163) perėmėjai verslo planą įgyvendino daug lėčiau, taigi jis padarė išvadą, kad bendri nuostoliai gali būti daug didesni negu iš pradžių numatyti 2007 m. nuostoliai;

| 354) | todėl Komisija mano, kad pateikusios atsakymus Prancūzijos institucijos visų šių abejonių nepanaikino. Iš tikrųjų finansinio pajėgumo atkūrimą rizikinga sieti su 2007–2013 m. įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties skyrimu ir trijų privatizavimo plano priemonių, kurių teisėtumas ir suderinamumas su vidaus rinka nepatvirtintas, įgyvendinimu. Kad įmonės ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo planas būtų įtikimas, turi būti bent jau nustatytos tikroviškos prielaidos. Tačiau šiuo atveju sėkmingas plano įgyvendinimas pagrįstas beveik vien dviem tariamais įvykiais, kurie nepriklauso nuo SNCM. Be to, atsižvelgiant į tuometę SNCM finansinę padėtį Komisijai kyla klausimas, ar bendrovė buvo pajėgi finansuoti būtiną tam tikrų savo keltų atnaujinimą. Šį atnaujinimą Prancūzijos institucijos nurodo kaip priemonę, dėl kurios galima pasiekti finansinio pajėgumo atkūrimo tikslus; |
| --- | --- |

354)

todėl Komisija mano, kad pateikusios atsakymus Prancūzijos institucijos visų šių abejonių nepanaikino. Iš tikrųjų finansinio pajėgumo atkūrimą rizikinga sieti su 2007–2013 m. įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties skyrimu ir trijų privatizavimo plano priemonių, kurių teisėtumas ir suderinamumas su vidaus rinka nepatvirtintas, įgyvendinimu. Kad įmonės ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo planas būtų įtikimas, turi būti bent jau nustatytos tikroviškos prielaidos. Tačiau šiuo atveju sėkmingas plano įgyvendinimas pagrįstas beveik vien dviem tariamais įvykiais, kurie nepriklauso nuo SNCM. Be to, atsižvelgiant į tuometę SNCM finansinę padėtį Komisijai kyla klausimas, ar bendrovė buvo pajėgi finansuoti būtiną tam tikrų savo keltų atnaujinimą. Šį atnaujinimą Prancūzijos institucijos nurodo kaip priemonę, dėl kurios galima pasiekti finansinio pajėgumo atkūrimo tikslus;

| 355) | todėl Komisija mano, kad ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo sąlyga, kurios reikalaujama gairėse, neįgyvendinta; |
| --- | --- |

355)

todėl Komisija mano, kad ilgalaikio finansinio pajėgumo atkūrimo sąlyga, kurios reikalaujama gairėse, neįgyvendinta;

6.2.2.3.   Bet kokio pernelyg didelio konkurencijos iškraipymo prevencija (kompensacinės priemonės)

| 356) | panaikintame 2008 m. sprendime nurodytos keturios kompensacinės priemonės:






  — | patronuojamosios bendrovės Corsica Marittima (2000 m. suteikusios paslaugas 82 000 keleivių), kuri buvo įgaliota teikti paslaugas maršrutais Italija–Korsika ir Korsika–Italija, veiklos nutraukimas, taigi grupės SNCM pasitraukimas iš rinkos, susijusios su maršrutais Italija–Korsika ir Korsika–Italija; |
| --- | --- | --- |

356)

panaikintame 2008 m. sprendime nurodytos keturios kompensacinės priemonės:

—

patronuojamosios bendrovės Corsica Marittima (2000 m. suteikusios paslaugas 82 000 keleivių), kuri buvo įgaliota teikti paslaugas maršrutais Italija–Korsika ir Korsika–Italija, veiklos nutraukimas, taigi grupės SNCM pasitraukimas iš rinkos, susijusios su maršrutais Italija–Korsika ir Korsika–Italija;

| — | beveik visiškas SNCM atsisakymas teikti paslaugas maršrutais Tulonas–Korsika ir Korsika–Tulonas, t. y. beveik visiškas pasitraukimas iš rinkos, kurioje 2002 m. suteikta paslaugų ne mažiau kaip 460 000 keleivių; |
| --- | --- |

—

beveik visiškas SNCM atsisakymas teikti paslaugas maršrutais Tulonas–Korsika ir Korsika–Tulonas, t. y. beveik visiškas pasitraukimas iš rinkos, kurioje 2002 m. suteikta paslaugų ne mažiau kaip 460 000 keleivių;

| — | bendro siūlomų vietų skaičiaus ir reisų skaičiaus sumažinimas – nuo 2003 m. SNCM šiuos skaičius mažino kasmet, pirmiausia maršrutais Nica–Korsika ir Korsika–Nica; |
| --- | --- |

—

bendro siūlomų vietų skaičiaus ir reisų skaičiaus sumažinimas – nuo 2003 m. SNCM šiuos skaičius mažino kasmet, pirmiausia maršrutais Nica–Korsika ir Korsika–Nica;

| — | keturių laivų pardavimas; |
| --- | --- |

—

keturių laivų pardavimas;

| 357) | Komisija nori priminti, kad Prancūzijos institucijos šias priemones pasiūlė atsižvelgdamos į 15,81 mln. pagalbos sumą, atitinkančią 2002 m. suteiktą restruktūrizavimo pagalbą; |
| --- | --- |

357)

Komisija nori priminti, kad Prancūzijos institucijos šias priemones pasiūlė atsižvelgdamos į 15,81 mln. pagalbos sumą, atitinkančią 2002 m. suteiktą restruktūrizavimo pagalbą;

| 358) | 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimu panaikinus 2008 m. sprendimą, bendra pagalbos suma šiuo metu yra didesnė negu 210 mln. EUR. Komisijos nuomone, jos abejonių negalima panaikinti dėl toliau nurodytų priežasčių; |
| --- | --- |

358)

2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimu panaikinus 2008 m. sprendimą, bendra pagalbos suma šiuo metu yra didesnė negu 210 mln. EUR. Komisijos nuomone, jos abejonių negalima panaikinti dėl toliau nurodytų priežasčių;

| 359) | aptardama 2002 m. vykdant restruktūrizavimą numatytą keturių laivų pardavimą Komisija pažymi, kad šį pardavimą iš dalies kompensavo tai, kad 2002 m. birželio mėn. įsigytas laivas Danielle Casanova, o 2003 m. – mišraus tipo krovininiai laivai Paglia Orba ir Pascal Paoli; |
| --- | --- |

359)

aptardama 2002 m. vykdant restruktūrizavimą numatytą keturių laivų pardavimą Komisija pažymi, kad šį pardavimą iš dalies kompensavo tai, kad 2002 m. birželio mėn. įsigytas laivas Danielle Casanova, o 2003 m. – mišraus tipo krovininiai laivai Paglia Orba ir Pascal Paoli;

| 360) | dėl bendrovės Corsica Marittima veiklos nutraukimo pažymėtina, kad gairių 40 punkte visų pirma nurodyta, jog „[n]urašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu“. Todėl bendrovės Corsica Marittima, kuri nuo jos įsteigimo 1990 m. veikė nuostolingai, veiklos nutraukimas negali būti laikomas kompensacine priemone – veikiau tai yra priemonė, padedanti atkurti ilgalaikį finansinį pajėgumą; |
| --- | --- |

360)

dėl bendrovės Corsica Marittima veiklos nutraukimo pažymėtina, kad gairių 40 punkte visų pirma nurodyta, jog „[n]urašymai ir nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti įmonės gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių įvertinimo tikslais nebus laikomi pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimu“. Todėl bendrovės Corsica Marittima, kuri nuo jos įsteigimo 1990 m. veikė nuostolingai, veiklos nutraukimas negali būti laikomas kompensacine priemone – veikiau tai yra priemonė, padedanti atkurti ilgalaikį finansinį pajėgumą;

| 361) | šie argumentai taip pat tinka aptariant paslaugų teikimą maršrutais Korsika–Nica ir Nica–Korsika. Komisija pažymi, kad SNCM priklauso nedidelė rinkos dalis, o bendrovei Corsica Ferries France – 70 % rinkos (164). Pagal M. Stephens ataskaitą iš Nicos teikiamų transporto paslaugų paklausa, ypač vasarą, yra didelė. Be to, šiuo maršrutu teikiamos paslaugos taip pat paklausios ir ne vasarą. Tačiau 2004–2007 m. buvo patirta su šiuo maršrutu susijusių einamųjų nuostolių. Todėl ši priemonė negali būti laikoma kompensacine – veikiau tai yra priemonė, padedanti atkurti ilgalaikį finansinį pajėgumą; |
| --- | --- |

361)

šie argumentai taip pat tinka aptariant paslaugų teikimą maršrutais Korsika–Nica ir Nica–Korsika. Komisija pažymi, kad SNCM priklauso nedidelė rinkos dalis, o bendrovei Corsica Ferries France – 70 % rinkos (164). Pagal M. Stephens ataskaitą iš Nicos teikiamų transporto paslaugų paklausa, ypač vasarą, yra didelė. Be to, šiuo maršrutu teikiamos paslaugos taip pat paklausios ir ne vasarą. Tačiau 2004–2007 m. buvo patirta su šiuo maršrutu susijusių einamųjų nuostolių. Todėl ši priemonė negali būti laikoma kompensacine – veikiau tai yra priemonė, padedanti atkurti ilgalaikį finansinį pajėgumą;

| 362) | Komisija taip pat pažymi, kad maršrutais Korsika–Tulono uostas ir Tulono uostas–Korsika plukdomų keleivių srautas labai padidėjo: 1999 m. jų buvo mažiau kaip 200 000 per metus, o 2007 m. – beveik 1 mln. (165). Todėl beveik visiškas SNCM atsisakymas teikti paslaugas šiuo maršrutu galėtų būti laikomas kompensacine priemone. Tačiau Komisija pažymi, kad maršrutu Tulonas–Korsika SNCM plukdo mažiausiai keleivių; |
| --- | --- |

362)

Komisija taip pat pažymi, kad maršrutais Korsika–Tulono uostas ir Tulono uostas–Korsika plukdomų keleivių srautas labai padidėjo: 1999 m. jų buvo mažiau kaip 200 000 per metus, o 2007 m. – beveik 1 mln. (165). Todėl beveik visiškas SNCM atsisakymas teikti paslaugas šiuo maršrutu galėtų būti laikomas kompensacine priemone. Tačiau Komisija pažymi, kad maršrutu Tulonas–Korsika SNCM plukdo mažiausiai keleivių;

| 363) | tačiau net jeigu ši priemonė būtų laikoma kompensacine, Komisija mano, kad jos anaiptol neužtektų. Iš tikrųjų gairių 40 punkte nurodyta, kad „[p]riemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui <...>“. Kaip jau priminta 341 ir 342 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pažymi, kad šias priemones Prancūzijos institucijos pasiūlė atsižvelgdamos į 15,81 mln. pagalbos sumą, atitinkančią 2002 m. suteiktą restruktūrizavimo pagalbą. Taigi bendra pagalbos suma šiuo metu yra apie 218 mln. EUR, todėl Komisija mano, kad pasiūlytų priemonių neužtenka, palyginti su konkurencijos iškraipymu, atsiradusiu suteikus šią pagalbą; |
| --- | --- |

363)

tačiau net jeigu ši priemonė būtų laikoma kompensacine, Komisija mano, kad jos anaiptol neužtektų. Iš tikrųjų gairių 40 punkte nurodyta, kad „[p]riemonės turi būti proporcingos pagalbos iškreipiančiam poveikiui <...>“. Kaip jau priminta 341 ir 342 konstatuojamosiose dalyse, Komisija pažymi, kad šias priemones Prancūzijos institucijos pasiūlė atsižvelgdamos į 15,81 mln. pagalbos sumą, atitinkančią 2002 m. suteiktą restruktūrizavimo pagalbą. Taigi bendra pagalbos suma šiuo metu yra apie 218 mln. EUR, todėl Komisija mano, kad pasiūlytų priemonių neužtenka, palyginti su konkurencijos iškraipymu, atsiradusiu suteikus šią pagalbą;

| 364) | todėl Komisija pažymi, kad abejonės dėl šių priemonių laikymo kompensacinėmis arba būtinomis finansiniam pajėgumui atkurti nepanaikintos. Bet kokiu atveju pasiūlytų priemonių visiškai neužtenka; |
| --- | --- |

364)

todėl Komisija pažymi, kad abejonės dėl šių priemonių laikymo kompensacinėmis arba būtinomis finansiniam pajėgumui atkurti nepanaikintos. Bet kokiu atveju pasiūlytų priemonių visiškai neužtenka;

| 365) | Prancūzijos institucijos nurodė, kad tuo atveju, jeigu SNCM nutrauktų veiklą, kiltų CFF monopolio rizika. Komisijos nuomone, Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamų įrodymų, kad ši rizika kiltų ir būtų didelė. Iš tikrųjų keleivių ir krovinių plukdymas iš žemyninės Prancūzijos į Korsiką ir atgal – tai atvira ir konkurencinga rinka, kurioje gali dalyvauti visi Viduržemio jūros regione veikiantys veiklos vykdytojai. Šiai rinkai taip pat būdinga tai, kad nėra kliūčių į ją patekti. Bet kokiu atveju remtis Corsica Ferries padėtimi negalima pateisinant tai, kad ginčijamomis priemonėmis iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

365)

Prancūzijos institucijos nurodė, kad tuo atveju, jeigu SNCM nutrauktų veiklą, kiltų CFF monopolio rizika. Komisijos nuomone, Prancūzijos institucijos nepateikė pakankamų įrodymų, kad ši rizika kiltų ir būtų didelė. Iš tikrųjų keleivių ir krovinių plukdymas iš žemyninės Prancūzijos į Korsiką ir atgal – tai atvira ir konkurencinga rinka, kurioje gali dalyvauti visi Viduržemio jūros regione veikiantys veiklos vykdytojai. Šiai rinkai taip pat būdinga tai, kad nėra kliūčių į ją patekti. Bet kokiu atveju remtis Corsica Ferries padėtimi negalima pateisinant tai, kad ginčijamomis priemonėmis iškraipoma konkurencija;

| 366) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pasiūlytos priemonės neatitinka gairių 38–42 punktuose išvardytų kriterijų; |
| --- | --- |

366)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pasiūlytos priemonės neatitinka gairių 38–42 punktuose išvardytų kriterijų;

VII.   IŠVADOS

7.1.   KAPITALO INJEKCIJOS, APIE KURIĄ PRANCŪZIJOS INSTITUCIJOS PRANEŠĖ 2002 m., IR TRIJŲ NAUJŲ PRIEMONIŲ, KURIAS PRANCŪZIJOS INSTITUCIJOS ĮGYVENDINO 2006 m., NESUDERINAMUMAS IR JŲ SUMOS SUSIGRĄŽINIMAS

| 367) | 15,81 mln. EUR kapitalo injekcija, apie kurią Prancūzijos institucijos pranešė 2002 m., ir trys naujos priemonės, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino 2006 m., t. y. 100 % SNCM kapitalo pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą, kapitalo padidinimas 8,75 mln. EUR, kurį įsipareigojo atlikti CGMF, ir SNCM darbuotojams skirto 38,5 mln. EUR avanso pervedimas į einamąją sąskaitą, yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Ši pagalba nesuderinama su vidaus rinka; |
| --- | --- |

367)

15,81 mln. EUR kapitalo injekcija, apie kurią Prancūzijos institucijos pranešė 2002 m., ir trys naujos priemonės, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino 2006 m., t. y. 100 % SNCM kapitalo pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą, kapitalo padidinimas 8,75 mln. EUR, kurį įsipareigojo atlikti CGMF, ir SNCM darbuotojams skirto 38,5 mln. EUR avanso pervedimas į einamąją sąskaitą, yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Ši pagalba nesuderinama su vidaus rinka;

| 368) | Komisija primena, kad taikant Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį bet kokia neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš jos gavėjo; |
| --- | --- |

368)

Komisija primena, kad taikant Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį bet kokia neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš jos gavėjo;

| 369) | susigrąžindamos šią pagalbą Prancūzijos institucijos prie pagalbos sumos taip pat turi pridėti susigrąžinamos sumos palūkanas, skaičiuojamas nuo aptariamos pagalbos išmokėjimo įmonei dienos iki jos faktinio susigrąžinimo dienos (166), kaip nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (167); |
| --- | --- |

369)

susigrąžindamos šią pagalbą Prancūzijos institucijos prie pagalbos sumos taip pat turi pridėti susigrąžinamos sumos palūkanas, skaičiuojamas nuo aptariamos pagalbos išmokėjimo įmonei dienos iki jos faktinio susigrąžinimo dienos (166), kaip nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (167);

7.2.   SANAVIMO PAGALBOS NESUDERINAMUMAS IR SUSIGRĄŽINIMAS

| 370) | kadangi priemonės, apie kurias pranešta kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, neatitinka gairėse nurodytų suderinamumo sąlygų, darytina įprasta išvada, kad sanavimo pagalba, kurią Prancūzijos institucijos leido teikti bendrovei SNCM ir dėl kurios priimtas 2002 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas, yra nesuderinama, ir turi būti reikalauti ją susigrąžinti; |
| --- | --- |

370)

kadangi priemonės, apie kurias pranešta kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, neatitinka gairėse nurodytų suderinamumo sąlygų, darytina įprasta išvada, kad sanavimo pagalba, kurią Prancūzijos institucijos leido teikti bendrovei SNCM ir dėl kurios priimtas 2002 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas, yra nesuderinama, ir turi būti reikalauti ją susigrąžinti;

| 371) | 2002 m. lapkričio 19 d. Prancūzijos institucijos Komisijai perdavė SNCM ir CGMF grynųjų pinigų avanso sutarčių kopiją ir įrodymus, kad CGMF bendrovei SNCM avansą grąžino, atlikusi du mokėjimus: 2002 m. gegužės 13 d. ir birželio 14 d., |
| --- | --- |

371)

2002 m. lapkričio 19 d. Prancūzijos institucijos Komisijai perdavė SNCM ir CGMF grynųjų pinigų avanso sutarčių kopiją ir įrodymus, kad CGMF bendrovei SNCM avansą grąžino, atlikusi du mokėjimus: 2002 m. gegužės 13 d. ir birželio 14 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

15,81 mln. EUR kapitalo injekcija ir trys naujos priemonės, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino 2006 m., t. y. 75 % SNCM kapitalo pardavimas už neigiamą 158 mln. EUR kainą, kapitalo padidinimas 8,75 mln. EUR, kurį įsipareigojo atlikti CGMF, ir SNCM darbuotojams skirto 38,5 mln. EUR avanso pervedimas į einamąją sąskaitą (Prancūzija šias bendrovei SNCM skirtas priemones įgyvendino pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį), yra neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

2 straipsnis

1.   Prancūzija privalo užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytą pagalbą jos gavėjas grąžintų.

2.   Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos perduotos pagalbos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (168), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Prancūzija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Prancūzija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš pagalbos gavėjo;

| b) | išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų šiam sprendimui įgyvendinti numatytų priemonių, kurių jau imtasi, aprašymą;

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui oficialiai pranešta apie pagalbos grąžinimą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui oficialiai pranešta apie pagalbos grąžinimą.

2.   Prancūzija praneša Komisijai apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą, kol bus visiškai susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios iš pagalbos gavėjo jau susigrąžintos.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 20 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Šios abiejų Sutarčių nuostatos iš esmės sutampa. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius prireikus suprantamos kaip nuorodos į atitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat padaryta tam tikrų terminijos pakeitimų, pavyzdžiui, terminas „Bendrija“ pakeistas terminu „Sąjunga“, „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“, o „Pirmosios instancijos teismas“ – „Bendruoju Teismu“. Šiame sprendime vartojama SESV terminija.

1

(2)  OL C 303, 2006 12 13, p. 53.

2

(3)  Užregistruotas numeriu TREN A/61846.

3

(4)  CGMF – tai finansų kontroliuojančioji bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklauso Prancūzijos valstybei ir kuri tarpininkauja valstybei atliekant bet kokias jūrų transporto, laivų įrengimo ir frachtavimo operacijas Viduržemio jūroje.

4

(5)  OL C 148, 2003 6 25, p. 7.

5

(6)  OL C 308, 2002 12 11, p. 29.

6

(7)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). 2002 m. rugsėjo 11 d. Prancūzijos institucijoms paprašius 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendime ištaisyti kelias faktines klaidas, 2002 m. lapkričio 27 d. Komisija priėmė sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendimas (paskelbtą OL C 308, 2002 12 11, p. 29). Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta nuo tos dienos teikti pastabas dėl pagalbos plano.

7

(8)  2002 m. rugsėjo 11 d. Prancūzijos institucijos paprašė pratęsti pastabų dėl 2002 m. rugpjūčio 19 d. sprendimo pateikimo terminą; 2002 m. rugsėjo 17 d. Komisijos tarnybos šį terminą sutiko pratęsti.

8

(9)  Užregistruotos numeriu SG(2002) A/10050.

9

(10)  Užregistruotos 2003 m. sausio 15 d. numeriu DG TREN A/10962.

10

(11)  Užregistruota numeriu SG(2003) A/1691.

11

(12)  Užregistruota numeriu TREN A/21531.

12

(13)  Užregistruotas numeriu SG(2003) A/1546.

13

(14)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

14

(15)  Užregistruota numeriu TREN A/21701.

15

(16)  2003 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas 2004/166/EB dėl restruktūrizavimo pagalbos, kurią Prancūzija ketina suteikti bendrovei Société nationale maritime Corse-Méditerranée (SNCM) (OL L 61, 2004 2 27, p. 13).

16

Société nationale maritime Corse-Méditerranée

(17)  2004 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas 2005/36/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/166/EB dėl pagalbos struktūrinei pertvarkai vykdyti, kurią Prancūzija planuoja suteikti Korsikos ir Viduržemio jūros valstybinei jūrų bendrovei SNCM (OL L 019, 2005 1 21, p. 70).

17

(18)  OL C 16, 2006 1 21, p. 20.

18

(19)  Žr. 2005 m. birželio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimą Corsica Ferries France SAS prieš Komisiją (T-349/03, 2005 m. Rink. p. II-2197).

19

Corsica Ferries France SAS prieš Komisiją

(20)  Užregistruota numeriu TREN A/27546.

20

(21)  Užregistruota numeriu TREN A/30842.

21

(22)  Papildoma informacija pateikta 2005 m. lapkričio 30 d. raštu (SG(2005) A/10782), 2005 m. gruodžio 14 d. raštu (SG(2005)A/11122) ir 2005 m. gruodžio 30 d. raštu (TRENA/10016).

22

(23)  Užregistruota numeriu TREN A/16904.

23

(24)  Užregistruota numeriu TREN A/19105.

24

(25)  2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Altmark Trans GmbH prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (280/00, Rink. p. 7747).

25

Altmark Trans GmbH prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(26)  Veolia Transport buvo patronuojamoji bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklausė bendrovei Veolia Environnement. Tuo metu, kai dar vadinosi Connex, Veolia Transport vietos valdžios institucijų vardu teikė keleivių vežimo paslaugas (viešojo transporto paslaugas gyvenvietėse, viešojo tarpmiestinio ir regioninio transporto paslaugas) ir šiuo pagrindu valdė kelių bei geležinkelių tinklus, taip pat teikė jūrų transporto paslaugas (jų teikė mažiau).

26

Veolia Transport

Veolia Environnement

Connex

Veolia Transport

(27)  OL C 103, 2006 4 29, p. 28.

27

(28)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

28

(29)  OL C 148, 2006 6 24, p. 42.

29

(30)  Užregistruota numeriu TREN A/25295.

30

(31)  Užregistruota numeriu TREN/A/24111.

31

(32)  Žr. 2 išnašą.

32

(33)  Užregistruota numeriu TREN/A/37907.

33

(34)  2007 m. gruodžio 28 d. grupės Stef-TFE prašymą (Nr. A/20313) ir 2006 m. gruodžio 27 d.Corsica Ferries prašymą (Nr. A/20056).

34

Stef-TFE

Corsica Ferries

(35)  2007 m. sausio 4 d. raštai: vienas skirtas grupei Stef-TFE (Nr. D 2007 300067), kitas – grupei Corsica Ferries (Nr. D 2007 300068).

35

Stef-TFE

Corsica Ferries

(36)  2007 m. sausio 11 d., sausio 16 d. ir vasario 9 d. raštai, užregistruoti atitinkamai numeriais TREN/A/21142, A/21669 ir A/23798.

36

(37)  2007 m. vasario 13 d. raštai, užregistruoti numeriais TREN/A/24473 ir TREN/A/23981.

37

(38)  Komisijos tarnybų užregistruotas numeriu TREN/A/30979. Prancūzijos institucijos du kartus prašė pastabų pateikimo terminą pratęsti vienu mėnesiu (2007 m. kovo 15 d. ir balandžio 19 d. raštais, užregistruotais numeriais TREN/A/27002 ir A/29928), ir šis terminas buvo pratęstas.

38

(39)  Žr. 2012 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimą Corsica Ferries France SAS, T-565/08 (toliau – 2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimas).

39

Corsica Ferries France SAS

(40)  Žr. 2008 m. liepos 9 d. Bendrojo Teismo sprendimą Alitalia prieš Komisiją (T-301/01, 2008 m. Rink. p. II-01753), visų pirma 137 ir 146 punktus.

40

Alitalia prieš Komisiją

(41)  Taip pat žr. 2012 m. birželio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo EDF prieš Komisiją (C-124/10 P) 83–85 ir 104–105 punktus, susijusius su veiksniais, į kuriuos reikia atsižvelgti siekiant nustatyti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus neformalus rinkos ekonomikos investuotojas.

41

EDF prieš Komisiją

(42)  SNCM tiesiogiai priklauso nekontrolinis įmonės CMN akcijų paketas, kurį sudaro 45 % šios įmonės akcijų; per bendrovę Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie (CGTH) ji netiesiogiai valdo nekontrolinį CMN akcijų paketą, kurį sudaro 24,1 % šios įmonės akcijų. Faktinė kontrolė nuo 1992 m. patikėta grupei Stef-TFE, valdančiai 49 % Compagnie Méridionale de Participations (CMP) akcijų. SNCM ir CMN buvo partnerės, įgaliotos teikti viešąsias paslaugas 2001–2006 m., ir kartu įgijo teisę sudaryti naują 2007–2012/2013 m. įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį.

42

Compagnie Générale de Tourisme et d’Hôtellerie

Stef-TFE

Compagnie Méridionale de Participations

(43)  CGTH – tai kontroliuojančioji bendrovė, kurios 100 % kapitalo priklauso bendrovei SNCM.

43

(44)  Bendrovė Aliso Voyage yra SNCM priklausanti bilietų platintoja. Šią bendrovę sudaro septyniolika visoje Prancūzijoje veikiančių filialų, ji valdo jūrų transporto bilietų, kurių 49,9 % yra SNCM bilietai, pardavimą.

44

Aliso Voyage

(45)  Tuo metu, kai priimtas 2003 m. sprendimas, bendrovė SNCM lygiomis teisėmis su transporto įmonių grupe Delmas turėjo krovinius plukdančios Prancūzijos laivybos bendrovės Sud-Cargos, kurios specializacija – paslaugų teikimas Marokui, akcijų. Kaip matyti iš 2005 m. investicijų plano, kurį Prancūzijos institucijos pateikė 2006 m. kovo 28 d., šios akcijos 2005 m. pabaigoje buvo parduotos už 3,3 mln. EUR.

45

Delmas

Sud-Cargos

(46)  SNCM priklauso 100 % šios bendrovės, atsakingos už SNCM laivų aprūpinimą, kapitalo.

46

(47)  Tikroji ūkinė bendrija Ferrytour, kurios 100 % kapitalo priklauso SNCM, organizuoja keliones. Ji siūlo keliones jūra į Korsiką, Sardiniją ir Tunisą, taip pat skrydžius daugeliu maršrutų. Papildoma šios bendrijos veikla – siūlomos trumpos kruizinės kelionės ir verslo turizmo paslaugos.

47

Ferrytour

(48)  1996 m. įsteigta patronuojamoji bendrovė Comptoirs du Sud, kurios 100 % kapitalo priklauso SNCM, valdo visas laivuose esančias parduotuves.

48

Comptoirs du Sud

(49)  Žr. 16 išnašą.

49

(50)  Didelis prestižinis keleivių ir automobilių keltas Napoléon Bonaparte (talpa – 2 150 keleivių ir 708 automobilių, galia – 43 MW, greitis – 23,8 mazgo); naujas, taip pat didelis prestižinis keleivių ir automobilių keltas Danielle Casanova, pristatytas 2002 m. gegužės mėn. (talpa – 2 204 keleiviai ir 700 automobilių, galia – 37,8 MW, greitis – 23,8 mazgo); Ile de Beauté (talpa – 1 554 keleiviai ir 520 automobilių, galia – 37,8 MW, greitis – 21,5 mazgo), pradėtas naudoti 1979 m., atnaujintas 1989–1990 m.; Méditerranée (talpa – 2 254 keleiviai ir 800 automobilių, galia – 35,8 MW, greitis – 24 mazgai) ir Corse (talpa – 2 150 keleivių ir 600 automobilių, galia – 27,56 MW, greitis – 23,5 mazgo).

50

Napoléon Bonaparte

Danielle Casanova

Ile de Beauté

Méditerranée

Corse

(51)  Paglia Orba (talpa – 500 keleivių, 2 000 linijinių krovinio metrų ir 120 automobilių, galia – 19,7 MW, greitis – 19 mazgų); Monte d’Oro (talpa – 508 keleiviai, 1 615 linijinių krovinio metrų ir 130 automobilių, galia – 14,8 MW, greitis – 19,5 mazgo); Monte Cinto (talpa – 111 keleivių, 1 200 linijinių krovinio metrų, galia – 8,8 MW, greitis – 18 mazgų); nuo 2003 m. gegužės mėn. naudojamas Pascal Paoli (talpa – 594 keleiviai, 2 300 linijinių krovinio metrų ir 130 automobilių, galia – 37,8 MW, greitis – 23 mazgai).

51

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cinto

Pascal Paoli

(52)  Greitasis laivas Liamone (talpa – 1 116 keleivių ir 250 automobilių, galia – 65 MW, greitis – 42 mazgai), kuris taip pat plaukia į Tuloną.

52

Liamone

(53)  Visi laivai, išskyrus Danielle Casanova, Pascal Paoli ir Liamone, nuomojami pagal finansinės nuomos sutartį.

53

Danielle Casanova

Pascal Paoli

Liamone

(54)  1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3577/92, taikančiu laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (Kabotažo reglamentas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7).

54

(55)  OL S 2001/10–007–005.

55

(56)  Institucija, kuri pagal minėtą 1991 m. gegužės 13 d. Prancūzijos įstatymą Nr. 91–428 nuo 1991 m. suteikia koncesiją, susijusią su viešųjų paslaugų įsipareigojimais.

56

(57)  JO 2006/S 100–107350

57

(58)  Valstybės pagalba N 781/2001, kurią leista teikti 2002 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimu (OL C 186, 2002 8 6, p. 3).

58

(59)  Valstybės pagalba N 13/2007, kurią leista teikti 2007 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimu ir apie kurią paskelbta Komisijos interneto svetainėje: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports_2007.htm

59

(60)  Konfidenciali informacija

60

(61)  Kelionės metu visas transporto priemones lydi vairuotojas. Kartais vienas vairuotojas išvykimo vietoje pakrauna transporto priemonę, o kitas atvykimo vietoje ją iškrauna. Toks krovinys įtraukiamas į apskaitą kaip lydimas, kitaip nei be vilkiko plukdomos priekabos.

61

(62)  Žr. 5 išnašą.

62

(63)  Ši suma paskirstyta taip: 20,4 mln. EUR – pačiam restruktūrizavimo planui įgyvendinti; 1,8 mln. EUR – išlaidoms, susijusioms su parduodamų laivų įrangos išmontavimu, padengti; 14,8 mln. EUR – laivo Liamone nuvertėjimui kompensuoti ir 9 mln. EUR – išlaidoms, susijusioms su veiklos perorientavimu į Magribą, padengti.

63

Liamone

(64)  2001 m. gruodžio 17 d. šį planą patvirtino SNCM valdyba.

64

(65)  Darbuotojų skaičius turėjo būti mažinamas tam tikro amžiaus sulaukusiems darbuotojams išeinant iš darbo įprasta tvarka ar pirma laiko (darbo nutraukimas pirma laiko), išleidžiant vadinamųjų „darbo pakeitimo“ atostogų ir nepratęsiant terminuotųjų darbo sutarčių. Vis dėlto įvertinta, kad bendrovei SNCM tai turėjo kainuoti 20,4 mln. EUR.

65

(66)  Pavyzdžiui, srautas, numatomas bendrojo vidaus produkto augimas (1,5 %), paskolų palūkanų norma (5,5 %), finansinių priemonių grąžos norma (4,5 %) ir trumpalaikių paskolų palūkanų norma (5 %).

66

(67)  Žr. toliau.

67

(68)  SNCM jai priklausančių CCM akcijų perėmėjo nerado.

68

(69)  Vidaus procedūra, susijusi su rekapitalizavimo ir privatizavimo operacijų įgyvendinimu, bendrovėje SNCM oficialiai buvo pradėta 2006 m. balandžio 12 d. ir baigta 2006 m. gegužės 31 d. Pažymėtina, kad planas, pagal kurį bendrovės darbuotojai būtų galėję įsigyti jos akcinio kapitalo, 2007 m. lapkričio 27 d. dar nebuvo parengtas.

69

(70)  Ši nuostata bus analizuojama nagrinėjant kapitalo didinimą; pažymėtina, kad pati ši nuostata yra labai svarbi.

70

(71)  Byla Corsica Ferries France SAS, T 565/08.

71

Corsica Ferries France SAS

(72)  2013 m. gegužės 2 d. Sprendimas C(2013) 1926 final.

72

final

(73)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

73

(74)  Žr. 2 lentelę.

74

(75)  2002 m. Prancūzijos institucijos tvirtino, kad SNCM yra strategiškai svarbu turėti bendrovės Sud-Cargos akcijų. Krovinių srauto pokyčiai (konteineriais vežamų krovinių srauto padidėjimas ir srauto ro-ro laivais sumažėjimas), Delmas, kito bendrovės Sud-Cargos akcininko, perėjimas į bendrovės CMA CGM rankas ir bendrovei Sud-Cargos iškilę ekonominiai sunkumai – tai veiksniai, į kuriuos atsižvelgiant galima suprasti, kodėl nebebuvo manoma, kad turėti šių akcijų yra strategiškai svarbu, ir kodėl 2005 m. SNCM šias akcijas galėjo parduoti.

75

Sud-Cargos

Delmas

Sud-Cargos

Sud-Cargos

(76)  2003 m. sausio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietijos Federacinė Respublika prieš Komisiją (334/99, Rink. p. I-1139).

76

Vokietijos Federacinė Respublika prieš Komisiją

(77)  2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Belgija suteikė ABX Logistics (Nr. C 53/2003 (ex NN 62/03) (OL L 383, 2006 12 28, p. 21).

77

ABX Logistics

(78)  1999 m. liepos 8 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos, kurią Vokietija suteikė bendrovei Gröditzer Stahlwerke GmbH ir jos patronuojamajai bendrovei Walzwrk Burg GmbH (OL L 292, 1999 11 13, p. 27).

78

Gröditzer Stahlwerke GmbH

Walzwrk Burg GmbH

(79)  Šią ataskaitą, kuri 2006 m. kovo mėn. buvo pateikta Komisijai, parengė CGMF, kuriai padėjo teisės aktais nustatytas SNCM auditorius Ernst & Young (toliau – CGMF ataskaita).

79

Ernst & Young

(80)  Ši ataskaita, kurią 2006 m. kovo 29 d. parengė bendrovė Oddo Corporate Finance ir Paul Hastings advokatų kontora (toliau – Oddo-Hastings ataskaita), Komisijai buvo pateikta 2006 m. balandžio 7 d. Joje Valstybei priklausančių akcijų valdymo agentūros (APE) prašymu bendrovės CGMF ataskaitos įvertintos kritiškai ir pateiktas likvidavimo išlaidų, kurios Bendrijoje laikomos priimtinomis, metodas.

80

Oddo Corporate Finance

Oddo-Hastings

(81)  Įskaitant materialųjį turtą (161,9 mln. EUR), ilgalaikį finansinį turtą (32,7 mln. EUR), klientų skolas (0,8 mln. EUR), kitas skolas (9,4 mln. EUR) ir grynųjų pinigų trūkumą (–14,5 mln. EUR). Prancūzija patikslino, kad realiau vertinant padėtį (atsižvelgiant į vėlesnius finansinius duomenis) ši vertė siektų 330 mln. EUR.

81

(82)  1994 m. rugsėjo 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ispanija prieš Komisiją (278/92, 279/92 ir 280/92, Rink. p. I-4103).

82

Ispanija prieš Komisiją

(83)  2001 m. vasario 6 d. Kasacinio teismo sprendimas Nr. 98–15129. Ši byla susijusi su viešąja įstaiga BRGM (pranc. Bureau de Recherches Géologiques et Minièr – Geologinių ir kasybos tyrimų tarnyba), kuri buvo įpareigota padengti visą savo patronuojamosios bendrovės Mines de Salsignes turto trūkumą, nes faktinis BRGM vadovas žinojo apie pablogėjusias veiklos sąlygas ir buvo ne kartą įspėtas, tačiau pasielgė netinkamai leisdamas ir toliau vykdyti veiklą.

83

Bureau de Recherches Géologiques et Minièr

Mines de Salsignes

(84)  Byla Aspocomp Group Oyj; 2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo sprendimas.

84

Aspocomp Group Oyj

(85)  Palyginimui – vienos keičiamosios iždo obligacijos (Prancūzijos valstybės išleista obligacija), kurios išpirkimo terminas yra trisdešimt, dešimt, penkeri ir dveji metai, grąžos norma 2006 m. spalio 31 d. buvo atitinkamai 3,95, 3,82, 3,75 ir 3,72 %

85

(86)  2002 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimas Société Française de Production, C(2002) 2593 final (OL C 71, 2003 3 25, p. 3).

86

Société Française de Production

final

(87)  Iš tikrųjų pagal nepriklausomą rinkos tyrimą, kurį šiuo klausimu pateikė Prancūzija, CFF užima beveik 60 % keleivių plukdymo rinkos, o SNCM užimama rinkos dalis sumažėjo nuo 82 % 2000 m. iki 33 % 2005 m.; SNCM priklausanti krovinių plukdymo rinkos dalis labai padidėjo, ir, kadangi bendrovė turi CMN akcijų, ji dar yra pagrindinis vežėjas.

87

(88)  CFF primena, kad pagal įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartį bendrovei teikiama valstybės subsidija, kuri siekia vidutiniškai apie 64,3 mln. EUR per metus, t. y. iš viso 321,5 mln. EUR per 5 metus. Pasak CFF, įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutarties 5 straipsniu bendrovei SNCM užtikrinamas 72,8 mln. EUR grynųjų pinigų srautas. Be to, Corsica Ferries pabrėžia, kad iš 40,6 mln. EUR nuostolio, kurį SNCM patyrė 2001 m., 15 mln. EUR susiję su greitojo laivo Liamone nusidėvėjimu.

88

Corsica Ferries

Liamone

(89)  Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad restruktūrizavimo plane, be kita ko, numatyta „nutraukti paslaugų teikimą maršrutu Bastja–Livornas ir kartu atsisakyti šiam maršrutui skirtos įrangos“.

89

(90)  CFF kritikavo šiuos aspektus: faktiškai nesumažėja darbuotojų, restruktūrizavimui nenaudojamos SNCM priklausančios kitų bendrovių akcijos ir neatsižvelgiama į iš laivų gaunamą pelną.

90

(91)  CFF teigimu, 76 mln. EUR suma atitinka 500 mln. Prancūzijos frankų (FRF), kuriais naujuoju 2002–2006 m. laikotarpiu turėtų sumažėti bendrovei skirta dotacija teritoriniam tęstinumui užtikrinti.

91

(92)  Palyginti su rodikliais, kuriuos ji pati nustatė pagal dešimties laivybos bendrovių balansus. Šie rodikliai svyruoja nuo 23,69 % (Moby Lines) iki 55,09 % (Grimaldi); CMN rodiklis – 49,7 %

92

Moby Lines

Grimaldi

(93)  CFF nurodo, kad SNCM turi 50 % laivybos bendrovės Sud-Cargos akcijų, 13 % įmonės Amadeus, kurios specializacija – oro transporto bilietų rezervavimo sistemos, akcijų, taip pat CMN akcijų ir CGTH nekilnojamojo turto.

93

Sud-Cargos

Amadeus

(94)  Šiuo klausimu CFF primena, kad antrąjį 2005 m. pusmetį Marselio komercinių bylų teisme buvo pradėta įspėjimo procedūra ir kad nuo 2005 m. rudens buvo galima numatyti bankrotą ir nuostolius, 2005 m. įvertintus 30 mln. EUR.

94

(95)  Šiuo klausimu CFF mano, kad Oddo ir CGMF ataskaitose pateikiant SNCM turto įvertį reikėjo atsižvelgti į tikrąją laivų vertę, kurią, vykdant įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas procedūrą, SNCM nurodė pateikdama savo pasiūlymą.

95

Oddo

(96)  Pasak CFF, Prancūzija pabrėžia, kad labai svarbu nenutraukti paslaugų teikimo Nicos maršrutais ir išlaikyti dabartinį laivyną; ji taip pabrėžia, kad manoma, jog bendrovei SNCM yra strategiškai svarbu turėti grupės CMN akcijų.

96

(97)  2007 m. sausio 1 d. įsigytas laivas Superfast X.

97

Superfast X

(98)  CFF siūlo užtikrinti, kad kiekvienoje iš konkurencinių rinkų (Nicos, Tuniso ir Alžyro) siūlomi pajėgumai neviršytų 2005 m. lygio, nebūtų pradėtos teikti paslaugos bet kokiu nauju maršrutu ir, siekiant sumažinti išlaidas, paslaugų teikimas maršrutu Marselis–Korsika būtų pertvarkytas taip, kad būtų naudojamasi mišraus tipo krovininiais laivais.

98

(99)  2003 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją (328/99 ir 399/00, Rink. p. I-4035).

99

Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją

(100)  Iš šioje ataskaitoje minimų faktų matyti, kad SNCM valdyba [...] () savo teisę suteikti išankstinį leidimą.

100

(101)  Remiantis Audito Rūmų ataskaita, ataskaitoje, pavyzdžiui, teigiama, kad valstybė nusprendė [...] () būtų galima dėl to diskutuoti.

(102)  Iš šioje ataskaitoje minimų faktų matyti, kad valstybė [...] () pramoninis planas.

(103)  Pavyzdžiui, valstybė [...] () SNCM vadovus.

(104)  2003 m. sausio 9 d. rašte Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono taryba iš tikrųjų minėjo rinkos tyrimą (kuris Komisijai buvo pateiktas pranešant apie pagalbą ir kurio kopiją tikrai turėjo ši taryba); ji atkreipė dėmesį į tokį teiginį: „Pasiūla [maršrutais, kuriais Korsika sujungiama su žemynine Prancūzija] yra per didelė, palyginti su paklausa. Laivų apkrovos rodiklis žiemą vidutiniškai siekia 20 %, o vasarą – 50 %“

(105)  Žr., pavyzdžiui, 2006 m. sausio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimą Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze (222/04, Rink. p. I-289, 129 punktas).

105

Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze

(106)  Ši suma gauta sudėjus 15,81 mln. EUR kapitalo injekciją, apie kurią pranešta 2002 m., įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sumą, t. y. 53,48 mln., ir su trimis naujomis priemonėmis, kurias Prancūzijos institucijos įgyvendino 2006 m., susijusias sumas: neigiamą 158 mln. EUR kainą, už kurią parduota 100 % SNCM kapitalo, 8,75 mln. EUR sumą, kuria CGMF įsipareigojo padidinti kapitalą, ir SNCM darbuotojams skirtą 38,5 mln. EUR avansą, kuris pervestas į einamąją sąskaitą.

106

(107)  1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (OL L 378, 1986 12 31, p. 1).

107

(108)  40 išnašoje minėtas Sprendimas Alitalia prieš Komisiją.

108

Alitalia prieš Komisiją

(109)  Minėto Sprendimo Alitalia prieš Komisiją 137 punktas.

109

Alitalia prieš Komisiją

(110)  Minėto Sprendimo Alitalia prieš Komisiją 144 ir 159 punktai.

110

Alitalia prieš Komisiją

(111)  Šiuo klausimu žr. minėto Sprendimo Alitalia prieš Komisiją 99–101 ir 142 punktus.

111

Alitalia prieš Komisiją

(112)  Minėto Sprendimo Alitalia prieš Komisiją 174 punktas.

112

Alitalia prieš Komisiją

(113)  Žr. 29 išnašą.

113

(114)  Žr. 110 išnašą.

114

(115)  2003 m. sausio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Komisiją (334/99, Rink. p. I-1139, 142 punktas).

115

Vokietija prieš Komisiją

(116)  Komisijos komunikatas valstybėms narėms: EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymas gamybos sektoriaus valstybinėms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3, 11 punktas). Šis komunikatas susijęs su gamybos sektoriumi, tačiau pagal analogiją taip pat taikomas ir visiems kitiems ekonomikos sektoriams.

116

(117)  Visų pirma žr. 2003 m. kovo 6 d. Bendrojo Teismo sprendimą Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją (233/99, Rink. p. II-435).

117

Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją

(118)  1999 m. sausio 21 d. Bendrojo Teismo sprendimas Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Europos Bendrijų Komisiją (2/96 ir 129/95, Rink. p. II-17, 116 punktas).

118

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ir Lech-Stahlwerke GmbH prieš Europos Bendrijų Komisiją

(119)  Žr. 80 išnašą.

119

(120)  Žr. 113 išnašą..

120

(121)  1997 m. liepos 30 d. Komisijos sprendimas 98/204/EB dėl sąlyginio grupei GAN Prancūzijos suteiktos pagalbos patvirtinimo (OL L 78, 1998 3 16, p. 1).

121

(122)  39 išnašoje minėto Sprendimo Corsica Ferries France SAS prieš Komisiją 81–83 punktai.

122

Corsica Ferries France SAS prieš Komisiją

(123)  Minėto sprendimo 84 konstatuojamoji dalis.

123

(124)  Minėto sprendimo 85 konstatuojamoji dalis.

124

(125)  Byla Frucona Kosice prieš Europos Komisiją, C-73/11 P.

125

Frucona Kosice prieš Europos Komisiją

(126)  Pasibaigus konkursui Komisija įgaliojimą suteikė nepriklausomam ekspertui (bendrovei Moore Stephens Chartered Accountants), kurio galutinė ataskaita pateikta 2008 m. sausio 25 d.

126

Moore Stephens Chartered Accountants

(127)  Šie septyni laivai: Corse, Ile de Beauté, Méditerranée, Napoléon Bonaparte, Paglia Orba, Monte d’Oro ir Monte Cino.

127

Corse

Ile de Beauté

Méditerranée

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

Monte d’Oro

Monte Cino

(128)  Šis vertės sumažinimas 52,2 mln. EUR (t. y. vidutiniškai 25–30 % bendrosios rinkos vertės), yra, be kita ko, pateisinamas atsižvelgiant į SNCM laivų, pritaikytų įmonės teikiamoms paslaugoms, specifiką, jų būklę ir viso laivyno pateikimo rinkai aplinkybes (pirmiausia į prastą pardavėjo padėtį). BRS vertinimas visų pirma pagrįstas prielaida, kad visiškai tvarkingi, atnaujinti, tinkamai prižiūrėti ir gerai veikiantys laivai parduodami įprastomis komercinėmis sąlygomis.

128

(129)  Įvertintą 4,6 mln. EUR.

129

(130)  Teisinė rizika pagrįsta tikimybe, kad įgaliotas likvidatorius bus priverstas labai greitai parduoti laivus ir kad rinka bus perpildyta, nes joje yra nedaug galimybių laivus panaudoti.

130

(131)  Dėl nekilnojamojo turto (įskaitant SNCM registruotąją būstinę) Prancūzijos institucijos patikslina, kad nustatyta likvidacinė vertė pagrįsta nekilnojamojo turto eksperto 2003 m. lapkričio mėn. atliktu vertinimu, padidintu 20 % atsižvelgiant į padidėjusias kainas.

131

(132)  Ilgalaikis finansinis turtas iš esmės susijęs su SNCM turimomis bendrovių Sudcargos, Aliso, CGTH, CMN ir Ferrytour akcijomis.

132

Sudcargos

Aliso

Ferrytour

(133)  Šis punktas iš esmės susijęs su iš valstybės gautinomis sumomis, pirmiausia kompensacija už 2005 m. rugsėjo mėn. teiktų viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir darbdavių socialinių mokesčių, kuriuos asociacijos ASSEDIC sumokėjo už 2004 finansinius metus, kompensavimu.

133

(134)  Tai įpareigojimas pagal Darbo kodekso L.321–13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad darbdavys turi mokėti kompensaciją atleidžiamam darbuotojui, kuriam ne mažiau kaip 50 metų.

134

(135)  Darbo rinkos atgaivinimo išlaidos ([0–10]* mln. EUR), perkvalifikavimo sutarčių išlaidos ([10–20]* mln. EUR), pagalbos ieškant darbo ir persikvalifikuojant, vadinamosios „darbo pakeitimo“ pagalbos, išlaidos ([0–10]* mln. EUR.

135

(136)  Darbuotojų, pagal sutartį su SNCM dirbusių šios bendrovės patronuojamosiose bendrovėse, ir likviduotų patronuojamųjų bendrovių darbuotojų atleidimo iš darbo išlaidos ([0–5]* mln. EUR), taip pat ginčų, susijusių su darbo sutarčių nutraukimu ir prašymais pakeisti darbo sutartį, išlaidos ([0–10]* mln. EUR).

136

(137)  2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM pagal finansinės nuomos sutartį naudojo tris laivus: greitąjį laivą Liamone (priklausantį ekonominių interesų grupei Véronique Bail), Danielle Casanova (priklausantį ekonominių interesų grupei Joliette Bail) ir Pascal Paoli (priklausantį ekonominių interesų grupei Castellane Bail).

137

Liamone

Véronique Bail

Danielle Casanova

Joliette Bail

Pascal Paoli

Castellane Bail

(138)  Šis vertinimas pagrįstas tokiomis prielaidomis: 2005 m. rugsėjo 30 d. SNCM finansinės nuomos sutartis buvo nutraukusi; tai reiškia, kad laivai grąžinami atitinkamiems savininkams (ekonominių interesų grupėms) ir kad nuoma nemokama; pasirinkimo pirkti sandoriai negali būti sudaromi; ekonominių interesų grupėms paskolas suteikę bankai 2005 m. rugsėjo 30 d. laivus buvo pardavę; grynosios pajamos, gautos pardavus laivus, skirtos pirmiausia skoloms bankams ir mokesčių skoloms padengti.

138

(139)  Laivai Napoléon Bonaparte ir Paglia Orba yra įkaitai, kuriais užtikrinta šiems laivams finansuoti panaudotų paskolų, suteiktų laivams pirkti, suma.

139

Napoléon Bonaparte

Paglia Orba

(140)  Šis punktas susijęs su SNCM įsipareigojimu dengti papildomą dalį savidraudos draugijos išlaidų, susijusių su į pensiją išėjusiais SNCM darbuotojais.

140

(141)  Iki likvidavimo procedūros pabaigos. Papildomi nuostoliai pagrįsti prielaida, kad darbo užmokestis mokamas vieną mėnesį. Į juos taip pat įtrauktos nuosavų laivų įrangos išmontavimo išlaidos, neatskaitytos nuo turto vertės. Šios išlaidos atitinka laivų laikymo prie krantinės, laukiant, kol jie bus parduoti, išlaidas.

141

(142)  Neužtikrintos skolos skirstomos taip: rizikos ir mokėjimų atidėjiniai (3,3 mln. EUR), su bendromis įmonėmis ir (arba) akcijomis susijusios skolos (0,1 mln. EUR), skolos su eksploatavimu susijusiems tiekėjams (28,6 mln. EUR), bendras atstovavimas (23 mln. EUR), grupės ir jos narių skolos (7,8 mln. EUR), atidėti įsipareigojimai (6,9 mln. EUR).

142

(143)  Atsižvelgiant į tai, kad SNCM dažnai pratęsdavo terminuotąsias darbo sutartis.

143

(144)  1985 m. sausio 15 d. Įstatymas Nr. 85–98 dėl įmonių reorganizavimo ir teisminio likvidavimo, kodifikuotas Prekybos kodekso L620–1 ir paskesniuose straipsniuose; 2005 m. liepos 26 d. Įstatymas Nr. 2005–845 dėl įmonių apsaugos, reorganizavimo ir likvidavimo, kodifikuotas Prekybos kodekso 620–1–670–8 straipsniuose.

144

(145)  Pagal Prancūzijos teismų praktiką faktinis įmonės vadovas turi būti ne kartą atlikęs faktinių valdymo arba vadovavimo veiksmų.

145

(146)  1993 m. lapkričio 30 d. Kasacinio teismo sprendimas Nr. 91–20.554, Civilinio teismo leidinys IV, Nr. 440, p. 319.

146

(147)  Žr. Baker & McKenzie ataskaitos 46–48 puslapius.

147

Baker & McKenzie

(148)  Pirmiausia žr. 2005 m. kovo 22 d. Ruano apeliacinio teismo priimtus abu sprendimus: Sprendimą Nr. RG 04/02549 Aspocomp Group Oyj ir Sprendimą Nr. RG 01/02667–04/02675.

148

Aspocomp Group Oyj

(149)  Su 2005 m. balandžio 19 d. Kasacinio teismo sprendimu byloje Métaleurop susijęs komentaras.

149

Métaleurop

(150)  Arba jeigu šiuo atveju ji būtų įsipareigojusi mokėti kompensacijas tuo atveju, jei ateityje būtų panaikintos darbo vietos.

150

(151)  Sprendimo 98/204/EB 3.3 punktas.

151

(152)  Pavyzdžiui, žr. 2003 m. sausio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Komisiją (Gröditzer) (C-334/99, 2003 m. Rink. p. I-1139) 133–141 punktus ir 2012 m. vasario 28 d. Bendrojo Teismo sprendimo Land Burgenland ir kt. prieš Komisiją (sujungtos bylos T-268/08 ir T-281/08) 152–159 punktus.

152

Vokietija prieš Komisiją (Gröditzer)

Land Burgenland ir kt. prieš Komisiją

(153)  Sprendimo 208 konstatuojamoji dalis.

153

(154)  OL C 142, 2005 6 11, p. 2, 63 konstatuojamoji dalis.

154

(155)  2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 137 punktas.

155

(156)  2012 m. rugsėjo 11 d. sprendimo 150 punktas.

156

(157)  2004 m. gairių 102–104 punktai.

157

(158)  Žr. 5 išnašą.

158

(159)  Reglamentuojami atidėjiniai – tai pagal mokesčių taisykles į apskaitą įtraukti mokesčiai.

159

(160)  209–297 konstatuojamosios dalys.

160

(161)  2010 m. gruodžio 7 d. Bendrojo Teismo sprendimo Frucona Košica prieš Komisiją, T-11/07, dar nepaskelbtas Rinkinyje, 244 ir 245 punktai.

161

Frucona Košica prieš Komisiją

(162)  2006 m. priemonės apima SNCM privatizavimą.

162

(163)  Žr. M. Stephens ataskaitos „Laivybos bendrovės SNCM restruktūrizavimo tyrimas“ 3 punktą, p. 85: įgaliojimo teikti viešąsias paslaugas sutartis įgyvendinta 2007 m. liepos, o ne sausio mėn.; kilo daug ginčų su CFF.

163

(164)  Žr. M. Stephens ataskaitą „Laivybos bendrovės SNCM restruktūrizavimo tyrimas“, p. 96.

164

(165)  Žr. 2012 m. vasario 17 d. Konkurencijos institucijos nuomonės Nr. 12-A-05 124 ir 125 dalis.

165

(166)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 2 dalį.

166

(167)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

167

(168)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

168

---

PRIEDAS

INFORMACIJA APIE GAUTAS, SUSIGRĄŽINTINAS IR JAU SUSIGRĄŽINTAS SUMAS

| Gavėjo tapatybė | Bendra pagal schemą gautos pagalbos suma (1) | Bendra susigrąžintinos pagalbos suma (1)

  (Pagrindinė suma) | Bendra jau grąžinta suma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė suma | Palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Gavėjo tapatybė

Bendra pagal schemą gautos pagalbos suma (1)

Bendra susigrąžintinos pagalbos suma (1)

(Pagrindinė suma)

Bendra jau grąžinta suma (1)

Pagrindinė suma

Palūkanos

---

(1)  Milijonais (nacionaline valiuta).

---

| 12.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 357/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 357/51

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. vasario 11 d.

dėl priemonės SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ir ex 12/N) – Lenkija – Gdynės–Kosakovo oro uosto steigimas

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 759)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/883/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2012 m. rugsėjo 7 d. raštu Lenkija dėl teisinio tikrumo pranešė Komisijai, kad ketina finansuoti netoli Gdynės, šiaurės Lenkijoje, esančio karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą. Priemonė užregistruota kaip valstybės pagalbos byla numeriu SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. rugsėjo 7 d. raštu Lenkija dėl teisinio tikrumo pranešė Komisijai, kad ketina finansuoti netoli Gdynės, šiaurės Lenkijoje, esančio karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą. Priemonė užregistruota kaip valstybės pagalbos byla numeriu SA.35388.

| (2) | 2012 m. lapkričio 7 d. ir 2013 m. vasario 6 d. raštais Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją apie praneštą priemonę. 2012 m. gruodžio 7 d. ir 2013 m. kovo 15 d. Lenkija pateikė papildomą informaciją. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. balandžio 17 d. Šiame susitikime Lenkija patvirtino, kad finansavimas, apie kurį buvo pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. lapkričio 7 d. ir 2013 m. vasario 6 d. raštais Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją apie praneštą priemonę. 2012 m. gruodžio 7 d. ir 2013 m. kovo 15 d. Lenkija pateikė papildomą informaciją. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. balandžio 17 d. Šiame susitikime Lenkija patvirtino, kad finansavimas, apie kurį buvo pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas.

| (3) | 2013 m. gegužės 15 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai, kad bylą perkelia į atvejų, apie kuriuos nepranešta (NN bylų), registrą, nes visas finansavimas, apie kurį Komisijai pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas. 2013 m. gegužės 16 d. raštu Lenkija pateikė išsamesnę informaciją. |
| --- | --- |

(3)

2013 m. gegužės 15 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai, kad bylą perkelia į atvejų, apie kuriuos nepranešta (NN bylų), registrą, nes visas finansavimas, apie kurį Komisijai pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas. 2013 m. gegužės 16 d. raštu Lenkija pateikė išsamesnę informaciją.

| (4) | 2013 m. liepos 10 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje (2) nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl Gdynės miesto (toliau – Gdynė) ir Kosakovo savivaldybės (toliau – Kosakovas) suteikto finansavimo „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o.“ (toliau – ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). Lenkija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 6 d. |
| --- | --- |

(4)

2013 m. liepos 10 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje (2) nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl Gdynės miesto (toliau – Gdynė) ir Kosakovo savivaldybės (toliau – Kosakovas) suteikto finansavimo „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o.“ (toliau – ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). Lenkija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 6 d.

| (5) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos priemonės per vieną mėnesį nuo paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos priemonės per vieną mėnesį nuo paskelbimo dienos.

| (6) | Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. Apie tai Lenkija buvo informuota 2013 m. spalio 9 d. raštu. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. Apie tai Lenkija buvo informuota 2013 m. spalio 9 d. raštu.

| (7) | 2013 m. spalio 30 d. raštu Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją. Lenkija pateikė papildomą informaciją 2013 m. lapkričio 4 ir 15 d. raštais. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. lapkričio 26 d. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją 2013 m. gruodžio 3 d. ir 2014 m. sausio 2 d. raštais. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. spalio 30 d. raštu Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją. Lenkija pateikė papildomą informaciją 2013 m. lapkričio 4 ir 15 d. raštais. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. lapkričio 26 d. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją 2013 m. gruodžio 3 d. ir 2014 m. sausio 2 d. raštais.

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS IR PAGRINDAS PROCEDŪRAI PRADĖTI

2.1.   TYRIMO APLINKYBĖS

| (8) | Ši byla yra susijusi su naujo civilinio oro uosto, įsikūrusio Pamaryje (Pamario vaivadijoje), tarp Gdynės miesto ir Kosakovo savivaldybės, už 25 m. nuo Gdansko oro uosto, finansavimu (4). Naujas oro uostas priklausys ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui, kuri jį valdys (toliau taip pat vadinama – „oro uosto valdytojas“ arba „Gdynės oro uostas“). Oro uosto valdytojas visiškai priklauso Gdynės ir Kosakovo savivaldybėms. |
| --- | --- |

(8)

Ši byla yra susijusi su naujo civilinio oro uosto, įsikūrusio Pamaryje (Pamario vaivadijoje), tarp Gdynės miesto ir Kosakovo savivaldybės, už 25 m. nuo Gdansko oro uosto, finansavimu (4). Naujas oro uostas priklausys ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui, kuri jį valdys (toliau taip pat vadinama – „oro uosto valdytojas“ arba „Gdynės oro uostas“). Oro uosto valdytojas visiškai priklauso Gdynės ir Kosakovo savivaldybėms.

| (9) | Investicinio projekto tikslas – Pamaryje įkurti antrą oro uostą panaudojant Kosakove esančio karinio aerodromo infrastruktūrą (5). Naujasis oro uostas daugiausia bus skirtas bendrosios aviacijos eismui (pvz. privatiems lėktuvams, sklandytuvams, lengviesiems – sportiniams orlaiviams), pigių skrydžių vežėjams ir užsakomiesiems skrydžiams. Tuo metu, kai pateiktas pranešimas, buvo numatoma, kad oro uostas pradės veikti 2014 m. pradžioje. 2012 m. „PricewaterhouseCoopers“ (toliau – PWC) ataskaitoje pateiktos tokios keleivių srauto pirmaisiais veiklos metais prognozės: 2014 m. – apie [...], 2017 m. – [...], 2020 m. – [...] ir 2028 m. – apie [...]. |
| --- | --- |

(9)

Investicinio projekto tikslas – Pamaryje įkurti antrą oro uostą panaudojant Kosakove esančio karinio aerodromo infrastruktūrą (5). Naujasis oro uostas daugiausia bus skirtas bendrosios aviacijos eismui (pvz. privatiems lėktuvams, sklandytuvams, lengviesiems – sportiniams orlaiviams), pigių skrydžių vežėjams ir užsakomiesiems skrydžiams. Tuo metu, kai pateiktas pranešimas, buvo numatoma, kad oro uostas pradės veikti 2014 m. pradžioje. 2012 m. „PricewaterhouseCoopers“ (toliau – PWC) ataskaitoje pateiktos tokios keleivių srauto pirmaisiais veiklos metais prognozės: 2014 m. – apie [...], 2017 m. – [...], 2020 m. – [...] ir 2028 m. – apie [...].

| (10) | Projektas buvo sumanytas dar 2005 m. balandžio mėn., kai įvairios regioninės valdžios institucijos, Nacionalinės gynybos ministerija ir Gdansko oro uosto atstovai (6) pasirašė ketinimų protokolą dėl naujo Pamario oro uosto įsteigimo panaudojant Kosakovo karinio aerodromo infrastruktūrą. 2007 m. liepos mėn. Gdynės ir Kosakovo vietos valdžios institucijos įsteigė bendrovę pavadinimu „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o“ (ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). 2009 m. Gdynė ir Kosakovas gavo Transporto ministerijos sutikimą, kad nuo tada ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas būtų atsakinga už naująjį oro uostą. Tuo remdamasi Lenkijos Vyriausybė 2010 m. rugsėjo 9 d. 30 metų perdavė 254 hektarų ploto karinio aerodromo sklypą Kosakovui, o Kosakovas tada tam pačiam laikotarpiui išnuomojo šią žemę ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui. |
| --- | --- |

(10)

Projektas buvo sumanytas dar 2005 m. balandžio mėn., kai įvairios regioninės valdžios institucijos, Nacionalinės gynybos ministerija ir Gdansko oro uosto atstovai (6) pasirašė ketinimų protokolą dėl naujo Pamario oro uosto įsteigimo panaudojant Kosakovo karinio aerodromo infrastruktūrą. 2007 m. liepos mėn. Gdynės ir Kosakovo vietos valdžios institucijos įsteigė bendrovę pavadinimu „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o“ (ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). 2009 m. Gdynė ir Kosakovas gavo Transporto ministerijos sutikimą, kad nuo tada ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas būtų atsakinga už naująjį oro uostą. Tuo remdamasi Lenkijos Vyriausybė 2010 m. rugsėjo 9 d. 30 metų perdavė 254 hektarų ploto karinio aerodromo sklypą Kosakovui, o Kosakovas tada tam pačiam laikotarpiui išnuomojo šią žemę ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui.

Investicinis projektas

| (11) | Kadangi esantis Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) aerodromas iš pradžių buvo naudojamas vien kariniams tikslams, naujojo oro uosto valdytojas turėtų galėti panaudoti esamą infrastruktūrą (pavyzdžiui, 2 500 metrų ilgio kilimo ir tūpimo taką, riedėjimo takus, peroną, navigacijos įrangą, ir t. t.). Įvertinta, kad visos investicijos į pertvarkymo projektą nominaliąja verte sudarys 164,9 mln. PLN (41,2 mln. EUR) (7), realiąja verte – 148,4 mln. PLN (37,1 mln. EUR). Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgta laipsniška, keturių etapų, oro uosto plėtra. Lenkijos nuomone, bendros investicijos sąnaudos taip pat apima investicijas, susijusias su viešosios politikos sričiai (8) priskirtų funkcijų vykdymu; iš viso (per visus keturis etapus) jos sudaro apie [...] mln. PLN ([...] mln. EUR).

  1 lentelė


  Visos Gdynės–Kosakovo oro uosto 2007–2030 m. investicinės sąnaudos, nominaliąja verte









  Inesticinis projektas |
| --- | --- |
| | Sąnaudos PLN | Sąnaudos EUR |
| I etapas: 2007-2011 m. | [...] | [...] |
| Parengiamieji darbai (pavyzdžiui, sklypo sutvarkymas, senų pastatų nugriovimas, medžių pašalinimas) ir galimybių studijos, planavimas | | |
| II etapas: 2012-2013 m. | [...] | [...] |
| — | Terminalas (turi būti paruoštas iki 2013 m., iš pradžių numatoma naudoti bendrosios aviacijos tikslams) |

(11)

Kadangi esantis Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) aerodromas iš pradžių buvo naudojamas vien kariniams tikslams, naujojo oro uosto valdytojas turėtų galėti panaudoti esamą infrastruktūrą (pavyzdžiui, 2 500 metrų ilgio kilimo ir tūpimo taką, riedėjimo takus, peroną, navigacijos įrangą, ir t. t.). Įvertinta, kad visos investicijos į pertvarkymo projektą nominaliąja verte sudarys 164,9 mln. PLN (41,2 mln. EUR) (7), realiąja verte – 148,4 mln. PLN (37,1 mln. EUR). Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgta laipsniška, keturių etapų, oro uosto plėtra. Lenkijos nuomone, bendros investicijos sąnaudos taip pat apima investicijas, susijusias su viešosios politikos sričiai (8) priskirtų funkcijų vykdymu; iš viso (per visus keturis etapus) jos sudaro apie [...] mln. PLN ([...] mln. EUR).

1 lentelė

Visos Gdynės–Kosakovo oro uosto 2007–2030 m. investicinės sąnaudos, nominaliąja verte

Inesticinis projektas

Sąnaudos PLN

Sąnaudos EUR

I etapas: 2007-2011 m.

[...]

[...]

Parengiamieji darbai (pavyzdžiui, sklypo sutvarkymas, senų pastatų nugriovimas, medžių pašalinimas) ir galimybių studijos, planavimas

II etapas: 2012-2013 m.

[...]

[...]

—

Terminalas (turi būti paruoštas iki 2013 m., iš pradžių numatoma naudoti bendrosios aviacijos tikslams)

| — | Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato statyba |
| --- | --- |

—

Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato statyba

| — | Perono renovacija |
| --- | --- |

—

Perono renovacija

| — | Energetikos infrastruktūra, navigacinis apšvietimas ir oro uosto aptvėrimas |
| --- | --- |

—

Energetikos infrastruktūra, navigacinis apšvietimas ir oro uosto aptvėrimas

| — | Oro uosto priežiūros ir apsaugos įranga |
| --- | --- |

—

Oro uosto priežiūros ir apsaugos įranga

| — | Navigacijos įrangos sureguliavimas |
| --- | --- |

—

Navigacijos įrangos sureguliavimas

| — | Privažiuojamieji keliai, degalinė ir automobilių stovėjimo aikštelė |
| --- | --- |

—

Privažiuojamieji keliai, degalinė ir automobilių stovėjimo aikštelė

III etapas: 2014-2019 m.

[...]

[...]

| — | Didesniems orlaiviams (pavyzdžiui, „Boeing 737“ arba „Airbus A320“) aptarnauti reikalingos investicijos, pavyzdžiui, riedėjimo takų, perono ir oro uosto įrangos išplėtimas |
| --- | --- |

—

Didesniems orlaiviams (pavyzdžiui, „Boeing 737“ arba „Airbus A320“) aptarnauti reikalingos investicijos, pavyzdžiui, riedėjimo takų, perono ir oro uosto įrangos išplėtimas

| — | Kitos investicijos į keleivių aptarnavimo įrangą (pavyzdžiui, automobilių stovėjimo aikštelės išplėtimas) |
| --- | --- |

—

Kitos investicijos į keleivių aptarnavimo įrangą (pavyzdžiui, automobilių stovėjimo aikštelės išplėtimas)

IV etapas: 2020-2030 m.

[...]

[...]

| — | Terminalo išplėtimas |
| --- | --- |

—

Terminalo išplėtimas

| — | Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato išplėtimas |
| --- | --- |

—

Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato išplėtimas

| — | Peronų, riedėjimo takų, automobilių stovėjimo aiškštelių išplėtimas |
| --- | --- |

—

Peronų, riedėjimo takų, automobilių stovėjimo aiškštelių išplėtimas

Visos investicinės sąnaudos

164,90

41,02

| Šaltinis: | Lenkijos pateikta informacija. |
| --- | --- |

Šaltinis:

Lenkijos pateikta informacija.

Investicinio projekto finansavimas

| (12) | Investicinis projektas finansuojamas viešųjų akcininkų (t. y. Gdynės ir Kosakovo) kapitalo injekcijomis. Kapitalo injekcijos yra skirtos padengti ir investicinėms, ir oro uosto veiklos sąnaudoms pradiniu veiklos etapu (t. y. iki 2019 m. pabaigos). Viešieji akcininkai tikisi, kad oro uosto valdytojas pelningai veikti pradės ir visą savo veiklą finansuoti iš nuosavų pajamų galės 2020 m. |
| --- | --- |

(12)

Investicinis projektas finansuojamas viešųjų akcininkų (t. y. Gdynės ir Kosakovo) kapitalo injekcijomis. Kapitalo injekcijos yra skirtos padengti ir investicinėms, ir oro uosto veiklos sąnaudoms pradiniu veiklos etapu (t. y. iki 2019 m. pabaigos). Viešieji akcininkai tikisi, kad oro uosto valdytojas pelningai veikti pradės ir visą savo veiklą finansuoti iš nuosavų pajamų galės 2020 m.

| (13) | Dar iki pranešimo apie projektą Komisijai (t. y. iki 2012 m. rugsėjo 7 d.) Gdynės oro uosto viešieji akcininkai sutiko skirti apie 207,48 mln. PLN (9) (apie 51,87 mln. EUR) investiciniam projektui įgyvendinti ir pirmųjų oro uosto veiklos metų nuostoliams padengti. Gdynė per 2007–2019 m. laikotarpį skirtų 142,48 mln. PLN (apie 35,62 mln. EUR) piniginių lėšų. Kosakovo piniginis įnašas steigiant bendrovę sudarė 0,1 mln. PLN (25 000 EUR). 2011–2040 m. Kosakovas taip pat skirtų 64,9 mln. PLN (apie 16,2 mln. EUR) vertės nepiniginį įnašą, panaikindamas dalį metinio Gdynės oro uosto mokėtino nuomos mokesčio mainais už oro uosto akcijas (žr. 2 lentelę).

  2 lentelė


  Investicinio projekto finansavimas didinant kapitalą | PLN mln. | EUR mln. |
| --- | --- | --- | --- |
| Iki 2012 m. birželio 18 d. |
| Gdynės piniginė kapitalo injekcija | 60,73 | 15,18 |
| Kosakovo piniginė kapitalo injekcija | 0,10 | 0,03 |
| Kosakovo skolos - kapitalo mainai | 3,98 | 1,00 |
| Visi įnašai iki 2012 m. birželio 18 d. | 64,81 | 16,20 |
| Numatyta po 2012 m. birželio 18 d. |
| Gdynės piniginės kapitalo injekcijos: | 81,75 | 20,44 |
| iš jų: | | |
| 2013 m. | 29,90 | 7,48 |
| 2014 m. | [...] | [...] |
| 2015 m. | [...] | [...] |
| 2016 m. | [...] | [...] |
| 2017 m. | [...] | [...] |
| 2018 m. | [...] | [...] |
| 2019 m. | [...] | [...] |
| Kosakovo skolos-kapitalo mainai | 60,92 | 15,23 |
| iš jų: | | |
| 2013-2039 m. (27*[...] PLN) | [...] | [...] |
| 2040 m. | [...] | [...] |
| Visi įnašai, numatyti po 2012 m. birželio 18 d. | 142,67 | 35,67 |
| Visas numatomas ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės oro uosto kapitalas | 207,48 | 51,87 |
| Šaltinis: | remiantis Lenkijos pateikta informacija. |

(13)

Dar iki pranešimo apie projektą Komisijai (t. y. iki 2012 m. rugsėjo 7 d.) Gdynės oro uosto viešieji akcininkai sutiko skirti apie 207,48 mln. PLN (9) (apie 51,87 mln. EUR) investiciniam projektui įgyvendinti ir pirmųjų oro uosto veiklos metų nuostoliams padengti. Gdynė per 2007–2019 m. laikotarpį skirtų 142,48 mln. PLN (apie 35,62 mln. EUR) piniginių lėšų. Kosakovo piniginis įnašas steigiant bendrovę sudarė 0,1 mln. PLN (25 000 EUR). 2011–2040 m. Kosakovas taip pat skirtų 64,9 mln. PLN (apie 16,2 mln. EUR) vertės nepiniginį įnašą, panaikindamas dalį metinio Gdynės oro uosto mokėtino nuomos mokesčio mainais už oro uosto akcijas (žr. 2 lentelę).

2 lentelė

Investicinio projekto finansavimas didinant kapitalą

PLN mln.

EUR mln.

Iki 2012 m. birželio 18 d.

Gdynės piniginė kapitalo injekcija

60,73

15,18

Kosakovo piniginė kapitalo injekcija

0,10

0,03

Kosakovo skolos - kapitalo mainai

3,98

1,00

Visi įnašai iki 2012 m. birželio 18 d.

64,81

16,20

Numatyta po 2012 m. birželio 18 d.

Gdynės piniginės kapitalo injekcijos:

81,75

20,44

iš jų:

2013 m.

29,90

7,48

2014 m.

[...]

[...]

2015 m.

[...]

[...]

2016 m.

[...]

[...]

2017 m.

[...]

[...]

2018 m.

[...]

[...]

2019 m.

[...]

[...]

Kosakovo skolos-kapitalo mainai

60,92

15,23

iš jų:

2013-2039 m. (27*[...] PLN)

[...]

[...]

2040 m.

[...]

[...]

Visi įnašai, numatyti po 2012 m. birželio 18 d.

142,67

35,67

Visas numatomas ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės oro uosto kapitalas

207,48

51,87

Šaltinis:

remiantis Lenkijos pateikta informacija.

2.2.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PRADINIS VERTINIMAS

| (14) | Sprendime pradėti procedūrą buvo iškelti šie klausimai:






  — | pirma, ar viešasis investicinio projekto finansavimas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (toliau – REIP), visų pirma: i) dėl to, ar REIP taikytas laiku, ir dėl REIP taikymo metodikos ir ii) ar Lenkijos valdžios institucijoms atliekant REIP analizę gauta teigiama grynoji dabartinė vertė (GDV) (10) apskaičiuota remiantis realistiškomis ir pagrįstomis prielaidomis, |
| --- | --- | --- |

(14)

Sprendime pradėti procedūrą buvo iškelti šie klausimai:

—

pirma, ar viešasis investicinio projekto finansavimas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (toliau – REIP), visų pirma: i) dėl to, ar REIP taikytas laiku, ir dėl REIP taikymo metodikos ir ii) ar Lenkijos valdžios institucijoms atliekant REIP analizę gauta teigiama grynoji dabartinė vertė (GDV) (10) apskaičiuota remiantis realistiškomis ir pagrįstomis prielaidomis,

| — | antra, ar veiklos ir investicinę pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

—

antra, ar veiklos ir investicinę pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

REIP taikymas

| (15) | Nagrinėdama pirmą klausimą Komisija išreiškė abejones, ar 2012 m., t. y. po to, kai viešieji akcininkai priėmė neatšaukiamą sprendimą finansuoti oro uosto pertvarkymą, atliktu tyrimu galima remtis vertinant, ar valstybės pagalba buvo teikiama. Todėl Komisijai kilo abejonių, ar priešingos padėties scenarijus, pagal kurį daryta prielaida, kad investicijų pabaiga yra 2012 m., buvo tinkamas. |
| --- | --- |

(15)

Nagrinėdama pirmą klausimą Komisija išreiškė abejones, ar 2012 m., t. y. po to, kai viešieji akcininkai priėmė neatšaukiamą sprendimą finansuoti oro uosto pertvarkymą, atliktu tyrimu galima remtis vertinant, ar valstybės pagalba buvo teikiama. Todėl Komisijai kilo abejonių, ar priešingos padėties scenarijus, pagal kurį daryta prielaida, kad investicijų pabaiga yra 2012 m., buvo tinkamas.

| (16) | Kadangi numatyta, kad Gdynės oro uostas veiks pagal panašų verslo modelį (daugiausia orientuosis į pigių skrydžių vežėjus, užsakomuosius skrydžius ir bendrąją aviaciją) kaip Gdansko oro uostas, kuris dar turi neišnaudotų pajėgumų, ketina plėstis ir yra įsikūręs vos už 25 km., Komisija išreiškė abejones, ar Gdynės oro uosto pajamų prognozė yra pagrįsta realistiškomis prielaidomis, ypač dėl oro uosto mokesčių dydžio ir dėl numatomo keleivių srauto. Visų pirma, Komisija pažymėjo, kad Gdynės oro uosto verslo plane numatytas keleivių mokestis yra didesnis už taikomą Gdansko oro uoste (atsižvelgus į nuolaidas ir (arba) sumažintus įkainius) ir kituose panašiuose regioniniuose Lenkijos oro uostuose. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi numatyta, kad Gdynės oro uostas veiks pagal panašų verslo modelį (daugiausia orientuosis į pigių skrydžių vežėjus, užsakomuosius skrydžius ir bendrąją aviaciją) kaip Gdansko oro uostas, kuris dar turi neišnaudotų pajėgumų, ketina plėstis ir yra įsikūręs vos už 25 km., Komisija išreiškė abejones, ar Gdynės oro uosto pajamų prognozė yra pagrįsta realistiškomis prielaidomis, ypač dėl oro uosto mokesčių dydžio ir dėl numatomo keleivių srauto. Visų pirma, Komisija pažymėjo, kad Gdynės oro uosto verslo plane numatytas keleivių mokestis yra didesnis už taikomą Gdansko oro uoste (atsižvelgus į nuolaidas ir (arba) sumažintus įkainius) ir kituose panašiuose regioniniuose Lenkijos oro uostuose.

| (17) | Komisija taip pat išreiškė abejones dėl to, ar verslo plane atsižvelgta į planuojamas skatinamąsias priemones (pavyzdžiui, rinkodaros paramą, įkainių sumažinimą, kitas maršrutų plėtros skatinamąsias priemones ir t. t.), kurias Gdynės oro uostas, jo akcininkai arba kitos regioninės valdžios institucijos ketina tiesiogiai taikyti, siekdamos paskatinti oro transporto bendroves vykdyti skrydžius iš oro uosto naujais maršrutais. |
| --- | --- |

(17)

Komisija taip pat išreiškė abejones dėl to, ar verslo plane atsižvelgta į planuojamas skatinamąsias priemones (pavyzdžiui, rinkodaros paramą, įkainių sumažinimą, kitas maršrutų plėtros skatinamąsias priemones ir t. t.), kurias Gdynės oro uostas, jo akcininkai arba kitos regioninės valdžios institucijos ketina tiesiogiai taikyti, siekdamos paskatinti oro transporto bendroves vykdyti skrydžius iš oro uosto naujais maršrutais.

| (18) | Kadangi įmonės augimo tempas paprastai nebūna didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimą (t. y. vertinant pagal BVP augimą), Komisija išreiškė abejones, ar [...] apyvartos augimo tempas, kuriuo remtasi apskaičiuojant galutinę vertę, yra teisingas (11). Ši abejonė yra tiesiogiai susijusi su investicinio projekto pelningumo įvertinimu, nes naujojo oro uosto nuosavo kapitalo vertė tampa teigiama tik paėmus 2040 m. projekto galutinę vertę (kaupiamuoju principu apskaičiuoti 2010–2040 m. prognozės laikotarpio diskontuoti pinigų srautai yra neigiami). |
| --- | --- |

(18)

Kadangi įmonės augimo tempas paprastai nebūna didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimą (t. y. vertinant pagal BVP augimą), Komisija išreiškė abejones, ar [...] apyvartos augimo tempas, kuriuo remtasi apskaičiuojant galutinę vertę, yra teisingas (11). Ši abejonė yra tiesiogiai susijusi su investicinio projekto pelningumo įvertinimu, nes naujojo oro uosto nuosavo kapitalo vertė tampa teigiama tik paėmus 2040 m. projekto galutinę vertę (kaupiamuoju principu apskaičiuoti 2010–2040 m. prognozės laikotarpio diskontuoti pinigų srautai yra neigiami).

| (19) | Todėl Komisija manė, jog esama rizikos, kad investicinio projekto viešuoju finansavimu Gdynės oro uosto valdytojui suteikiama atrankinės ekonominės naudos. Viešasis finansavimas suteiktas iš valstybės išteklių ir yra priskirtinas valstybei. Be to, jis iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Kadangi tenkinami visi pagalbos kriterijai, Komisija manė, kad viešasis finansavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(19)

Todėl Komisija manė, jog esama rizikos, kad investicinio projekto viešuoju finansavimu Gdynės oro uosto valdytojui suteikiama atrankinės ekonominės naudos. Viešasis finansavimas suteiktas iš valstybės išteklių ir yra priskirtinas valstybei. Be to, jis iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Kadangi tenkinami visi pagalbos kriterijai, Komisija manė, kad viešasis finansavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Pagalbos suderinamumas

| (20) | Dėl antro klausimo, Komisija suabejojo, ar investicinę ir veiklos pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(20)

Dėl antro klausimo, Komisija suabejojo, ar investicinę ir veiklos pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

| (21) | Dėl investicinės pagalbos Komisija suabejojo, ar įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse (12) nustatyti investicinei pagalbai oro uostams taikomi atitikties kriterijai. Ypač Komisija suabejojo, ar aptariama investicija atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, ar infrastruktūra yra būtina ir proporcinga ir ar infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį. Dar Komisija suabejojo, ar poveikis prekybos raidai yra suderinamas su bendrais interesais. |
| --- | --- |

(21)

Dėl investicinės pagalbos Komisija suabejojo, ar įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse (12) nustatyti investicinei pagalbai oro uostams taikomi atitikties kriterijai. Ypač Komisija suabejojo, ar aptariama investicija atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, ar infrastruktūra yra būtina ir proporcinga ir ar infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį. Dar Komisija suabejojo, ar poveikis prekybos raidai yra suderinamas su bendrais interesais.

| (22) | Dėl veiklos pagalbos finansuojant ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto pirmųjų veiklos metų veiklos nuostolius Komisija išreiškė abejones, ar tokiai pagalbai galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto nukrypti leidžiančią nuostatą. Komisija ypač suabejojo, ar veiklos pagalbą galima laikyti suderinama pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (toliau RPG) (13). |
| --- | --- |

(22)

Dėl veiklos pagalbos finansuojant ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto pirmųjų veiklos metų veiklos nuostolius Komisija išreiškė abejones, ar tokiai pagalbai galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto nukrypti leidžiančią nuostatą. Komisija ypač suabejojo, ar veiklos pagalbą galima laikyti suderinama pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (toliau RPG) (13).

3.   LENKIJOS PASTABOS

3.1.   REIP TAIKYMAS IR PAGALBOS BUVIMAS

| (23) | Lenkija laikosi savo pozicijos, kad viešasis investicijos į Gdynės oro uostą finansavimas atitinka REIP, todėl nėra valstybės pagalba. Tuo tikslu Lenkija remiasi 2010–2012 m. atliktais investicijos REIP tyrimais. Lenkija nurodo, kad per visus REIP tyrimus gauta teigiama dabartinė vertė ir vidinė grąžos norma (14) (toliau – VGN) yra didesnė už kapitalo sąnaudas. |
| --- | --- |

(23)

Lenkija laikosi savo pozicijos, kad viešasis investicijos į Gdynės oro uostą finansavimas atitinka REIP, todėl nėra valstybės pagalba. Tuo tikslu Lenkija remiasi 2010–2012 m. atliktais investicijos REIP tyrimais. Lenkija nurodo, kad per visus REIP tyrimus gauta teigiama dabartinė vertė ir vidinė grąžos norma (14) (toliau – VGN) yra didesnė už kapitalo sąnaudas.

3.1.1.   Sprendimų priėmimo procesas ir metodologinis REIP tyrimo pagrįstumas

| (24) | Lenkija paaiškina, kad diskusijos dėl Gdynės–Kosakovo karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą ir darbai prasidėjo dar 2005 m. Tuo metu dalyvavo kiti partneriai (pavyzdžiui, Gdansko oro uostas). Lenkija taip pat paaiškina, kad 2007 m. Gdynė ir Kosakovas įsteigė ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą, kuri nuo to laiko ir buvo atsakinga už investiciją. |
| --- | --- |

(24)

Lenkija paaiškina, kad diskusijos dėl Gdynės–Kosakovo karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą ir darbai prasidėjo dar 2005 m. Tuo metu dalyvavo kiti partneriai (pavyzdžiui, Gdansko oro uostas). Lenkija taip pat paaiškina, kad 2007 m. Gdynė ir Kosakovas įsteigė ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą, kuri nuo to laiko ir buvo atsakinga už investiciją.

| (25) | Per šią procedūrą Lenkija pateikė tris PWC parengtus REIP tyrimus. Pirmas REIP tyrimas atliktas 2010 m. liepos mėn. (2010 m. liepos 16 d., toliau – 2010 m. REIP tyrimas). PWC vėliau REIP du kartus atnaujino: pirmą kartą 2011 m. gegužės mėn. (2011 m. gegužės 13 d., toliau – 2011 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2011 m. REIP tyrimas), antrą kartą – 2012 m. liepos mėn. (2012 m. liepos 13 d., toliau – 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2012 m. REIP tyrimas). Šiuose atnaujintuose tyrimuose pateiktos naujos keleivių srauto prognozės, pakeistas projekto mastas, pakeisti investicijų skaičiai, metodika ir baziniai GDV apskaičiuoti naudoti rodikliai (tokie kaip beta koeficientas ir diskonto norma). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų teikimo) projekto GDV padidėtų. Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą. |
| --- | --- |

(25)

Per šią procedūrą Lenkija pateikė tris PWC parengtus REIP tyrimus. Pirmas REIP tyrimas atliktas 2010 m. liepos mėn. (2010 m. liepos 16 d., toliau – 2010 m. REIP tyrimas). PWC vėliau REIP du kartus atnaujino: pirmą kartą 2011 m. gegužės mėn. (2011 m. gegužės 13 d., toliau – 2011 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2011 m. REIP tyrimas), antrą kartą – 2012 m. liepos mėn. (2012 m. liepos 13 d., toliau – 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2012 m. REIP tyrimas). Šiuose atnaujintuose tyrimuose pateiktos naujos keleivių srauto prognozės, pakeistas projekto mastas, pakeisti investicijų skaičiai, metodika ir baziniai GDV apskaičiuoti naudoti rodikliai (tokie kaip beta koeficientas ir diskonto norma). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų teikimo) projekto GDV padidėtų. Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

| (26) | Lenkija taip pat paaiškina Gdynės ir Kosakovo investicijų į Gdynės oro uostą projekto grafiką. Dėl šio aspekto Lenkija pabrėžia, kad investicijų procesą galima suskaidyti į du projekto įgyvendinimo etapus: |
| --- | --- |

(26)

Lenkija taip pat paaiškina Gdynės ir Kosakovo investicijų į Gdynės oro uostą projekto grafiką. Dėl šio aspekto Lenkija pabrėžia, kad investicijų procesą galima suskaidyti į du projekto įgyvendinimo etapus:

i)   Pirmąjį etapą (2007–2009 m.) sudaro parengiamieji darbai ir naujo oro uosto steigimo galimybių studijos (tai yra susiję su 1 lentelėje nurodytu 1 etapu)

| (27) | Lenkija paaiškina, kad per pirmą etapą Gdynės ir Kosakovo įsteigta bendrovė vykdė parengiamuosius darbus (t. y. rengė generalinį investicijos planą, oro uosto veiklos vykdytojo statusui gauti reikalingus dokumentus, investicijos poveikio aplinkai ataskaitą, projekto dokumentus ir t. t.). |
| --- | --- |

(27)

Lenkija paaiškina, kad per pirmą etapą Gdynės ir Kosakovo įsteigta bendrovė vykdė parengiamuosius darbus (t. y. rengė generalinį investicijos planą, oro uosto veiklos vykdytojo statusui gauti reikalingus dokumentus, investicijos poveikio aplinkai ataskaitą, projekto dokumentus ir t. t.).

| (28) | Lenkija tvirtina, kad per pirmą etapą nebuvo padaryta jokių reikšmingų kapitalo investicijų ir kad oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas atitiko de minimis
   (15) pagalbos taisykles. Lenkija teigia, kad visa kapitalo injekcija į bendrovę iki 2009 m. birželio 26 d. sudarė 1,691 mln. PLN (apie 423 000 EUR). |
| --- | --- |

(28)

Lenkija tvirtina, kad per pirmą etapą nebuvo padaryta jokių reikšmingų kapitalo investicijų ir kad oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas atitiko de minimis
   (15) pagalbos taisykles. Lenkija teigia, kad visa kapitalo injekcija į bendrovę iki 2009 m. birželio 26 d. sudarė 1,691 mln. PLN (apie 423 000 EUR).

ii)   Antrasis etapas (nuo 2010 m.) buvo skirtas oro uostui faktiškai pertvarkyti (tai susiję su 1 lentelėje nurodytais II–IV etapais)

| (29) | Lenkija toliau paaiškina, kad pirmasis, parengiamasis, etapas baigėsi 2010 m., kai buvo užbaigtas Gdynės oro uosto generalinis planas (16) ir pirmasis 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimas parodė, jog dviejų vietos valdžios institucijų investicija būtų vykdoma rinkos sąlygomis (t. y. tai nebūtų valstybės pagalba), dėl jos akcininkai turėtų padidinti bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR). |
| --- | --- |

(29)

Lenkija toliau paaiškina, kad pirmasis, parengiamasis, etapas baigėsi 2010 m., kai buvo užbaigtas Gdynės oro uosto generalinis planas (16) ir pirmasis 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimas parodė, jog dviejų vietos valdžios institucijų investicija būtų vykdoma rinkos sąlygomis (t. y. tai nebūtų valstybės pagalba), dėl jos akcininkai turėtų padidinti bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR).

| (30) | 2010 m. REIP tyrime investicinio projekto GDV apskaičiuota taikant įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto metodą (angl. free cash flow to the firm, FCFF) (17). Ši GDV apskaičiuota remiantis prielaida, kad visos investiciniame plane numatytos kapitalo injekcijos būtų skirtos investiciniam projektui įgyvendinti (18). Šis vertinimo metodas taikomas visų įmonės kapitalo (ir nuosavo kapitalo priemonių, ir obligacijų) turėtojų pinigų srautams per prognozės laikotarpį apskaičiuoti. Prognozuojami pinigų srautai tada diskontuojami taikant vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK) (19), taip apskaičiuojant įmonės prognozės laikotarpio diskontuotus pinigų srautus (DPS). Galutinė vertė apskaičiuojama taikant nuolatinio augimo metodą (pagal kurį daroma prielaida, kad augimas, paremtas paskiausio prognozuoto laikotarpio FCFF, bus stabilus). GDV – tai prognozės laikotarpio DPS ir galutinės vertės suma. Šiuo atveju 2010 m. REIP tyrime pateiktos 2010–2040 m. pinigų srauto prognozės, naudojant [...] % VSKK (20). Tyrime panaudojus šiuos rodiklius gauti tokie rezultatai: 2010–2040 m. DPS – -[...] mln. PLN (-[...] mln. EUR), (diskontuota) galutinė vertė – apie [...] mln. PLN ([...] mln. EUR) (21). [Todėl apskaičiuota viso projekto GDV sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR). |
| --- | --- |

(30)

2010 m. REIP tyrime investicinio projekto GDV apskaičiuota taikant įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto metodą (angl. free cash flow to the firm, FCFF) (17). Ši GDV apskaičiuota remiantis prielaida, kad visos investiciniame plane numatytos kapitalo injekcijos būtų skirtos investiciniam projektui įgyvendinti (18). Šis vertinimo metodas taikomas visų įmonės kapitalo (ir nuosavo kapitalo priemonių, ir obligacijų) turėtojų pinigų srautams per prognozės laikotarpį apskaičiuoti. Prognozuojami pinigų srautai tada diskontuojami taikant vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK) (19), taip apskaičiuojant įmonės prognozės laikotarpio diskontuotus pinigų srautus (DPS). Galutinė vertė apskaičiuojama taikant nuolatinio augimo metodą (pagal kurį daroma prielaida, kad augimas, paremtas paskiausio prognozuoto laikotarpio FCFF, bus stabilus). GDV – tai prognozės laikotarpio DPS ir galutinės vertės suma. Šiuo atveju 2010 m. REIP tyrime pateiktos 2010–2040 m. pinigų srauto prognozės, naudojant [...] % VSKK (20). Tyrime panaudojus šiuos rodiklius gauti tokie rezultatai: 2010–2040 m. DPS – -[...] mln. PLN (-[...] mln. EUR), (diskontuota) galutinė vertė – apie [...] mln. PLN ([...] mln. EUR) (21). [Todėl apskaičiuota viso projekto GDV sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR).

| (31) | Toliau pateiktame paveikslėlyje (žr. 1 pav.) nurodytas 2010 m. REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuotas numatomas diskontuotas 2010–2040 m. prognozės laikotarpio pinigų srautas.

  1 pvz


  Kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte) (PLN)

  (...) |
| --- | --- |

(31)

Toliau pateiktame paveikslėlyje (žr. 1 pav.) nurodytas 2010 m. REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuotas numatomas diskontuotas 2010–2040 m. prognozės laikotarpio pinigų srautas.

1 pvz

Kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte) (PLN)

(...)

| (32) | Lenkija paaiškina, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2010 m. liepos 29 d. buvo padidintas iki 6,052 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR). Lenkija kartu priduria, kad nepaisydami REIP tyrimo, iš kurio matyti, kad investicija nėra valstybės pagalba, investuotojai pradėjo rengti pranešimą Komisijai – šis pranešimas buvo pateiktas tik dėl teisinio tikrumo. |
| --- | --- |

(32)

Lenkija paaiškina, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2010 m. liepos 29 d. buvo padidintas iki 6,052 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR). Lenkija kartu priduria, kad nepaisydami REIP tyrimo, iš kurio matyti, kad investicija nėra valstybės pagalba, investuotojai pradėjo rengti pranešimą Komisijai – šis pranešimas buvo pateiktas tik dėl teisinio tikrumo.

| (33) | Lenkija dar paaiškina, kad 2011 m. gegužės mėn. atliktas naujas REIP tyrimas. Lenkija nurodo, kad šiuo REIP tyrimu, atsižvelgiant į pasirengimo eigą, tikslesnius duomenis apie investicinį planą, jo įgyvendinimo grafiką ir finansavimą atnaujintas 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija paaiškina, kad per laikotarpį nuo 2010 m. REIP tyrimo iki 2011 m. REIP tyrimo:






  — | 2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą, kuriame buvo nustatytos investicijos civiliniam oro uostui steigti finansavimo sąlygos. Šiuo susitarimu Gdynė įsipareigojo 2011–2013 m. iš viso skirti 59 mln. PLN. Kosakovas savo ruožtu įsipareigojo 2011–2040 m. skirti nepiniginį įnašą – konvertuoti skolą į nuosavybę (kaip nurodyta 2 lentelėje), |
| --- | --- | --- |

(33)

Lenkija dar paaiškina, kad 2011 m. gegužės mėn. atliktas naujas REIP tyrimas. Lenkija nurodo, kad šiuo REIP tyrimu, atsižvelgiant į pasirengimo eigą, tikslesnius duomenis apie investicinį planą, jo įgyvendinimo grafiką ir finansavimą atnaujintas 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija paaiškina, kad per laikotarpį nuo 2010 m. REIP tyrimo iki 2011 m. REIP tyrimo:

—

2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą, kuriame buvo nustatytos investicijos civiliniam oro uostui steigti finansavimo sąlygos. Šiuo susitarimu Gdynė įsipareigojo 2011–2013 m. iš viso skirti 59 mln. PLN. Kosakovas savo ruožtu įsipareigojo 2011–2040 m. skirti nepiniginį įnašą – konvertuoti skolą į nuosavybę (kaip nurodyta 2 lentelėje),

| — | tą pačią dieną, 2011 m. kovo 11 d., už Gdynės oro uosto įkūrimą atsakinga bendrovė su Kosakovu sudarė žemės nuomos susitarimą (jame nurodytas išnuomojamos žemės plotas, nuomos mokėjimo sąlygos, mokestiniai klausimai, t. t.), |
| --- | --- |

—

tą pačią dieną, 2011 m. kovo 11 d., už Gdynės oro uosto įkūrimą atsakinga bendrovė su Kosakovu sudarė žemės nuomos susitarimą (jame nurodytas išnuomojamos žemės plotas, nuomos mokėjimo sąlygos, mokestiniai klausimai, t. t.),

| — | investiciniame plane nurodytos investicinės sąnaudos patikslintos ir atnaujintos. |
| --- | --- |

—

investiciniame plane nurodytos investicinės sąnaudos patikslintos ir atnaujintos.

| (34) | Lenkija paaiškina, kad 2011 m. REIP tyrime taip pat apskaičiuota teigiama GDV. Lenkija taip pat nurodo, kad tai buvo pagrindas oro uosto valdytojo viešiesiems akcininkams skirti tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija pažymi, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2011 m. liepos mėn. padidintas iki 33,801 mln. PLN (8,45 mln. EUR), o 2013 m. balandžio mėn. – iki 64,810 mln. PLN (16,20 mln. EUR). |
| --- | --- |

(34)

Lenkija paaiškina, kad 2011 m. REIP tyrime taip pat apskaičiuota teigiama GDV. Lenkija taip pat nurodo, kad tai buvo pagrindas oro uosto valdytojo viešiesiems akcininkams skirti tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija pažymi, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2011 m. liepos mėn. padidintas iki 33,801 mln. PLN (8,45 mln. EUR), o 2013 m. balandžio mėn. – iki 64,810 mln. PLN (16,20 mln. EUR).

| (35) | 2011 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2011–2040 m. prognozės laikotarpio DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė -[...] mln. PLN (-[...] mln. EUR); jie atspindėjo didesnius nuostolius, galutinė vertė sumažėjo iki [...] mln. PLN (apie [...] mln. EUR). Todėl GDV sumažinta iki [...] mln. PLN (arba mažiau kaip [...] mln. EUR). VSKK sumažinta iki [...] % (22), stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti sumažintas nuo [...] iki [...] %. |
| --- | --- |

(35)

2011 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2011–2040 m. prognozės laikotarpio DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė -[...] mln. PLN (-[...] mln. EUR); jie atspindėjo didesnius nuostolius, galutinė vertė sumažėjo iki [...] mln. PLN (apie [...] mln. EUR). Todėl GDV sumažinta iki [...] mln. PLN (arba mažiau kaip [...] mln. EUR). VSKK sumažinta iki [...] % (22), stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti sumažintas nuo [...] iki [...] %.

| (36) | Lenkija nurodo, kad dėl makroekonominės padėties (finansų krizės ir sulėtėjusio ekonomikos augimo) 2012 m. projektą teko vertinti iš naujo, todėl atliktas naujas REIP tyrimas (būtent 2012 m. REIP tyrimas). Lenkija nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą ankstesniuose REIP tyrimuose naudotos prielaidos buvo pakeistos taip:






  — | sumažintas prognozuojamas Gdynės oro uosto keleivių srautas, |
| --- | --- | --- |

(36)

Lenkija nurodo, kad dėl makroekonominės padėties (finansų krizės ir sulėtėjusio ekonomikos augimo) 2012 m. projektą teko vertinti iš naujo, todėl atliktas naujas REIP tyrimas (būtent 2012 m. REIP tyrimas). Lenkija nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą ankstesniuose REIP tyrimuose naudotos prielaidos buvo pakeistos taip:

—

sumažintas prognozuojamas Gdynės oro uosto keleivių srautas,

| — | investicijos mastas sumažintas, investicines sąnaudas sumažinant [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR), |
| --- | --- |

—

investicijos mastas sumažintas, investicines sąnaudas sumažinant [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR),

| — | atsisakyta idėjos statyti pagrindinį terminalą (ir kartu plėsti kelių bei automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūrą). Vietoj to nuspręsta per antrą investicijos etapą [...] % išplėsti bendrosios aviacijos terminalo pajėgumus, |
| --- | --- |

—

atsisakyta idėjos statyti pagrindinį terminalą (ir kartu plėsti kelių bei automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūrą). Vietoj to nuspręsta per antrą investicijos etapą [...] % išplėsti bendrosios aviacijos terminalo pajėgumus,

| — | patikrinus padėtį rinkoje su saugumu susijusias investicines sąnaudas teko padidinti [...] mln. PLN ([...] mln. EUR), |
| --- | --- |

—

patikrinus padėtį rinkoje su saugumu susijusias investicines sąnaudas teko padidinti [...] mln. PLN ([...] mln. EUR),

| — | sumažinus investicijas sutrumpėjo investicijų atsipirkimo laikotarpis (nominaliąja verte [...] metais nuo [...] metų ir [...] mėnesio (-ių) iki [...] metų ir [...] mėnesio (-ių). |
| --- | --- |

—

sumažinus investicijas sutrumpėjo investicijų atsipirkimo laikotarpis (nominaliąja verte [...] metais nuo [...] metų ir [...] mėnesio (-ių) iki [...] metų ir [...] mėnesio (-ių).

| (37) | Lenkija taip pat nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą pakeista per ankstesnius REIP tyrimus taikyta metodika:






  — | siekiant geriau atspindėti finansavimo struktūrą ir skolos tvarkymo sąnaudas, vietoj įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto (toliau – FCFF) metodo taikytas nuosavam kapitalui tenkančio laisvųjų pinigų srauto (angl. free cash flow to equity, toliau – FCFE) metodas (23), |
| --- | --- | --- |

(37)

Lenkija taip pat nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą pakeista per ankstesnius REIP tyrimus taikyta metodika:

—

siekiant geriau atspindėti finansavimo struktūrą ir skolos tvarkymo sąnaudas, vietoj įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto (toliau – FCFF) metodo taikytas nuosavam kapitalui tenkančio laisvųjų pinigų srauto (angl. free cash flow to equity, toliau – FCFE) metodas (23),

| — | dėl pokyčių finansų (vertybinių popierių) rinkoje atnaujinta nerizikinga palūkanų norma ir beta koeficientas. Be to, iš lyginamosios analizės eliminuotos ne Europos įmonės. Dėl to gauta nauja diskonto norma, |
| --- | --- |

—

dėl pokyčių finansų (vertybinių popierių) rinkoje atnaujinta nerizikinga palūkanų norma ir beta koeficientas. Be to, iš lyginamosios analizės eliminuotos ne Europos įmonės. Dėl to gauta nauja diskonto norma,

| — | diskonto norma GDV apskaičiuoti nustatyta remiantis panašių įmonių, tarp kurių buvo ir oro uostų bendrovių, ir oro uostams paslaugas teikiančių bendrovių (kurių finansiniai rezultatai yra glaudžiai susiję su oro uostų bendrovių veikla) (24), analize, |
| --- | --- |

—

diskonto norma GDV apskaičiuoti nustatyta remiantis panašių įmonių, tarp kurių buvo ir oro uostų bendrovių, ir oro uostams paslaugas teikiančių bendrovių (kurių finansiniai rezultatai yra glaudžiai susiję su oro uostų bendrovių veikla) (24), analize,

| — | daryta prielaida, kad projektas pirmiausia būtų finansuojamas iš akcininkų išteklių ir tik tada iš išorės šaltinių (paskolų apyvartiniam kapitalui finansuoti) ir veiklos pajamų. |
| --- | --- |

—

daryta prielaida, kad projektas pirmiausia būtų finansuojamas iš akcininkų išteklių ir tik tada iš išorės šaltinių (paskolų apyvartiniam kapitalui finansuoti) ir veiklos pajamų.

| (38) | 2012 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2012–2030 m. prognozės laikotarpio (t. y. ankstesniame tyrime naudojo laikotarpio trukmė sumažinta 10 metų) DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė [-...] mln. PLN (apie -[...] mln. EUR), galutinė vertė labai padidėjo iki [...] mln. PLN ([...] mln. EUR). Tada atimta kapitalizuota jau padarytų investicijų vertė ([...] mln. PLN). Remiantis 2012 m. atnaujintais duomenimis GDV sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR). GDV apskaičiuoti imtos [...] % (25) nuosavo kapitalo sąnaudos, stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti dar labiau sumažintas nuo [...] iki [...] %. |
| --- | --- |

(38)

2012 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2012–2030 m. prognozės laikotarpio (t. y. ankstesniame tyrime naudojo laikotarpio trukmė sumažinta 10 metų) DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė [-...] mln. PLN (apie -[...] mln. EUR), galutinė vertė labai padidėjo iki [...] mln. PLN ([...] mln. EUR). Tada atimta kapitalizuota jau padarytų investicijų vertė ([...] mln. PLN). Remiantis 2012 m. atnaujintais duomenimis GDV sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR). GDV apskaičiuoti imtos [...] % (25) nuosavo kapitalo sąnaudos, stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti dar labiau sumažintas nuo [...] iki [...] %.

| (39) | Lenkija pažymi, kad 2012 m. REIP tyrimo rezultatai vis tiek buvo teigiami, todėl akcininkai skyrė tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija nurodė, kad bendrovės kapitalas iki 2013 m. balandžio mėn. padidintas iki 91,310 mln. PLN (22,8 mln. EUR), 2013 m. jis daugiau nesikeitė – tai apibendrinta 3 lentelėje.

  3 lentelė


  Gdynės oro uosto valdytojo kapitalo padidinimas Gdynės ir Kosakovo įnašais












  Sprendimo dėl įregistravimo Nacionalinio teismo registre data | Spre ndimo dėl kapitalo padidinimo data | Akcininko pavadinimas | Sprendimo dalykas | Akcijų vertė | Akcinis kapitalas | Bendra visų kapitalo padidinimų iki 2013 m. dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mln. PLN) | (mln. PLN) |
| 2007 08 28 | 2007 07 23 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 2007 08 28 | 2007 07 23 | Kosakovas | naujų akcijų sukūrimas | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 2008 03 04 | 2007 12 06 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 2008 03 04 | 2007 12 06 | Kosakovas | naujų akcijų sukūrimas | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 2008 09 11 | 2008 07 21 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 2009 07 28 | 2009 06 26 | Gdynė | 404 Gdynės savivaldybės akcijos anuliuotos be atlygio akcininkui | –0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 2009 07 28 | 2009 06 26 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 2010 12 08 | 2010 07 29 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 2011 07 08 | 2011 06 07 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 2011 09 01 | 2011 07 26 | Kosakovas | naujų akcijų sukūrimas | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 2012 04 25 | 2012 04 05 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 2012 04 25 | 2012 04 05 | Kosakovas | naujų akcijų sukūrimas | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 2013 05 27 | 2013 04 08 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 2013 05 27 | 2013 04 08 | Kosakovas | naujų akcijų sukūrimas | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 2013 06 17 | 2013 04 25 | Gdynė | naujų akcijų sukūrimas | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Šaltinis: | Lenkijos pateikta informacija. |

(39)

Lenkija pažymi, kad 2012 m. REIP tyrimo rezultatai vis tiek buvo teigiami, todėl akcininkai skyrė tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija nurodė, kad bendrovės kapitalas iki 2013 m. balandžio mėn. padidintas iki 91,310 mln. PLN (22,8 mln. EUR), 2013 m. jis daugiau nesikeitė – tai apibendrinta 3 lentelėje.

3 lentelė

Gdynės oro uosto valdytojo kapitalo padidinimas Gdynės ir Kosakovo įnašais

Sprendimo dėl įregistravimo Nacionalinio teismo registre data

Spre ndimo dėl kapitalo padidinimo data

Akcininko pavadinimas

Sprendimo dalykas

Akcijų vertė

Akcinis kapitalas

Bendra visų kapitalo padidinimų iki 2013 m. dalis

(mln. PLN)

(mln. PLN)

2007 08 28

2007 07 23

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

0,030

0,030

0,03 %

2007 08 28

2007 07 23

Kosakovas

naujų akcijų sukūrimas

0,020

0,050

0,05 %

2008 03 04

2007 12 06

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

0,120

0,170

0,19 %

2008 03 04

2007 12 06

Kosakovas

naujų akcijų sukūrimas

0,080

0,250

0,27 %

2008 09 11

2008 07 21

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

0,500

0,750

0,82 %

2009 07 28

2009 06 26

Gdynė

404 Gdynės savivaldybės akcijos anuliuotos be atlygio akcininkui

–0,404

0,346

0,38 %

2009 07 28

2009 06 26

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

1,345

1,691

1,85 %

2010 12 08

2010 07 29

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

4,361

6,052

6,63 %

2011 07 08

2011 06 07

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

25,970

32,022

35,07 %

2011 09 01

2011 07 26

Kosakovas

naujų akcijų sukūrimas

1,779

33,801

37,02 %

2012 04 25

2012 04 05

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

28,809

62,610

68,57 %

2012 04 25

2012 04 05

Kosakovas

naujų akcijų sukūrimas

2,200

64,810

70,98 %

2013 05 27

2013 04 08

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

4,269

69,079

75,65 %

2013 05 27

2013 04 08

Kosakovas

naujų akcijų sukūrimas

2,200

71,279

78,06 %

2013 06 17

2013 04 25

Gdynė

naujų akcijų sukūrimas

20,031

91,310

100,00 %

Šaltinis:

Lenkijos pateikta informacija.

| (40) | Apibendrindama Lenkija nurodo, kad nors vietos valdžios institucijos ėmėsi parengiamųjų priemonių Gdynės oro uostui įsteigti dar 2005 m., projektas finansiniu požiūriu suformuotas tik parengus generalinį planą ir atlikus pirmąjį REIP tyrimą, t. y. 2010 m. Lenkija paaiškina, kad pradinės projekto prielaidos pasikeitus išorės aplinkybėms iš esmės patikslintos. Lenkija tvirtina, kad galutinis viešųjų investuotojų sprendimas dėl projekto įgyvendinimo ir galutinės jo formos priimtas 2012 m. Lenkija taip pat pabrėžia, kad visose trijose REIP tyrimo versijose patvirtintas projekto gyvybingumas ir parodyta, kad rinkos ekonomikos investuotojas projektą būtų vykdęs. |
| --- | --- |

(40)

Apibendrindama Lenkija nurodo, kad nors vietos valdžios institucijos ėmėsi parengiamųjų priemonių Gdynės oro uostui įsteigti dar 2005 m., projektas finansiniu požiūriu suformuotas tik parengus generalinį planą ir atlikus pirmąjį REIP tyrimą, t. y. 2010 m. Lenkija paaiškina, kad pradinės projekto prielaidos pasikeitus išorės aplinkybėms iš esmės patikslintos. Lenkija tvirtina, kad galutinis viešųjų investuotojų sprendimas dėl projekto įgyvendinimo ir galutinės jo formos priimtas 2012 m. Lenkija taip pat pabrėžia, kad visose trijose REIP tyrimo versijose patvirtintas projekto gyvybingumas ir parodyta, kad rinkos ekonomikos investuotojas projektą būtų vykdęs.

| (41) | Dėl priešingos padėties scenarijaus Lenkija tvirtina, kad pagal nacionalinę teisę Kosakovas turėjo teisę naudoti žemės sklypą, kuriame yra Gdynės oro uostas, tik naujam civiliniam oro uostui steigti. Dėl šio aspekto Lenkija paaiškina, kad oro uosto sklypas Kosakovui buvo išnuomotas 30 metų. Lenkija nurodo, kad pagal nuomos susitarimą Kosakovas yra įpareigotas nuomoti žemę tik subjektui, kuris yra atsakingas už civilinio oro uosto steigimą ir (arba) valdymą. Pasak Lenkijos, valstybė galėjo atsiimti žemę, jeigu Kosakovas per 6 mėnesius nebūtų jos išnuomojęs civiliniam oro uostui steigti, jeigu žemė būtų buvusi naudojama kitiems tikslams arba jeigu oro uostas nebūtų pradėjęs savo veiklos per 3 metus. Kadangi toks scenarijus, pagal kurį Gdynės oro uosto žemė būtų naudojama ir (arba) išnuomojama kitiems tikslams, ne aviacijai, negalimas, juo nebuvo galima remtis kaip priešingos padėties scenarijumi. |
| --- | --- |

(41)

Dėl priešingos padėties scenarijaus Lenkija tvirtina, kad pagal nacionalinę teisę Kosakovas turėjo teisę naudoti žemės sklypą, kuriame yra Gdynės oro uostas, tik naujam civiliniam oro uostui steigti. Dėl šio aspekto Lenkija paaiškina, kad oro uosto sklypas Kosakovui buvo išnuomotas 30 metų. Lenkija nurodo, kad pagal nuomos susitarimą Kosakovas yra įpareigotas nuomoti žemę tik subjektui, kuris yra atsakingas už civilinio oro uosto steigimą ir (arba) valdymą. Pasak Lenkijos, valstybė galėjo atsiimti žemę, jeigu Kosakovas per 6 mėnesius nebūtų jos išnuomojęs civiliniam oro uostui steigti, jeigu žemė būtų buvusi naudojama kitiems tikslams arba jeigu oro uostas nebūtų pradėjęs savo veiklos per 3 metus. Kadangi toks scenarijus, pagal kurį Gdynės oro uosto žemė būtų naudojama ir (arba) išnuomojama kitiems tikslams, ne aviacijai, negalimas, juo nebuvo galima remtis kaip priešingos padėties scenarijumi.

3.1.2.   Pagrindinių 2012 m. REIP tyrimo prielaidų patikimumas

Eismo ir pajamų prognozė

| (42) | Lenkija paaiškina, kad oro uosto mokesčiai buvo planuojami remiantis viešai prieinama informacija apie kitų oro uostų taikomus tarifus, siekiant nesutrikdyti esamos rinkos ir kartu užtikrinti tinkamą projekto pelningumo lygį pagal prognozuojamą keleivių srautą. Pasak Lenkijos, mokesčiai labai nesiskiria nuo standartinių mažų oro uostų renkamų mokesčių. Būtent, dviejų naujai atidarytų regioninių Modlino ir Liublino oro uostų taikomi standartiniai mokesčiai yra panašūs į Gdynės oro uosto REIP tyrime prognozuojamus mokesčius. |
| --- | --- |

(42)

Lenkija paaiškina, kad oro uosto mokesčiai buvo planuojami remiantis viešai prieinama informacija apie kitų oro uostų taikomus tarifus, siekiant nesutrikdyti esamos rinkos ir kartu užtikrinti tinkamą projekto pelningumo lygį pagal prognozuojamą keleivių srautą. Pasak Lenkijos, mokesčiai labai nesiskiria nuo standartinių mažų oro uostų renkamų mokesčių. Būtent, dviejų naujai atidarytų regioninių Modlino ir Liublino oro uostų taikomi standartiniai mokesčiai yra panašūs į Gdynės oro uosto REIP tyrime prognozuojamus mokesčius.

| (43) | Atsakydama į Komisijos pastabą, kad Gdynės oro uostui planuojami mokesčiai už kiekvieną išvykstantį keleivį (25 PLN (5,25 EUR) pirmus dvejus metus, vėliau 40 PLN (10 EUR)) yra didesni už Gdansko oro uosto mokesčius su nuolaidomis (24 PLN (5 EUR) už kiekvieną pigių skrydžių vežėjo orlaiviu tarptautiniais maršrutais, kuriais skrydžiai vykdomi dukart per savaitę, išvykstantį keleivį ir 12,5 PLN (3,1 EUR) už kiekvieną vidaus maršrutais išvykstantį keleivį), Lenkija pažymi, kad verslo plane nurodytas mokesčių dydis atspindi viso prognozės laikotarpio (2014–2030 m.) vidurkį, atsižvelgiant į tai, kad gerėjant Gdansko oro uosto paslaugų lygiui šio oro uosto mokesčiai ilgainiui didės. |
| --- | --- |

(43)

Atsakydama į Komisijos pastabą, kad Gdynės oro uostui planuojami mokesčiai už kiekvieną išvykstantį keleivį (25 PLN (5,25 EUR) pirmus dvejus metus, vėliau 40 PLN (10 EUR)) yra didesni už Gdansko oro uosto mokesčius su nuolaidomis (24 PLN (5 EUR) už kiekvieną pigių skrydžių vežėjo orlaiviu tarptautiniais maršrutais, kuriais skrydžiai vykdomi dukart per savaitę, išvykstantį keleivį ir 12,5 PLN (3,1 EUR) už kiekvieną vidaus maršrutais išvykstantį keleivį), Lenkija pažymi, kad verslo plane nurodytas mokesčių dydis atspindi viso prognozės laikotarpio (2014–2030 m.) vidurkį, atsižvelgiant į tai, kad gerėjant Gdansko oro uosto paslaugų lygiui šio oro uosto mokesčiai ilgainiui didės.

| (44) | Be to, Lenkija pažymi, kad projekto pelno marža, patikslinta (šiek tiek didesnė) oro eismo prognozė ir kai kurių veiklos sąnaudų dalijimasis su kariniu naudotoju, reiškia, kad Gdynės oro uostas turėtų gebėti ilgiau išlaikyti mažesnius keleivių mokesčius (mažesni mokesčiai galėtų būti taikomi iki 2021 m. pabaigos), kartu išsaugodamas teigiamą GDV viešiesiems akcininkams. |
| --- | --- |

(44)

Be to, Lenkija pažymi, kad projekto pelno marža, patikslinta (šiek tiek didesnė) oro eismo prognozė ir kai kurių veiklos sąnaudų dalijimasis su kariniu naudotoju, reiškia, kad Gdynės oro uostas turėtų gebėti ilgiau išlaikyti mažesnius keleivių mokesčius (mažesni mokesčiai galėtų būti taikomi iki 2021 m. pabaigos), kartu išsaugodamas teigiamą GDV viešiesiems akcininkams.

| (45) | Lenkija taip pat tvirtina, kad atnaujintoje (2013 m. kovo mėn.) Pamario eismo prognozėje daroma prielaida, jog eismas bus intensyvesnis negu buvo manyta 2012 m. REIP tyrime. Remiantis paskutiniais skaičiais, Gdynės oro uostas 2030 m. aptarnautų 1 149 978, ne 1 083 746 keleivius. Imant visą Pamarį, prognozuojama, kad keleivių skaičius 2030 m. išaugs nuo 7,8 iki 9 milijonų. |
| --- | --- |

(45)

Lenkija taip pat tvirtina, kad atnaujintoje (2013 m. kovo mėn.) Pamario eismo prognozėje daroma prielaida, jog eismas bus intensyvesnis negu buvo manyta 2012 m. REIP tyrime. Remiantis paskutiniais skaičiais, Gdynės oro uostas 2030 m. aptarnautų 1 149 978, ne 1 083 746 keleivius. Imant visą Pamarį, prognozuojama, kad keleivių skaičius 2030 m. išaugs nuo 7,8 iki 9 milijonų.

| (46) | Lenkijos nuomone šie skaičiai patvirtina, jog yra tikėtina, kad Gdansko oro uostas ir Gdynės oro uostas gali kartu veikti Pamario rinkoje. Lenkija mano, kad net jei Gdansko oro uostas išsiplėstų ir pasiektų planuotus pajėgumus aptarnauti 7 milijonus keleivių, besivystančioje Pamario aviacijos rinkoje liktų vietos dar vienam smulkiam regioniniam oro uostui (kurio pajėgumai sudarytų 1 milijoną keleivių), kuris papildytų Gdansko oro uosto teikiamas paslaugas.

  4 lentelė


  2012 m. REIP tyrime numatytų eismo prognozių ir atnaujintų (2013 m. kovo mėn.) eismo prognozių Gdynės oro uostui palyginimas












  Metai | Komercinis srautas | Komercinis srautas | Bendrosios aviacijos paslaugos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Keleivių skaičius (tūkst.) | Orlaivių naudojimas skrydžiams | Orlaivių naudojimas skrydžiams |
| | 2012 m. REIP tyrimo prognozė | Atnaujinta prognozė | 2012 m. REIP tyrimo prognozė | Atnaujinta prognozė | 2012 m. REIP tyrimo prognozė | Atnaujinta prognozė |
| | Iš viso | Iš viso | Iš viso | Iš viso | Iš viso | Iš viso |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2015 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2016 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2017 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2018 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2019 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2020 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2021 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2022 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2023 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2024 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2025 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2026 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2027 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2028 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2029 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Šaltinis: | remiantis Lenkijos pateikta informacija. |

(46)

Lenkijos nuomone šie skaičiai patvirtina, jog yra tikėtina, kad Gdansko oro uostas ir Gdynės oro uostas gali kartu veikti Pamario rinkoje. Lenkija mano, kad net jei Gdansko oro uostas išsiplėstų ir pasiektų planuotus pajėgumus aptarnauti 7 milijonus keleivių, besivystančioje Pamario aviacijos rinkoje liktų vietos dar vienam smulkiam regioniniam oro uostui (kurio pajėgumai sudarytų 1 milijoną keleivių), kuris papildytų Gdansko oro uosto teikiamas paslaugas.

4 lentelė

2012 m. REIP tyrime numatytų eismo prognozių ir atnaujintų (2013 m. kovo mėn.) eismo prognozių Gdynės oro uostui palyginimas

Metai

Komercinis srautas

Komercinis srautas

Bendrosios aviacijos paslaugos

Keleivių skaičius (tūkst.)

Orlaivių naudojimas skrydžiams

Orlaivių naudojimas skrydžiams

2012 m. REIP tyrimo prognozė

Atnaujinta prognozė

2012 m. REIP tyrimo prognozė

Atnaujinta prognozė

2012 m. REIP tyrimo prognozė

Atnaujinta prognozė

Iš viso

Iš viso

Iš viso

Iš viso

Iš viso

Iš viso

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2010

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2015

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2016

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2017

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2018

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2019

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2020

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2021

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2022

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2023

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2024

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2025

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2026

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2027

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2028

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2029

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2030

1 083 746

1 149 978

(...)

(...)

(...)

(...)

Šaltinis:

remiantis Lenkijos pateikta informacija.

Veiklos sąnaudos (oro transporto bendrovėms skirtos skatinamosios priemonės, su oro uosto naudojimo kariniams tikslams susijusios sąnaudos)

| (47) | Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime į oro uosto rinkodarą ir reklamines priemones atsižvelgiama apskaičiuojant:






  i) | veiklos sąnaudas; šios sąnaudos apskaičiuotos pagal visų pagrindinių Lenkijos oro uostų finansines ataskaitas, |
| --- | --- | --- |

(47)

Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime į oro uosto rinkodarą ir reklamines priemones atsižvelgiama apskaičiuojant:

i)

veiklos sąnaudas; šios sąnaudos apskaičiuotos pagal visų pagrindinių Lenkijos oro uostų finansines ataskaitas,

| ii) | kitas sąnaudas pagal jų tipus; Gdynės oro uostui laikantis konservatyvaus požiūrio, taip pat atsižvelgiant į atitinkamas kitų oro uostų sąnaudas jos prognozuojamos didelės. |
| --- | --- |

ii)

kitas sąnaudas pagal jų tipus; Gdynės oro uostui laikantis konservatyvaus požiūrio, taip pat atsižvelgiant į atitinkamas kitų oro uostų sąnaudas jos prognozuojamos didelės.

| (48) | Lenkija taip pat nurodo, kad REIP tyrime daryta prielaida, jog visas veiklos sąnaudas padengs investuotojas, todėl neatsižvelgta į jokią veiklos sąnaudų dalį, kurią padengs oro uosto karinis naudotojas. Lenkija tvirtina, kad daryta prielaida, jog infrastruktūros, kuria dalijamasi civiliniams ir kariniams skrydžiams, veiklos sąnaudos bus pasidalytos taip [...]. Dar Lenkija paaiškina, kad renovacijos ir remonto sąnaudos bus [...]. Lenkija pabrėžia, kad priėmus taisykles dėl bendro oro uosto naudojimo (su oro uosto kariniu naudotoju oficialiai dėl to dar nesusitarta), sąnaudos, susijusios su trečiųjų šalių paslaugomis ir darbo užmokesčiu, sumažės bent [...]. Pasak Lenkijos, jei REIP tyrimuose į tai būtų buvę atsižvelgta, būtų buvęs prognozuotas dar didesnis projekto pelningumas. |
| --- | --- |

(48)

Lenkija taip pat nurodo, kad REIP tyrime daryta prielaida, jog visas veiklos sąnaudas padengs investuotojas, todėl neatsižvelgta į jokią veiklos sąnaudų dalį, kurią padengs oro uosto karinis naudotojas. Lenkija tvirtina, kad daryta prielaida, jog infrastruktūros, kuria dalijamasi civiliniams ir kariniams skrydžiams, veiklos sąnaudos bus pasidalytos taip [...]. Dar Lenkija paaiškina, kad renovacijos ir remonto sąnaudos bus [...]. Lenkija pabrėžia, kad priėmus taisykles dėl bendro oro uosto naudojimo (su oro uosto kariniu naudotoju oficialiai dėl to dar nesusitarta), sąnaudos, susijusios su trečiųjų šalių paslaugomis ir darbo užmokesčiu, sumažės bent [...]. Pasak Lenkijos, jei REIP tyrimuose į tai būtų buvę atsižvelgta, būtų buvęs prognozuotas dar didesnis projekto pelningumas.

Ilgalaikio augimo tempas

| (49) | Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime taikytas [...] % augimo tempas yra galutinė nominalioji vertė. |
| --- | --- |

(49)

Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime taikytas [...] % augimo tempas yra galutinė nominalioji vertė.

| (50) | Lenkija taip pat nurodo, kad [...] % augimo tempas atitinka Pinigų politikos tarybos (Lenkijos nacionalinio banko sprendimų priėmimo organas) Lenkijai nustatytą siektiną infliacijos lygį. Lenkija pažymi, kad remiantis paskutine, 2013 m. liepos mėn. Tarptautinio valiutos fondo prognoze, Lenkijos BVP 2014 m. augs 2,2 %, 2015 m. – 3 %, 2017 m. – 3,3 %, o 2018 m. – 3,8 %. |
| --- | --- |

(50)

Lenkija taip pat nurodo, kad [...] % augimo tempas atitinka Pinigų politikos tarybos (Lenkijos nacionalinio banko sprendimų priėmimo organas) Lenkijai nustatytą siektiną infliacijos lygį. Lenkija pažymi, kad remiantis paskutine, 2013 m. liepos mėn. Tarptautinio valiutos fondo prognoze, Lenkijos BVP 2014 m. augs 2,2 %, 2015 m. – 3 %, 2017 m. – 3,3 %, o 2018 m. – 3,8 %.

2013 m. lapkričio mėn. atnaujinti duomenys

| (51) | 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pranešė, kad oro uosto valdytojas gavo Muitinės tarnybos ir Energetikos reguliavimo tarnybos administracinius sprendimus, pagal kuriuos jam leista kurą orlaiviams parduoti tiesiogiai. Kuro pardavimas oro uosto valdytojui būtų papildomas pajamų šaltinis, dėl kurio pagerėtų finansiniai verslo plano rezultatai. |
| --- | --- |

(51)

2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pranešė, kad oro uosto valdytojas gavo Muitinės tarnybos ir Energetikos reguliavimo tarnybos administracinius sprendimus, pagal kuriuos jam leista kurą orlaiviams parduoti tiesiogiai. Kuro pardavimas oro uosto valdytojui būtų papildomas pajamų šaltinis, dėl kurio pagerėtų finansiniai verslo plano rezultatai.

| (52) | Pasak Lenkijos, visuose iki šiol atliktuose REIP tyrimuose buvo numatyta, kad kuras bus parduodamas per išorės veiklos vykdytoją. Jeigu oro uosto valdytojas kurą pardavinėtų tiesiogiai, bendrovės pelno marža iš šios veiklos padidėtų nuo [...] PLN ([...] EUR) už litrą (kai kurą parduoda išorės veikos vykdytojas) iki [...] PLN ([...] EUR) (kai kurą tiesiogiai parduoda oro uosto valdytojas). |
| --- | --- |

(52)

Pasak Lenkijos, visuose iki šiol atliktuose REIP tyrimuose buvo numatyta, kad kuras bus parduodamas per išorės veiklos vykdytoją. Jeigu oro uosto valdytojas kurą pardavinėtų tiesiogiai, bendrovės pelno marža iš šios veiklos padidėtų nuo [...] PLN ([...] EUR) už litrą (kai kurą parduoda išorės veikos vykdytojas) iki [...] PLN ([...] EUR) (kai kurą tiesiogiai parduoda oro uosto valdytojas).

| (53) | Lenkijos nuomone, dėl šių papildomų pajamų pagerėtų 2012 m. atnaujinto REIP tyrimo rezultatai. Lenkija pažymi, kad dėl to yra tikimasi, jog projekto GDV padidės nuo [...] mln. PLN ([...] mln. EUR) iki [...] mln. PLN ([...] mln. EUR). Lenkija taip pat paaiškina, kad VGN padidėtų nuo [...] % iki [...] %. |
| --- | --- |

(53)

Lenkijos nuomone, dėl šių papildomų pajamų pagerėtų 2012 m. atnaujinto REIP tyrimo rezultatai. Lenkija pažymi, kad dėl to yra tikimasi, jog projekto GDV padidės nuo [...] mln. PLN ([...] mln. EUR) iki [...] mln. PLN ([...] mln. EUR). Lenkija taip pat paaiškina, kad VGN padidėtų nuo [...] % iki [...] %.

| (54) | Lenkija tvirtina, kad papildomos pajamos taip pat leistų oro uostui ilgą laiką palaikyti žemus oro uosto mokesčius oro transporto bendrovėms. |
| --- | --- |

(54)

Lenkija tvirtina, kad papildomos pajamos taip pat leistų oro uostui ilgą laiką palaikyti žemus oro uosto mokesčius oro transporto bendrovėms.

| (55) | Lenkija patvirtino, kad laikantis rizikos ribojimo principo, REIP tyrimuose nebuvo daroma prielaida, kad oro uostas kurą pardavinės savarankiškai. Tuo metu, kai šie tyrimai buvo atliekami, oro uosto veiklos vykdytojas neturėjo reikiamų leidimų ir jokių garantijų, kad juos galės gauti. |
| --- | --- |

(55)

Lenkija patvirtino, kad laikantis rizikos ribojimo principo, REIP tyrimuose nebuvo daroma prielaida, kad oro uostas kurą pardavinės savarankiškai. Tuo metu, kai šie tyrimai buvo atliekami, oro uosto veiklos vykdytojas neturėjo reikiamų leidimų ir jokių garantijų, kad juos galės gauti.

| (56) | Be to, Lenkija nurodė, kad bendrovė ketina teikti navigacijos paslaugas oro transporto bendrovėms (vietoj Lenkijos oro navigacijos paslaugų agentūros). Lenkija pažymi, kad taip būtų galima sumažinti galutinį oro transporto bendrovių mokamą mokestį (šiuo metu mokamą Agentūrai) ir taip Gdynės oro uostą padaryti patrauklesnį oro transporto bendrovėms. Todėl oro uosto valdytojas galėtų pasiūlyti oro transporto bendrovėms konkurencingesnius oro uosto mokesčius už kaimyninius oro uostus. |
| --- | --- |

(56)

Be to, Lenkija nurodė, kad bendrovė ketina teikti navigacijos paslaugas oro transporto bendrovėms (vietoj Lenkijos oro navigacijos paslaugų agentūros). Lenkija pažymi, kad taip būtų galima sumažinti galutinį oro transporto bendrovių mokamą mokestį (šiuo metu mokamą Agentūrai) ir taip Gdynės oro uostą padaryti patrauklesnį oro transporto bendrovėms. Todėl oro uosto valdytojas galėtų pasiūlyti oro transporto bendrovėms konkurencingesnius oro uosto mokesčius už kaimyninius oro uostus.

3.2.   SUDERINAMUMO VERTINIMAS

3.2.1.   Investicinė pagalba

| (57) | Pasak Lenkijos, įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyti investicinės pagalbos oro uostams suderinamumo kriterijai. |
| --- | --- |

(57)

Pasak Lenkijos, įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyti investicinės pagalbos oro uostams suderinamumo kriterijai.

Atitikimas aiškiai apibrėžtam bendros svarbos tikslui

| (58) | Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto, kuris yra Pamario transporto sistemos dalis, įsteigimu optimizuojamas esamos infrastruktūros panaudojimas, tai teigiamai paveiks regiono plėtrą, ypač dėl to, kad oro uoste išaugs darbo vietų skaičius, padidės pajamos iš aviacijos rinkai siūlomų paslaugų, bus plėtojamas turizmas. |
| --- | --- |

(58)

Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto, kuris yra Pamario transporto sistemos dalis, įsteigimu optimizuojamas esamos infrastruktūros panaudojimas, tai teigiamai paveiks regiono plėtrą, ypač dėl to, kad oro uoste išaugs darbo vietų skaičius, padidės pajamos iš aviacijos rinkai siūlomų paslaugų, bus plėtojamas turizmas.

| (59) | Lenkija mini 2007–2020 m. Pamario regioninę transporto plėtros strategiją, kuri parengta remiantis regiono oro eismo prognozėmis ir kurioje pripažįstamas poreikis įkurti oro uostų grupę, kurioje oro uostai glaudžiai bendradarbiautų, kad patenkintų Trimiesčio (26) gyventojų poreikius. |
| --- | --- |

(59)

Lenkija mini 2007–2020 m. Pamario regioninę transporto plėtros strategiją, kuri parengta remiantis regiono oro eismo prognozėmis ir kurioje pripažįstamas poreikis įkurti oro uostų grupę, kurioje oro uostai glaudžiai bendradarbiautų, kad patenkintų Trimiesčio (26) gyventojų poreikius.

| (60) | Pasak Lenkijos, pagrindiniai argumentai už oro uostų grupės sukūrimą Trimiesčio teritorijoje yra šie: intensyvėjantis eismas Lenkijoje, nepakankamos Gdansko oro uosto pajėgumų plėtros galimybės, aglomeracijos išsiplėtimas per beveik 60 km (arba daugiau negu per 100 km, jei įskaičiuotume Tčevo ir Veiherovo miestus). Lenkija tvirtina, kad nors Gdansko oro uostas šiuo metu gali aptarnauti apie 5 milijonus keleivių, kai kuriose oro eismo prognozėse numatoma, kad 2035 m. keleivių srautas tame oro uoste gali viršyti 6 milijonus. Viena vertus, savo pastabose Lenkija teigia, kad aplinkosauginiai apribojimai ir gyvenamųjų zonų plėtra netoli Gdansko oro uosto riboja tolesnės jo plėtros galimybes. Kita vertus, 2012 m. gruodžio 6 d. pastabose remdamasi Gdansko oro uosto generaliniu planu, tvirtina, kad apribojimų Gdansko oro uosto plėtrai nėra. |
| --- | --- |

(60)

Pasak Lenkijos, pagrindiniai argumentai už oro uostų grupės sukūrimą Trimiesčio teritorijoje yra šie: intensyvėjantis eismas Lenkijoje, nepakankamos Gdansko oro uosto pajėgumų plėtros galimybės, aglomeracijos išsiplėtimas per beveik 60 km (arba daugiau negu per 100 km, jei įskaičiuotume Tčevo ir Veiherovo miestus). Lenkija tvirtina, kad nors Gdansko oro uostas šiuo metu gali aptarnauti apie 5 milijonus keleivių, kai kuriose oro eismo prognozėse numatoma, kad 2035 m. keleivių srautas tame oro uoste gali viršyti 6 milijonus. Viena vertus, savo pastabose Lenkija teigia, kad aplinkosauginiai apribojimai ir gyvenamųjų zonų plėtra netoli Gdansko oro uosto riboja tolesnės jo plėtros galimybes. Kita vertus, 2012 m. gruodžio 6 d. pastabose remdamasi Gdansko oro uosto generaliniu planu, tvirtina, kad apribojimų Gdansko oro uosto plėtrai nėra.

| (61) | Lenkija nurodo, kad oro uostų grupę įkurti Trimiesčio teritorijoje reikia dėl oro saugos; Gdynės oro uostas būtų atsarginis, avarinis oro uostas (80 % atvejų, kai dėl debesų pado ir matomumo Gdansko oro uoste nusileisti negalima, Gdynės oro uoste leistis būna galima). |
| --- | --- |

(61)

Lenkija nurodo, kad oro uostų grupę įkurti Trimiesčio teritorijoje reikia dėl oro saugos; Gdynės oro uostas būtų atsarginis, avarinis oro uostas (80 % atvejų, kai dėl debesų pado ir matomumo Gdansko oro uoste nusileisti negalima, Gdynės oro uoste leistis būna galima).

| (62) | Baigdama Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto plėtra atitinka nacionalinių ir regioninių strateginių dokumentų tikslus dėl Lenkijos aviacijos infrastruktūros plėtros. Lenkija paaiškina, jog yra tikimasi, kad Gdynės oro uosto plėtra teigiamai paveiks Pamario vystymąsi ir esamos karinės infrastruktūros panaudojimą ir kad jis papildys Gdansko oro uosto veiklą. |
| --- | --- |

(62)

Baigdama Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto plėtra atitinka nacionalinių ir regioninių strateginių dokumentų tikslus dėl Lenkijos aviacijos infrastruktūros plėtros. Lenkija paaiškina, jog yra tikimasi, kad Gdynės oro uosto plėtra teigiamai paveiks Pamario vystymąsi ir esamos karinės infrastruktūros panaudojimą ir kad jis papildys Gdansko oro uosto veiklą.

Infrastruktūros būtinumas ir proporcingumas

| (63) | Lenkija tvirtina, kad infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui dėl nedidelio oro uosto veiklos masto (1,55 % Lenkijos aviacijos rinkos 2030 m.), prognozių, kad keleivių srautas viršys Gdansko oro uosto plėtros galimybes, regiono patrauklumo turizmui ir Pamariui prognozuojamo didelio plėtros tempo. |
| --- | --- |

(63)

Lenkija tvirtina, kad infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui dėl nedidelio oro uosto veiklos masto (1,55 % Lenkijos aviacijos rinkos 2030 m.), prognozių, kad keleivių srautas viršys Gdansko oro uosto plėtros galimybes, regiono patrauklumo turizmui ir Pamariui prognozuojamo didelio plėtros tempo.

| (64) | Lenkija pabrėžia strateginį Gdynės karinio aerodromo vaidmenį regione ir pažymi, kad dėl to, jog panaudojama esama infrastruktūra, investicinės sąnaudos yra mažesnės, daromas didesnis teigiamas poveikis regiono plėtrai. |
| --- | --- |

(64)

Lenkija pabrėžia strateginį Gdynės karinio aerodromo vaidmenį regione ir pažymi, kad dėl to, jog panaudojama esama infrastruktūra, investicinės sąnaudos yra mažesnės, daromas didesnis teigiamas poveikis regiono plėtrai.

| (65) | Lenkija taip pat pažymi, kad sąnaudos kiek galima sumažintos, investicijų efektyvumas padidintas įgyvendinant techninius sprendimus, pavyzdžiui, pastatytas bendrosios aviacijos terminalas, skirtas ir bendrosios aviacijos paslaugoms, ir keleivių srautui, viename pastate įkurti pagrindines oro uosto paslaugas teikiantys organai (pasienio apsauga, muitinės tarnyba, policija, gaisrinė, vadovybė), kiti esami pastatai pritaikyti optimaliam naudojimui. Be to, infrastruktūros eksploatavimo sąnaudomis bus dalijamasi su kariuomene. |
| --- | --- |

(65)

Lenkija taip pat pažymi, kad sąnaudos kiek galima sumažintos, investicijų efektyvumas padidintas įgyvendinant techninius sprendimus, pavyzdžiui, pastatytas bendrosios aviacijos terminalas, skirtas ir bendrosios aviacijos paslaugoms, ir keleivių srautui, viename pastate įkurti pagrindines oro uosto paslaugas teikiantys organai (pasienio apsauga, muitinės tarnyba, policija, gaisrinė, vadovybė), kiti esami pastatai pritaikyti optimaliam naudojimui. Be to, infrastruktūros eksploatavimo sąnaudomis bus dalijamasi su kariuomene.

Pakankamos galimybės per vidutinį laikotarpį

| (66) | Lenkija pažymi, kad vidutinio laikotarpio Gdynės oro uosto naudojimo galimybės yra pakankamos, turint omenyje Pamario BVP augimą – numatoma, kad jis aplenks Lenkijos ir ES vidurkį – regiono patrauklumą turistams, jo kaip užsienio investicijų centro statusą ir prognozuojamą oro eismo intensyvėjimą. |
| --- | --- |

(66)

Lenkija pažymi, kad vidutinio laikotarpio Gdynės oro uosto naudojimo galimybės yra pakankamos, turint omenyje Pamario BVP augimą – numatoma, kad jis aplenks Lenkijos ir ES vidurkį – regiono patrauklumą turistams, jo kaip užsienio investicijų centro statusą ir prognozuojamą oro eismo intensyvėjimą.

| (67) | Lenkija pabrėžia, kad dėl planuojamo bendradarbiavimo su Gdansko oro uostu ir to, kad abu oro uostai savo paslaugomis papildys vienas kitą (Gdynės oro uostas bus skirtas tik bendrosios aviacijos eismui), Gdynės oro uosto vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos yra dar tvirtesnės. |
| --- | --- |

(67)

Lenkija pabrėžia, kad dėl planuojamo bendradarbiavimo su Gdansko oro uostu ir to, kad abu oro uostai savo paslaugomis papildys vienas kitą (Gdynės oro uostas bus skirtas tik bendrosios aviacijos eismui), Gdynės oro uosto vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos yra dar tvirtesnės.

| (68) | Lenkija taip pat paaiškina, kad oro uostas oro uosto zonoje ketina plėtoti specializuotą su aviacija susijusią veiklą, pavyzdžiui gaminti paprastas atsargines dalis, remontuoti orlaivių dalis arba gaminti kitus komponentus ir (arba) produktus, kurie būtų tiekiami pagal principą „pačiu laiku“. |
| --- | --- |

(68)

Lenkija taip pat paaiškina, kad oro uostas oro uosto zonoje ketina plėtoti specializuotą su aviacija susijusią veiklą, pavyzdžiui gaminti paprastas atsargines dalis, remontuoti orlaivių dalis arba gaminti kitus komponentus ir (arba) produktus, kurie būtų tiekiami pagal principą „pačiu laiku“.

| (69) | Lenkija pamini komercinio banko pasirašytą ketinimų protokolą, kuriame išreiškiamas banko noras pradėti derybas dėl investicijos į Gdynės oro uostą finansavimo, – tai dar vienas projekto patrauklumo įrodymas. |
| --- | --- |

(69)

Lenkija pamini komercinio banko pasirašytą ketinimų protokolą, kuriame išreiškiamas banko noras pradėti derybas dėl investicijos į Gdynės oro uostą finansavimo, – tai dar vienas projekto patrauklumo įrodymas.

Bendriems interesams prieštaraujantis prekybos raidos poveikis

| (70) | Kadangi numatoma, jog Gdynės oro uostas užims nedidelę rinkos dalį (per metus aptarnaus iki 1 milijono keleivių), Lenkija nemano, kad projekto poveikis prekybai prieštaraus bendriems interesams. Atsižvelgdama į prognozuojamą oro eismo augimą Lenkija tikisi, kad Gdansko ir Gdynės oro uostai taps aviacinio bendradarbiavimo centru, aptarnaujančiu Pamario Trimiesčio teritoriją ir teikiančiu viena kitą papildančias paslaugas. |
| --- | --- |

(70)

Kadangi numatoma, jog Gdynės oro uostas užims nedidelę rinkos dalį (per metus aptarnaus iki 1 milijono keleivių), Lenkija nemano, kad projekto poveikis prekybai prieštaraus bendriems interesams. Atsižvelgdama į prognozuojamą oro eismo augimą Lenkija tikisi, kad Gdansko ir Gdynės oro uostai taps aviacinio bendradarbiavimo centru, aptarnaujančiu Pamario Trimiesčio teritoriją ir teikiančiu viena kitą papildančias paslaugas.

| (71) | Lenkija pabrėžia, kad Gdynės oro uostas nebus Gdansko oro uosto konkurentas, nes orientuosis į paslaugas bendrosios aviacijos sektoriui (techninės priežiūros, remonto, kapitalinio remonto paslaugas, skrydžių akademijos paslaugas) ir bendradarbiaus su Gdynės jūrų uostu. |
| --- | --- |

(71)

Lenkija pabrėžia, kad Gdynės oro uostas nebus Gdansko oro uosto konkurentas, nes orientuosis į paslaugas bendrosios aviacijos sektoriui (techninės priežiūros, remonto, kapitalinio remonto paslaugas, skrydžių akademijos paslaugas) ir bendradarbiaus su Gdynės jūrų uostu.

| (72) | Lenkija taip pat tvirtina, kad užsakomieji ir pigūs skrydžiai Gdynės oro uoste bus vykdomi ne Gdansko oro uosto veiklos sąskaita, juos lems bendras gerovės ir mobilumo augimas. Lenkija pažymi, kad Gdansko oro uosto augimo tempas ir jo tvarkomų orlaivių operacijų pobūdis rodo, kad anksčiau ar vėliau jo tvarkomų skrydžių skaičių teks apriboti. Lenkija nurodo, kad šios išvados yra pateiktos projekto „Gdansko Lecho Valensos oro uosto plėtra“ poveikio aplinkai vertinimo ataskaitoje. |
| --- | --- |

(72)

Lenkija taip pat tvirtina, kad užsakomieji ir pigūs skrydžiai Gdynės oro uoste bus vykdomi ne Gdansko oro uosto veiklos sąskaita, juos lems bendras gerovės ir mobilumo augimas. Lenkija pažymi, kad Gdansko oro uosto augimo tempas ir jo tvarkomų orlaivių operacijų pobūdis rodo, kad anksčiau ar vėliau jo tvarkomų skrydžių skaičių teks apriboti. Lenkija nurodo, kad šios išvados yra pateiktos projekto „Gdansko Lecho Valensos oro uosto plėtra“ poveikio aplinkai vertinimo ataskaitoje.

| (73) | Lenkija paaiškina, kad investicijomis į Gdynės oro uostą galima apriboti finansines ir socialines bet kokio Gdansko oro uosto veiklos apribojimo pasekmes. Lenkija pažymi, kad dalies oro eismo srauto perkėlimas iš Gdansko oro uosto į Gdynės oro uostą leis geriau išnaudoti abiejų oro uostų pajėgumus. |
| --- | --- |

(73)

Lenkija paaiškina, kad investicijomis į Gdynės oro uostą galima apriboti finansines ir socialines bet kokio Gdansko oro uosto veiklos apribojimo pasekmes. Lenkija pažymi, kad dalies oro eismo srauto perkėlimas iš Gdansko oro uosto į Gdynės oro uostą leis geriau išnaudoti abiejų oro uostų pajėgumus.

Pagalbos būtinumas ir skatinamasis poveikis

| (74) | Lenkija tvirtina, kad be viešojo finansavimo bendrovė projekto nebūtų vykdžiusi. Lenkija pažymi, kad pagalba buvo minimali ir kad naudojant karinę infrastruktūrą projekto sąnaudos buvo sumažintos ir optimizuotos. |
| --- | --- |

(74)

Lenkija tvirtina, kad be viešojo finansavimo bendrovė projekto nebūtų vykdžiusi. Lenkija pažymi, kad pagalba buvo minimali ir kad naudojant karinę infrastruktūrą projekto sąnaudos buvo sumažintos ir optimizuotos.

| (75) | Lenkijos nuomone kapitalo injekcijos į Gdynės oro uostą yra būtinos ir apsiriboja minimumu, tai matyti iš šių dalykų:






  i) | projekto vidinė grąžos norma yra [...] %, tik šiek tiek didesnė už diskonto normą (nuosavo kapitalo sąnaudas), kuri yra [...] % (remiantis 2012 m. REIP tyrimu); |
| --- | --- | --- |

(75)

Lenkijos nuomone kapitalo injekcijos į Gdynės oro uostą yra būtinos ir apsiriboja minimumu, tai matyti iš šių dalykų:

i)

projekto vidinė grąžos norma yra [...] %, tik šiek tiek didesnė už diskonto normą (nuosavo kapitalo sąnaudas), kuri yra [...] % (remiantis 2012 m. REIP tyrimu);

| ii) | finansinėse prognozėse nurodytas poreikis pasiskolinti apyvartinio kapitalo oro uosto veiklai finansuoti antraip bendrovė gali prarasti likvidumą; |
| --- | --- |

ii)

finansinėse prognozėse nurodytas poreikis pasiskolinti apyvartinio kapitalo oro uosto veiklai finansuoti antraip bendrovė gali prarasti likvidumą;

| iii) | to, kad bendras finansavimas iš nuosavo kapitalo yra mažesnis už bendras kapitalo išlaidas (finansavimas iš nuosavo kapitalo sudaro mažiau negu [...] bendrų piniginių sąnaudų per prognozės laikotarpį, įskaitant bendras kapitalo išlaidas). |
| --- | --- |

iii)

to, kad bendras finansavimas iš nuosavo kapitalo yra mažesnis už bendras kapitalo išlaidas (finansavimas iš nuosavo kapitalo sudaro mažiau negu [...] bendrų piniginių sąnaudų per prognozės laikotarpį, įskaitant bendras kapitalo išlaidas).

| (76) | Lenkija toliau paaiškina pagalbos priemonės proporcingumą, palygindama jos viešąjį finansavimą (apie 148 mln. PLN realiąja verte) su plyno lauko investicija (Liublino-Svidniko oro uostu, kuriame grynosios statybos sąnaudos sudarė apie 420 mln. PLN) ir investicija, panaudojant karinį aerodromą (Varšuvos-Modlino oro uostu, kurio statyba jau kainavo beveik 454 mln. PLN). |
| --- | --- |

(76)

Lenkija toliau paaiškina pagalbos priemonės proporcingumą, palygindama jos viešąjį finansavimą (apie 148 mln. PLN realiąja verte) su plyno lauko investicija (Liublino-Svidniko oro uostu, kuriame grynosios statybos sąnaudos sudarė apie 420 mln. PLN) ir investicija, panaudojant karinį aerodromą (Varšuvos-Modlino oro uostu, kurio statyba jau kainavo beveik 454 mln. PLN).

3.2.2.   Veiklos pagalba

| (77) | Lenkija tvirtina, kad projektas atitinka RPG nustatytą suderinamumo kriterijų dėl veiklos pagalbos regionui, kuriam taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktas. Lenkijos nuomone veiklos pagalba projektui:






  i) | yra skirta iš anksto nustatytai išlaidų grupei padengti; |
| --- | --- | --- |

(77)

Lenkija tvirtina, kad projektas atitinka RPG nustatytą suderinamumo kriterijų dėl veiklos pagalbos regionui, kuriam taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktas. Lenkijos nuomone veiklos pagalba projektui:

i)

yra skirta iš anksto nustatytai išlaidų grupei padengti;

| ii) | apsiriboja būtinu minimumu ir yra teikiama laikinai (pagalba veiklos sąnaudoms padengti yra teikiama tik tokia apimtimi ir tik tokį laikotarpį, kiek reikia, kad oro uostas pradėtų veikti, t. y. iki 2018 m.); |
| --- | --- |

ii)

apsiriboja būtinu minimumu ir yra teikiama laikinai (pagalba veiklos sąnaudoms padengti yra teikiama tik tokia apimtimi ir tik tokį laikotarpį, kiek reikia, kad oro uostas pradėtų veikti, t. y. iki 2018 m.);

| iii) | yra mažėjanti, sumažėja nuo [...] % kapitalo išlaidų 2013 m. iki [...] % 2018; |
| --- | --- |

iii)

yra mažėjanti, sumažėja nuo [...] % kapitalo išlaidų 2013 m. iki [...] % 2018;

| iv) | yra skirta projekto regioninės plėtros tikslams siekti ir esamiems apribojimams palengvinti. Atsižvelgdama į pagalbos sumą ir jos naudingą poveikį Pamario plėtrai, Lenkija tvirtina, kad ją reikia laikyti proporcinga. |
| --- | --- |

iv)

yra skirta projekto regioninės plėtros tikslams siekti ir esamiems apribojimams palengvinti. Atsižvelgdama į pagalbos sumą ir jos naudingą poveikį Pamario plėtrai, Lenkija tvirtina, kad ją reikia laikyti proporcinga.

| (78) | Lenkija taip pat pabrėžia, kad pagalba skiriama mažam oro uostui, per metus galinčiam aptarnauti ne daugiau kaip 1 milijoną keleivių, tai reiškia, kad konkurencijos iškraipymo rizika ir bendram interesui prieštaraujančio poveikio rizika yra minimali, ypač turint omenyje planuojamą Gdynės ir Gdansko oro uostų bendradarbiavimą ir bendradarbiavimo papildomąjį poveikį. |
| --- | --- |

(78)

Lenkija taip pat pabrėžia, kad pagalba skiriama mažam oro uostui, per metus galinčiam aptarnauti ne daugiau kaip 1 milijoną keleivių, tai reiškia, kad konkurencijos iškraipymo rizika ir bendram interesui prieštaraujančio poveikio rizika yra minimali, ypač turint omenyje planuojamą Gdynės ir Gdansko oro uostų bendradarbiavimą ir bendradarbiavimo papildomąjį poveikį.

| (79) | Lenkija taip pat pažymi, kad šiuo metu yra deramasi dėl bendradarbiavimo su oro uosto kariniu naudotoju, jo dalyvavimas padengiant oro uosto veiklos sąnaudas sumažins bendrovės nuostolius ir veiklos sąnaudas. |
| --- | --- |

(79)

Lenkija taip pat pažymi, kad šiuo metu yra deramasi dėl bendradarbiavimo su oro uosto kariniu naudotoju, jo dalyvavimas padengiant oro uosto veiklos sąnaudas sumažins bendrovės nuostolius ir veiklos sąnaudas.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (80) | Paskelbusi savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui Gdynės ir Kosakovo suteikto finansavimo, Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių |
| --- | --- |

(80)

Paskelbusi savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui Gdynės ir Kosakovo suteikto finansavimo, Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių

5.   VERTINIMAS

5.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (81) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(81)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (82) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toliau išdėstytos sąlygos. Tiksliau finansinė pagalba turi:






  i) | būti suteikta valstybės arba iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(82)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toliau išdėstytos sąlygos. Tiksliau finansinė pagalba turi:

i)

būti suteikta valstybės arba iš valstybės išteklių;

| ii) | suteikti pranašumo tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; |
| --- | --- |

ii)

suteikti pranašumo tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai;

| iii) | iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę ir |
| --- | --- |

iii)

iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę ir

| iv) | veikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

iv)

veikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

5.1.1.   Ekonominė veikla ir įmonės sąvoka

| (83) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia privalo nustatyti, ar Gdynės–Kosakovo oro uostas yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet koks subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (27). Bet kuri veikla, per kurią tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (28). |
| --- | --- |

(83)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia privalo nustatyti, ar Gdynės–Kosakovo oro uostas yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet koks subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (27). Bet kuri veikla, per kurią tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (28).

| (84) | Sprendime „Leipzigo-Halės oro uostas“ Teisingumo Teismas patvirtino, kad oro uosto veikla komerciniais tikslais ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (29). Kai oro uosto veiklos vykdytojas užsiima ekonomine veikla už užmokestį siūlydamas oro uosto paslaugas, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto veiklos vykdytojui teikiamam pranašumui (30). |
| --- | --- |

(84)

Sprendime „Leipzigo-Halės oro uostas“ Teisingumo Teismas patvirtino, kad oro uosto veikla komerciniais tikslais ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (29). Kai oro uosto veiklos vykdytojas užsiima ekonomine veikla už užmokestį siūlydamas oro uosto paslaugas, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto veiklos vykdytojui teikiamam pranašumui (30).

| (85) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad infrastruktūrą, dėl kurios priimamas šis sprendimas, oro uosto valdytojas ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas ketina naudoti komerciniais tikslais. Kadangi oro uosto valdytojas iš šios infrastruktūros naudotojų ims mokesčius, reikia manyti, kad ši infrastruktūra bus eksploatuojama komerciniais tikslais. Vadinasi, šią infrastruktūrą eksploatuojantis subjektas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė. |
| --- | --- |

(85)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad infrastruktūrą, dėl kurios priimamas šis sprendimas, oro uosto valdytojas ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas ketina naudoti komerciniais tikslais. Kadangi oro uosto valdytojas iš šios infrastruktūros naudotojų ims mokesčius, reikia manyti, kad ši infrastruktūra bus eksploatuojama komerciniais tikslais. Vadinasi, šią infrastruktūrą eksploatuojantis subjektas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė.

| (86) | Tačiau ne visa oro uosto valdytojo veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (31). |
| --- | --- |

(86)

Tačiau ne visa oro uosto valdytojo veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (31).

| (87) | Teisingumo Teismas (32) nusprendė, kad veikla, už kurią paprastai būna atsakinga valstybė, viešosios valdžios institucijoms vykdant oficialius įgaliojimus, yra ne ekonominio pobūdžio ir jai valstybės pagalbos taisyklės netaikomos. Prie tokios veiklos priskiriama, pavyzdžiui, oro eismo kontrolė, policijos, muitinės veikla, ir t. t. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (33). |
| --- | --- |

(87)

Teisingumo Teismas (32) nusprendė, kad veikla, už kurią paprastai būna atsakinga valstybė, viešosios valdžios institucijoms vykdant oficialius įgaliojimus, yra ne ekonominio pobūdžio ir jai valstybės pagalbos taisyklės netaikomos. Prie tokios veiklos priskiriama, pavyzdžiui, oro eismo kontrolė, policijos, muitinės veikla, ir t. t. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (33).

| (88) | Todėl veiklos, priklausančios viešosios politikos sričiai, arba su tokia veikla tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nebūna valstybės pagalba (34) Oro uoste tokia veikla kaip oro eismo kontrolė, policijos, muitinės, gaisrinės veikla yra reikalinga civilinei aviacijai apsaugoti nuo neteisėtų trukdžių, su šiai veiklai vykdyti reikalinga infrastruktūra bei įranga susijusios investicijos paprastai laikomos neekonominio pobūdžio (35). |
| --- | --- |

(88)

Todėl veiklos, priklausančios viešosios politikos sričiai, arba su tokia veikla tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nebūna valstybės pagalba (34) Oro uoste tokia veikla kaip oro eismo kontrolė, policijos, muitinės, gaisrinės veikla yra reikalinga civilinei aviacijai apsaugoti nuo neteisėtų trukdžių, su šiai veiklai vykdyti reikalinga infrastruktūra bei įranga susijusios investicijos paprastai laikomos neekonominio pobūdžio (35).

| (89) | Tačiau finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti nederamai diskriminuojamos oro transporto bendrovės ir oro uosto valdytojai. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra laikoma, jog tuo, kad valdžios institucijos padengia įmonių ekonominei veiklai būdingas sąnaudas, yra suteikiama pranašumo (36). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro transporto bendrovė arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų išlaidas, tačiau kai kurios oro transporto bendrovės arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas tam tikrų valdžios institucijų vardu, neturi šių sąnaudų dengti, gali būti, kad jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uosto valdytojų arba oro transporto bendrovių yra reikalaujama padengti kai kurios veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri yra susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uosto veiklos vykdytojui taikomą teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(89)

Tačiau finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti nederamai diskriminuojamos oro transporto bendrovės ir oro uosto valdytojai. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra laikoma, jog tuo, kad valdžios institucijos padengia įmonių ekonominei veiklai būdingas sąnaudas, yra suteikiama pranašumo (36). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro transporto bendrovė arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų išlaidas, tačiau kai kurios oro transporto bendrovės arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas tam tikrų valdžios institucijų vardu, neturi šių sąnaudų dengti, gali būti, kad jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uosto valdytojų arba oro transporto bendrovių yra reikalaujama padengti kai kurios veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri yra susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uosto veiklos vykdytojui taikomą teisinę sistemą.

| (90) | Nors 88 konstatuojamojoje dalyje nurodytą veiklą galima laikyti neekonominio pobūdžio veikla, Komisija pažymi, kad pagal Lenkijos teisę (37) oro uosto valdytojai yra įpareigoti iš savo išteklių finansuoti šiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą. |
| --- | --- |

(90)

Nors 88 konstatuojamojoje dalyje nurodytą veiklą galima laikyti neekonominio pobūdžio veikla, Komisija pažymi, kad pagal Lenkijos teisę (37) oro uosto valdytojai yra įpareigoti iš savo išteklių finansuoti šiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą.

| (91) | Todėl Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojui pirmiau minėtai infrastruktūrai ir įrangai finansuoti suteiktu viešuoju finansavimu padengiamos jo ekonominei veiklai būdingos sąnaudos (žr. 5.1.3 skyrių). Todėl Komisija daro išvadą, kad tai infrastruktūrai ir įrangai skirtą kapitalą reikėtų įskaityti apskaičiuojant aptariamos investicijos pelningumą. Tuo tikslu Komisija taiko metodą, kurio Lenkija teisingai laikėsi REIP tyrimuose. |
| --- | --- |

(91)

Todėl Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojui pirmiau minėtai infrastruktūrai ir įrangai finansuoti suteiktu viešuoju finansavimu padengiamos jo ekonominei veiklai būdingos sąnaudos (žr. 5.1.3 skyrių). Todėl Komisija daro išvadą, kad tai infrastruktūrai ir įrangai skirtą kapitalą reikėtų įskaityti apskaičiuojant aptariamos investicijos pelningumą. Tuo tikslu Komisija taiko metodą, kurio Lenkija teisingai laikėsi REIP tyrimuose.

5.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (92) | Valstybės pagalba vadinamas visas pranašumas, kurį per valstybės išteklius suteikia pati valstybė arba bet kuri kita tarpinė institucija, veikianti pagal jos suteiktus įgaliojimus (38). Taikant SESV 107 straipsnį vietos valdžios institucijos ištekliai yra laikomi valstybės ištekliais (39). Šiuo atveju kapitalo injekcija į ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą padaryta iš dviejų, Gdynės ir Kosakovo, vietos valdžios institucijų biudžetų. Todėl Komisija mano, kad panaudoti dviejų savivaldybių ištekliai yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(92)

Valstybės pagalba vadinamas visas pranašumas, kurį per valstybės išteklius suteikia pati valstybė arba bet kuri kita tarpinė institucija, veikianti pagal jos suteiktus įgaliojimus (38). Taikant SESV 107 straipsnį vietos valdžios institucijos ištekliai yra laikomi valstybės ištekliais (39). Šiuo atveju kapitalo injekcija į ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą padaryta iš dviejų, Gdynės ir Kosakovo, vietos valdžios institucijų biudžetų. Todėl Komisija mano, kad panaudoti dviejų savivaldybių ištekliai yra valstybės ištekliai.

| (93) | Dėl šios priežasties Komisija mano, kad investicijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir yra priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(93)

Dėl šios priežasties Komisija mano, kad investicijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir yra priskirtinos valstybei.

5.1.3.   Ekonominis pranašumas

| (94) | Komisija pažymi, kad viena vertus Lenkija tvirtina, jog kapitalo injekcijos atitinka REIP, nors kita vertus mano, kad pagalba yra suderinama, nes oro uosto veiklos vykdytojas be viešojo finansavimo investicijos nebūtų daręs. |
| --- | --- |

(94)

Komisija pažymi, kad viena vertus Lenkija tvirtina, jog kapitalo injekcijos atitinka REIP, nors kita vertus mano, kad pagalba yra suderinama, nes oro uosto veiklos vykdytojas be viešojo finansavimo investicijos nebūtų daręs.

| (95) | Norėdama nustatyti, ar šiuo atveju aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiama pranašumo, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti oro uosto valdytojo viešųjų akcininkų elgesį su rinkos ekonomikos investuotojo, kuris siekia pelningumo ilgesniu laikotarpiu, elgesiu (40). |
| --- | --- |

(95)

Norėdama nustatyti, ar šiuo atveju aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiama pranašumo, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti oro uosto valdytojo viešųjų akcininkų elgesį su rinkos ekonomikos investuotojo, kuris siekia pelningumo ilgesniu laikotarpiu, elgesiu (40).

| (96) | Vertinant nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra įkurtas oro uostas, ekonomikai, nes Teismas paaiškino, kad taikant REIP svarbus yra klausimas, „ar panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgdamas į galimybę gauti grąžą, atmetęs visus socialinius, regioninės politikos ir sektorinius sumetimus, būtų pasirašęs aptariamą kapitalą“ (41). |
| --- | --- |

(96)

Vertinant nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra įkurtas oro uostas, ekonomikai, nes Teismas paaiškino, kad taikant REIP svarbus yra klausimas, „ar panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgdamas į galimybę gauti grąžą, atmetęs visus socialinius, regioninės politikos ir sektorinius sumetimus, būtų pasirašęs aptariamą kapitalą“ (41).

| (97) | Lenkija tvirtina, kad aptariamomis priemonėmis Gdynės oro uosto valdytojui ekonominio pranašumo nesuteikta, nes jos atitinka REIP. Kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, tam pagrįsti Lenkija pateikė tris TWC parengtus REIP tyrimus (42). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė papildomą informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų) projekto GDV būtų didesnė. Tuo metu, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą. |
| --- | --- |

(97)

Lenkija tvirtina, kad aptariamomis priemonėmis Gdynės oro uosto valdytojui ekonominio pranašumo nesuteikta, nes jos atitinka REIP. Kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, tam pagrįsti Lenkija pateikė tris TWC parengtus REIP tyrimus (42). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė papildomą informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų) projekto GDV būtų didesnė. Tuo metu, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

| (98) | Nepaisydama to, kad pagal 2011 m. akcininkų susitarimą Gdynė ir Kosakovas buvo įpareigoti skirti piniginius ir nepiniginius įnašus investiciniam projektui finansuoti iki 2040 m., Lenkija tvirtina, kad 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas ir paskesnė informacija apie papildomus pajamų srautus yra svarbi vertinant, ar kapitalo injekcijos yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(98)

Nepaisydama to, kad pagal 2011 m. akcininkų susitarimą Gdynė ir Kosakovas buvo įpareigoti skirti piniginius ir nepiniginius įnašus investiciniam projektui finansuoti iki 2040 m., Lenkija tvirtina, kad 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas ir paskesnė informacija apie papildomus pajamų srautus yra svarbi vertinant, ar kapitalo injekcijos yra suderinamos su vidaus rinka.

| (99) | Byloje „Stardust Marine“ Teismas konstatavo: „<...> norint ištirti, ar valstybė narė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į padėtį tuo laikotarpiu, kai buvo taikomos finansinės pagalbos priemonės, ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį pagrįstumą, taigi susilaikyti nuo vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (43). |
| --- | --- |

(99)

Byloje „Stardust Marine“ Teismas konstatavo: „<...> norint ištirti, ar valstybė narė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į padėtį tuo laikotarpiu, kai buvo taikomos finansinės pagalbos priemonės, ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį pagrįstumą, taigi susilaikyti nuo vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (43).

| (100) | Be to, EDF byloje Teismas nutarė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (44). |
| --- | --- |

(100)

Be to, EDF byloje Teismas nutarė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (44).

| (101) | Kad galėtų taikyti REIP, Komisija prisiminė aplinkybes, kuriomis priimi atskiri sprendimai dėl buvusio karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą. Komisija taip pat turi grįsti savo vertinimą ta informacija ir prielaidomis, kuria rėmėsi ir kurias darė viešieji akcininkai tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicinio projekto finansinių sąlygų. |
| --- | --- |

(101)

Kad galėtų taikyti REIP, Komisija prisiminė aplinkybes, kuriomis priimi atskiri sprendimai dėl buvusio karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą. Komisija taip pat turi grįsti savo vertinimą ta informacija ir prielaidomis, kuria rėmėsi ir kurias darė viešieji akcininkai tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicinio projekto finansinių sąlygų.

| (102) | Komisija mano, kad pirmas svarbus dalykas, kurį reikia išanalizuoti norint nustatyti, ar Gdynės ir Kosakovo savivaldybės veikė taip, kaip būtų veikęs privatus investuotojas, yra 2010 m. REIP tyrimas. Iš tiesų, vertinimas, ar valstybės intervencinės priemonės atitinka rinkos sąlygas, turėtų būti atliekamas remiantis ex-ante analize, atsižvelgiant į tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicijos, turėtą informaciją ir duomenis. |
| --- | --- |

(102)

Komisija mano, kad pirmas svarbus dalykas, kurį reikia išanalizuoti norint nustatyti, ar Gdynės ir Kosakovo savivaldybės veikė taip, kaip būtų veikęs privatus investuotojas, yra 2010 m. REIP tyrimas. Iš tiesų, vertinimas, ar valstybės intervencinės priemonės atitinka rinkos sąlygas, turėtų būti atliekamas remiantis ex-ante analize, atsižvelgiant į tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicijos, turėtą informaciją ir duomenis.

| (103) | Komisija pažymi, kad aptariamam investiciniam projektui reikalingi tyrimai ir parengiamieji darbai buvo atlikti iki 2010 m. Tai – investicinio projekto generalinis planas, poveikio aplinkai ataskaita, bendrosios aviacijos terminalo projekto dokumentai, administracinio pastato ir gaisrinės pastato projekto dokumentai, specialūs aviaciniai dokumentai ir kiti tyrimai. Iki 2010 m. pabaigos šių tyrimų sąnaudos sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR) (45). Tai rodo, kad investuotojai priėmė sprendimą plėtoti Gdynės oro uostą iki 2010 m. Gdynė ir Kosakovas ėmėsi keleto parengiamųjų priemonių projektui įgyvendinti (žr. 10 konstatuojamąją dalį), tuo tikslu užsakyti specialūs tyrimai. |
| --- | --- |

(103)

Komisija pažymi, kad aptariamam investiciniam projektui reikalingi tyrimai ir parengiamieji darbai buvo atlikti iki 2010 m. Tai – investicinio projekto generalinis planas, poveikio aplinkai ataskaita, bendrosios aviacijos terminalo projekto dokumentai, administracinio pastato ir gaisrinės pastato projekto dokumentai, specialūs aviaciniai dokumentai ir kiti tyrimai. Iki 2010 m. pabaigos šių tyrimų sąnaudos sudarė [...] mln. PLN (arba [...] mln. EUR) (45). Tai rodo, kad investuotojai priėmė sprendimą plėtoti Gdynės oro uostą iki 2010 m. Gdynė ir Kosakovas ėmėsi keleto parengiamųjų priemonių projektui įgyvendinti (žr. 10 konstatuojamąją dalį), tuo tikslu užsakyti specialūs tyrimai.

| (104) | Be to, kaip nurodo Lenkija, 2010 m. oro uosto valdytojo viešieji akcininkai baigė rengtis aptariamam investiciniam projektui. Tais pačiais metais viešieji akcininkai padidino bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR), kad galėtų įgyvendinti investicinį projektą. Pagrindinės investicijos į ilgalaikį turtą (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalo statybą) buvo suplanuotos 2011 m. pradžiai, bet darbai faktiškai prasidėjo 2012 m. Komisija yra įsitikinusi, kad bet koks privatus investuotojas tuo metu būtų įvertinęs tikėtiną projekto pelningumą. Jeigu iš investicinio plano nebūtų buvę matyti, kad grąžos norma bus pakankama, arba jeigu jis būtų buvęs grindžiamas abejotinomis prielaidomis, privatus investuotojas plano nebūtų pradėjęs įgyvendinti ir daugiau nebūtų jam leidęs pinigų be to, ką jau išleido pirmesniuose punktuose paminėtiems parengiamiesiems darbams. |
| --- | --- |

(104)

Be to, kaip nurodo Lenkija, 2010 m. oro uosto valdytojo viešieji akcininkai baigė rengtis aptariamam investiciniam projektui. Tais pačiais metais viešieji akcininkai padidino bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR), kad galėtų įgyvendinti investicinį projektą. Pagrindinės investicijos į ilgalaikį turtą (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalo statybą) buvo suplanuotos 2011 m. pradžiai, bet darbai faktiškai prasidėjo 2012 m. Komisija yra įsitikinusi, kad bet koks privatus investuotojas tuo metu būtų įvertinęs tikėtiną projekto pelningumą. Jeigu iš investicinio plano nebūtų buvę matyti, kad grąžos norma bus pakankama, arba jeigu jis būtų buvęs grindžiamas abejotinomis prielaidomis, privatus investuotojas plano nebūtų pradėjęs įgyvendinti ir daugiau nebūtų jam leidęs pinigų be to, ką jau išleido pirmesniuose punktuose paminėtiems parengiamiesiems darbams.

a)   Kapitalo injekcijos

| (105) | Dėl kapitalo injekcijų Komisija pažymi, kad sprendimas dėl pirmos svarbios 4,4 mln. PLN kapitalo injekcijos priimtas 2010 m. liepos 29 d. (ja esamas 1,7 mln. PLN kapitalas padidintas beveik keturiskart), iškart, kai buvo baigtas 2010 m. liepos 16 d. REIP tyrimas. Be to, susitarimas dėl tolesnių kapitalo injekcijų (iki 2040 m.) pertvarkymo projektui (nurodytam 33 konstatuojamojoje dalyje) finansuoti pasirašytas 2011 m. kovo mėn. (dar iki antrojo, 2011 m. gegužės 13 d., REIP tyrimo pabaigos). Be to, tuo pat metu (2011 m. kovo 7 d.) buvo sudarytas susitarimas su oro uosto kariniu naudotoju ir nuomos susitarimas dėl žemės nuomos bendrovei (2011 m. kovo 11 d. (paminėta 33 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(105)

Dėl kapitalo injekcijų Komisija pažymi, kad sprendimas dėl pirmos svarbios 4,4 mln. PLN kapitalo injekcijos priimtas 2010 m. liepos 29 d. (ja esamas 1,7 mln. PLN kapitalas padidintas beveik keturiskart), iškart, kai buvo baigtas 2010 m. liepos 16 d. REIP tyrimas. Be to, susitarimas dėl tolesnių kapitalo injekcijų (iki 2040 m.) pertvarkymo projektui (nurodytam 33 konstatuojamojoje dalyje) finansuoti pasirašytas 2011 m. kovo mėn. (dar iki antrojo, 2011 m. gegužės 13 d., REIP tyrimo pabaigos). Be to, tuo pat metu (2011 m. kovo 7 d.) buvo sudarytas susitarimas su oro uosto kariniu naudotoju ir nuomos susitarimas dėl žemės nuomos bendrovei (2011 m. kovo 11 d. (paminėta 33 konstatuojamojoje dalyje).

| (106) | Komisija taip pat pabrėžia, jog Lenkija patvirtino, kad kapitalo injekcija, dėl kurios sprendimas priimtas 2010 m. liepos 29 d., buvo paremta 2010 m. REIP tyrime išdėstytu ekonominiu projekto vertinimu. Todėl yra aišku, kad tuo metu viešieji akcininkai nusprendė dalyvauti aptariamame investiciniame projekte, kurį buvo ketinama vykdyti 30 metų. NET jei ir gali būti taip, kad privatus investuotojas koreguotų savo investicinį planą jo įgyvendinimo eigoje atsižvelgdamas į kintančias aplinkybes, yra aišku, kad bet kuris privatus investuotojas aptariamo investicinio projekto naudą būtų įvertinęs dar 2010 m., prieš pradėdamas investuoti didelius išteklius į jį. |
| --- | --- |

(106)

Komisija taip pat pabrėžia, jog Lenkija patvirtino, kad kapitalo injekcija, dėl kurios sprendimas priimtas 2010 m. liepos 29 d., buvo paremta 2010 m. REIP tyrime išdėstytu ekonominiu projekto vertinimu. Todėl yra aišku, kad tuo metu viešieji akcininkai nusprendė dalyvauti aptariamame investiciniame projekte, kurį buvo ketinama vykdyti 30 metų. NET jei ir gali būti taip, kad privatus investuotojas koreguotų savo investicinį planą jo įgyvendinimo eigoje atsižvelgdamas į kintančias aplinkybes, yra aišku, kad bet kuris privatus investuotojas aptariamo investicinio projekto naudą būtų įvertinęs dar 2010 m., prieš pradėdamas investuoti didelius išteklius į jį.

| (107) | Iki to laiko, kai 2011 m. REIP buvo atnaujintas pirmą kartą, viešųjų akcininkų injekcija į bendrovę jau sudarė 6,05 mln. PLN (žr. 3 lentelę). Bendrovė jau buvo išsinuomojusi žemę oro uostui iš Kosakovo (ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto ir Kosakovo nuomos sutartis pasirašyta 2011 m. kovo 11 d.) ir pasirašiusi veiklos susitarimą su oro uosto kariniu naudotoju (2011 m. kovo 7 d.). Be to, 2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą dėl bendrovės akcinio kapitalo padidinimo iki 2040 m. (46) Iki to laiko, kai 2012 m. liepos mėn. REIP buvo atnaujintas antrą kartą, viešieji akcininkai jau buvo skyrę 64,810 mln. PLN (t. y. apie 70 % visos kapitalo injekcijos). Komisija pabrėžia, kad 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai be abejonės yra pradinio investicinio plano, kuriuo remiantis priimtas pradinis sprendimas dalyvauti karinio aerodromo pertvarkymo projekte, patikslinimai. Taigi net jei didesnės kapitalo injekcijos buvo skirtos po pirmojo 2010 m. REIP tyrimo, šių injekcijų negalima nagrinėti atskirai. |
| --- | --- |

(107)

Iki to laiko, kai 2011 m. REIP buvo atnaujintas pirmą kartą, viešųjų akcininkų injekcija į bendrovę jau sudarė 6,05 mln. PLN (žr. 3 lentelę). Bendrovė jau buvo išsinuomojusi žemę oro uostui iš Kosakovo (ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto ir Kosakovo nuomos sutartis pasirašyta 2011 m. kovo 11 d.) ir pasirašiusi veiklos susitarimą su oro uosto kariniu naudotoju (2011 m. kovo 7 d.). Be to, 2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą dėl bendrovės akcinio kapitalo padidinimo iki 2040 m. (46) Iki to laiko, kai 2012 m. liepos mėn. REIP buvo atnaujintas antrą kartą, viešieji akcininkai jau buvo skyrę 64,810 mln. PLN (t. y. apie 70 % visos kapitalo injekcijos). Komisija pabrėžia, kad 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai be abejonės yra pradinio investicinio plano, kuriuo remiantis priimtas pradinis sprendimas dalyvauti karinio aerodromo pertvarkymo projekte, patikslinimai. Taigi net jei didesnės kapitalo injekcijos buvo skirtos po pirmojo 2010 m. REIP tyrimo, šių injekcijų negalima nagrinėti atskirai.

b)   Kapitalo išlaidos

| (108) | 2012 m. REIP tyrime investicijos į ilgalaikį turtą yra suskirstytos į 4 etapus. Pirmam investicinio projekto etapui priskirti projektavimo darbai, taip pat sklypo sutvarkymas (medžių ir krūmų pašalinimas, keleto angarų nugriovimas, žemės išlyginimas). Šios sąnaudos patirtos 2011 m., iš viso jos sudarė [...] mln. PLN (arba [...] EUR). Antras projekto etapas, kuriam priskirtas bendrosios aviacijos terminalo, administracinio pastato ir gaisrinės pastato statyba, prasidėjo jau 2012 m. Antras projekto etapas yra svarbiausias vertinant pagal kapitalo išlaidas – 2012–2013 m. jos sudarė [...] % nominaliųjų kapitalo išlaidų. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, 2012 m. kapitalo išlaidos sudarė [...] mln. PLN (pusė jų išleista dar iki 2012 m. atnaujinto tyrimo pradžios). Toliau pateiktame grafike (2 pav.) parodytos (nominaliosios) kapitalo išlaidos pagal 2012 m. REIP tyrime išdėstytus investicijų etapus.

  2 pvz.


  Kapitalo išlaidos pagal etapus (2012 m. REIP tyrimas)

  (...) |
| --- | --- |

(108)

2012 m. REIP tyrime investicijos į ilgalaikį turtą yra suskirstytos į 4 etapus. Pirmam investicinio projekto etapui priskirti projektavimo darbai, taip pat sklypo sutvarkymas (medžių ir krūmų pašalinimas, keleto angarų nugriovimas, žemės išlyginimas). Šios sąnaudos patirtos 2011 m., iš viso jos sudarė [...] mln. PLN (arba [...] EUR). Antras projekto etapas, kuriam priskirtas bendrosios aviacijos terminalo, administracinio pastato ir gaisrinės pastato statyba, prasidėjo jau 2012 m. Antras projekto etapas yra svarbiausias vertinant pagal kapitalo išlaidas – 2012–2013 m. jos sudarė [...] % nominaliųjų kapitalo išlaidų. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, 2012 m. kapitalo išlaidos sudarė [...] mln. PLN (pusė jų išleista dar iki 2012 m. atnaujinto tyrimo pradžios). Toliau pateiktame grafike (2 pav.) parodytos (nominaliosios) kapitalo išlaidos pagal 2012 m. REIP tyrime išdėstytus investicijų etapus.

2 pvz.

Kapitalo išlaidos pagal etapus (2012 m. REIP tyrimas)

(...)

| (109) | Atsižvelgdama į 103 ir 108 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad ir 2011 m. REIP, ir 2012 m. REIP tyrimas buvo atliekamas ne tada ir ne remiantis turėta informacija tuo metu, kai viešieji akcininkai priėmė pagrindinį sprendimą finansuoti pertvarkymo projektą. Be to, Komisija negali pagal 2013 m. lapkričio mėn. pateiktą informaciją atgaline data atsižvelgti į planuotus papildomus pajamų šaltinius, kad pateisintų viešųjų akcininkų 2010 ir 2011 m. priimtus sprendimus. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgdama į 103 ir 108 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad ir 2011 m. REIP, ir 2012 m. REIP tyrimas buvo atliekamas ne tada ir ne remiantis turėta informacija tuo metu, kai viešieji akcininkai priėmė pagrindinį sprendimą finansuoti pertvarkymo projektą. Be to, Komisija negali pagal 2013 m. lapkričio mėn. pateiktą informaciją atgaline data atsižvelgti į planuotus papildomus pajamų šaltinius, kad pateisintų viešųjų akcininkų 2010 ir 2011 m. priimtus sprendimus.

| (110) | Todėl Komisija mano, kad norėdama įvertinti, ar Gdynė ir Kosakovas elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, atlikdama vertinimą ji visų pirma turi remtis 2010 m. REIP tyrimu ir neatsižvelgti į jokius kitus pokyčius ir informaciją, kurios tie viešieji akcininkai neturėjo tuo metu, kai priėmė sprendimą įgyvendinti aptariamą investicinį projektą. |
| --- | --- |

(110)

Todėl Komisija mano, kad norėdama įvertinti, ar Gdynė ir Kosakovas elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, atlikdama vertinimą ji visų pirma turi remtis 2010 m. REIP tyrimu ir neatsižvelgti į jokius kitus pokyčius ir informaciją, kurios tie viešieji akcininkai neturėjo tuo metu, kai priėmė sprendimą įgyvendinti aptariamą investicinį projektą.

| (111) | Kita vertus, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose vertinami tik pradinio sprendimo, kuris buvo priimtas 2010 m. remiantis 2010 m. REIP tyrimu, dalyvauti projekte pakeitimai. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime pripažįstama, kad kai kurios investicijos (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalas, administracinis pastatas, elektros sistema) priklauso „tolesniam įgyvendinimo etapui“. Du vėlesni tyrimai rodo, kad akcininkai vadovavosi rinkos tendencijomis ir atitinkamai koregavo projekto mastą (didino arba mažino, nelygu, kokio pobūdžio investicija). Tačiau šie pakeitimai buvo nedideli palyginti su bendru sprendimu karinę bazę pertvarkyti į civilinį oro uostą. Toliau pateiktame grafike (3 pav.) parodytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose numatytos kapitalo išlaidos (2010 m. realiąja verte). Matyti, kad nors investicijų laikas ir mastas ir 2011 m., ir 2012 m. buvo atnaujinti, šie pakeitimai nebuvo esminiai palyginti su visu projekto dydžiu. 2010 m. apskaičiuotos realiosios kapitalo išlaidos sudarė apie [...] mln. PLN, ir 2011 m., ir 2012 m. šis skaičius padidėjo [...] iki maždaug [...] mln. PLN (t. y. [...] % per beveik 20 metų investicinį laikotarpį). |
| --- | --- |

(111)

Kita vertus, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose vertinami tik pradinio sprendimo, kuris buvo priimtas 2010 m. remiantis 2010 m. REIP tyrimu, dalyvauti projekte pakeitimai. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime pripažįstama, kad kai kurios investicijos (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalas, administracinis pastatas, elektros sistema) priklauso „tolesniam įgyvendinimo etapui“. Du vėlesni tyrimai rodo, kad akcininkai vadovavosi rinkos tendencijomis ir atitinkamai koregavo projekto mastą (didino arba mažino, nelygu, kokio pobūdžio investicija). Tačiau šie pakeitimai buvo nedideli palyginti su bendru sprendimu karinę bazę pertvarkyti į civilinį oro uostą. Toliau pateiktame grafike (3 pav.) parodytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose numatytos kapitalo išlaidos (2010 m. realiąja verte). Matyti, kad nors investicijų laikas ir mastas ir 2011 m., ir 2012 m. buvo atnaujinti, šie pakeitimai nebuvo esminiai palyginti su visu projekto dydžiu. 2010 m. apskaičiuotos realiosios kapitalo išlaidos sudarė apie [...] mln. PLN, ir 2011 m., ir 2012 m. šis skaičius padidėjo [...] iki maždaug [...] mln. PLN (t. y. [...] % per beveik 20 metų investicinį laikotarpį).

| (112) | Iš esmės šiuo atveju Komisija turi įvertinti keletą per trumpą laiką, per kurį nebuvo jokių nenumatytų įvykių, tų pačių viešųjų akcininkų priimtų investicinių sprendimų dėl iš esmės tokio paties investicinio projekto įgyvendinimo. Todėl 2011 ir 2012 m. atnaujinti REIP tyrimai negali būti pagrindu investiciniam sprendimui, kuris tuo metu, kai buvo priimtas, neatitiko REIP, laikyti pagrįstu. Atnaujintais tyrimais daugiausia būtų galima įrodyti, kad Lenkijos valdžios institucijos elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, jog investavus papildomų lėšų projektas galėtų duoti tokią grąžą, kurios pakaktų tinkamai atlyginti jau investuotam arba ateityje investuosimam kapitalui (arba iš kurios tas kapitalas būtų tinkamai atlygintas net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą).

  3 pvz


  Kapitalo išlaidos (tūkst. PLN), numatytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose (2010 m. realiąja verte)

  (...) |
| --- | --- |

(112)

Iš esmės šiuo atveju Komisija turi įvertinti keletą per trumpą laiką, per kurį nebuvo jokių nenumatytų įvykių, tų pačių viešųjų akcininkų priimtų investicinių sprendimų dėl iš esmės tokio paties investicinio projekto įgyvendinimo. Todėl 2011 ir 2012 m. atnaujinti REIP tyrimai negali būti pagrindu investiciniam sprendimui, kuris tuo metu, kai buvo priimtas, neatitiko REIP, laikyti pagrįstu. Atnaujintais tyrimais daugiausia būtų galima įrodyti, kad Lenkijos valdžios institucijos elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, jog investavus papildomų lėšų projektas galėtų duoti tokią grąžą, kurios pakaktų tinkamai atlyginti jau investuotam arba ateityje investuosimam kapitalui (arba iš kurios tas kapitalas būtų tinkamai atlygintas net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą).

3 pvz

Kapitalo išlaidos (tūkst. PLN), numatytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose (2010 m. realiąja verte)

(...)

REIP taikymas remiantis 2010 atnaujintu REIP tyrimu

| (113) | Lenkijos pateiktas 2010 m. REIP tyrimas yra paremtas verslo planu, kuriame prognozuojami būsimi nuosavo kapitalo investuotojų 2010–2040 m. pinigų srautai. Tuo metu, kai buvo rengiamas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad tam tikras bendrosios aviacijos eismas oro uoste bus pradėtas vykdyti 2011 m., užsakomieji skrydžiai – 2013 m., pigių skrydžiai vežėjų skrydžiai – 2015 m. Taip aptarnaujamų keleivių skaičius stabiliai augtų nuo [...] keleivių 2013 m. iki beveik [...] mln. keleivių 2024 m. ir 1,753 mln. keleivių 2040 m. (kaip parodyta toliau, 5 lentelėje).

  5 lentelė


  Eismo Gdynės oro uoste prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime (tūkstančiais)
















  Numatomas keleivių skaičiaus pokytis (2020 m. REIP) |
| --- | --- |
| Metai | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Keleivių skaičius | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(113)

Lenkijos pateiktas 2010 m. REIP tyrimas yra paremtas verslo planu, kuriame prognozuojami būsimi nuosavo kapitalo investuotojų 2010–2040 m. pinigų srautai. Tuo metu, kai buvo rengiamas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad tam tikras bendrosios aviacijos eismas oro uoste bus pradėtas vykdyti 2011 m., užsakomieji skrydžiai – 2013 m., pigių skrydžiai vežėjų skrydžiai – 2015 m. Taip aptarnaujamų keleivių skaičius stabiliai augtų nuo [...] keleivių 2013 m. iki beveik [...] mln. keleivių 2024 m. ir 1,753 mln. keleivių 2040 m. (kaip parodyta toliau, 5 lentelėje).

5 lentelė

Eismo Gdynės oro uoste prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime (tūkstančiais)

Numatomas keleivių skaičiaus pokytis (2020 m. REIP)

Metai

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Keleivių skaičius

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (114) | Remiantis 2010 m. REIP tyrimu, pagal pelno neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos rodiklį (angl. EBITDA) bendrovė taptų pelninga nuo 2018 m. Metinis diskontuotas pinigų srautas taptų teigiamas nuo 2020 m., kaip parodyta toliau pateiktame pavyzdyje (4 pav.). Tačiau skaičiuojant kaupiamuoju principu (t. y. kasmet pridedant ankstesnių metų pinigų srautus), numatoma, kad bendra DPS suma 2010–2040 m. būtų neigiama (kaip parodyta 1 pav.). Kitaip tariant, nuo 2018 m. numatomi teigiami pinigų srautai nėra pakankamai dideli, kad padengtų didelius neigiamus ankstesnių investicinių laikotarpių pinigų srautus.

  4 pvz


  DPS tūkst. PLN (2010 m. REIP tyrimas)

  (...)







  Šaltinis: | remiantis 2010 m. REIP tyrimu |
| --- | --- | --- |

(114)

Remiantis 2010 m. REIP tyrimu, pagal pelno neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos rodiklį (angl. EBITDA) bendrovė taptų pelninga nuo 2018 m. Metinis diskontuotas pinigų srautas taptų teigiamas nuo 2020 m., kaip parodyta toliau pateiktame pavyzdyje (4 pav.). Tačiau skaičiuojant kaupiamuoju principu (t. y. kasmet pridedant ankstesnių metų pinigų srautus), numatoma, kad bendra DPS suma 2010–2040 m. būtų neigiama (kaip parodyta 1 pav.). Kitaip tariant, nuo 2018 m. numatomi teigiami pinigų srautai nėra pakankamai dideli, kad padengtų didelius neigiamus ankstesnių investicinių laikotarpių pinigų srautus.

4 pvz

DPS tūkst. PLN (2010 m. REIP tyrimas)

(...)

Šaltinis:

| (115) | Tikimasi, kad po 2040 m. oro uosto valdytojas visą laiką augtų, stabilus laisvųjų pinigų srauto augimo tempas būtų [...] %. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2040 m. Diskontuota galutinė vertė yra [...] mln. PLN. |
| --- | --- |

(115)

Tikimasi, kad po 2040 m. oro uosto valdytojas visą laiką augtų, stabilus laisvųjų pinigų srauto augimo tempas būtų [...] %. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2040 m. Diskontuota galutinė vertė yra [...] mln. PLN.

| (116) | 2010 m. REIP tyrime gauta teigiama nuosavo kapitalo vertė (47), ji sudarė [...] mln. PLN (t. y. apie [...] mln. EUR). Be to, investicinio projekto VGN [...] % yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([...] %). |
| --- | --- |

(116)

2010 m. REIP tyrime gauta teigiama nuosavo kapitalo vertė (47), ji sudarė [...] mln. PLN (t. y. apie [...] mln. EUR). Be to, investicinio projekto VGN [...] % yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([...] %).

| (117) | Komisija pažymi, kad pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio. Pajamos iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (keleivių, nusileidimo, stovėjimo mokesčiai) pagal 2010 m. REIP tyrimą sudaro [80–90] % visų 2040 m. pajamų ir vidutiniškai [80–90] % visų viso vertinto laikotarpio, būtent 2010–2040 m., pajamų. Komisija pažymi, kad šis faktas neatitinka Lenkijos teiginių, kad Gdynės oro uosto veikla papildytų Gdansko oro uosto veiklą, nes Gdynė orientuotųsi į bendrosios aviacijos veiklą. Iš tiesų, kaip matyti iš pirmiau pateiktų duomenų pagrindinis pajamų šaltinis didžiąją laikotarpio, kurio prognozė atliekama, dalį būtų pigių skrydžių vežėjai ir užsakomieji skrydžiai. Tačiau, kaip paaiškinta toliau, didžiąją pajamų dalį Gdansko oro uostas taip pat gauna iš pigių skryčių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (žr. 121 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(117)

Komisija pažymi, kad pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio. Pajamos iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (keleivių, nusileidimo, stovėjimo mokesčiai) pagal 2010 m. REIP tyrimą sudaro [80–90] % visų 2040 m. pajamų ir vidutiniškai [80–90] % visų viso vertinto laikotarpio, būtent 2010–2040 m., pajamų. Komisija pažymi, kad šis faktas neatitinka Lenkijos teiginių, kad Gdynės oro uosto veikla papildytų Gdansko oro uosto veiklą, nes Gdynė orientuotųsi į bendrosios aviacijos veiklą. Iš tiesų, kaip matyti iš pirmiau pateiktų duomenų pagrindinis pajamų šaltinis didžiąją laikotarpio, kurio prognozė atliekama, dalį būtų pigių skrydžių vežėjai ir užsakomieji skrydžiai. Tačiau, kaip paaiškinta toliau, didžiąją pajamų dalį Gdansko oro uostas taip pat gauna iš pigių skryčių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (žr. 121 konstatuojamąją dalį).

| (118) | Vertindama keleivių ir oro vežėjų paklausą Komisija pastebi, kad Gdynės oro uosto aptarnaujama teritorija būtų tokia pati kaip Gdansko oro uosto, kuris yra vos už 25 km. nuo Gdynės oro uosto. Gdansko oro uostas 2012 m. buvo išplėstas, kad galėtų aptarnauti 5 milijonus keleivių; dar kartą jį išplėsti, kad jis galėtų aptarnauti 7 milijonus keleivių, planuojama 2015 m. Šis plėtros grafikas viešai buvo žinomas dar 2010 m., t. y. tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas (48). Be to, 2008 m. rugsėjo 24 d. Komisijai buvo pranešta apie viešąjį finansavimą Gdansko oro uosto pajėgumų plėtrai iki 5 milijonų keleivių (valstybės pagalbos bylos Nr. N472/08); Komisija jį patvirtino 2009 m. vasario 5 d. (49) |
| --- | --- |

(118)

Vertindama keleivių ir oro vežėjų paklausą Komisija pastebi, kad Gdynės oro uosto aptarnaujama teritorija būtų tokia pati kaip Gdansko oro uosto, kuris yra vos už 25 km. nuo Gdynės oro uosto. Gdansko oro uostas 2012 m. buvo išplėstas, kad galėtų aptarnauti 5 milijonus keleivių; dar kartą jį išplėsti, kad jis galėtų aptarnauti 7 milijonus keleivių, planuojama 2015 m. Šis plėtros grafikas viešai buvo žinomas dar 2010 m., t. y. tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas (48). Be to, 2008 m. rugsėjo 24 d. Komisijai buvo pranešta apie viešąjį finansavimą Gdansko oro uosto pajėgumų plėtrai iki 5 milijonų keleivių (valstybės pagalbos bylos Nr. N472/08); Komisija jį patvirtino 2009 m. vasario 5 d. (49)

| (119) | Lenkija informavo Komisiją, kad 2010 m. parengtame Gdansko oro uosto generaliniame plane (50) numatoma išplėsti kilimo ir tūpimo taką, peronus ir kitą oro uosto infrastruktūrą, kad Gdansko oro uostas ateityje galėtų per metus aptarnauti daugiau kaip 10 milijonų keleivių. |
| --- | --- |

(119)

Lenkija informavo Komisiją, kad 2010 m. parengtame Gdansko oro uosto generaliniame plane (50) numatoma išplėsti kilimo ir tūpimo taką, peronus ir kitą oro uosto infrastruktūrą, kad Gdansko oro uostas ateityje galėtų per metus aptarnauti daugiau kaip 10 milijonų keleivių.

| (120) | Komisija taip pat pažymi, kad 2010 m. Gdansko oro uostas aptarnavo 2,2 milijonus keleivių (t. y. naudojo 45 % savo pajėgumų, įskaitant kuriamus pajėgumus). Remiantis Gdansko oro uostui parengtomis prognozėmis, iki 2020 m. bus naudojama tik 50–60 % turimų pajėgumų (51). Šiose prognozėse neatsižvelgiama į tai, kad pradės veikti Gdynės oro uostas (t. y. daroma prielaida, kad visą aptarnaujamos teritorijos paklausą patenkins Gdansko oro uostas). Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas ilgą laiką, t. y. ne trumpiau kaip iki 2030 m., gebės patenkinti regiono paklausą, net darant prielaidą, kad keleivių srautas dinamiškai augs. |
| --- | --- |

(120)

Komisija taip pat pažymi, kad 2010 m. Gdansko oro uostas aptarnavo 2,2 milijonus keleivių (t. y. naudojo 45 % savo pajėgumų, įskaitant kuriamus pajėgumus). Remiantis Gdansko oro uostui parengtomis prognozėmis, iki 2020 m. bus naudojama tik 50–60 % turimų pajėgumų (51). Šiose prognozėse neatsižvelgiama į tai, kad pradės veikti Gdynės oro uostas (t. y. daroma prielaida, kad visą aptarnaujamos teritorijos paklausą patenkins Gdansko oro uostas). Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas ilgą laiką, t. y. ne trumpiau kaip iki 2030 m., gebės patenkinti regiono paklausą, net darant prielaidą, kad keleivių srautas dinamiškai augs.

| (121) | Kaip jau buvo minėta, Gdynės oro uosto 2010 m. REIP tyrime numatyta, kad didžioji dalis (vidutiniškai [80–90] per visą 2012–2040 m. laikotarpį) pajamų būtų gaunama iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių oro transporto bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija pažymi, kad ir Gdansko oro uostas daugiausia tvarko pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių srautus. 2010 m. pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių keleiviai sudarė 72 % visų Gdansko oro uosto aptarnautų keleivių (52). |
| --- | --- |

(121)

Kaip jau buvo minėta, Gdynės oro uosto 2010 m. REIP tyrime numatyta, kad didžioji dalis (vidutiniškai [80–90] per visą 2012–2040 m. laikotarpį) pajamų būtų gaunama iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių oro transporto bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija pažymi, kad ir Gdansko oro uostas daugiausia tvarko pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių srautus. 2010 m. pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių keleiviai sudarė 72 % visų Gdansko oro uosto aptarnautų keleivių (52).

| (122) | Atsižvelgdama į tai, kad netoliese yra įsteigtas kitas oro uostas, kuris nėra perkrautas, veikia pagal tą patį verslo modelį ir ilgainiui turės daug laisvų pajėgumų, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojo galimybės pritraukti eismo ir keleivių labai priklausys nuo to, kokio dydžio oro uosto mokesčiai bus taikomi oro transporto bendrovėms, palyginti su artimiausiais konkurentais. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgdama į tai, kad netoliese yra įsteigtas kitas oro uostas, kuris nėra perkrautas, veikia pagal tą patį verslo modelį ir ilgainiui turės daug laisvų pajėgumų, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojo galimybės pritraukti eismo ir keleivių labai priklausys nuo to, kokio dydžio oro uosto mokesčiai bus taikomi oro transporto bendrovėms, palyginti su artimiausiais konkurentais.

| (123) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrime numatytas keleivių mokestis už užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų skrydžius: 25 PLN už vieną keleivį (6,25 EUR) iki 2014 m. ir 40 PLN už vieną keleivį nuo 2015 m. (iki 2040 m.). Už tos pačios kategorijos skrydžius nustatytas nusileidimo mokestis visą laikotarpį yra 25 PLN (6,25 EUR) už toną (daroma prielaida, kad vidutinė MTOW (maksimali kilimo masė) bus 70 tonų), numatytas stovėjimo mokestis 4 PLN (1,0 EUR) už 24 val. už toną (vidutinė MTOW – 70 tonų). Pagal 2010 m. REIP tyrimą nustatytos kainos yra panašios į tas, kurias tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, taikė ir kiti regioniniai oro uostai. Nustatant Gdynės oro uosto kainas taip pat remtasi prielaida, kad nebus konkuruojama su Gdansko oro uostu. |
| --- | --- |

(123)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrime numatytas keleivių mokestis už užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų skrydžius: 25 PLN už vieną keleivį (6,25 EUR) iki 2014 m. ir 40 PLN už vieną keleivį nuo 2015 m. (iki 2040 m.). Už tos pačios kategorijos skrydžius nustatytas nusileidimo mokestis visą laikotarpį yra 25 PLN (6,25 EUR) už toną (daroma prielaida, kad vidutinė MTOW (maksimali kilimo masė) bus 70 tonų), numatytas stovėjimo mokestis 4 PLN (1,0 EUR) už 24 val. už toną (vidutinė MTOW – 70 tonų). Pagal 2010 m. REIP tyrimą nustatytos kainos yra panašios į tas, kurias tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, taikė ir kiti regioniniai oro uostai. Nustatant Gdynės oro uosto kainas taip pat remtasi prielaida, kad nebus konkuruojama su Gdansko oro uostu.

| (124) | Komisija taip pat pažymi, kad nuo 2008 m. gruodžio 31 d. Gdansko oro uosto taikomi tarifai buvo tokie: standartinis keleivių mokestis 48 PLN (12,0 EUR) už keleivį, nusileidimo mokestis sunkesniems negu 2 tonų orlaiviams (t. y. įskaitant visus užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų orlaivius) 25 PLN (6,25 EUR) už toną, stovėjimo mokestis 4,5 PLN (1,25 EUR) už 24 val. už toną. |
| --- | --- |

(124)

Komisija taip pat pažymi, kad nuo 2008 m. gruodžio 31 d. Gdansko oro uosto taikomi tarifai buvo tokie: standartinis keleivių mokestis 48 PLN (12,0 EUR) už keleivį, nusileidimo mokestis sunkesniems negu 2 tonų orlaiviams (t. y. įskaitant visus užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų orlaivius) 25 PLN (6,25 EUR) už toną, stovėjimo mokestis 4,5 PLN (1,25 EUR) už 24 val. už toną.

| (125) | Tačiau Komisija pažymi, kad Gdansko oro uosto tarifų plane numatytos įvairios nuolaidos ir sumažinti tarifai, kurie, inter alia, ko yra taikomi ir pigių skrydžių vežėjams. Gdansko oro uostas sumažintą keleivių mokestį (24 PLN (6 EUR) už keleivį) taiko visoms naujoms kryptims (nuo 2004 m. sausio 1 d.) ir visiems padažnintiems skrydžiams, įskaitant orlaivius, kurių MTOW siekia nuo 50 iki 100 tonų (t. y. „Airbus A320“ ir „Boeing 737“, taip pat kitus pigių skrydžių vežėjų naudojamus orlaivius). Šioms kryptims taikomas nusileidimo mokestis taip pat yra 50 % mažesnis (t. y. 12,5 PLN už toną). Stovėjimo mokestis iš viso netaikomas, jeigu reisai vykdomi bent 6 kartus per savaitę. Be to, standartinis keleivių mokestis pirmiausia sumažinamas 23 PLN už visus reguliariais vidaus reisais išvykstančius keleivius. Tada pritaikoma atitinkama nuolaida. Atsižvelgdama į Gdansko oro uosto taikomas nuolaidas ir sumažintus tarifus, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto numatyti vidutiniai oro uosto mokesčiai yra daug didesni už nustatytuosius kaimyniniame oro uoste. |
| --- | --- |

(125)

Tačiau Komisija pažymi, kad Gdansko oro uosto tarifų plane numatytos įvairios nuolaidos ir sumažinti tarifai, kurie, inter alia, ko yra taikomi ir pigių skrydžių vežėjams. Gdansko oro uostas sumažintą keleivių mokestį (24 PLN (6 EUR) už keleivį) taiko visoms naujoms kryptims (nuo 2004 m. sausio 1 d.) ir visiems padažnintiems skrydžiams, įskaitant orlaivius, kurių MTOW siekia nuo 50 iki 100 tonų (t. y. „Airbus A320“ ir „Boeing 737“, taip pat kitus pigių skrydžių vežėjų naudojamus orlaivius). Šioms kryptims taikomas nusileidimo mokestis taip pat yra 50 % mažesnis (t. y. 12,5 PLN už toną). Stovėjimo mokestis iš viso netaikomas, jeigu reisai vykdomi bent 6 kartus per savaitę. Be to, standartinis keleivių mokestis pirmiausia sumažinamas 23 PLN už visus reguliariais vidaus reisais išvykstančius keleivius. Tada pritaikoma atitinkama nuolaida. Atsižvelgdama į Gdansko oro uosto taikomas nuolaidas ir sumažintus tarifus, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto numatyti vidutiniai oro uosto mokesčiai yra daug didesni už nustatytuosius kaimyniniame oro uoste.

| (126) | Taikydamas nurodytus oro uosto mokesčius Gdynės oro uostas, kaip naujas rinkos dalyvis, negalės pritraukti didelio eismo srauto, nes netoliese veikia neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas, kuris aptarnauja tą pačią aptarnaujamą teritoriją ir naujoms kryptims bei padažnintiems reisams esamomis kryptimis taiko mažesnius mokesčius. Komisija taip pat pažymi, kad Gdansko oro uosto mokesčių plane numatyta sumažintus mokesčius taikyti iki 2028 m. gruodžio 31 d. Kadangi 2010 m. REIP tyrime (remiantis oro uosto veiklos vykdytojo to meto verslo planu) oro uosto mokesčiai yra laikomi pagrindiniu oro uosto valdytojo pajamų šaltiniu, Komisija mano, kad šis sprendimas įrodo, jog 2010 m. REIP tyrimas nėra pakankamai tvirtas ir patikimas įrodymas, kad privatus investuotojas būtų vykdęs aptariamą investicinį projektą. |
| --- | --- |

(126)

Taikydamas nurodytus oro uosto mokesčius Gdynės oro uostas, kaip naujas rinkos dalyvis, negalės pritraukti didelio eismo srauto, nes netoliese veikia neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas, kuris aptarnauja tą pačią aptarnaujamą teritoriją ir naujoms kryptims bei padažnintiems reisams esamomis kryptimis taiko mažesnius mokesčius. Komisija taip pat pažymi, kad Gdansko oro uosto mokesčių plane numatyta sumažintus mokesčius taikyti iki 2028 m. gruodžio 31 d. Kadangi 2010 m. REIP tyrime (remiantis oro uosto veiklos vykdytojo to meto verslo planu) oro uosto mokesčiai yra laikomi pagrindiniu oro uosto valdytojo pajamų šaltiniu, Komisija mano, kad šis sprendimas įrodo, jog 2010 m. REIP tyrimas nėra pakankamai tvirtas ir patikimas įrodymas, kad privatus investuotojas būtų vykdęs aptariamą investicinį projektą.

| (127) | Kadangi ir Gdynės, ir Gdansko oro uostas daugiausia orientuotųsi į pigius ir užsakomuosius skrydžius vykdančius vežėjus, Gdansko oro uostas išnaudoja ne visus savo pajėgumus, jo faktiniai mokesčiai yra mažesnis už numatytuosius Gdynės oro uosto verslo plane ir kadangi abu oro uostai yra netoli vienas nuo kito, Komisija taip pat mano, kad prielaida, jog abu oro uostai nekonkuruos kainomis, yra klaidinga. |
| --- | --- |

(127)

Kadangi ir Gdynės, ir Gdansko oro uostas daugiausia orientuotųsi į pigius ir užsakomuosius skrydžius vykdančius vežėjus, Gdansko oro uostas išnaudoja ne visus savo pajėgumus, jo faktiniai mokesčiai yra mažesnis už numatytuosius Gdynės oro uosto verslo plane ir kadangi abu oro uostai yra netoli vienas nuo kito, Komisija taip pat mano, kad prielaida, jog abu oro uostai nekonkuruos kainomis, yra klaidinga.

| (128) | Komisija taip pat pažymi, kad tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, Bydgoščiaus oro uosto (esančio už 196 km, 2 val. ir 19 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto) ir Ščecino oro uosto (esančio už 296 km, 4 val. ir 24 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto), antrame ir trečiame pagal artumą Lenkijos regioninių oro uostų, taikomi grynieji mokesčiai (standartiniai mokesčiai pritaikius nuolaidas) buvo daug mažesni (53). |
| --- | --- |

(128)

Komisija taip pat pažymi, kad tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, Bydgoščiaus oro uosto (esančio už 196 km, 2 val. ir 19 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto) ir Ščecino oro uosto (esančio už 296 km, 4 val. ir 24 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto), antrame ir trečiame pagal artumą Lenkijos regioninių oro uostų, taikomi grynieji mokesčiai (standartiniai mokesčiai pritaikius nuolaidas) buvo daug mažesni (53).

| (129) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau ir tai, kad netoliese yra įsikūręs dar vienas neperkrautas, tokį patį verslo modelį taikantis oro uostas, Komisija mano, kad nėra realu taikyti 2010 m. REIP tyrime nurodytus oro uosto mokesčius, kurie yra didesni už Gdansko ir kitų netoliese esančių regioninių oro uostų taikomus mokesčius. Be to, atsižvelgiant į konkurencinę Gdynės oro uosto padėtį Komisija mano, kad 2010 m. REIP tyrime pateiktos eismo prognozės grindžiamos nerealistiškomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau ir tai, kad netoliese yra įsikūręs dar vienas neperkrautas, tokį patį verslo modelį taikantis oro uostas, Komisija mano, kad nėra realu taikyti 2010 m. REIP tyrime nurodytus oro uosto mokesčius, kurie yra didesni už Gdansko ir kitų netoliese esančių regioninių oro uostų taikomus mokesčius. Be to, atsižvelgiant į konkurencinę Gdynės oro uosto padėtį Komisija mano, kad 2010 m. REIP tyrime pateiktos eismo prognozės grindžiamos nerealistiškomis prielaidomis.

| (130) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad 2010 m. REIP tyrime nebuvo atlikta nei jautrumo analizės, nei kokio nors kito tikėtinų rezultatų (pavyzdžiui, blogiausio atvejo, geriausio atvejo ir pagrindinio scenarijaus) vertinimo. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2010 m. REIP tyrime pristatytas scenarijus yra grindžiamas pernelyg optimistinėmis keleivių srauto tendencijų ir mokesčių dydžio prielaidomis. |
| --- | --- |

(130)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad 2010 m. REIP tyrime nebuvo atlikta nei jautrumo analizės, nei kokio nors kito tikėtinų rezultatų (pavyzdžiui, blogiausio atvejo, geriausio atvejo ir pagrindinio scenarijaus) vertinimo. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2010 m. REIP tyrime pristatytas scenarijus yra grindžiamas pernelyg optimistinėmis keleivių srauto tendencijų ir mokesčių dydžio prielaidomis.

| (131) | Komisija pažymi, kad jeigu metinės pajamos iš keleivių mokesčių už pigių skrydžių vežėjų ir užsakomuosius skrydžius sumažėtų vos [...] % (per 2010–2040 m. prognozės laikotarpį), viešųjų akcininkų nuosavo kapitalo vertė taptų neigiama. Pajamos taip galėtų sumažėti, jeigu mokesčiai ir (arba) eismo srautas būtų mažesnis negu pagal darytą prielaidą. Todėl derėtų pažymėti, kad verslo plane, kuriuo remtasi 2010 m. REIP tyrime, numatyti oro uosto mokesčiai jau yra [...] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (54). Tokiomis aplinkybėmis yra labai mažai tikėtina, kad Gdynės oro uostas gebėtų pritraukti eismo srautus nesumažindamas verslo plane numatyto 40 PLN (10 EUR) mokesčio. Todėl didelis GDV jautrumas regis nedideliam oro uosto mokesčių sumažėjimui (grindžiamam realistiškomis prielaidomis) kelia rimtų abejonių dėl pradinio verslo plano patikimumo. |
| --- | --- |

(131)

Komisija pažymi, kad jeigu metinės pajamos iš keleivių mokesčių už pigių skrydžių vežėjų ir užsakomuosius skrydžius sumažėtų vos [...] % (per 2010–2040 m. prognozės laikotarpį), viešųjų akcininkų nuosavo kapitalo vertė taptų neigiama. Pajamos taip galėtų sumažėti, jeigu mokesčiai ir (arba) eismo srautas būtų mažesnis negu pagal darytą prielaidą. Todėl derėtų pažymėti, kad verslo plane, kuriuo remtasi 2010 m. REIP tyrime, numatyti oro uosto mokesčiai jau yra [...] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (54). Tokiomis aplinkybėmis yra labai mažai tikėtina, kad Gdynės oro uostas gebėtų pritraukti eismo srautus nesumažindamas verslo plane numatyto 40 PLN (10 EUR) mokesčio. Todėl didelis GDV jautrumas regis nedideliam oro uosto mokesčių sumažėjimui (grindžiamam realistiškomis prielaidomis) kelia rimtų abejonių dėl pradinio verslo plano patikimumo.

| (132) | Nors 2010 m. REIP tyrimas buvo grindžiamas tuo metu turėtomis eismo prognozėmis ir ex-post informacijos nereikėtų naudoti REIP tyrimui tiesiogiai vertinti, vis dėlto Komisija pažymi, kokiu mastu šios prognozės buvo pernelyg optimistinės. Iš tiesų, palyginus 2010 ir 2012 m. eismo prognozes matyti didžiuliai skirtumai. Projektą ne tik buvo vėluojama pradėti, bet per „teigiamo EBITDA“ laikotarpį eismo prognozės buvo kasmet mažinamos nuo [...] iki [...] %. Toks reikšmingas patikslinimas praėjus vos dvejiems metams, nors aplinkybės stipriai nepasikeitė, yra svarbus pradinių prielaidų prasmingumo rodiklis. Tai rodo, kad Komisijos atlikta jautrumo analizė (analizuoti pokyčiai yra palyginti nedideli) ypač akivaizdžiai atspindi, kad prielaidos, kuriomis grįstos išvados, jog projektą vykdyti yra verta, buvo nerealistiškos.

  6 lentelė


  Keleivių srauto prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime ir 2012 m. atnaujintame REIP tyrime | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skirtumas | | –53 | –69 | –55 | –38 | –36 | –29 | –27 | –25 |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Skirtumas | –23 | –21 | –19 | –17 | –17 | –18 | –18 | –19 | –19 |

(132)

Nors 2010 m. REIP tyrimas buvo grindžiamas tuo metu turėtomis eismo prognozėmis ir ex-post informacijos nereikėtų naudoti REIP tyrimui tiesiogiai vertinti, vis dėlto Komisija pažymi, kokiu mastu šios prognozės buvo pernelyg optimistinės. Iš tiesų, palyginus 2010 ir 2012 m. eismo prognozes matyti didžiuliai skirtumai. Projektą ne tik buvo vėluojama pradėti, bet per „teigiamo EBITDA“ laikotarpį eismo prognozės buvo kasmet mažinamos nuo [...] iki [...] %. Toks reikšmingas patikslinimas praėjus vos dvejiems metams, nors aplinkybės stipriai nepasikeitė, yra svarbus pradinių prielaidų prasmingumo rodiklis. Tai rodo, kad Komisijos atlikta jautrumo analizė (analizuoti pokyčiai yra palyginti nedideli) ypač akivaizdžiai atspindi, kad prielaidos, kuriomis grįstos išvados, jog projektą vykdyti yra verta, buvo nerealistiškos.

6 lentelė

Keleivių srauto prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime ir 2012 m. atnaujintame REIP tyrime

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skirtumas

–53

–69

–55

–38

–36

–29

–27

–25

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Skirtumas

–23

–21

–19

–17

–17

–18

–18

–19

–19

| (133) | Iš tolesnės jautrumo analizės matyti, kad jeigu bendros pajamos būtų vos [...] % per metus mažesnės visą prognozės laikotarpį arba jeigu pajamos būtų [...] % mažesnės, o veiklos išlaidos [...] % didesnės, tai projektas taptų nepelningas. Todėl investicijos pelningumas yra labai jautrus nedideliems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Komisija mano, kad tokie pokyčiai yra nedideli palyginti su vėlesniuose REIP tyrimuose padarytais pakeitimais. |
| --- | --- |

(133)

Iš tolesnės jautrumo analizės matyti, kad jeigu bendros pajamos būtų vos [...] % per metus mažesnės visą prognozės laikotarpį arba jeigu pajamos būtų [...] % mažesnės, o veiklos išlaidos [...] % didesnės, tai projektas taptų nepelningas. Todėl investicijos pelningumas yra labai jautrus nedideliems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Komisija mano, kad tokie pokyčiai yra nedideli palyginti su vėlesniuose REIP tyrimuose padarytais pakeitimais.

| (134) | Komisijos atlikta jautrumo analizė atrodo dar pagrįstesnė dėl to, kad praėjus vos vieniems metams nuo 2010 m. REIP tyrimo Lenkijos valdžios institucijos gavo atnaujintą analizę, kurioje nurodyta, kad projekto GDV bus daug mažesnė ir sieks tik [...] mln. PLN (apie [...] EUR). Taigi 2011 m. gegužės mėn. projekto GDV sumažinta [...] % palyginti su pradiniu projektu. |
| --- | --- |

(134)

Komisijos atlikta jautrumo analizė atrodo dar pagrįstesnė dėl to, kad praėjus vos vieniems metams nuo 2010 m. REIP tyrimo Lenkijos valdžios institucijos gavo atnaujintą analizę, kurioje nurodyta, kad projekto GDV bus daug mažesnė ir sieks tik [...] mln. PLN (apie [...] EUR). Taigi 2011 m. gegužės mėn. projekto GDV sumažinta [...] % palyginti su pradiniu projektu.

| (135) | Be to, Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimo teigiami rezultatai taip pat labai priklauso nuo investicijos galutinės vertės pasibaigus verslo plane numatytam laikotarpiui (t. y. 2040 m.). Iš tiesų, 2010–2040 m. bendrovės diskontuotas pinigų srautas yra neigiamas, jie yra lygūs (-[...] mln.) PLN. 2010 m. birželio 30 d. diskontuota galutinė vertė yra [...] mln. PLN. |
| --- | --- |

(135)

Be to, Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimo teigiami rezultatai taip pat labai priklauso nuo investicijos galutinės vertės pasibaigus verslo plane numatytam laikotarpiui (t. y. 2040 m.). Iš tiesų, 2010–2040 m. bendrovės diskontuotas pinigų srautas yra neigiamas, jie yra lygūs (-[...] mln.) PLN. 2010 m. birželio 30 d. diskontuota galutinė vertė yra [...] mln. PLN.

| (136) | Galutinė vertė buvo grindžiama prielaidomis, kad investicijos pinigų srauto metinis augimo tempas po 2040 m. bus [...] %. Pagal įprastą praktiką įmonės augimo tempas neturėtų būti didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimo tempą (t. y. vertinant pagal BVP augimą). Iš tiesų galutinė vertė būna apskaičiuojama tuo metu, kai manoma, kad įmonė yra pasiekusi brandą ir didžiausio augimo laikotarpis yra pasibaigęs. Kadangi yra tikėtina, kad ūkio sektoriuje veiks ir sparčiai augančios įmonės, ir stabiliai augančios įmonės, numatoma, kad brandžių įmonių augimo tempas bus mažesnis už viso ūkio sektoriaus augimo tempo vidurkį. Lenkija savo pastabose nenurodė, kuo remdamasi pasirinko [...] % ilgalaikio augimo tempą, tačiau paaiškino, kad ilgalaikio augimo tempas yra nominalusis augimo tempas. Remdamasi TVF pateikta informacija Komisija nustatė, kad pagal 2010 m. realiojo BVP augimo prognozes nominalusis Lenkijos ūkio augimo tempas svyruotų nuo 5,6 % 2011 m. iki 6,6 % 2015 m. Jeigu infliacija būtų apie 2,5 %, būtų galima tikėtis, kad realusis BVP augtų 4 %. Taigi iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kad Gdynės oro uostui pasirinktas [...] % nominalusis augimo tempas atitinka tuo metu turėtą informaciją ir įprastą praktiką pasirinkti už ekonomikos augimo tempą mažesnį augimo tempą. Tačiau pasirinktas už infliaciją (2010 m. balandžio mėn. ji prognozuota 2,5 %) didesnis ilgalaikio augimo tempas, verslo plane daroma prielaida, kad oro uostas po 2040 m. ir toliau kasmet augtų.

  7 lentelė


  TVF 2010 m. balandžio mėn. BVP ir infliacijos duomenys ir prognozė | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Augimas % BVP (palyginamosiomis kainomis) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| Augimas % BVP (dabartinėmis kainomis) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| Infliacija, % | 4,20 % | 3,50 % | 2,30 % | 2,40 % | 2,50 % | 2,50 % | 2,50 % |
| Šaltinis: | 2010 m. balandžio mėn. Tarptautinio valiutos fondo Pasaulio ekonomikos apžvalgos duomenų bazė (atsisiųsta iš http://www.imf.org/external/data.htm) |

(136)

Galutinė vertė buvo grindžiama prielaidomis, kad investicijos pinigų srauto metinis augimo tempas po 2040 m. bus [...] %. Pagal įprastą praktiką įmonės augimo tempas neturėtų būti didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimo tempą (t. y. vertinant pagal BVP augimą). Iš tiesų galutinė vertė būna apskaičiuojama tuo metu, kai manoma, kad įmonė yra pasiekusi brandą ir didžiausio augimo laikotarpis yra pasibaigęs. Kadangi yra tikėtina, kad ūkio sektoriuje veiks ir sparčiai augančios įmonės, ir stabiliai augančios įmonės, numatoma, kad brandžių įmonių augimo tempas bus mažesnis už viso ūkio sektoriaus augimo tempo vidurkį. Lenkija savo pastabose nenurodė, kuo remdamasi pasirinko [...] % ilgalaikio augimo tempą, tačiau paaiškino, kad ilgalaikio augimo tempas yra nominalusis augimo tempas. Remdamasi TVF pateikta informacija Komisija nustatė, kad pagal 2010 m. realiojo BVP augimo prognozes nominalusis Lenkijos ūkio augimo tempas svyruotų nuo 5,6 % 2011 m. iki 6,6 % 2015 m. Jeigu infliacija būtų apie 2,5 %, būtų galima tikėtis, kad realusis BVP augtų 4 %. Taigi iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kad Gdynės oro uostui pasirinktas [...] % nominalusis augimo tempas atitinka tuo metu turėtą informaciją ir įprastą praktiką pasirinkti už ekonomikos augimo tempą mažesnį augimo tempą. Tačiau pasirinktas už infliaciją (2010 m. balandžio mėn. ji prognozuota 2,5 %) didesnis ilgalaikio augimo tempas, verslo plane daroma prielaida, kad oro uostas po 2040 m. ir toliau kasmet augtų.

7 lentelė

TVF 2010 m. balandžio mėn. BVP ir infliacijos duomenys ir prognozė

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Augimas % BVP (palyginamosiomis kainomis)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

Augimas % BVP (dabartinėmis kainomis)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

Infliacija, %

4,20 %

3,50 %

2,30 %

2,40 %

2,50 %

2,50 %

2,50 %

Šaltinis:

2010 m. balandžio mėn. Tarptautinio valiutos fondo Pasaulio ekonomikos apžvalgos duomenų bazė (atsisiųsta iš http://www.imf.org/external/data.htm)

| (137) | Be to, Komisija pažymi, kad šiuo atveju, atsižvelgiant į ypač ilgą prognozės laikotarpį ir duomenų, pagal kuriuos apskaičiuota galutinė vertė, išsidėstymą per ilgą laikotarpį, nustatyti tinkamiausią augimo tempą yra dar sudėtingiau, o netikrumas yra dar didesnis. Iš tiesų, BVP augimo prognozės retai kada peržengia penkerių metų ribą, o pagal šiuo atveju taikomą modelį reikėjo numatyti pagrįstą augimo tempą, kuriuo oro uostas augtų praėjus 30 veiklos metų. Tai rodo, kad apdairus investuotojas būtų atlikęs įvairias jautrumo analizes. |
| --- | --- |

(137)

Be to, Komisija pažymi, kad šiuo atveju, atsižvelgiant į ypač ilgą prognozės laikotarpį ir duomenų, pagal kuriuos apskaičiuota galutinė vertė, išsidėstymą per ilgą laikotarpį, nustatyti tinkamiausią augimo tempą yra dar sudėtingiau, o netikrumas yra dar didesnis. Iš tiesų, BVP augimo prognozės retai kada peržengia penkerių metų ribą, o pagal šiuo atveju taikomą modelį reikėjo numatyti pagrįstą augimo tempą, kuriuo oro uostas augtų praėjus 30 veiklos metų. Tai rodo, kad apdairus investuotojas būtų atlikęs įvairias jautrumo analizes.

| (138) | Todėl derėtų pažymėti, kad vėliau atnaujinant pradinį verslo planą stabilaus augimo tempas sumažintas nuo [...] % iki [...] %. Tačiau Lenkija nepateikė jokio aiškaus tokio sumažinimo paaiškinimo. Galutinė vertė yra susijusi ne tik su numatomu nuolatinio stabilaus augimo tempu, bet ir su prognozuojama grąža, kurios tikimasi stabilaus augimo laikotarpiu. Komisija atliko keletą jautrumo analizių, kuriomis buvo patvirtinta išvada, kad 2010 m. REIP tyrimas yra labai jautrus mažiems ir realistiškiems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Pirma, stabilaus augimo tempas, kuriam esant 2010 m. verslo plane gaunama neigiama GDV, yra apie [...] %. O darant prielaidą, kad pajamos bus vos [...] % mažesnės negu prognozuota, stabilaus augimo tempas, kuriam esant projektas tampa nepelningas, yra [...] %. |
| --- | --- |

(138)

Todėl derėtų pažymėti, kad vėliau atnaujinant pradinį verslo planą stabilaus augimo tempas sumažintas nuo [...] % iki [...] %. Tačiau Lenkija nepateikė jokio aiškaus tokio sumažinimo paaiškinimo. Galutinė vertė yra susijusi ne tik su numatomu nuolatinio stabilaus augimo tempu, bet ir su prognozuojama grąža, kurios tikimasi stabilaus augimo laikotarpiu. Komisija atliko keletą jautrumo analizių, kuriomis buvo patvirtinta išvada, kad 2010 m. REIP tyrimas yra labai jautrus mažiems ir realistiškiems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Pirma, stabilaus augimo tempas, kuriam esant 2010 m. verslo plane gaunama neigiama GDV, yra apie [...] %. O darant prielaidą, kad pajamos bus vos [...] % mažesnės negu prognozuota, stabilaus augimo tempas, kuriam esant projektas tampa nepelningas, yra [...] %.

| (139) | Stabilaus augimo tempo modeliui, pagal kurį apskaičiuojama galutinė vertė, šiuo atveju taip pat reikalingos prielaidos dėl datos, kada įmonė pradės augti stabiliu tempu, kad galėtų gyvuoti ilgą laiką. 2010 m. REIP tyrime ši data nustatyta 2040 m., tai reiškia kad prognozė rengiama 30 metų (2010–2040 m.). 2012 m. atnaujintame REIP tyrime prognozės laikotarpis sutrumpintas iki 18 metų (2012–2030 m.), todėl galutinė vertė paskaičiuota 2030 m. Tą patį laikotarpį paėmus 2010 m. REIP tyrime, GDV tampa neigiama. |
| --- | --- |

(139)

Stabilaus augimo tempo modeliui, pagal kurį apskaičiuojama galutinė vertė, šiuo atveju taip pat reikalingos prielaidos dėl datos, kada įmonė pradės augti stabiliu tempu, kad galėtų gyvuoti ilgą laiką. 2010 m. REIP tyrime ši data nustatyta 2040 m., tai reiškia kad prognozė rengiama 30 metų (2010–2040 m.). 2012 m. atnaujintame REIP tyrime prognozės laikotarpis sutrumpintas iki 18 metų (2012–2030 m.), todėl galutinė vertė paskaičiuota 2030 m. Tą patį laikotarpį paėmus 2010 m. REIP tyrime, GDV tampa neigiama.

| (140) | Komisija taip pat pažymi, kad 2012 m. REIP tyrime konkrečiai paminėta, kad apdairus investuotojas būtų atsižvelgęs į tai, kad projektas taps pelningas tik po labai ilgo laikotarpio (žr. 2012 m. REIP tyrimo 4.10.1.2 skirsnį, kuriame padaryta išvada, kad „teigiamas grynosios dabartinės vertės rezultatas įrodo, kad investicija į Gdynės–Kosakovo oro uostą investuotojams gali būti įdomi verslo galimybė. Tačiau prieš priimdami kokį nors sprendimą, investuotojai taip pat turės apsvarstyti ilgalaikę investicijos perspektyvą, kuri būdinga tokio pobūdžio infrastruktūros projektams“). |
| --- | --- |

(140)

Komisija taip pat pažymi, kad 2012 m. REIP tyrime konkrečiai paminėta, kad apdairus investuotojas būtų atsižvelgęs į tai, kad projektas taps pelningas tik po labai ilgo laikotarpio (žr. 2012 m. REIP tyrimo 4.10.1.2 skirsnį, kuriame padaryta išvada, kad „teigiamas grynosios dabartinės vertės rezultatas įrodo, kad investicija į Gdynės–Kosakovo oro uostą investuotojams gali būti įdomi verslo galimybė. Tačiau prieš priimdami kokį nors sprendimą, investuotojai taip pat turės apsvarstyti ilgalaikę investicijos perspektyvą, kuri būdinga tokio pobūdžio infrastruktūros projektams“).

| (141) | Komisija pažymi, kad 2010 m., kada atliktas pirmas REIP tyrimas, verslo plane ir apskaičiuojant GDV buvo atsižvelgta į visas kapitalo išlaidas, įskaitant išlaidas, susijusias su viešųjų įpareigojimų (gaisrinės, apsaugos, muitinės ir t. t.) vykdymu. Komisija pažymi, kad toks principas yra teisingas, turint omenyje, kad šios išlaidos yra neatsiejamai susijusios su oro uosto statyba ir eksploatavimu (todėl jos yra papildomai patiriamos greta projekto išlaidų). |
| --- | --- |

(141)

Komisija pažymi, kad 2010 m., kada atliktas pirmas REIP tyrimas, verslo plane ir apskaičiuojant GDV buvo atsižvelgta į visas kapitalo išlaidas, įskaitant išlaidas, susijusias su viešųjų įpareigojimų (gaisrinės, apsaugos, muitinės ir t. t.) vykdymu. Komisija pažymi, kad toks principas yra teisingas, turint omenyje, kad šios išlaidos yra neatsiejamai susijusios su oro uosto statyba ir eksploatavimu (todėl jos yra papildomai patiriamos greta projekto išlaidų).

| (142) | Tačiau Komisija remdamasi 2010 m. REIP tyrimu taip pat įvertino projekto pelningumą be kapitalo išlaidų, susijusių su viešosios politikos uždavinių vykdymu. |
| --- | --- |

(142)

Tačiau Komisija remdamasi 2010 m. REIP tyrimu taip pat įvertino projekto pelningumą be kapitalo išlaidų, susijusių su viešosios politikos uždavinių vykdymu.

| (143) | Iš Lenkijos pateiktos informacijos neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie kapitalo išlaidų ir veiklos išlaidų elementai yra priskirtini viešosioms funkcijoms. Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime Lenkija atskyrė investicijas, tenkančias viešosios politikos sričiai priskirtų uždavinių vykdymui; tačiau 2010 m. REIP tyrime to nepadaryta. Vis dėlto Komisija perskaičiavo GDV, atėmė kai kuriuos įvardytus kapitalo išlaidų straipsnius, kurie yra akivaizdžiai susiję su viešosiomis funkcijomis. Būtent, Komisija perskaičiavo GDV atmesdama šias kapitalo išlaidas: „priešgaisrinės apsaugos transporto priemonės ir įranga“, „oro uosto tvora ir stebėjimas“, „oro uosto apsaugos įranga“, jos sudarė [...] mln. PLN (iš viso, nominaliąja verte). |
| --- | --- |

(143)

Iš Lenkijos pateiktos informacijos neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie kapitalo išlaidų ir veiklos išlaidų elementai yra priskirtini viešosioms funkcijoms. Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime Lenkija atskyrė investicijas, tenkančias viešosios politikos sričiai priskirtų uždavinių vykdymui; tačiau 2010 m. REIP tyrime to nepadaryta. Vis dėlto Komisija perskaičiavo GDV, atėmė kai kuriuos įvardytus kapitalo išlaidų straipsnius, kurie yra akivaizdžiai susiję su viešosiomis funkcijomis. Būtent, Komisija perskaičiavo GDV atmesdama šias kapitalo išlaidas: „priešgaisrinės apsaugos transporto priemonės ir įranga“, „oro uosto tvora ir stebėjimas“, „oro uosto apsaugos įranga“, jos sudarė [...] mln. PLN (iš viso, nominaliąja verte).

| (144) | Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaitytos viešosioms funkcijoms tenkančios išlaidos, diskontuotas pinigų srautas padidėtų iki maždaug (-[...] mln. PLN (kitaip tariant, tikėtinas diskontuotas nuostolis per 2010–2040 m. sumažėtų [...] mln. PLN nuo (-[...]) mln. PLN iki (-[...]) mln. PLN). Kadangi galutinė vertė nekeičiama (lygi [...] mln. PLN), projekto GDV padidėja nuo [...] mln. PLN iki [...] mln. PLN (t. y. padidėja nuo [...] mln. EUR iki maždaug [...] mln. EUR). |
| --- | --- |

(144)

Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaitytos viešosioms funkcijoms tenkančios išlaidos, diskontuotas pinigų srautas padidėtų iki maždaug (-[...] mln. PLN (kitaip tariant, tikėtinas diskontuotas nuostolis per 2010–2040 m. sumažėtų [...] mln. PLN nuo (-[...]) mln. PLN iki (-[...]) mln. PLN). Kadangi galutinė vertė nekeičiama (lygi [...] mln. PLN), projekto GDV padidėja nuo [...] mln. PLN iki [...] mln. PLN (t. y. padidėja nuo [...] mln. EUR iki maždaug [...] mln. EUR).

| (145) | Iš atliktų tolesnių jautrumo analizių matyti, kad GDV tampa neigiama, jei padaromi šie pakeitimai: bendros pajamos sumažinamos [...] %, pajamos iš oro uosto mokesčių sumažinamos [...] % arba bendros pajamos sumažinamos [...] % dėl [...] % didesnių sąnaudų (visi duomenys metiniai). Atsižvelgiant į labai nerealistiškas oro uosto mokesčių prielaidas ([...] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (55)) ir pernelyg optimistines eismo prognozes (patikslinus prognozės yra sumažintos nuo [...] % iki [...] % palyginti su pradinėmis), iš šių jautrumo analizių matyti, kad vos realistiškesnės prielaidos verčia daryti išvadą, kad projektas nebūtų pelningas. |
| --- | --- |

(145)

Iš atliktų tolesnių jautrumo analizių matyti, kad GDV tampa neigiama, jei padaromi šie pakeitimai: bendros pajamos sumažinamos [...] %, pajamos iš oro uosto mokesčių sumažinamos [...] % arba bendros pajamos sumažinamos [...] % dėl [...] % didesnių sąnaudų (visi duomenys metiniai). Atsižvelgiant į labai nerealistiškas oro uosto mokesčių prielaidas ([...] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (55)) ir pernelyg optimistines eismo prognozes (patikslinus prognozės yra sumažintos nuo [...] % iki [...] % palyginti su pradinėmis), iš šių jautrumo analizių matyti, kad vos realistiškesnės prielaidos verčia daryti išvadą, kad projektas nebūtų pelningas.

| (146) | Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaičiuotos konkrečios viešųjų funkcijų išlaidos, iš jautrumo analizės matyti, kad GDV taptų neigiama, jeigu numatomos pajamos iš pigių skrydžių vežėjų mokamų oro uosto mokesčių (niekaip nemažinant oro uosto mokesčių užsakomiesiems skrydžiams) sumažėtų [...] % per metus, nors pajamos iš užsakomųjų skrydžių, visos kitos pajamos, veiklos sąnaudos ir kapitalo išlaidos išliktų tokios, kokios buvo numatytos verslo plane (darant prielaidą, kad pajamos iš pigių skrydžių vežėjų būtų pradėtos gauti 2017 m. ir laikui bėgant laipsniškai augtų). |
| --- | --- |

(146)

Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaičiuotos konkrečios viešųjų funkcijų išlaidos, iš jautrumo analizės matyti, kad GDV taptų neigiama, jeigu numatomos pajamos iš pigių skrydžių vežėjų mokamų oro uosto mokesčių (niekaip nemažinant oro uosto mokesčių užsakomiesiems skrydžiams) sumažėtų [...] % per metus, nors pajamos iš užsakomųjų skrydžių, visos kitos pajamos, veiklos sąnaudos ir kapitalo išlaidos išliktų tokios, kokios buvo numatytos verslo plane (darant prielaidą, kad pajamos iš pigių skrydžių vežėjų būtų pradėtos gauti 2017 m. ir laikui bėgant laipsniškai augtų).

| (147) | Be to, derėtų priminti, kad projektas yra pelningas tik dėl galutinės vertės (t. y. oro uosto vertės 2040 m., darant prielaidą, kad pinigų srautas nuolat kasmet augs [...] %). Iki 2040 m. projekto pinigų srautas yra neigiamas. |
| --- | --- |

(147)

Be to, derėtų priminti, kad projektas yra pelningas tik dėl galutinės vertės (t. y. oro uosto vertės 2040 m., darant prielaidą, kad pinigų srautas nuolat kasmet augs [...] %). Iki 2040 m. projekto pinigų srautas yra neigiamas.

| (148) | Todėl net jei projekto pelningumas būtų vertinamas pagal 2010 m. REIP tyrimą, atmetus kapitalo išlaidas, susijusias su viešosios politikos uždavinių vykdymu, aiškios išvados, kad privatus investuotojas būtų ėmęsis aptariamos investicijos, padaryti negalima. |
| --- | --- |

(148)

Todėl net jei projekto pelningumas būtų vertinamas pagal 2010 m. REIP tyrimą, atmetus kapitalo išlaidas, susijusias su viešosios politikos uždavinių vykdymu, aiškios išvados, kad privatus investuotojas būtų ėmęsis aptariamos investicijos, padaryti negalima.

Apibendrinimas ir išvada

| (149) | Gdynės oro uostui pertvarkyti reikalingos nemažos investicijos, pinigų srautai ilgą laiką būtų neigiami. Iš tiesų, iš verslo plano matyti, kad kaupiamuoju principu skaičiuojamas pinigų srautas 2010–2040 m. prognozės laikotarpiu yra neigiamas (-[...] mln. PLN arba -[...] mln. EUR). Remiantis verslo planu, teigiami projekto rodikliai gaunami tik paėmus diskontuotą [...] mln. PLN galutinę vertę, apskaičiuotą nuo 2040 m., darant prielaidą, kad oro uostas vėliau kasmet visą laiką augs ir augimo tempas sudarys [...] %. Nepaisant didžiulio netikrumo, būdingo tokiam ilgalaikiam projektui, verslo plane neatlikta jokia jautrumo analizė, todėl jis skiriasi nuo analizės, kurią apdairus investuotojas būtų dėl tokio projekto atlikęs. |
| --- | --- |

(149)

Gdynės oro uostui pertvarkyti reikalingos nemažos investicijos, pinigų srautai ilgą laiką būtų neigiami. Iš tiesų, iš verslo plano matyti, kad kaupiamuoju principu skaičiuojamas pinigų srautas 2010–2040 m. prognozės laikotarpiu yra neigiamas (-[...] mln. PLN arba -[...] mln. EUR). Remiantis verslo planu, teigiami projekto rodikliai gaunami tik paėmus diskontuotą [...] mln. PLN galutinę vertę, apskaičiuotą nuo 2040 m., darant prielaidą, kad oro uostas vėliau kasmet visą laiką augs ir augimo tempas sudarys [...] %. Nepaisant didžiulio netikrumo, būdingo tokiam ilgalaikiam projektui, verslo plane neatlikta jokia jautrumo analizė, todėl jis skiriasi nuo analizės, kurią apdairus investuotojas būtų dėl tokio projekto atlikęs.

| (150) | Be to, Komisijos analizėje padaryta išvada, kad verslo planas grindžiamas keletu optimistinių ir nerealistiškų prielaidų, atsižvelgiant į tai, kad netoliese yra įkurtas Gdansko oro uostas, kuris veikia pagal tą patį verslo modelį, turi neišnaudotų pajėgumų ir plėtros planų. Iš keleto jautrumo analizių matyti, kad šiek tiek realistiškai pakeitus pagrindines prielaidas, projekto GDV tampa neigiama. |
| --- | --- |

(150)

Be to, Komisijos analizėje padaryta išvada, kad verslo planas grindžiamas keletu optimistinių ir nerealistiškų prielaidų, atsižvelgiant į tai, kad netoliese yra įkurtas Gdansko oro uostas, kuris veikia pagal tą patį verslo modelį, turi neišnaudotų pajėgumų ir plėtros planų. Iš keleto jautrumo analizių matyti, kad šiek tiek realistiškai pakeitus pagrindines prielaidas, projekto GDV tampa neigiama.

| (151) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad privatus investuotojas remdamasis 2010 m. REIP tyrimu nebūtų nusprendęs vykdyti aptariamo projekto. Todėl Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimu oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(151)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad privatus investuotojas remdamasis 2010 m. REIP tyrimu nebūtų nusprendęs vykdyti aptariamo projekto. Todėl Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimu oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

REIP taikymas remiantis 2011 ir 2012 m. atnaujintais REIP tyrimais

| (152) | Dėl 2011 ir 2012 m. atliktų REIP tyrimų (ir lėšų injekcijų, kurios Lenkijos teigimu buvo skirtos oro uosto valdytojui po šių tyrimų) Komisija mano, kad šias kapitalo injekcijas skirti jau buvo įsipareigota pagal 2011 m. kovo 11 d. akcininkų susitarimą (žr. 33 konstatuojamąją dalį), t. y. iki 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų. Todėl kai buvo atlikti 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai, akcininkų investiciniai sprendimai jau buvo priimti, nors ir buvo įgyvendinti vėliau. Be to, Komisija mano, kad kapitalo injekcijų, padarytų po 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų, negalima laikyti savarankiškais, atskirai priimtais sprendimais, nes jos susijusios su tuo pačiu investiciniu projektu, kurį viešieji akcininkai pradėjo įgyvendinti ne vėliau kaip 2010 m., šiais sprendimais pradinis projektas buvo tik patikslintas arba iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(152)

Dėl 2011 ir 2012 m. atliktų REIP tyrimų (ir lėšų injekcijų, kurios Lenkijos teigimu buvo skirtos oro uosto valdytojui po šių tyrimų) Komisija mano, kad šias kapitalo injekcijas skirti jau buvo įsipareigota pagal 2011 m. kovo 11 d. akcininkų susitarimą (žr. 33 konstatuojamąją dalį), t. y. iki 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų. Todėl kai buvo atlikti 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai, akcininkų investiciniai sprendimai jau buvo priimti, nors ir buvo įgyvendinti vėliau. Be to, Komisija mano, kad kapitalo injekcijų, padarytų po 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų, negalima laikyti savarankiškais, atskirai priimtais sprendimais, nes jos susijusios su tuo pačiu investiciniu projektu, kurį viešieji akcininkai pradėjo įgyvendinti ne vėliau kaip 2010 m., šiais sprendimais pradinis projektas buvo tik patikslintas arba iš dalies pakeistas.

| (153) | Todėl, kaip jau buvo minėta, Komisija mano, kad šiais tyrimais būtų galima įrodyti, jog Lenkija elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, kad investavus papildomų lėšų iš projekto būtų galima gauti pakankamą jau investuoto arba ketinamo investuoti kapitalo grąžą (arba pakankamą šio kapitalo grąžą, net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą). |
| --- | --- |

(153)

Todėl, kaip jau buvo minėta, Komisija mano, kad šiais tyrimais būtų galima įrodyti, jog Lenkija elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, kad investavus papildomų lėšų iš projekto būtų galima gauti pakankamą jau investuoto arba ketinamo investuoti kapitalo grąžą (arba pakankamą šio kapitalo grąžą, net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą).

| (154) | Tačiau iš tyrimų to toli gražu nematyti, dėl toliau išdėstytų priežasčių tyrimai atrodo nepatikimi. |
| --- | --- |

(154)

Tačiau iš tyrimų to toli gražu nematyti, dėl toliau išdėstytų priežasčių tyrimai atrodo nepatikimi.

REIP taikymas remiantis 2011 m. atnaujintu REIP tyrimu

| (155) | Pirmą kartą REIP tyrimas atnaujintas 2011 m. gegužės mėn. Nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti iki 2011 m. gegužės mėn. (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija vis tiek įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį. 2011 m. REIP tyrime projekto pajamos nepakeistos, tik padidintos kapitalo išlaidos (žr. 3 pav., kuriame kaupiamuoju principu išdėstytos investicinės išlaidos 2010 m. realiąja verte). Šiame tyrime taip pat atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau patirtas kapitalo išlaidas. VSKK šiek tiek sumažinta (nuo [...] iki [...] %), ilgalaikio augimo termas sumažintas nuo [...] iki [...] %. Padarius šiuos atnaujinimus gauta daug mažesnė GDV – [...] mln. PLN (apie [...] EUR). Taip nutiko dėl didesnių nuostolių (2011–2030 m. diskontuotas pinigų srautas būtų -[...] mln. PLN) ir dėl to, kad galutinė vertė šiek tiek, iki [...] mln. PLN, sumažėtų. |
| --- | --- |

(155)

Pirmą kartą REIP tyrimas atnaujintas 2011 m. gegužės mėn. Nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti iki 2011 m. gegužės mėn. (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija vis tiek įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį. 2011 m. REIP tyrime projekto pajamos nepakeistos, tik padidintos kapitalo išlaidos (žr. 3 pav., kuriame kaupiamuoju principu išdėstytos investicinės išlaidos 2010 m. realiąja verte). Šiame tyrime taip pat atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau patirtas kapitalo išlaidas. VSKK šiek tiek sumažinta (nuo [...] iki [...] %), ilgalaikio augimo termas sumažintas nuo [...] iki [...] %. Padarius šiuos atnaujinimus gauta daug mažesnė GDV – [...] mln. PLN (apie [...] EUR). Taip nutiko dėl didesnių nuostolių (2011–2030 m. diskontuotas pinigų srautas būtų -[...] mln. PLN) ir dėl to, kad galutinė vertė šiek tiek, iki [...] mln. PLN, sumažėtų.

| (156) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2011 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(156)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2011 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

REIP taikymas remiantis 2012 m. atnaujintu REIP tyrimu

| (157) | Lenkija mano, kad Komisija turėtų vertinti atitiktį REIP pagal 2012 m. REIP tyrimą. Kad galėtų atsakyti į šį argumentą, nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti anksčiau (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija taip pat įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį. |
| --- | --- |

(157)

Lenkija mano, kad Komisija turėtų vertinti atitiktį REIP pagal 2012 m. REIP tyrimą. Kad galėtų atsakyti į šį argumentą, nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti anksčiau (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija taip pat įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį.

| (158) | Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau padarytas kapitalo išlaidas. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime parodyta, kad dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirto finansavimo jos akcininkams nuosavo kapitalo vertė yra teigiama ir sudaro [...] mln. PLN (apie [...] mln. EUR). Be to, investicinio projekto [...] % VGN yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([...] %). |
| --- | --- |

(158)

Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau padarytas kapitalo išlaidas. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime parodyta, kad dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirto finansavimo jos akcininkams nuosavo kapitalo vertė yra teigiama ir sudaro [...] mln. PLN (apie [...] mln. EUR). Be to, investicinio projekto [...] % VGN yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([...] %).

| (159) | 2012 m. REIP tyrime bendrovės, kurioje bus daromos tolesnės investicijos, nuosavo kapitalo vertė, kuri būtų tuo atveju, jeigu naujas oro uostas pradėtų veikti („pagrindinis scenarijus“), palyginta su bendrovės, kurioje tolesnės investicijos nebūtų daromos, nuosavo kapitalo verte tuo atveju, jeigu investicinis projektas nuo 2012 m. birželio mėn. nebebūtų tęsiamas („priešingos padėties scenarijus“) (56). |
| --- | --- |

(159)

2012 m. REIP tyrime bendrovės, kurioje bus daromos tolesnės investicijos, nuosavo kapitalo vertė, kuri būtų tuo atveju, jeigu naujas oro uostas pradėtų veikti („pagrindinis scenarijus“), palyginta su bendrovės, kurioje tolesnės investicijos nebūtų daromos, nuosavo kapitalo verte tuo atveju, jeigu investicinis projektas nuo 2012 m. birželio mėn. nebebūtų tęsiamas („priešingos padėties scenarijus“) (56).

| (160) | Dėl šio aspekto Komisija jau padarė išvadą, kad po 2010 m. padarytų kapitalo injekcijų negalima vertinti atskirai nuo pradinio 2010 m. priimto investicinio sprendimo. Teisingas priešingos padėties scenarijus 2010 m. būtų buvęs nepradėti įgyvendinti projekto. Pasak Lenkijos, pagal nuomos susitarimą Kosakovui buvo leidžiama žemę naudoti tik civiliniam oro uostui. Komisija pažymi, kad privatus investuotojas visų pirma nebūtų sudaręs tokio susitarimo, jeigu planai kurti naują civilinį oro uostą toje teritorijoje nebūtų turėję realių perspektyvų iš tokios investicijos gauti pelno. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime aptartas priešingos padėties scenarijus yra iškraipytas ankstesnio sprendimo, kuris pats neatitinka privataus investuotojo elgesio. Kitaip tariant, teisingas 2010 ir 2012 m. priešingos padėties scenarijus butų buvęs nevykdyti aptariamo civilinio oro uosto statybos projekto, nes visos kapitalo injekcijos ir Lenkijos atlikti REIP tyrimai yra susiję su to paties investicinio projekto įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(160)

Dėl šio aspekto Komisija jau padarė išvadą, kad po 2010 m. padarytų kapitalo injekcijų negalima vertinti atskirai nuo pradinio 2010 m. priimto investicinio sprendimo. Teisingas priešingos padėties scenarijus 2010 m. būtų buvęs nepradėti įgyvendinti projekto. Pasak Lenkijos, pagal nuomos susitarimą Kosakovui buvo leidžiama žemę naudoti tik civiliniam oro uostui. Komisija pažymi, kad privatus investuotojas visų pirma nebūtų sudaręs tokio susitarimo, jeigu planai kurti naują civilinį oro uostą toje teritorijoje nebūtų turėję realių perspektyvų iš tokios investicijos gauti pelno. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime aptartas priešingos padėties scenarijus yra iškraipytas ankstesnio sprendimo, kuris pats neatitinka privataus investuotojo elgesio. Kitaip tariant, teisingas 2010 ir 2012 m. priešingos padėties scenarijus butų buvęs nevykdyti aptariamo civilinio oro uosto statybos projekto, nes visos kapitalo injekcijos ir Lenkijos atlikti REIP tyrimai yra susiję su to paties investicinio projekto įgyvendinimu.

| (161) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime numatytas pagrindinis scenarijus yra grindžiamas verslo planu, kuriame daroma prielaida dėl 2012–2030 m. (t. y. didelio augimo laikotarpio) būsimų nuosavo kapitalo investuotojų pinigų srautų (57). Numatomi būsimi pinigų srautai grindžiami prielaida, kad oro uostas pradės veiklą 2013 m. Tuo metu, kai buvo parengtas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad oro uostas 2014 m. aptarnaus apie [...] keleivių, vėliau laipsniškai plės savo veiklą ir 2020 m. aptarnaus iki [...] keleivių, 2028 m. – apie [...] keleivių (žr. 8 lentelėje nurodytą keleivių skaičiaus kaitos prognozę).

  8 lentelė


  Keleivių srauto prognozės Gdynės oro uostui (tūkst.)
















  Numatomas keleivių skaičiaus augimas |
| --- | --- |
| Metai | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Iš viso | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 1 083,7 |

(161)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime numatytas pagrindinis scenarijus yra grindžiamas verslo planu, kuriame daroma prielaida dėl 2012–2030 m. (t. y. didelio augimo laikotarpio) būsimų nuosavo kapitalo investuotojų pinigų srautų (57). Numatomi būsimi pinigų srautai grindžiami prielaida, kad oro uostas pradės veiklą 2013 m. Tuo metu, kai buvo parengtas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad oro uostas 2014 m. aptarnaus apie [...] keleivių, vėliau laipsniškai plės savo veiklą ir 2020 m. aptarnaus iki [...] keleivių, 2028 m. – apie [...] keleivių (žr. 8 lentelėje nurodytą keleivių skaičiaus kaitos prognozę).

8 lentelė

Keleivių srauto prognozės Gdynės oro uostui (tūkst.)

Numatomas keleivių skaičiaus augimas

Metai

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Iš viso

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

1 083,7

| (162) | Pagal 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą numatoma, kad po 2030 m. oro uosto veiklos vykdytojas visą laiką augs [...] stabiliu augimo tempu. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2030 m. |
| --- | --- |

(162)

Pagal 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą numatoma, kad po 2030 m. oro uosto veiklos vykdytojas visą laiką augs [...] stabiliu augimo tempu. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2030 m.

| (163) | Komisija pažymi, kad taip pat, kaip 2010 m. REIP tyrime, pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos aviacijos veiklos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio. |
| --- | --- |

(163)

Komisija pažymi, kad taip pat, kaip 2010 m. REIP tyrime, pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos aviacijos veiklos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio.

| (164) | Dėl numatomos keleivių skaičiaus kaitos Lenkija tvirtina, kad paslaugų oro keleiviams paklausa ilgainiui augs, numatoma, kad Lenkijos BVP padidės, regionas vystysis. Todėl Lenkija laikosi nuomonės, kad eismo prognozės yra konservatyvios ir kad faktinis eismas gali būti intensyvesnis negu prognozuojama. Lenkijos nuomone 2013 m. kovo mėn. atnaujintoje regiono eismo prognozėje numatytas intensyvesnis eismas negu buvo manyta 2012 m. atnaujintame REIP tyrime. |
| --- | --- |

(164)

Dėl numatomos keleivių skaičiaus kaitos Lenkija tvirtina, kad paslaugų oro keleiviams paklausa ilgainiui augs, numatoma, kad Lenkijos BVP padidės, regionas vystysis. Todėl Lenkija laikosi nuomonės, kad eismo prognozės yra konservatyvios ir kad faktinis eismas gali būti intensyvesnis negu prognozuojama. Lenkijos nuomone 2013 m. kovo mėn. atnaujintoje regiono eismo prognozėje numatytas intensyvesnis eismas negu buvo manyta 2012 m. atnaujintame REIP tyrime.

| (165) | Lenkija tvirtina, kad verslo plane prognozuojama, kad Gdynės oro uostas aptarnautų mažiau negu [...] % regiono keleivių. Be to, Lenkijos nuomone dėl Pamario oro paslaugų rinkos plėtros joje yra vietos dar vienam mažam oro uostui, kuris papildytų Gdansko oro uosto siūlomas paslaugas. |
| --- | --- |

(165)

Lenkija tvirtina, kad verslo plane prognozuojama, kad Gdynės oro uostas aptarnautų mažiau negu [...] % regiono keleivių. Be to, Lenkijos nuomone dėl Pamario oro paslaugų rinkos plėtros joje yra vietos dar vienam mažam oro uostui, kuris papildytų Gdansko oro uosto siūlomas paslaugas.

| (166) | Dėl keleivių paklausos Komisija mano, kad 118–129 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti argumentai dėl Gdynės konkurencijos dėl oro transporto bendrovių ir keleivių su Gdansko oro uostu galioja ir vertinant 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą. |
| --- | --- |

(166)

Dėl keleivių paklausos Komisija mano, kad 118–129 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti argumentai dėl Gdynės konkurencijos dėl oro transporto bendrovių ir keleivių su Gdansko oro uostu galioja ir vertinant 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

| (167) | Visų pirma Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime nurodyti tokio paties dydžio oro uosto mokesčiai kaip 2010 m. REIP tyrime. Pasak Lenkijos, 2012 m. atnaujintame REIP tyrime panaudoti mokesčių duomenys iš esmės nesiskiria nuo standartinių kitų mažų Lenkijos oro uostų renkamų mokesčių. Lenkija paaiškina, kad mokesčių dydis, kuriuo remtasi verslo plane, yra viso verslo plano laikotarpio (t. y. 2014–2040 m.), vidurkis; verslo plane daroma prielaida, kad Gdansko oro uosto taikomi mokesčiai ilgainiui turės didėti, kai ims kilti jo teikiamų paslaugų lygis. |
| --- | --- |

(167)

Visų pirma Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime nurodyti tokio paties dydžio oro uosto mokesčiai kaip 2010 m. REIP tyrime. Pasak Lenkijos, 2012 m. atnaujintame REIP tyrime panaudoti mokesčių duomenys iš esmės nesiskiria nuo standartinių kitų mažų Lenkijos oro uostų renkamų mokesčių. Lenkija paaiškina, kad mokesčių dydis, kuriuo remtasi verslo plane, yra viso verslo plano laikotarpio (t. y. 2014–2040 m.), vidurkis; verslo plane daroma prielaida, kad Gdansko oro uosto taikomi mokesčiai ilgainiui turės didėti, kai ims kilti jo teikiamų paslaugų lygis.

| (168) | Kadangi Gdansko, Bydgoščiaus ir Ščecino oro uostai 2012 m. taikė tokius pačius tarifus kaip 2010 m. (įskaitant kai kurias nuolaidas), Komisija 2012 m. REIP tyrime nurodytą Gdynės oro uosto mokesčių dydį vertina taip pat kaip 2010 m. REIP tyrime nurodytus mokesčius (žr. 122–129 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(168)

Kadangi Gdansko, Bydgoščiaus ir Ščecino oro uostai 2012 m. taikė tokius pačius tarifus kaip 2010 m. (įskaitant kai kurias nuolaidas), Komisija 2012 m. REIP tyrime nurodytą Gdynės oro uosto mokesčių dydį vertina taip pat kaip 2010 m. REIP tyrime nurodytus mokesčius (žr. 122–129 konstatuojamąsias dalis).

| (169) | Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas, kuris vadovaujasi galimybe gauti pelno, nebūtų grindęs jokio investicinio sprendimo dėl aptariamo projekto tokiais mokesčiais, kurie yra daug didesni už kitų Lenkijos regioninių oro uostų, ypač Gdansko oro uosto, taikomus grynuosius mokesčius (58). |
| --- | --- |

(169)

Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas, kuris vadovaujasi galimybe gauti pelno, nebūtų grindęs jokio investicinio sprendimo dėl aptariamo projekto tokiais mokesčiais, kurie yra daug didesni už kitų Lenkijos regioninių oro uostų, ypač Gdansko oro uosto, taikomus grynuosius mokesčius (58).

| (170) | Komisija taip pat pažymi, kad Lenkijos atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo, kad keleivių mokestį sumažinus iki [...] PLN nuosavo kapitalo vertė tampa neigiama. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad nustačius mažesnius oro uosto mokesčius už kitų Lenkijos regioninių oro uostų (pvz., Gdansko, Bydgoščiaus, Ščecino, Liublino) renkamus mokesčius, nuosavo kapitalo vertė būtų neigiama. |
| --- | --- |

(170)

Komisija taip pat pažymi, kad Lenkijos atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo, kad keleivių mokestį sumažinus iki [...] PLN nuosavo kapitalo vertė tampa neigiama. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad nustačius mažesnius oro uosto mokesčius už kitų Lenkijos regioninių oro uostų (pvz., Gdansko, Bydgoščiaus, Ščecino, Liublino) renkamus mokesčius, nuosavo kapitalo vertė būtų neigiama.

| (171) | Be to, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nenustatytų didesnių mokesčių, remdamasis prielaida, kad Gdansko oro uosto mokesčiai ilgainiui didės. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad pagal Gdansko oro uosto taikomų mokesčių planą nuolaidas numatoma taikyti iki 2028 m. (t. y. tik dvejais metais trumpiau už verslo plane, kuriuo grindžiamas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, numatytą laikotarpį). Todėl Komisija mano, kad, net jei Gdansko oro uosto mokesčiai po 2028 m. ir didėtų, prognozuojamų oro uosto mokesčių verslo plano laikotarpiu (t. y. iki 2030 m.) vidurkis išliks didesnis už konkuruojančio oro uosto mokesčių vidurkį. |
| --- | --- |

(171)

Be to, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nenustatytų didesnių mokesčių, remdamasis prielaida, kad Gdansko oro uosto mokesčiai ilgainiui didės. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad pagal Gdansko oro uosto taikomų mokesčių planą nuolaidas numatoma taikyti iki 2028 m. (t. y. tik dvejais metais trumpiau už verslo plane, kuriuo grindžiamas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, numatytą laikotarpį). Todėl Komisija mano, kad, net jei Gdansko oro uosto mokesčiai po 2028 m. ir didėtų, prognozuojamų oro uosto mokesčių verslo plano laikotarpiu (t. y. iki 2030 m.) vidurkis išliks didesnis už konkuruojančio oro uosto mokesčių vidurkį.

| (172) | Lenkija patvirtino, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į veiklos sąnaudas, susijusias su oro uosto naudojimu karinei veiklai. Tikimasi, kad šias sąnaudas atlygins valstybė. Lenkija taip pat patvirtino, kad dėl sąnaudų (nei dėl veiklos, nei dėl investicinių) pasidalijimo tarp Gdynės oro uosto ir karinio naudotojo dar nesudarytas joks oficialus susitarimas. |
| --- | --- |

(172)

Lenkija patvirtino, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į veiklos sąnaudas, susijusias su oro uosto naudojimu karinei veiklai. Tikimasi, kad šias sąnaudas atlygins valstybė. Lenkija taip pat patvirtino, kad dėl sąnaudų (nei dėl veiklos, nei dėl investicinių) pasidalijimo tarp Gdynės oro uosto ir karinio naudotojo dar nesudarytas joks oficialus susitarimas.

| (173) | Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas savo vertinimą grįstų tik tais rezultatais, kuriuos būtų galima numatyti tuo metu, kai priimamas investicinis sprendimas. Todėl Komisija mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į sąnaudų sumažėjimo dėl to, kad jų dalį padengs oro uosto karinis naudotojas, galimybę (ir poveikį bendroms oro uosto sąnaudoms bei pajamoms) nereikėtų atsižvelgti. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime neapskaičiuota, kiek oro uosto valdytojo sąnaudos sumažėtų dėl tos priežasties. |
| --- | --- |

(173)

Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas savo vertinimą grįstų tik tais rezultatais, kuriuos būtų galima numatyti tuo metu, kai priimamas investicinis sprendimas. Todėl Komisija mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į sąnaudų sumažėjimo dėl to, kad jų dalį padengs oro uosto karinis naudotojas, galimybę (ir poveikį bendroms oro uosto sąnaudoms bei pajamoms) nereikėtų atsižvelgti. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime neapskaičiuota, kiek oro uosto valdytojo sąnaudos sumažėtų dėl tos priežasties.

| (174) | Kaip ir 2010 m. REIP tyrime bendri 2012–2030 m. projekto DPS būtų neigiami, kaip parodyta 5 pvz., Pirmą kartą oro uosto pinigų srautai būtų teigiami 2020 m., bet ilgas investicinis laikotarpis reiškia, kad kaupiamuoju principu apskaičiuotas pinigų srautas, pritaikius diskonto normą, prognozės laikotarpiu išliktų neigiamas.

  5 pvz.


  2012 m. atnaujintame REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte, PLN)

  (...) |
| --- | --- |

(174)

Kaip ir 2010 m. REIP tyrime bendri 2012–2030 m. projekto DPS būtų neigiami, kaip parodyta 5 pvz., Pirmą kartą oro uosto pinigų srautai būtų teigiami 2020 m., bet ilgas investicinis laikotarpis reiškia, kad kaupiamuoju principu apskaičiuotas pinigų srautas, pritaikius diskonto normą, prognozės laikotarpiu išliktų neigiamas.

5 pvz.

2012 m. atnaujintame REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte, PLN)

(...)

| (175) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2012 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(175)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2012 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

2013 m. lapkričio mėn. atnaujinti duomenys

| (176) | Komisija taip pat mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į investicinio plano pakeitimus, kuriais siekiama, kad oro uostas gautų papildomų pajamų iš kuro pardavimo (be išorės veiklos vykdytojo) ir navigacijos paslaugų, nereikėtų atsižvelgti. Lenkija patvirtino, kad šie galimi papildomi pajamų šaltiniai nebuvo įtraukti į 2010, 2011 m. REIP tyrimą ar į 2012 m. atnaujintą Gdynės oro uosto REIP tyrimą, nes nei viešieji akcininkai, nei bendrovė tuo metu, kai buvo rengiami tyrimai, negalėjo būti tikri, kad galės gauti visus leidimus ir koncesijas, kurios yra reikalingos norint teikti tokias paslaugas. Kadangi tuo metu, kai buvo atliekami REIP tyrimai, reikiamų leidimų ir koncesijų nebuvo galima gauti, Komisija negali į juos atsižvelgti atgaline data. |
| --- | --- |

(176)

Komisija taip pat mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į investicinio plano pakeitimus, kuriais siekiama, kad oro uostas gautų papildomų pajamų iš kuro pardavimo (be išorės veiklos vykdytojo) ir navigacijos paslaugų, nereikėtų atsižvelgti. Lenkija patvirtino, kad šie galimi papildomi pajamų šaltiniai nebuvo įtraukti į 2010, 2011 m. REIP tyrimą ar į 2012 m. atnaujintą Gdynės oro uosto REIP tyrimą, nes nei viešieji akcininkai, nei bendrovė tuo metu, kai buvo rengiami tyrimai, negalėjo būti tikri, kad galės gauti visus leidimus ir koncesijas, kurios yra reikalingos norint teikti tokias paslaugas. Kadangi tuo metu, kai buvo atliekami REIP tyrimai, reikiamų leidimų ir koncesijų nebuvo galima gauti, Komisija negali į juos atsižvelgti atgaline data.

Išvada

| (177) | Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas neatitinka REIP. Todėl Komisija mano, kad aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(177)

Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas neatitinka REIP. Todėl Komisija mano, kad aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

5.1.4.   Atrenkamasis pobūdis

| (178) | Kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Aptariamu atveju Komisija pažymi, kad kapitalo injekcijos yra skiriamos tik ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jos yra atrankios. |
| --- | --- |

(178)

Kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Aptariamu atveju Komisija pažymi, kad kapitalo injekcijos yra skiriamos tik ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jos yra atrankios.

5.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (179) | Jeigu valstybės narės suteikta pagalba vienos įmonės padėtis sustiprinama palyginti su kitomis įmonėmis, kurios konkuruoja vidaus rinkoje, laikoma, kad pagalba daro jai poveikį (59). Dėl aptariama priemone suteikto ekonominio pranašumo sustiprėja oro uosto veiklos vykdytojo ekonominė padėtis, nes oro uosto veiklos vykdytojas galės pradėti verslą nepatirdamas tam būdingų investicinių ir veiklos sąnaudų. |
| --- | --- |

(179)

Jeigu valstybės narės suteikta pagalba vienos įmonės padėtis sustiprinama palyginti su kitomis įmonėmis, kurios konkuruoja vidaus rinkoje, laikoma, kad pagalba daro jai poveikį (59). Dėl aptariama priemone suteikto ekonominio pranašumo sustiprėja oro uosto veiklos vykdytojo ekonominė padėtis, nes oro uosto veiklos vykdytojas galės pradėti verslą nepatirdamas tam būdingų investicinių ir veiklos sąnaudų.

| (180) | Kaip įvertinta 5.1.1 skyriuje, oro uosto veikla yra ekonominė veikla. Tarpusavyje konkuruoja ir oro uostai, kad pritrauktų oro transporto bendroves ir atitinkamą (keleivių ir krovinių) eismo srautą, ir oro uostų valdytojai, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, Komisija pabrėžia, ypač turėdama omenyje pigių skrydžių vežėjus, kad skirtingose aptarnaujamose teritorijose ir skirtingose valstybėse narėse įsikūrę oro uostai taip pat gali konkuruoti vienas su kitu, kad pritrauktų tas oro transporto bendroves. Komisija pažymi, kad Gdynės oro uostas iki 2020 m. aptarnaus apie [...] 000 keleivių, 2030 m. – iki 1 milijono keleivių. |
| --- | --- |

(180)

Kaip įvertinta 5.1.1 skyriuje, oro uosto veikla yra ekonominė veikla. Tarpusavyje konkuruoja ir oro uostai, kad pritrauktų oro transporto bendroves ir atitinkamą (keleivių ir krovinių) eismo srautą, ir oro uostų valdytojai, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, Komisija pabrėžia, ypač turėdama omenyje pigių skrydžių vežėjus, kad skirtingose aptarnaujamose teritorijose ir skirtingose valstybėse narėse įsikūrę oro uostai taip pat gali konkuruoti vienas su kitu, kad pritrauktų tas oro transporto bendroves. Komisija pažymi, kad Gdynės oro uostas iki 2020 m. aptarnaus apie [...] 000 keleivių, 2030 m. – iki 1 milijono keleivių.

| (181) | Kaip nurodyta 2005 m. Aviacijos gairių 40 punkte, taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį negalima atmesti nė vieno, net mažiausio oro uosto. Atsižvelgdama į Gdynės oro uosto eismo prognozes ir į tai, kad jis yra netoli Gdansko oro uosto (ne daugiau kaip už 25 km.), Komisija mano, kad valstybių narių tarpusavio prekybai gali būti daromas poveikis. |
| --- | --- |

(181)

Kaip nurodyta 2005 m. Aviacijos gairių 40 punkte, taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį negalima atmesti nė vieno, net mažiausio oro uosto. Atsižvelgdama į Gdynės oro uosto eismo prognozes ir į tai, kad jis yra netoli Gdansko oro uosto (ne daugiau kaip už 25 km.), Komisija mano, kad valstybių narių tarpusavio prekybai gali būti daromas poveikis.

| (182) | Remiantis 179–181 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, Gdynės oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas sustiprina jo poziciją palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Dėl to nagrinėjamas viešasis finansavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(182)

Remiantis 179–181 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, Gdynės oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas sustiprina jo poziciją palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Dėl to nagrinėjamas viešasis finansavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.6.   Išvada

| (183) | Atsižvelgdama į 83–182 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus Komisija mano, kad ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirtos kapitalo injekcijos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Kadangi finansavimas ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui jau suteiktas, Komisija taip pat mano, kad Lenkija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyto draudimo (60). |
| --- | --- |

(183)

Atsižvelgdama į 83–182 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus Komisija mano, kad ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirtos kapitalo injekcijos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Kadangi finansavimas ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui jau suteiktas, Komisija taip pat mano, kad Lenkija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyto draudimo (60).

5.2.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (184) | Komisija išnagrinėjo, ar aptariamą pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Kaip jau buvo aptarta, pagalbą sudaro investicinių sąnaudų, susijusių su Gdynės oro uosto įkūrimu, ir veiklos nuostolių per pirmus oro uosto veiklos metus (t. y. iki 2019 m., ir pagal 2010 m. REIP tyrimą, ir pagal 2012 m. REIP tyrimą) finansavimas. |
| --- | --- |

(184)

Komisija išnagrinėjo, ar aptariamą pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Kaip jau buvo aptarta, pagalbą sudaro investicinių sąnaudų, susijusių su Gdynės oro uosto įkūrimu, ir veiklos nuostolių per pirmus oro uosto veiklos metus (t. y. iki 2019 m., ir pagal 2010 m. REIP tyrimą, ir pagal 2012 m. REIP tyrimą) finansavimas.

| (185) | SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos kelios 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Aptariamą pagalbą galima vertinti tik remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriame nurodyta: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“ gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Šiuo požiūriu 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyta sistema, pagal kurią vertinama, ar oro uosto veiklos vykdytojams suteiktą pagalbą galima skelbti suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Jose paminėta keletas kriterijų, į kuriuos Komisija turi atsižvelgti. |
| --- | --- |

(185)

SESV 107 straipsnio 3 dalyje numatytos kelios 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Aptariamą pagalbą galima vertinti tik remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriame nurodyta: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“ gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. Šiuo požiūriu 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyta sistema, pagal kurią vertinama, ar oro uosto veiklos vykdytojams suteiktą pagalbą galima skelbti suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Jose paminėta keletas kriterijų, į kuriuos Komisija turi atsižvelgti.

5.2.1.   Investicinė pagalba

| (186) | Valstybės pagalba oro uosto infrastruktūrai finansuoti yra suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte nurodytas sąlygas:






  i) | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninį vystymą, prieinamumą ir t. t.); |
| --- | --- | --- |

(186)

Valstybės pagalba oro uosto infrastruktūrai finansuoti yra suderinama su SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, jeigu atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte nurodytas sąlygas:

i)

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninį vystymą, prieinamumą ir t. t.);

| ii) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui; |
| --- | --- |

ii)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui;

| iii) | infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu; |
| --- | --- |

iii)

infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu;

| iv) | infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira ir |
| --- | --- |

iv)

infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira ir

| v) | prekybos mainų raida nedaro Sąjungos interesams prieštaraujančio poveikio. |
| --- | --- |

v)

prekybos mainų raida nedaro Sąjungos interesams prieštaraujančio poveikio.

| (187) | Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti. |
| --- | --- |

(187)

Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti.

| (188) | Lenkija laikosi nuomonės, kad viešasis finansavimas Gdynės aerodromo pertvarkymo projektui atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse investicinei pagalbai nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(188)

Lenkija laikosi nuomonės, kad viešasis finansavimas Gdynės aerodromo pertvarkymo projektui atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse investicinei pagalbai nustatytus kriterijus.

i)   Infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninį vystymą, prieinamumą ir t. t.)

| (189) | Komisija pažymi, kad Pamarį jau efektyviai aptarnauja Gdansko oro uostas, įkurtas vos už 25 km nuo planuojamo naujo oro uosto. |
| --- | --- |

(189)

Komisija pažymi, kad Pamarį jau efektyviai aptarnauja Gdansko oro uostas, įkurtas vos už 25 km nuo planuojamo naujo oro uosto.

| (190) | Gdansko oro uostas yra įkurtas greta Trimiesčio žiedinio kelio, kuris yra S6 greitkelio, kuris driekiasi aplink Gdynę, Sopotą ir Gdanską ir kuriuo didžioji dauguma Pamario gyventojų gali lengvai pasiekti oro uostą, dalis. NET ir Gdynės gyventojams naujo oro uosto statyba savaime iš esmės nepagerins susisiekimo, nes ir Gdynės, ir Gdansko oro uostai yra maždaug už 20–25 minučių kelio automobiliu nuo Gdynės centro. |
| --- | --- |

(190)

Gdansko oro uostas yra įkurtas greta Trimiesčio žiedinio kelio, kuris yra S6 greitkelio, kuris driekiasi aplink Gdynę, Sopotą ir Gdanską ir kuriuo didžioji dauguma Pamario gyventojų gali lengvai pasiekti oro uostą, dalis. NET ir Gdynės gyventojams naujo oro uosto statyba savaime iš esmės nepagerins susisiekimo, nes ir Gdynės, ir Gdansko oro uostai yra maždaug už 20–25 minučių kelio automobiliu nuo Gdynės centro.

| (191) | Komisija taip pat pažymi, kad pasinaudojant Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis šiuo metu tiesiama Trimiesčio metro linija suteiks galimybę ir Gdansko, ir Gdynės gyventojams iš savo miesto centro tiesiogiai nuvykti į Gdansko oro uostą per maždaug 25 minutes. Trimiesčio metro linija taip pat suteiks galimybę kitų Pamario vietų gyventojams tiesiogiai arba netiesiogiai geležinkeliu pasiekti Gdansko oro uostą. |
| --- | --- |

(191)

Komisija taip pat pažymi, kad pasinaudojant Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis šiuo metu tiesiama Trimiesčio metro linija suteiks galimybę ir Gdansko, ir Gdynės gyventojams iš savo miesto centro tiesiogiai nuvykti į Gdansko oro uostą per maždaug 25 minutes. Trimiesčio metro linija taip pat suteiks galimybę kitų Pamario vietų gyventojams tiesiogiai arba netiesiogiai geležinkeliu pasiekti Gdansko oro uostą.

| (192) | Komisija taip pat pažymi, kad šiuo metu Gdansko oro uostas per metus gali aptarnauti 5 milijonus keleivių, o faktinis keleivių srautas 2010–2013 m. buvo toks: 2010 m. – 2,2 milijono, 2011 m – 2,5 milijono, 2012 m. – 2,9 milijono, 2013 m. – 2,8 milijono. Komisija taip pat pažymi, kad Gdansko oro uostas šiuo metu yra plečiamas, kad galėtų aptarnauti 7 milijonus keleivių per metus. Investiciją ketinama baigti 2015 m. |
| --- | --- |

(192)

Komisija taip pat pažymi, kad šiuo metu Gdansko oro uostas per metus gali aptarnauti 5 milijonus keleivių, o faktinis keleivių srautas 2010–2013 m. buvo toks: 2010 m. – 2,2 milijono, 2011 m – 2,5 milijono, 2012 m. – 2,9 milijono, 2013 m. – 2,8 milijono. Komisija taip pat pažymi, kad Gdansko oro uostas šiuo metu yra plečiamas, kad galėtų aptarnauti 7 milijonus keleivių per metus. Investiciją ketinama baigti 2015 m.

| (193) | Be to, remiantis Lenkijos pateikta Pamario eismo prognoze, kuria remtasi rengiant 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą, bendra paklausa regione sudarys [...] keleivių per [...] metus.

  9 lentelė


  Pamario eismo prognozė (milijonais)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | 7,7 |

(193)

Be to, remiantis Lenkijos pateikta Pamario eismo prognoze, kuria remtasi rengiant 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą, bendra paklausa regione sudarys [...] keleivių per [...] metus.

9 lentelė

Pamario eismo prognozė (milijonais)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (194) | Komisija taip pat pažymi, kad remiantis Lenkijos pateikta informacija Gdansko oro uosto generaliniame plane numatyta tolesnė plėtra, kad oro uostas galėtų aptarnauti daugiau kaip 10 milijonų keleivių per metus. Pagal tai, koks bus eismo srautas, ateityje gali būti priimtas sprendimas plėsti Gdansko oro uosto pajėgumus, kad būtų galima aptarnauti daugiau kaip 7 milijonus keleivių. |
| --- | --- |

(194)

Komisija taip pat pažymi, kad remiantis Lenkijos pateikta informacija Gdansko oro uosto generaliniame plane numatyta tolesnė plėtra, kad oro uostas galėtų aptarnauti daugiau kaip 10 milijonų keleivių per metus. Pagal tai, koks bus eismo srautas, ateityje gali būti priimtas sprendimas plėsti Gdansko oro uosto pajėgumus, kad būtų galima aptarnauti daugiau kaip 7 milijonus keleivių.

| (195) | Pasak Lenkijos, iš atnaujintos prognozės (parengtos 2013 m. kovo mėn.) matyti, jog yra tikimasi, kad paklausa aptarnaujamoje teritorijoje bus didesnė už 2012 m. eismo srauto prognozes. Remiantis pakeistomis prognozėmis paklausa aptarnaujamoje teritorijoje 2030 m. sudarys apie 9 milijonus keleivių. Tačiau net ir iš šios prognozės matyti, kad pakaktų vien Gdansko oro uosto be papildomų investicijų paklausai regione patenkinti bent iki 2025 m. (remiantis 45 konstatuojamojoje dalyje aptartomis patikslintomis eismo prognozėmis). |
| --- | --- |

(195)

Pasak Lenkijos, iš atnaujintos prognozės (parengtos 2013 m. kovo mėn.) matyti, jog yra tikimasi, kad paklausa aptarnaujamoje teritorijoje bus didesnė už 2012 m. eismo srauto prognozes. Remiantis pakeistomis prognozėmis paklausa aptarnaujamoje teritorijoje 2030 m. sudarys apie 9 milijonus keleivių. Tačiau net ir iš šios prognozės matyti, kad pakaktų vien Gdansko oro uosto be papildomų investicijų paklausai regione patenkinti bent iki 2025 m. (remiantis 45 konstatuojamojoje dalyje aptartomis patikslintomis eismo prognozėmis).

| (196) | Be to, remiantis Lenkijos pateikta informacija, dabartinio Gdansko oro uosto kilimo ir tūpimo tako pajėgumas yra 40–44 operacijos per valandą, kol kas jame vidutiniškai atliekama 4,7 operacijos per valandą. |
| --- | --- |

(196)

Be to, remiantis Lenkijos pateikta informacija, dabartinio Gdansko oro uosto kilimo ir tūpimo tako pajėgumas yra 40–44 operacijos per valandą, kol kas jame vidutiniškai atliekama 4,7 operacijos per valandą.

| (197) | Remdamasi Lenkijos pateikta informacija (žr. 192–196 konstatuojamąsias dalis) Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas artimiausiais metais išnaudos tik 50–60 % savo pajėgumų. Dėl to net ir labai sparčiai augant keleivių skaičiui Pamaryje, Gdansko oro uostas ilgą laiką gebės patenkinti oro transporto bendrovių ir keleivių paklausą. |
| --- | --- |

(197)

Remdamasi Lenkijos pateikta informacija (žr. 192–196 konstatuojamąsias dalis) Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas artimiausiais metais išnaudos tik 50–60 % savo pajėgumų. Dėl to net ir labai sparčiai augant keleivių skaičiui Pamaryje, Gdansko oro uostas ilgą laiką gebės patenkinti oro transporto bendrovių ir keleivių paklausą.

| (198) | Dar Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas siūlo skrydžius daugiau kaip 40 vidaus ir tarptautinių krypčių (ir tiesioginį susisiekimą, ir susisiekimą su tranzitiniais oro uostais, pavyzdžiui, Frankfurto, Miuncheno, Varšuvos ir Kopenhagos). |
| --- | --- |

(198)

Dar Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas siūlo skrydžius daugiau kaip 40 vidaus ir tarptautinių krypčių (ir tiesioginį susisiekimą, ir susisiekimą su tranzitiniais oro uostais, pavyzdžiui, Frankfurto, Miuncheno, Varšuvos ir Kopenhagos).

| (199) | Kaip paminėta 60 konstatuojamojoje dalyje, Lenkija viena vertus tvirtina, kad Gdansko oro uosto plėtros galimybės yra ribotos dėl planavimo ir aplinkos apsaugos priežasčių. Kita vertus, ji taip pat tvirtina, kad Gdansko oro uosto plėtros galimybės yra neribotos. Kadangi argumentai dėl plėtros galimybių apribojimų prieštarauja vienas kitam ir nėra niekaip pagrįsti, Komisija mano, kad savo vertinime jais remtis negali. |
| --- | --- |

(199)

Kaip paminėta 60 konstatuojamojoje dalyje, Lenkija viena vertus tvirtina, kad Gdansko oro uosto plėtros galimybės yra ribotos dėl planavimo ir aplinkos apsaugos priežasčių. Kita vertus, ji taip pat tvirtina, kad Gdansko oro uosto plėtros galimybės yra neribotos. Kadangi argumentai dėl plėtros galimybių apribojimų prieštarauja vienas kitam ir nėra niekaip pagrįsti, Komisija mano, kad savo vertinime jais remtis negali.

| (200) | Atsižvelgdama į neišnaudojamus Gdansko oro uosto pajėgumus, kurie iki galo nebus išnaudojami dar ilgą laiką, ir planus toliau plėsti to oro uosto pajėgumus, jeigu ilgainiui to reikės, Komisija netiki, kad kito oro uosto įsteigimas Pamaryje prisidėtų prie regiono plėtros. Be to, Komisija pažymi, kad dėl Gdansko oro uosto Pamaryje susiekimas ir taip yra geras ir kad naujas oro uostas ryšių su šiuo regionu nepagerins. |
| --- | --- |

(200)

Atsižvelgdama į neišnaudojamus Gdansko oro uosto pajėgumus, kurie iki galo nebus išnaudojami dar ilgą laiką, ir planus toliau plėsti to oro uosto pajėgumus, jeigu ilgainiui to reikės, Komisija netiki, kad kito oro uosto įsteigimas Pamaryje prisidėtų prie regiono plėtros. Be to, Komisija pažymi, kad dėl Gdansko oro uosto Pamaryje susiekimas ir taip yra geras ir kad naujas oro uostas ryšių su šiuo regionu nepagerins.

| (201) | Komisija taip pat pažymi, kad iš Gdynės oro uosto verslo modelio matyti, kad jis dėl keleivių konkuruotų su Gdansko oro uostu ir pigių skrydžių vežėjų, užsakomųjų skrydžių ir bendrosios aviacijos paslaugų rinkose. Be to, naujo oro uosto įsteigimas tam, kad jis būtų atsarginis, avarinis oro uostas, nepateisina investicijų į Gdynės oro uostą masto. |
| --- | --- |

(201)

Komisija taip pat pažymi, kad iš Gdynės oro uosto verslo modelio matyti, kad jis dėl keleivių konkuruotų su Gdansko oro uostu ir pigių skrydžių vežėjų, užsakomųjų skrydžių ir bendrosios aviacijos paslaugų rinkose. Be to, naujo oro uosto įsteigimas tam, kad jis būtų atsarginis, avarinis oro uostas, nepateisina investicijų į Gdynės oro uostą masto.

| (202) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad investicija į Gdynės oro uostą bus tik dubliuojama regiono infrastruktūra ir kad ji neatitinka aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(202)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad investicija į Gdynės oro uostą bus tik dubliuojama regiono infrastruktūra ir kad ji neatitinka aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo.

ii)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui

| (203) | Kaip nurodyta 189–202 punktuose, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto aptarnaujamą teritoriją aptarnauja ir toliau veiksmingai aptarnaus Gdansko oro uostas. Be to, abu oro uostai veiktų pagal panašų verslo modelį, daugiausiai orientuodamiesi į pigių skrydžių vežėjus ir užsakomuosius skrydžius. |
| --- | --- |

(203)

Kaip nurodyta 189–202 punktuose, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto aptarnaujamą teritoriją aptarnauja ir toliau veiksmingai aptarnaus Gdansko oro uostas. Be to, abu oro uostai veiktų pagal panašų verslo modelį, daugiausiai orientuodamiesi į pigių skrydžių vežėjus ir užsakomuosius skrydžius.

| (204) | Kadangi nėra aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Komisija mano, kad infrastruktūros negalima laikyti būtina arba proporcinga bendros svarbos tikslui (taip pat žr. 202 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(204)

Kadangi nėra aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Komisija mano, kad infrastruktūros negalima laikyti būtina arba proporcinga bendros svarbos tikslui (taip pat žr. 202 konstatuojamąją dalį).

iii)   Infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu

| (205) | Kaip nurodyta i) papunktyje, Gdynės oro uostas yra vos už 25 km. nuo veikiančio Gdansko oro uosto, abiejų oro uostų aptarnaujama teritorija yra ta pati, verslo modelis panašus. |
| --- | --- |

(205)

Kaip nurodyta i) papunktyje, Gdynės oro uostas yra vos už 25 km. nuo veikiančio Gdansko oro uosto, abiejų oro uostų aptarnaujama teritorija yra ta pati, verslo modelis panašus.

| (206) | Gdansko oro uostas šiuo metu išnaudoja mažiau kaip 60 % savo pajėgumų. Atsižvelgiant į šiuo metu vykdomas investicijas, Gdansko oro uosto pakaks regiono paklausai patenkinti bent iki 2025–2028 m. (nelygu, kokiomis prognozėmis remiamasi), galima ir tolesnė jo plėtra. |
| --- | --- |

(206)

Gdansko oro uostas šiuo metu išnaudoja mažiau kaip 60 % savo pajėgumų. Atsižvelgiant į šiuo metu vykdomas investicijas, Gdansko oro uosto pakaks regiono paklausai patenkinti bent iki 2025–2028 m. (nelygu, kokiomis prognozėmis remiamasi), galima ir tolesnė jo plėtra.

| (207) | Komisija taip pat pažymi, kad iš Gdynės oro uosto verslo plano matyti, jog oro uostas apie [80–90] % savo pajamų gautų aptarnaudamas pigius ir užsakomuosius skrydžius vykdančius vežėjus. Vadinasi, jis orientuotųsi į tas rinkas, kurios sudaro pagrindinę Gdansko oro uosto verslo dalį. |
| --- | --- |

(207)

Komisija taip pat pažymi, kad iš Gdynės oro uosto verslo plano matyti, jog oro uostas apie [80–90] % savo pajamų gautų aptarnaudamas pigius ir užsakomuosius skrydžius vykdančius vežėjus. Vadinasi, jis orientuotųsi į tas rinkas, kurios sudaro pagrindinę Gdansko oro uosto verslo dalį.

| (208) | Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pažymi, kad Lenkija nepateikė jokių galimo abiejų oro uostų bendradarbiavimo įrodymų. |
| --- | --- |

(208)

Atsižvelgdama į tai Komisija taip pat pažymi, kad Lenkija nepateikė jokių galimo abiejų oro uostų bendradarbiavimo įrodymų.

| (209) | Planų pajamų uždirbti iš kitos aviacinės ir neaviacinės veiklos (gamybos ir paslaugų) savaime taip pat nepakaktų didelėms su Gdynės oro uosto eksploatavimu susijusioms veiklos sąnaudoms padengti. |
| --- | --- |

(209)

Planų pajamų uždirbti iš kitos aviacinės ir neaviacinės veiklos (gamybos ir paslaugų) savaime taip pat nepakaktų didelėms su Gdynės oro uosto eksploatavimu susijusioms veiklos sąnaudoms padengti.

| (210) | Todėl Komisija mano, kad Gdynės oro uosto vidutinio laikotarpio galimybės nėra pakankamos. |
| --- | --- |

(210)

Todėl Komisija mano, kad Gdynės oro uosto vidutinio laikotarpio galimybės nėra pakankamos.

iv)   Infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira

| (211) | Lenkija patvirtino, kad visi galimi naudotojai galės naudotis oro uosto infrastruktūra vienodai ir nediskriminuojamai, be jokios komerciškai nepagrįstos diskriminacijos. |
| --- | --- |

(211)

Lenkija patvirtino, kad visi galimi naudotojai galės naudotis oro uosto infrastruktūra vienodai ir nediskriminuojamai, be jokios komerciškai nepagrįstos diskriminacijos.

v)   Prekybos mainų raida nedaro Sąjungos interesams prieštaraujančio poveikio

| (212) | Komisija pažymi, kad Lenkija nepateikė jokių įrodymų, kad Gdynės ir Gdansko oro uostai sudarytų aviacinio bendradarbiavimo grupę. Pagal logiką abu oro uostai faktiškai konkuruotų, siekdami pritraukti iš esmės tuos pačius keleivius. |
| --- | --- |

(212)

Komisija pažymi, kad Lenkija nepateikė jokių įrodymų, kad Gdynės ir Gdansko oro uostai sudarytų aviacinio bendradarbiavimo grupę. Pagal logiką abu oro uostai faktiškai konkuruotų, siekdami pritraukti iš esmės tuos pačius keleivius.

| (213) | Komisija taip pat pažymi, kad Gdynės oro uosto verslo planas (pagal jį apie [80–90] % pajamų būtų gaunama iš pigių ir užsakomųjų skrydžių) ir investicijos mastas (pvz., į terminalą, kuris aptarnautų 0,5 milijono keleivių per metus, ir ateityje būtų plečiamas) nepagrindžia teiginio, kad Gdynės oro uostas orientuotųsi į bendrosios aviacijos eismą ir teiktų paslaugas tik arba daugiausia bendrosios aviacijos sektoriui. |
| --- | --- |

(213)

Komisija taip pat pažymi, kad Gdynės oro uosto verslo planas (pagal jį apie [80–90] % pajamų būtų gaunama iš pigių ir užsakomųjų skrydžių) ir investicijos mastas (pvz., į terminalą, kuris aptarnautų 0,5 milijono keleivių per metus, ir ateityje būtų plečiamas) nepagrindžia teiginio, kad Gdynės oro uostas orientuotųsi į bendrosios aviacijos eismą ir teiktų paslaugas tik arba daugiausia bendrosios aviacijos sektoriui.

| (214) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir tai, kad abu oro uostai orientuotųsi į pigių skrydžių vežėjus ir užsakomuosius skrydžius, Komisija mano, kad pagalba yra skiriama oro uostui, kuris tiesiogiai konkuruotų su kitu toje pačioje aptarnaujamoje teritorijoje esančiu oro uostu, nors oro uosto paslaugų paklausos, kurios negalėtų patenkinti esamas oro uostas, nėra. |
| --- | --- |

(214)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir tai, kad abu oro uostai orientuotųsi į pigių skrydžių vežėjus ir užsakomuosius skrydžius, Komisija mano, kad pagalba yra skiriama oro uostui, kuris tiesiogiai konkuruotų su kitu toje pačioje aptarnaujamoje teritorijoje esančiu oro uostu, nors oro uosto paslaugų paklausos, kurios negalėtų patenkinti esamas oro uostas, nėra.

| (215) | Todėl Komisija mano, kad aptariama pagalba darytų bendram interesui prieštaraujantį poveikį prekybai. Ši išvada daroma dėl to, kad nėra jokio bendros svarbos tikslo, kuriam siekti būtų skiriama pagalba. |
| --- | --- |

(215)

Todėl Komisija mano, kad aptariama pagalba darytų bendram interesui prieštaraujantį poveikį prekybai. Ši išvada daroma dėl to, kad nėra jokio bendros svarbos tikslo, kuriam siekti būtų skiriama pagalba.

vi)   Pagalbos būtinumas ir skatinamasis poveikis

| (216) | Remdamasi Lenkijos pateiktais duomenimis Komisija mano, kad investicinės sąnaudos būtų mažesnės už kitų panašių Lenkijos regioninių oro uostų statybos sąnaudas. Taip daugiausia yra dėl to, kad būtų panaudota esama karinio aerodromo infrastruktūra. Be to, Lenkija tvirtina, kad be pagalbos oro uosto valdytojas investicijos nesiimtų. |
| --- | --- |

(216)

Remdamasi Lenkijos pateiktais duomenimis Komisija mano, kad investicinės sąnaudos būtų mažesnės už kitų panašių Lenkijos regioninių oro uostų statybos sąnaudas. Taip daugiausia yra dėl to, kad būtų panaudota esama karinio aerodromo infrastruktūra. Be to, Lenkija tvirtina, kad be pagalbos oro uosto valdytojas investicijos nesiimtų.

| (217) | Komisija taip pat pažymi, jog tai, kad šio tipo investicija pradės atsipirkti po ilgo laiko tarpo, reiškia, jog viešasis finansavimas gali būti reikalingas gavėjo elgesiui pakeisti taip, kad jis tęstų investiciją. Bet kadangi numatomo investicinio projekto pelningumo nustatyti neįmanoma (žr. 177 konstatuojamąją dalį) ir rinkos ekonomikos investuotojas tokio projekto nevykdytų, tikrai nėra tikėtina, kad pagalba būtų keičiamas oro uosto valdytojo elgesys. |
| --- | --- |

(217)

Komisija taip pat pažymi, jog tai, kad šio tipo investicija pradės atsipirkti po ilgo laiko tarpo, reiškia, jog viešasis finansavimas gali būti reikalingas gavėjo elgesiui pakeisti taip, kad jis tęstų investiciją. Bet kadangi numatomo investicinio projekto pelningumo nustatyti neįmanoma (žr. 177 konstatuojamąją dalį) ir rinkos ekonomikos investuotojas tokio projekto nevykdytų, tikrai nėra tikėtina, kad pagalba būtų keičiamas oro uosto valdytojo elgesys.

| (218) | Tačiau kadangi aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo nėra, Komisija daro išvadą, kad pagalbos negalima laikyti būtina ir proporcinga tam tikslui. |
| --- | --- |

(218)

Tačiau kadangi aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo nėra, Komisija daro išvadą, kad pagalbos negalima laikyti būtina ir proporcinga tam tikslui.

| (219) | Todėl Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo investicinė pagalba ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui neatitinka 2005 m. Aviacijos gairių reikalavimų ir negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(219)

Todėl Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo investicinė pagalba ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui neatitinka 2005 m. Aviacijos gairių reikalavimų ir negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

5.2.2.   Veiklos pagalba

| (220) | Komisija laikosi nuomonės, kad ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto veiklos nuostolių finansavimas yra veiklos pagalba, kuria mažinamos oro uosto veiklos vykdytojo einamosios išlaidos. Remiantis Teismo praktika tokia veiklos pagalba iš esmės yra nesuderinama su vidaus rinka. Pagal 2005 m. Aviacijos gaires oro uostams suteiktą veiklos pagalbą galima skelbti suderinama tik išimtiniais atvejais ir jei ji suteikta laikantis griežtai apibrėžtų sąlygų tiems regionams, kurių padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė. |
| --- | --- |

(220)

Komisija laikosi nuomonės, kad ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto veiklos nuostolių finansavimas yra veiklos pagalba, kuria mažinamos oro uosto veiklos vykdytojo einamosios išlaidos. Remiantis Teismo praktika tokia veiklos pagalba iš esmės yra nesuderinama su vidaus rinka. Pagal 2005 m. Aviacijos gaires oro uostams suteiktą veiklos pagalbą galima skelbti suderinama tik išimtiniais atvejais ir jei ji suteikta laikantis griežtai apibrėžtų sąlygų tiems regionams, kurių padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė.

| (221) | Komisija pažymi, kad Gdynės oro uostas yra įkurtas regione, kurio padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė ir kuriam taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, vadinasi, Komisija turi įvertinti, ar aptariamą pagalbą galima laikyti suderinama pagal RPG. |
| --- | --- |

(221)

Komisija pažymi, kad Gdynės oro uostas yra įkurtas regione, kurio padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė ir kuriam taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, vadinasi, Komisija turi įvertinti, ar aptariamą pagalbą galima laikyti suderinama pagal RPG.

| (222) | Pagal RPG 76 punktą veiklos pagalba regionams, kuriems taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, gali būti suteikiama, jeigu ji atitinka visus šiuos kriterijus: i) tai pagrįsta jos nauda regioninei plėtrai bei pobūdžiu ir ii) jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti. |
| --- | --- |

(222)

Pagal RPG 76 punktą veiklos pagalba regionams, kuriems taikoma SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, gali būti suteikiama, jeigu ji atitinka visus šiuos kriterijus: i) tai pagrįsta jos nauda regioninei plėtrai bei pobūdžiu ir ii) jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti.

| (223) | Lenkija mano, kad veiklos pagalba atitinka RPG 76 punktą (žr. 77–79 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(223)

Lenkija mano, kad veiklos pagalba atitinka RPG 76 punktą (žr. 77–79 konstatuojamąsias dalis).

| (224) | Kadangi Pamaryje jau veikia Gdansko oro uostas ir naujas oro uostas nepagerins susisiekimo šiame regione, Komisija negali padaryti išvados, kad pagalba turės naudos regioninei plėtrai. |
| --- | --- |

(224)

Kadangi Pamaryje jau veikia Gdansko oro uostas ir naujas oro uostas nepagerins susisiekimo šiame regione, Komisija negali padaryti išvados, kad pagalba turės naudos regioninei plėtrai.

| (225) | Todėl Komisija mano, kad negalima laikyti, jog veiklos pagalba yra proporcinga tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti, nes nėra matyti, kad Pamaryje būtų kokių nors susisiekimo sunkumų. |
| --- | --- |

(225)

Todėl Komisija mano, kad negalima laikyti, jog veiklos pagalba yra proporcinga tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti, nes nėra matyti, kad Pamaryje būtų kokių nors susisiekimo sunkumų.

| (226) | Be to, Komisija mano, kad įvertinta veiklos pagalba buvo skirta iš anksto numatytoms išlaidoms padengti. Tačiau remiantis Komisijos atliktu Gdynės oro uosto verslo plano įvertinimu ir 5.1.3 skyriuje pateiktų prognozuojamų pajamų bei sąnaudų įvertinimu, negalima daryti išvados, kad pagalba apsiribos būtinu minimu, bus teikiama laikinai ir laipsniškai mažės. Visų pirma, atsižvelgiant į netikrumus, susijusius su numatomu oro uosto veiklos vykdytojo pelningumu (žr. skyrių dėl pagalbos buvimo) pagalbos laikinumo ir laipsniško mažėjimo negalima užtikrinti. |
| --- | --- |

(226)

Be to, Komisija mano, kad įvertinta veiklos pagalba buvo skirta iš anksto numatytoms išlaidoms padengti. Tačiau remiantis Komisijos atliktu Gdynės oro uosto verslo plano įvertinimu ir 5.1.3 skyriuje pateiktų prognozuojamų pajamų bei sąnaudų įvertinimu, negalima daryti išvados, kad pagalba apsiribos būtinu minimu, bus teikiama laikinai ir laipsniškai mažės. Visų pirma, atsižvelgiant į netikrumus, susijusius su numatomu oro uosto veiklos vykdytojo pelningumu (žr. skyrių dėl pagalbos buvimo) pagalbos laikinumo ir laipsniško mažėjimo negalima užtikrinti.

| (227) | Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad veiklos pagalbos teikimas siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomas investicinis projektas, kuriam teikiama nesuderinama investicinė pagalba, yra savaime nesuderinamas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(227)

Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad veiklos pagalbos teikimas siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomas investicinis projektas, kuriam teikiama nesuderinama investicinė pagalba, yra savaime nesuderinamas su vidaus rinka.

| (228) | Todėl Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikta veiklos pagalba neatitinka RPG išdėstytų kriterijų. |
| --- | --- |

(228)

Todėl Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikta veiklos pagalba neatitinka RPG išdėstytų kriterijų.

5.2.3.   Išvada dėl suderinamumo

| (229) | Taigi, Komisija daro išvadą, kad ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(229)

Taigi, Komisija daro išvadą, kad ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (230) | Komisija nenustatė jokių kitų nuostatų dėl suderinamumo su vidaus rinka, kuriomis būtų galima remtis padaryti išvadai, kad aptariama pagalba yra suderinama su Sutartimi. Lenkija taip pat nesirėmė jokiomis nuostatomis dėl suderinamumo su vidaus rinka ir nepateikė esminių argumentų, kuriais remdamasi Komisija galėtų šią pagalbą laikyti suderinama. |
| --- | --- |

(230)

Komisija nenustatė jokių kitų nuostatų dėl suderinamumo su vidaus rinka, kuriomis būtų galima remtis padaryti išvadai, kad aptariama pagalba yra suderinama su Sutartimi. Lenkija taip pat nesirėmė jokiomis nuostatomis dėl suderinamumo su vidaus rinka ir nepateikė esminių argumentų, kuriais remdamasi Komisija galėtų šią pagalbą laikyti suderinama.

| (231) | Investicinė ir veiklos pagalba, kurią Lenkija suteikė arba ketina suteikti ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui, yra nesuderinama su vidaus rinka. Lenkija neteisėtai suteikė pagalbą pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(231)

Investicinė ir veiklos pagalba, kurią Lenkija suteikė arba ketina suteikti ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui, yra nesuderinama su vidaus rinka. Lenkija neteisėtai suteikė pagalbą pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

6.   SUSIGRĄŽINIMAS

| (232) | Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija yra įgaliota nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė privalo nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka (61). Teismas savo sprendimuose nuosekliai tvirtina, kad valstybės įpareigojimu nutraukti pagalbą, kuri Komisijos nuomone yra nesuderinama su vidaus rinka, yra siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį (62). Dėl šio aspekto Teismas yra konstatavęs, kad šis tikslas laikomas pasiektu tada, kai pagalbos gavėjas grąžina visą kaip neteisėta pagalba gautą sumą ir taip praranda pranašumą, turėtą rinkoje prieš konkurentus, ir yra atkuriama iki pagalbos išmokėjimo buvusi padėtis (63). |
| --- | --- |

(232)

Pagal SESV ir nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija yra įgaliota nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė privalo nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu nustato, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka (61). Teismas savo sprendimuose nuosekliai tvirtina, kad valstybės įpareigojimu nutraukti pagalbą, kuri Komisijos nuomone yra nesuderinama su vidaus rinka, yra siekiama atkurti iki tol buvusią padėtį (62). Dėl šio aspekto Teismas yra konstatavęs, kad šis tikslas laikomas pasiektu tada, kai pagalbos gavėjas grąžina visą kaip neteisėta pagalba gautą sumą ir taip praranda pranašumą, turėtą rinkoje prieš konkurentus, ir yra atkuriama iki pagalbos išmokėjimo buvusi padėtis (63).

| (233) | Remiantis šia teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (64) 14 straipsnyje nustatyta: „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(233)

Remiantis šia teismų praktika, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (64) 14 straipsnyje nustatyta: „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

| (234) | Todėl visa prieš tai minėta valstybės pagalba, kuri jau buvo išmokėta, privalo būti grąžinta Lenkijos valdžios institucijoms, |
| --- | --- |

(234)

Todėl visa prieš tai minėta valstybės pagalba, kuri jau buvo išmokėta, privalo būti grąžinta Lenkijos valdžios institucijoms,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės pagalba, kurią Lenkija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2007 m. rugpjūčio 28 d.–2013 m. birželio 17 d. neteisėtai suteikė „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o.“ skirdama 91 714 000 PLN kapitalo injekcijų, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2.   Valstybės pagalba, kurią Lenkija ketina skirti „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o.“ po 2013 m. birželio 17 d. Gdynės–Kosakovo kariniam aerodromui pertvarkyti į civilinį oro uostą, yra nesuderinama su vidaus rinka. Todėl valstybės pagalbos įgyvendinti negalima.

2 straipsnis

1.   Lenkija turi susigrąžinti iš pagalbos gavėjo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą valstybės pagalbą.

2.   Prie sumų, kurias reikia susigrąžinti, palūkanos turi būti skaičiuojamos nuo antroje pastraipoje nurodytos dienos iki faktinio sugrąžinimo.

Sumos, kurias reikia susigrąžinti, gavėjui suteiktos šiomis datomis:

| a) | 2007 m. rugpjūčio 28 d. – 50 000 PLN; |
| --- | --- |

a)

2007 m. rugpjūčio 28 d. – 50 000 PLN;

| b) | 2008 m. kovo 4 d. – 200 000 PLN; |
| --- | --- |

b)

2008 m. kovo 4 d. – 200 000 PLN;

| c) | 2008 m. rugsėjo 11 d. – 500 000 PLN; |
| --- | --- |

c)

2008 m. rugsėjo 11 d. – 500 000 PLN;

| d) | 2009 m. liepos 28 d. – 1 345 000 PLN; |
| --- | --- |

d)

2009 m. liepos 28 d. – 1 345 000 PLN;

| e) | 2010 m. gruodžio 8 d. – 4 361 000 PLN; |
| --- | --- |

e)

2010 m. gruodžio 8 d. – 4 361 000 PLN;

| f) | 2011 m. liepos 8 d. – 25 970 000 PLN; |
| --- | --- |

f)

2011 m. liepos 8 d. – 25 970 000 PLN;

| g) | 2011 m. rugsėjo 1 d. – 1 779 000 PLN; |
| --- | --- |

g)

2011 m. rugsėjo 1 d. – 1 779 000 PLN;

| h) | 2012 m. balandžio 25 d. – 31 009 000 PLN; |
| --- | --- |

h)

2012 m. balandžio 25 d. – 31 009 000 PLN;

| i) | 2013 m. gegužės 27 d. – 6 469 000 PLN; |
| --- | --- |

i)

2013 m. gegužės 27 d. – 6 469 000 PLN;

| j) | 2013 m. birželio 17 d. – 20 031 000 PLN; |
| --- | --- |

j)

2013 m. birželio 17 d. – 20 031 000 PLN;

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (65) V skyrių.

4.   Nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Lenkija nutraukia visų neišmokėtų 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos pagalbos sumų mokėjimą.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 1 dalyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Lenkija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo dienos Lenkija pateiks Komisijai tokią informaciją:

| a) | visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

a)

visą sumą (pagrindinę ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš pagalbos gavėjo;

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Lenkija nuolat informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, vykdymo eigą, kol bus baigta grąžinti 1 straipsnio 1 dalyje nurodyta pagalba. Komisijos prašymu Lenkija nedelsdama pateiks informaciją apie priemones, kurias jau įgyvendino ir kurių ketina imtis vykdydama šį sprendimą. Ji taip pat pateiks išsamią informaciją apie pagalbos ir susigrąžinimo palūkanų sumą, jau susigrąžintą iš pagalbos gavėjo.

5 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 11 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 243, 2013 8 23, p. 25.

1

(2)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB Sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Naujųjų straipsnių nuostatos iš esmės atitinka senųjų straipsnių nuostatas. Šiame spendime nuorodos į SESV 107 ir į 108 straipsnius suprantamos, jei reikia, kaip nuorodos į atitinkamai EB Sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat padaryta keletas terminologinių pakeitimų, pavyzdžiui, „Bendrija“ tampa „Sąjunga“, o „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“. Šiame sprendime bus vartojami SESV terminai.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Pagal tai, koks pasirinktas maršrutas, atstumas automobiliu tarp Gdynės ir Gdansko oro uostų sudaro 26–29 km.; šaltinis: „Google“ žemėlapiai, „Bing“ žemėlapiai. Gdansko oro uostas priklauso viešųjų subjektų įsteigtai bendrovei „Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy sp. z o.o.“ ir yra valdomas šios bendrovės. Bendrovės akcinis kapitalas priklauso: Gdansko miestui (32 %), Pamario vaivadijai (32 %), valstybės įmonei „Porty Lotnicze“ (31 %), Sopoto miestui (3 %) ir Gdynės miestui (2 %). Gdansko Lecho Valensos oro uostas (toliau – Gdansko oro uostas) yra trečias pagal dydį Lenkijos oro uostas. 2012 m. jis aptarnavo 2,9 mln. keleivių (2,7 mln. reguliarių oro susisiekimo paslaugų vartotojų, 0,2 mln. užsakomųjų skrydžių keleivių).

4

Reguliarias oro susisiekimo iš Gdansko oro uosto paslaugas siūlo šios aštuonios oro transporto bendrovės (2014 m. sausio mėn.): „Wizzair“ (22 kryptys), „Ryanair“ (7 kryptys), „Eurolot“ (4 kryptys), LOT (2 kryptys), „Lufthansa“ (2 kryptys), SAS (2 kryptys), „Air Berlin“ (1 kryptis), „Norwegian“ (1 kryptis). Nuo 2012 m. gegužės mėn., kai buvo atidarytas naujas terminalas, Gdansko oro uostas gali per metus aptarnauti 5 mln. keleivių. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, po terminalo išplėtimo (suplanuoto 2013–2015 m.) oro uostas galės aptarnauti iki 7 mln. keleivių. Investicijos į Gdansko oro uostą taip pat finansuotos iš valstybės pagalbos (žr. 2008 m. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos bylos N 153/08–1,7 mln. EUR (OL C 46, 2009 2 25, p. 7), 2009 m. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos bylos N 472/08, kuriuo remdamasi Lenkija suteikė Gdansko oro uostui apie 33 mln. EUR (OL C 79, 2009 4 2, p. 2)).

(5)  Dabartinis Gdynės–Oksivijos karinis aerodromas yra įsikūręs tarp Gdynės miesto ir Kosakovo savivaldybės.

5

(6)  Susitarimą pasirašė Pamario valdžios institucijos, Gdansko, Gdynės, Sopoto miestai, Kosakovo savivaldybė, Lenkijos Vyriausybės atstovai (Pamario vaivadija, Nacionalinės gynybos ministerija ir Transporto ministerija) ir Gdansko oro uostas.

6

(7)  Šiame sprendime taikytas valiutos kursas yra 1 EUR = 4 PLN, atitinkantis 2010 m. vidutinį savaitės valiutos kursą. Šaltinis: Eurostatas.

7

(8)  Lenkijos nuomone, viešosios politikos sričiai priskirtinos šios investicijos: gaisrinės pastatai ir įranga, muitinės pareigūnai, oro uosto apsauga, policijos pareigūnai, pasienio pareigūnai, oro uosto perimetrą juosianti tvora, vaizdo stebėjimo sistema ir t. t.

8

(9)  Nominaliąja verte.

9

(10)  Grynoji dabartinė vertė parodo, ar tam tikro projekto grąža yra didesnė už (alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas. Projektas laikomas ekonomiškai gyvybinga investicija, jeigu jo GDV yra teigiama. Investicijos, kurių grąža yra mažesnė už (alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas, nėra ekonomiškai gyvybingos. (Alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas atspindi diskonto norma.

10

(11)  Galutinė vertė yra visų paskesnių pinigų srautų, susidariusių visą laiką esant stabiliam augimo tempui, dabartinė vertė (t. y. oro uosto veiklos vykdytojo nuosavo kapitalo vertė paskutiniais pateikto verslo plano metais).

11

(12)  Komisijos komunikatas „Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti“ (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

12

(13)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (OL C 54, 2006 3 4, p. 13).

13

(14)  VGN matuojama investuotojo iš investuoto kapitalo gaunama grąža ir (arba) pelnas.

14

(15)  Tuo metu taikytos taisyklės, nustatytos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28).

15

de minimis

(16)  Investicinio projekto generaliniame plane nustatytos įvairios oro uostui pertvarkyti reikalingos priemonės.

16

(17)  FCFF yra naudojamas apskaičiuoti įmonės kasmetiniam pelnui prieš sumokant palūkanas ir mokesčius (angl. EBIT), pridėjus nusidėvėjimą ir amortizaciją (nes tai nepiniginės išlaidos) ir atėmus investicinius poreikius, apyvartinio kapitalo pokyčius ir mokesčius (žr. 2010 m. REIP tyrimo 5 lentelę).

17

(18)  FCFF apskaičiuojamas pagal numatomus (bendrovės gaunamus ir netenkamus) pinigų srautus per 2010–2040 m. prognozės laikotarpį. Šie pinigų srautai grindžiami verslo planu ir jį sudarant naudotomis prielaidomis dėl eismo, mokesčių, veiklos sąnaudų ir kapitalo išlaidų. Taigi, apskaičiuojant FCFF atsižvelgta į visas planuojamo oro uosto pertvarkymo kapitalo išlaidas.

18

(19)  Vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK) – tai numatoma kaina, kurią įmonę mokės savo vertybinių popierių turėtojams savo turtui finansuoti.

19

(20)  Ji grindžiama šiomis prielaidomis: nerizikinga norma – [...] %, kredito rizikos priedas – [...] %, įmonės pelno mokestis – 19 %, beta koeficientas – [...], rinkos rizikos priedas – [...] %, kapitalo struktūra: skola – [...] %, nuosavas kapitalas – [...] % (žr. 2010 m. REIP tyrimo 4.4 skyriaus 21 psl.). Komisija pažymi, kad iš Lenkijos pateiktų skaičiavimų matyti, kad REIP tyrime naudota mažėjančio termino struktūros VSKK.

20

(21)  Galutinė vertė grįsta prielaida, kad augimas bus stabilus ir sudarys [...] %.

21

(22)  Nerizikinga norma padidinta iki [...] %, beta koeficientas – iki [...]. Kapitalo struktūra pakeista padidinant skolos dalį ([...] %) ir sumažinant nuosavo kapitalo dalį ([...] %).

22

(23)  FCFE = FCFF + paimti kreditai ir paskolos – grąžinti kreditai ir paskolos – kreditų ir paskolų palūkanos. Kitaip negu FCFF, FCFE yra diskontuojamas taikant nuosavo kapitalo grąžos normą, kuri visada būna didesnė už VSKK. Dėl to iš GDV matyti, kokia investicijos grąžos dalis tenka akcininkams (nuosavo kapitalo investuotojams). Todėl pagal FCFE apskaičiuota GDV neatspindi visos investicijos grąžos, t. y. grąžos akcininkams ir grąžos kreditoriams.

23

diskontuojamas taikant nuosavo kapitalo grąžos normą

(24)  Siekiant parodyti tipiškos oro uostų bendrovių ir oro uostams paslaugas teikiančių bendrovių finansavimo struktūros skirtumus, prieš apskaičiuojant vidurkį apskaičiuota vidutinė kapitalo grąža.

24

(25)  Nerizikinga norma sumažinta iki [...] %, beta koeficientas sumažintas iki [...].

25

(26)  Trimiestis – tai urbanistinė teritorija, kurią sudaro trys didieji Pamario miestai (Gdanskas, Gdynė ir Sopotas). Šiuo metu Trimiesčio teritorijoje veikia trys oro uostai: Lecho Valensos oro uostas Gdanske, karinis aerodromas Gdansko Prušče ir karinis aerodromas tarp Gdynės ir Kosakovo (Gdynės–Oksivijos).

26

(27)  Byla C-35/96 Komisija prieš Italiją [1998] Rink. p. I-3851; C-41/90 Höfner ir Elser [1991] Rink. p. I-1979; Byla C-244/94 Fédération Française des Sociétés d’Assurances prieš Ministère de l’Agriculture et de la Pêche [1995] Rink. p. I-4013; Byla C-55/96 Job Centre [1997] Rink. p. I-7119.

27

Komisija prieš Italiją

Höfner ir Elser

Fédération Française des Sociétés d’Assurances prieš Ministère de l’Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(28)  Byla 118/85 Komisija prieš Italiją [1987] Rink. p. 2599; Byla 35/96 Komisija prieš Italiją [1998] Rink. p. I-3851.

28

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

(29)  Sujungtos bylos T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją ir T-443/08 Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją [2011] Rink. p. II-01311, patvirtinta ETT, byla C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją [2012], dar nepaskelbta Rinkinyje; taip pat žr. bylą T-128/89 Aéroports de Paris prieš Komisiją [2000] Rink. p. II-3929, patvirtinta ETT, bylą C-82/01P, Rink. 2002, p. I-9297, ir bylą T-196/04 Ryanair prieš Komisiją [2008] Rink. p. II-3643.

29

Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Ryanair prieš Komisiją

(30)  Bylos C-159/91 ir C-160/91, Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave [1993] Rink. p. I-637.

30

Poucet prieš AGV

Pistre

Cancave

(31)  Byla C-364/92 SAT Fluggesellschaft prieš Eurocontrol [1994] Rink. p. I-43.

31

SAT Fluggesellschaft prieš Eurocontrol

(32)  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002 „Oro eismo saugumas: išlaidų, susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktais, kompensavimas“.

32

(33)  Byla C-343/95 Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova [1997] Rink. p. I-1547; 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/02; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas Nr. 438/2002 dėl pagalbos valdžios institucijos užduotims vykdyti Belgijos uostų sektoriuje.

33

Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova

(34)  Žr. 32 išnašą.

34

(35)  Visų pirma žr. bylą C-364/92 SAT/Eurocontrol [1994] Rink. p. I-43, 30 dalis, ir bylą C-113/07 P Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją [2009] Rink. p. I-2207, 71 dalis.

35

SAT/Eurocontrol

P Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją

(36)  Žr. be kitų šaltinių bylą C-172/03 Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck [2005] Rink. p. I-01627, 36 dalis, ir nurodytus teismų sprendimus.

36

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

(37)  Aviacijos įstatymas (Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze (JoL 2002, Nr. 130,1112 punktas, su pakeitimas)), žr., inter alia, 74 ir 84 straipsnius.

37

Ustawa z dnia 3 lipca 2002 r. – Prawo lotnicze

inter alia

(38)  Byla C-482/99 Prancūzija prieš Komisiją [2002] Rink. p. I-4397.

38

Prancūzija prieš Komisiją

(39)  2011 m. gegužės 12 d. sprendimas sujungtose bylose T-267/08 ir T-279/08, Nord-Pas-de-Calais [2011] Rink. p. II-01999, 108 dalis.

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  Byla C-305/89 Italija prieš Komisiją („ALFA Romeo“) [1991] Rink. p. I-1603; Byla T-296/97 Alitalia prieš Komisiją [2000] Rink. p. II-3871.

40

talija prieš Komisiją

ALFA Romeo

Alitalia prieš Komisiją

(41)  Byla 40/85 Belgija prieš Komisiją [1986] Rink. p. I-2321.

41

Belgija prieš Komisiją

(42)  Nors Komisija prašė, kad Lenkijos valdžios institucijos pateiktų skaičiavimams naudotas „Excel“ lenteles su formulėmis, Lenkijos valdžios institucijos pateikė „Excel“ lenteles be formulių.

42

(43)  Žr. 38 išnašą.

43

(44)  Byla C-124/10P Europos Komisija prieš Electricité de France (EDF) [2012], dar nepaskelbta Rinkinyje, 85 dalis.

44

Europos Komisija prieš Electricité de France

(45)  Žr. 2012 m. REIP tyrimo 4.7.5 skyrių. Remiantis Lenkijos pateiktomis pastabomis, kapitalo injekcija į bendrovę iki 2009 m. birželio 26. iš viso sudarė 1,691 mln. PLN (apie 423 000 EUR). Įvairiems tyrimams, kurie buvo atlikti rengiantis projektui, finansuoti panaudoti tik [...] mln. PLN ([...] EUR).

45

(46)  2011 m. kovo 11 d. susitarime numatyta, kad 2011–2013 m. Gdynė skirs piniginius įnašus, iš viso 59,048 mln. PLN (14,8 mln. EUR), o Kosakovas 2011–2040 m. skirs nepiniginius įnašus (metinius nuomos mokesčius išmainys į akcijas).

46

(47)  Į šią nuosavo kapitalo vertę įskaityta 2012–2040 m. pinigų srautų grynoji dabartinė vertė ir diskontuota 2040 m. oro uosto veiklos vykdytojo galutinė vertė.

47

(48)  Pavyzdžiui, žr. 2009 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimą Nr. C(2009) 4445 dėl Bendrijos finansinės pagalbos transeuropiniams transporto tinklams.

48

(49)  Žr. 4 išnašą.

49

(50)  Generalinį planą parengti užsakyta 2010 m. vasario mėn., planas parengtas 2010 m. lapkričio mėn.

50

(51)  Keleivių srautas (tūkst. keleivių per metus) Gdansko oro uoste:

51

| Faktinis keleivių skaičius |
| --- |
| Metai | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Keleiviai | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Numatomas keleivių skaičiaus augimas |
| Metai | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Keleiviai | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Faktinis keleivių skaičius

Metai

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Keleiviai

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Numatomas keleivių skaičiaus augimas

Metai

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Keleiviai

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(52)  Pigių skrydžių vežėjai – 64,5 %, užsakomieji skrydžiai – 7,5 %. Ir 2009 m., ir 2011 m. šis skaičius buvo 70 %.

52

(53)  Bydgoščiaus oro uostas: standartinis mokestis už išvykstančius keleivius yra 30 PLN (7,5 EUR); standartinis nusileidimo mokestis yra 45 PLN (11,25 EUR) už toną už pirmas 2 MTOW tonas, 40 PLN (10 EUR) už toną už 2–15 MTOW tonų, 35 PLN (8,75 EUR) už toną už 15–40 MTOW tonų, 30 PLN (7,5 EUR) už toną už 40–60 MTOW tonų, 25 PLN (6,25 EUR) už toną už 60–80 MTOW tonų ir 20 PLN (5 EUR) už toną už kiekvieną 80 tonų viršijančią MTOW toną; standartinis stovėjimo mokestis yra 8 PLN (2 EUR) už toną už 24 val. (už pirmas 4 valandas mokestis neskaičiuojamas). Nuolaidos: keleivių mokestis gali būti sumažintas nuo 5 % (jeigu oro vežėjo orlaiviais iš Bydgoščiaus oro uosto per mėnesį išvyksta 100–300 keleivių) iki 50 % (jeigu oro vežėjo orlaiviais iš Bydgoščiaus oro uosto išvyksta daugiau kaip 8 000 keleivių per mėnesį); nusileidimo mokesčiui taikoma 50 % nuolaida per pirmus 12 reisų tam tikra kryptimi mėnesių, 50 % nuolaida taikoma už nusileidimą 14.00–20.00 val.; nusileidimo ir stovėjimo mokesčiai: 10 % taikoma vežėjui, kuris vykdo 4–10 skrydžių per mėnesį, 15 % – 11–30 skrydžių per mėnesį, 20 % – daugiau kaip 31 skrydį per mėnesį. Ščecino oro uoste: standartinis mokestis už išvykstančius keleivius yra 35 PLN (8,75 EUR); standartinis nusileidimo mokestis yra 70 PLN (17,5 EUR) už toną; standartinis stovėjimo mokestis yra 8 PLN už toną už 24 val. (už pirmas 2 valandas mokesti neskaičiuojamas). Nuolaidos: nuo 20 % (jeigu vežėjas išvykstantiems keleiviams per savaitę siūlo daugiau kaip 800 vietų) iki 90 % (jeigu siūloma daugiau kaip 1 300 vietų).

53

(54)  Apskaičiuoti pigių skrydžių vežėjų keleivių mokesčiai.

54

(55)  Žr. 54 išnašą.

55

(56)  Kadangi REIP tyrimas atliktas 2012 m. birželio mėn., analizėje panaudota ši data.

56

(57)  Plačiai naudojamas metodas sprendimams dėl nuosavo kapitalo investicijų įvertinti – nustatyti bendrovės nuosavo kapitalo vertę. Nuosavo kapitalo vertė – tai bendrovės vertė, tenkanti jos savininkams arba akcininkams. Ji apskaičiuojama susumavus visus būsimus nuosavo kapitalo investuotojams tenkančius pinigų srautus ir juos diskontavus pagal atitinkamą grąžos normą. Dažniausiai naudojama diskonto norma yra nuosavo kapitalo sąnaudos, kurios atspindi pinigų srautų riziką.

57

(58)  Komisija analizavo ne tik Gdansko, Bydgoščiaus ir Ščecino oro uostų, bet ir Liublino oro uosto – regioninio oro uosto, atidaryto 2012 m. gruodžio mėn., mokesčius. Standartinis mokestis už išvykstančius keleivius yra 34 PLN (8,5 EUR); standartinis nusileidimo mokestis yra 36 PLN už toną; standartinis stovėjimo mokestis yra 15 PLN už toną už 24 val. (už pirmas 4 valandas mokestis neskaičiuojamas). Jeigu oro vežėjas Liublino oro uoste įsteigia veiklos bazę, išvykstančių keleivių mokestis yra nuo 4,21 PLN (1,05 EUR) iki 5,76 PLN (1,44 EUR) pirmus 5 sezonus (2,5 metų); stovėjimo ir nusileidimo mokesčiams taikoma 99 % nuolaida. Po 5 sezonų nuolaidos yra taikomos naujoms kryptims. Nuolaidos keleivių, nusileidimo ir stovėjimo mokesčiams svyruoja nuo 95 % pirmaisiais reisų vykdymo ta kryptimi metais iki 25–65 % penktaisiais metais (priklauso nuo keleivių skaičiaus). Po penktųjų metų taikoma 60 % nuolaida, jeigu oro vežėjas aptarnauja daugiau kaip 250 000 iš Liublino oro uosto išvykstančių keleivių.

58

(59)  Byla T-214/95 Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją [1998] Rink. p. II-717.

59

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(60)  Byla T 109/01, Fleuren Compost prieš Komisiją [2004] Rink. p. II-127.

60

Fleuren Compost prieš Komisiją

(61)  Byla C-70/72 Komisija prieš Vokietiją, 13 dalis.

61

Komisija prieš Vokietiją

(62)  Sujungtos bylos C 278–280/92, C-279/92 ir C-280/92 Ispanija prieš Komisiją, 75 dalis.

62

Ispanija prieš Komisiją

(63)  Byla C-75/97 Belgija prieš Komisiją, 64–65 dalys.

63

Belgija prieš Komisiją

(64)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

64

(65)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

65

---

PRIEDAS

Informacija apie gautos, susigrąžintinos ir jau susigrąžintos pagalbos sumas

| Pagalbos gavėjo pavadinimas | Visa gauta pagalbos suma (1) | Visa susigrąžintinos pagalbos suma (1)

  (pagrindinė suma) | Visa jau kompensuota suma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė suma | Pagalbos susigrąžinimo palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Pagalbos gavėjo pavadinimas

Visa gauta pagalbos suma (1)

Visa susigrąžintinos pagalbos suma (1)

(pagrindinė suma)

Visa jau kompensuota suma (1)

Pagrindinė suma

Pagalbos susigrąžinimo palūkanos

---

(1)  milijonas nacionaline valiuta.

---

| 12.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 357/89 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 357/89

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. kovo 11 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34445 (12/C), kurią suteikė Danija, kad FIH bankui nuosavybės teise priklausantis turtas būtų perduotas įmonei FSC

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1280)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/884/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2009 m. birželio 30 d. Danija pagal Danijos valstybės finansuojamų kapitalo injekcijų įstatymą (2) bankui „FIH Erhvervsbank A/S“, įskaitant jo patronuojamąsias įmones (toliau – FIH), skyrė 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. birželio 30 d. Danija pagal Danijos valstybės finansuojamų kapitalo injekcijų įstatymą (2) bankui „FIH Erhvervsbank A/S“, įskaitant jo patronuojamąsias įmones (toliau – FIH), skyrė 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją.

| (2) | 2012 m. kovo 6 d. Danija pranešė apie įmonei FIH skirtų priemonių rinkinį. 2012 m. birželio 29 d. sprendimu (toliau – sprendimas sanuoti ir pradėti tyrimą) (3) Komisija laikinai patvirtino šias priemones (4) pripažinusi jas suderinamomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. kovo 6 d. Danija pranešė apie įmonei FIH skirtų priemonių rinkinį. 2012 m. birželio 29 d. sprendimu (toliau – sprendimas sanuoti ir pradėti tyrimą) (3) Komisija laikinai patvirtino šias priemones (4) pripažinusi jas suderinamomis su vidaus rinka.

| (3) | Kartu, ypač atsižvelgiant į galimybę gauti mažą atlygį už įmonei FIH suteiktas paramos nuvertėjusiam turtui priemones, Komisijai kilo abejonių dėl priemonių tinkamumo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir paties banko įnašo, todėl ji inicijavo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

Kartu, ypač atsižvelgiant į galimybę gauti mažą atlygį už įmonei FIH suteiktas paramos nuvertėjusiam turtui priemones, Komisijai kilo abejonių dėl priemonių tinkamumo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir paties banko įnašo, todėl ji inicijavo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

| (4) | 2012 m. liepos 2 d. įmonė FIH grąžino 2009 m. pagal Danijos valstybės finansuojamų kapitalo injekcijų įstatymą gautą 1,9 mlrd. DKK kapitalo sumą (5). |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 2 d. įmonė FIH grąžino 2009 m. pagal Danijos valstybės finansuojamų kapitalo injekcijų įstatymą gautą 1,9 mlrd. DKK kapitalo sumą (5).

| (5) | Vykdydama sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą reikalavimus, 2013 m. sausio 4 d. Danija pateikė restruktūrizavimo planą (6), kuris vėliau buvo taisomas. 2013 m. birželio 24 d. Danija pateikė galutinai atnaujintą planą (toliau – restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(5)

Vykdydama sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą reikalavimus, 2013 m. sausio 4 d. Danija pateikė restruktūrizavimo planą (6), kuris vėliau buvo taisomas. 2013 m. birželio 24 d. Danija pateikė galutinai atnaujintą planą (toliau – restruktūrizavimo planas).

| (6) | 2014 m. vasario 3 d. Danija pateikė sąlygų dokumentą su jame nustatytomis įmonės FIH restruktūrizavimo sąlygomis, kurias Danija įsipareigojo įvykdyti (toliau – įsipareigojimai). |
| --- | --- |

(6)

2014 m. vasario 3 d. Danija pateikė sąlygų dokumentą su jame nustatytomis įmonės FIH restruktūrizavimo sąlygomis, kurias Danija įsipareigojo įvykdyti (toliau – įsipareigojimai).

| (7) | Laikotarpiu nuo 2012 m. birželio 30 d. iki 2014 m. vasario 3 d. Danijos institucijos teikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(7)

Laikotarpiu nuo 2012 m. birželio 30 d. iki 2014 m. vasario 3 d. Danijos institucijos teikė papildomą informaciją.

| (8) | Dėl skubos priežasčių Danija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba (7). |
| --- | --- |

(8)

Dėl skubos priežasčių Danija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba (7).

2.   APRAŠYMAS

2.1.   NAUDOS GAVĖJAS

| (9) | FIH - ribotos atsakomybės įmonė, kurios veikla reglamentuojama Danijos bankininkystės teisės aktais ir kurios priežiūrą vykdo Danijos finansų priežiūros institucija (toliau – FPI). Įmonė FIH įsteigta 1958 m., o jos būstinė yra Kopenhagoje (Danija). Įmonė FIH visiškai priklauso įmonei „FIH Holding A/S“ (toliau – „FIH Holding“). |
| --- | --- |

(9)

FIH - ribotos atsakomybės įmonė, kurios veikla reglamentuojama Danijos bankininkystės teisės aktais ir kurios priežiūrą vykdo Danijos finansų priežiūros institucija (toliau – FPI). Įmonė FIH įsteigta 1958 m., o jos būstinė yra Kopenhagoje (Danija). Įmonė FIH visiškai priklauso įmonei „FIH Holding A/S“ (toliau – „FIH Holding“).

| (10) | „FIH Group“ sudaro įmonė „FIH Holding“ ir bankas „FIH Erhvervsbank“ kartu su pastarajam visiškai priklausančiomis patronuojamosiomis įmonėmis. Šios patronuojamosios įmonės yra „FIH Partners A/S“ (vykdo veiklą įmonių finansų srityje), „FIH Kapital Bank A/S“ (toliau – „FIH Kapital Bank“) (8), „FIH Realkredit A/S“, kuri yra hipotekos kredito įstaiga, ir „FIH Leasing and Finans A/S“. FIH veiklą sudaro trys segmentai: bankininkystė (9), rinkos (10) ir įmonių finansai (11). |
| --- | --- |

(10)

„FIH Group“ sudaro įmonė „FIH Holding“ ir bankas „FIH Erhvervsbank“ kartu su pastarajam visiškai priklausančiomis patronuojamosiomis įmonėmis. Šios patronuojamosios įmonės yra „FIH Partners A/S“ (vykdo veiklą įmonių finansų srityje), „FIH Kapital Bank A/S“ (toliau – „FIH Kapital Bank“) (8), „FIH Realkredit A/S“, kuri yra hipotekos kredito įstaiga, ir „FIH Leasing and Finans A/S“. FIH veiklą sudaro trys segmentai: bankininkystė (9), rinkos (10) ir įmonių finansai (11).

| (11) | Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. įmonė „FIH Holding“ priklauso Danijos darbo rinkos papildomų pensijų fondui, turinčiam 48,8 % „FIH Holding“ akcijų, įmonei „PF I A/S“ (12), turinčiai 48,8 % akcijų, ir Vykdomajai valdybai bei vykdomiesiems darbuotojams, turintiems 2,3 % akcijų, o pati „FIH Holding“ turi 0,1 % akcijų. |
| --- | --- |

(11)

Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. įmonė „FIH Holding“ priklauso Danijos darbo rinkos papildomų pensijų fondui, turinčiam 48,8 % „FIH Holding“ akcijų, įmonei „PF I A/S“ (12), turinčiai 48,8 % akcijų, ir Vykdomajai valdybai bei vykdomiesiems darbuotojams, turintiems 2,3 % akcijų, o pati „FIH Holding“ turi 0,1 % akcijų.

| (12) | 2011 m. pabaigoje „FIH Group“ balansas siekė 84,16 mlrd. DKK (11,28 mlrd. EUR), o bendras kapitalo pakankamumo rodiklis (13) buvo 17,8 %, tačiau iki 2012 m. gruodžio 31 d. padidėjo iki 21,2 %. 2012 m. gruodžio 31 d. įmonės FIH balansas siekė 60,76 mlrd. DKK (8,1 mlrd. EUR) (14), o pagal riziką įvertintas turtas – 29,84 mlrd. DKK (3,98 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

(12)

2011 m. pabaigoje „FIH Group“ balansas siekė 84,16 mlrd. DKK (11,28 mlrd. EUR), o bendras kapitalo pakankamumo rodiklis (13) buvo 17,8 %, tačiau iki 2012 m. gruodžio 31 d. padidėjo iki 21,2 %. 2012 m. gruodžio 31 d. įmonės FIH balansas siekė 60,76 mlrd. DKK (8,1 mlrd. EUR) (14), o pagal riziką įvertintas turtas – 29,84 mlrd. DKK (3,98 mlrd. EUR).

| (13) | Įmonė FIH yra specializuotas nišinis bankas, kurio specializacija – Danijos įmonių, kurių balansas viršija 10 mln. DKK (1,34 mln. EUR), vidutinės trukmės finansavimas bei konsultavimas rizikos valdymo klausimais, taip pat įmonių finansų paslaugų teikimas. Iš pradžių įmonės FIH bankininkystės veikla apėmė tris segmentus: nekilnojamojo turto finansavimo, įmonių įsigijimo finansavimo ir korporacinės bankininkystės. |
| --- | --- |

(13)

Įmonė FIH yra specializuotas nišinis bankas, kurio specializacija – Danijos įmonių, kurių balansas viršija 10 mln. DKK (1,34 mln. EUR), vidutinės trukmės finansavimas bei konsultavimas rizikos valdymo klausimais, taip pat įmonių finansų paslaugų teikimas. Iš pradžių įmonės FIH bankininkystės veikla apėmė tris segmentus: nekilnojamojo turto finansavimo, įmonių įsigijimo finansavimo ir korporacinės bankininkystės.

| (14) | Priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, įmonė FIH buvo šeštas pagal dydį Danijos bankas pagal apyvartinių lėšų kiekį (15) ir grupės lygmeniu aptarnavo daugiau kaip 2 000 bankininkystės klientų. Nustatyta, kad tuo metu įmonės FIH užimama banko ir hipotekos paskolų rinkos dalis siekė 1,7 %. Jos užimama paskolų MVĮ ir didžiosioms įmonėms rinkos dalis siekė 2,5 %. 2012 m. birželio mėn. įmonė FIH užėmė 2,1 % visos paskolų didžiosioms įmonėms (ir bankams, ir hipotekos bankams) rinkos. |
| --- | --- |

(14)

Priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, įmonė FIH buvo šeštas pagal dydį Danijos bankas pagal apyvartinių lėšų kiekį (15) ir grupės lygmeniu aptarnavo daugiau kaip 2 000 bankininkystės klientų. Nustatyta, kad tuo metu įmonės FIH užimama banko ir hipotekos paskolų rinkos dalis siekė 1,7 %. Jos užimama paskolų MVĮ ir didžiosioms įmonėms rinkos dalis siekė 2,5 %. 2012 m. birželio mėn. įmonė FIH užėmė 2,1 % visos paskolų didžiosioms įmonėms (ir bankams, ir hipotekos bankams) rinkos.

| (15) | Pastaraisiais metais „FIH Group“ veikė nepelningai. 2009 m. birželio 25 d.„FIH Group“ padavė paraišką dėl pagalbos gavimo pagal Danijos rekapitalizavimo schemą (16), o 2009 m. birželio 30 d. gavo 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją – jai išduotas paskolos vekselis. Šio vekselio atkarpa siekė 11,46 % per metus. „FIH Group“ pranešė, kad per visus 2009 metus patyrė 148 mln. DKK (19,9 mln. EUR) nuostolį prieš mokesčius. |
| --- | --- |

(15)

Pastaraisiais metais „FIH Group“ veikė nepelningai. 2009 m. birželio 25 d.„FIH Group“ padavė paraišką dėl pagalbos gavimo pagal Danijos rekapitalizavimo schemą (16), o 2009 m. birželio 30 d. gavo 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją – jai išduotas paskolos vekselis. Šio vekselio atkarpa siekė 11,46 % per metus. „FIH Group“ pranešė, kad per visus 2009 metus patyrė 148 mln. DKK (19,9 mln. EUR) nuostolį prieš mokesčius.

| (16) | Nors 2010 m. „FIH Group“ pelnas iki mokesčių siekė 316 mln. DKK (42,5 mln. EUR), tam daugiausia įtakos turėjo nesikartojantys teigiami rinkos vertės koregavimai, įskaitant iš netiesiogiai valdomo kapitalo dalies nerealizuotą pelną. 2011 m. „FIH Group“ pranešė, kad dėl paskolų nuvertėjimo sąnaudų ir neigiamų rinkos vertės koregavimų patyrė 1,27 mlrd. DKK (170 mln. EUR) nuostolį prieš mokesčius. 2012 m. gruodžio 31 d.„FIH Group“ nuostolis prieš mokesčius siekė 47 mln. DKK (6,4 mln. EUR). 2013 m. pabaigoje biudžete planuojamas pelnas prieš mokesčius siekė 95 mln. DKK (12,8 mln. EUR). 2013 m. trečiąjį ketvirtį grynasis tęsiamos veiklos pelnas prieš mokesčius siekė 23,2 mln. DKK (3,09 mln. EUR). 2012 m. įmonė FIH iš visos veiklos patyrė 20,1 mln. DKK (2,71 mln. EUR) nuostolį po mokesčių. |
| --- | --- |

(16)

Nors 2010 m. „FIH Group“ pelnas iki mokesčių siekė 316 mln. DKK (42,5 mln. EUR), tam daugiausia įtakos turėjo nesikartojantys teigiami rinkos vertės koregavimai, įskaitant iš netiesiogiai valdomo kapitalo dalies nerealizuotą pelną. 2011 m. „FIH Group“ pranešė, kad dėl paskolų nuvertėjimo sąnaudų ir neigiamų rinkos vertės koregavimų patyrė 1,27 mlrd. DKK (170 mln. EUR) nuostolį prieš mokesčius. 2012 m. gruodžio 31 d.„FIH Group“ nuostolis prieš mokesčius siekė 47 mln. DKK (6,4 mln. EUR). 2013 m. pabaigoje biudžete planuojamas pelnas prieš mokesčius siekė 95 mln. DKK (12,8 mln. EUR). 2013 m. trečiąjį ketvirtį grynasis tęsiamos veiklos pelnas prieš mokesčius siekė 23,2 mln. DKK (3,09 mln. EUR). 2012 m. įmonė FIH iš visos veiklos patyrė 20,1 mln. DKK (2,71 mln. EUR) nuostolį po mokesčių.

| (17) | 2009 ir 2010 m. reitingų agentūra „Moody’s“ įmonės FIH reitingą sumažino nuo A2 iki Baa3. 2010 m. įmonės FIH savininkai (Islandijos finansų priežiūros institucija ir Islandijos centrinis bankas) (17) sutiko savo FIH akcijas parduoti dabartiniams savininkams. Tikėtasi, kad, pasikeitus savininkams, gerokai pagerės įmonės FIH kredito reitingas, nes tai, kad anksčiau FIH priklausė bankui „Kaupthing Bank hf“, buvo viena iš pagrindinių reitingų agentūros „Moody’s“ susirūpinimo dėl FIH priežasčių. Tačiau 2011 m., daugiausia dėl konkrečių su įmone FIH susijusių aplinkybių, pvz., Vyriausybės garantuotų obligacijų emisijų refinansavimo, kredito kokybės ir dalyvavimo nekilnojamojo turto sektoriuje, reitingų agentūra „Moody’s“ dar sumažino FIH kredito reitingą iki B1 su neigiama perspektyva. |
| --- | --- |

(17)

2009 ir 2010 m. reitingų agentūra „Moody’s“ įmonės FIH reitingą sumažino nuo A2 iki Baa3. 2010 m. įmonės FIH savininkai (Islandijos finansų priežiūros institucija ir Islandijos centrinis bankas) (17) sutiko savo FIH akcijas parduoti dabartiniams savininkams. Tikėtasi, kad, pasikeitus savininkams, gerokai pagerės įmonės FIH kredito reitingas, nes tai, kad anksčiau FIH priklausė bankui „Kaupthing Bank hf“, buvo viena iš pagrindinių reitingų agentūros „Moody’s“ susirūpinimo dėl FIH priežasčių. Tačiau 2011 m., daugiausia dėl konkrečių su įmone FIH susijusių aplinkybių, pvz., Vyriausybės garantuotų obligacijų emisijų refinansavimo, kredito kokybės ir dalyvavimo nekilnojamojo turto sektoriuje, reitingų agentūra „Moody’s“ dar sumažino FIH kredito reitingą iki B1 su neigiama perspektyva.

| (18) | Reitingo sumažinimas 2011 m. atitiko tuo metu galiojusias įmonės FIH obligacijų, kurioms nebuvo suteikta Vyriausybės garantija, rinkos kainas: FIH 2–4 metų trukmės skolos palūkanų norma su EURIBOR susieto apsikeitimo sandorio su tokiu pačiu išpirkimo terminu palūkanų normą viršijo 600–700 bazinių punktų. |
| --- | --- |

(18)

Reitingo sumažinimas 2011 m. atitiko tuo metu galiojusias įmonės FIH obligacijų, kurioms nebuvo suteikta Vyriausybės garantija, rinkos kainas: FIH 2–4 metų trukmės skolos palūkanų norma su EURIBOR susieto apsikeitimo sandorio su tokiu pačiu išpirkimo terminu palūkanų normą viršijo 600–700 bazinių punktų.

2.2.   ĮVYKIAI, DĖL KURIŲ PRADĖTOS ĮGYVENDINTI PAGALBOS PRIEMONĖS

| (19) | 2011 ir 2012 m. įmonė FIH numatė, kad grąžinant skolą, kurios grąžinimo terminai sueis 2012 ir 2013 m., kils sunkumų. Finansavimo problemos daugiausia kilo dėl sumažėjusio įmonės FIH kredito reitingo ir pasikeitusių kapitalo rinkos sąlygų (18). 2009 m. liepos mėn. įmonė FIH jau gavo paramą likvidumui padidinti – 50 mlrd. DKK (6,31 mlrd. EUR) Vyriausybės garantiją, kurią visą panaudojo. Pagal Danijos garantijų programą valstybė įmonei FIH taip pat skyrė 1,9 mlrd. DKK (255 mln. EUR) DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją. 2011 m. gruodžio 31 d. įmonė FIH turėjo 41,7 mlrd. DKK (5,56 mlrd. EUR) vertės Vyriausybės garantuotų obligacijų, kurios sudarė 49,94 % banko balanso. |
| --- | --- |

(19)

2011 ir 2012 m. įmonė FIH numatė, kad grąžinant skolą, kurios grąžinimo terminai sueis 2012 ir 2013 m., kils sunkumų. Finansavimo problemos daugiausia kilo dėl sumažėjusio įmonės FIH kredito reitingo ir pasikeitusių kapitalo rinkos sąlygų (18). 2009 m. liepos mėn. įmonė FIH jau gavo paramą likvidumui padidinti – 50 mlrd. DKK (6,31 mlrd. EUR) Vyriausybės garantiją, kurią visą panaudojo. Pagal Danijos garantijų programą valstybė įmonei FIH taip pat skyrė 1,9 mlrd. DKK (255 mln. EUR) DKK I lygio mišraus kapitalo injekciją. 2011 m. gruodžio 31 d. įmonė FIH turėjo 41,7 mlrd. DKK (5,56 mlrd. EUR) vertės Vyriausybės garantuotų obligacijų, kurios sudarė 49,94 % banko balanso.

| (20) | 2012 ir 2013 m. suėjus šių valstybės garantuotų obligacijų grąžinimo terminams, įmonė FIH turėjo susidurti su finansavimo problema. FPI nustatė, kad antrojoje 2011 m. pusėje buvo palyginti didelė rizika, jog dėl numatyto savo nesugebėjimo gauti finansavimą iš atvirų rinkų per ateinančius 12–18 mėnesių įmonė FIH negalės įvykdyti likvidumo reikalavimų. |
| --- | --- |

(20)

2012 ir 2013 m. suėjus šių valstybės garantuotų obligacijų grąžinimo terminams, įmonė FIH turėjo susidurti su finansavimo problema. FPI nustatė, kad antrojoje 2011 m. pusėje buvo palyginti didelė rizika, jog dėl numatyto savo nesugebėjimo gauti finansavimą iš atvirų rinkų per ateinančius 12–18 mėnesių įmonė FIH negalės įvykdyti likvidumo reikalavimų.

| (21) | Kad galėtų išspręsti kylančias likvidumo problemas, įmonė FIH turėjo gerokai sumažinti savo balansą. |
| --- | --- |

(21)

Kad galėtų išspręsti kylančias likvidumo problemas, įmonė FIH turėjo gerokai sumažinti savo balansą.

2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

| (22) | Siekdama išspręsti likvidumo problemas, kurios, kaip numatyta, turėjo iškilti įmonei FIH, 2012 m. liepos mėn. Danija pasiūlė įgyvendinti sudėtingą paramos nuvertėjusiam turtui priemonę – probleminį įmonės FIH su nekilnojamojo turto finansavimu susijusį turtą perduoti naujai įmonės „FIH Holding“ patronuojamajai įmonei („Newco“). Kartu Danija įsipareigojo prireikus teikti įmonei „Newco“ finansavimą ir restruktūrizuoti jos kapitalą. |
| --- | --- |

(22)

Siekdama išspręsti likvidumo problemas, kurios, kaip numatyta, turėjo iškilti įmonei FIH, 2012 m. liepos mėn. Danija pasiūlė įgyvendinti sudėtingą paramos nuvertėjusiam turtui priemonę – probleminį įmonės FIH su nekilnojamojo turto finansavimu susijusį turtą perduoti naujai įmonės „FIH Holding“ patronuojamajai įmonei („Newco“). Kartu Danija įsipareigojo prireikus teikti įmonei „Newco“ finansavimą ir restruktūrizuoti jos kapitalą.

| (23) | Priemones (19) sudarė du akcijų pirkimo sutarties (20) etapai ir keli papildomi susitarimai, pagal kuriuos apie 17,1 mlrd. DKK (2,3 mlrd. EUR arba 28 % viso įmonės FIH turto perdavimo metu) vertės „FIH Group“ turtas perduotas įmonei „Newco“. Tuomet įmonę „Newco“ (21) nusipirko Danijos finansinio stabilumo įmonė (angl. Danish Financial Stability Company, FSC) (22), kuri vėliau pagal patvirtintą Danijos likvidavimo programą (23), remdamasi šios programos principais (24), tvarkingai likviduos įmonę „Newco“. Numatoma, kad likvidavimo procesas tęsis iki 2016 m. gruodžio 31 d., tačiau gali užtrukti ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. Įmonė FSC sugebėjo padengti beveik visą įmonei „Newco“ įsigyti skirtą 2 mlrd. DKK kapitalo sumą anksti išpirkusi 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo paskolos vekselį, kurį 2009 m. įmonei FIH (25) išdavė valstybė. 2012 m. liepos 2 d., remdamasi mokumo ir likvidumo, taip pat turto perdavimo priemonės įgyvendinimo analizės rezultatais, FPI patvirtino, kad įmonė FIH grąžino valstybės suteiktos kapitalo injekcijos sumą (26). |
| --- | --- |

(23)

Priemones (19) sudarė du akcijų pirkimo sutarties (20) etapai ir keli papildomi susitarimai, pagal kuriuos apie 17,1 mlrd. DKK (2,3 mlrd. EUR arba 28 % viso įmonės FIH turto perdavimo metu) vertės „FIH Group“ turtas perduotas įmonei „Newco“. Tuomet įmonę „Newco“ (21) nusipirko Danijos finansinio stabilumo įmonė (angl. Danish Financial Stability Company, FSC) (22), kuri vėliau pagal patvirtintą Danijos likvidavimo programą (23), remdamasi šios programos principais (24), tvarkingai likviduos įmonę „Newco“. Numatoma, kad likvidavimo procesas tęsis iki 2016 m. gruodžio 31 d., tačiau gali užtrukti ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. Įmonė FSC sugebėjo padengti beveik visą įmonei „Newco“ įsigyti skirtą 2 mlrd. DKK kapitalo sumą anksti išpirkusi 1,9 mlrd. DKK I lygio mišraus kapitalo paskolos vekselį, kurį 2009 m. įmonei FIH (25) išdavė valstybė. 2012 m. liepos 2 d., remdamasi mokumo ir likvidumo, taip pat turto perdavimo priemonės įgyvendinimo analizės rezultatais, FPI patvirtino, kad įmonė FIH grąžino valstybės suteiktos kapitalo injekcijos sumą (26).

| (24) | Per pirmąjį etapą bankų „FIH Erhvervsbank“ ir „FIH Kapital Bank“ turtas ir įsipareigojimai atskirti ir perduoti įmonei „Newco“ – naujai „FIH Holding“ priklausančiai patronuojamajai įmonei. Įmonei „Newco“ perduotą turtą sudarė 15,2 mlrd. DKK (2,1 mlrd. EUR) vertės nekilnojamojo turto paskolos ir vertybiniai popieriai bei 1,6 mlrd. DKK (215 mln. EUR) vertės išvestinės finansinės priemonės. Pradinius įmonės „Newco“ įsipareigojimus sudarė dvi paskolos (pirmoji paskola ir antroji paskola), o likusi nuosavo kapitalo dalis buvo 2 mlrd. DKK. |
| --- | --- |

(24)

Per pirmąjį etapą bankų „FIH Erhvervsbank“ ir „FIH Kapital Bank“ turtas ir įsipareigojimai atskirti ir perduoti įmonei „Newco“ – naujai „FIH Holding“ priklausančiai patronuojamajai įmonei. Įmonei „Newco“ perduotą turtą sudarė 15,2 mlrd. DKK (2,1 mlrd. EUR) vertės nekilnojamojo turto paskolos ir vertybiniai popieriai bei 1,6 mlrd. DKK (215 mln. EUR) vertės išvestinės finansinės priemonės. Pradinius įmonės „Newco“ įsipareigojimus sudarė dvi paskolos (pirmoji paskola ir antroji paskola), o likusi nuosavo kapitalo dalis buvo 2 mlrd. DKK.

| (25) | Pirmoji paskola buvo įmonės FIH įmonei „Newco“ suteikta nuostoliams padengti skirta 1,65 mlrd. DKK (221 mln. EUR) paskola. Šią paskolą „Newco“ įmonei FIH grąžins tik tada, jeigu likviduojant įmonei „Newco“ perduotą turtą gautos pajamos viršys įmonės FSC sumokėtą 2 mlrd. DKK (268 mln. EUR) „Newco“ įsigijimo sumą. Kalbant apie atlygį už pirmosios paskolos suteikimą, įmonė „Newco“ privalo mokėti palūkanų normą, 1,15 % viršijančią penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų palūkanų normą (27). |
| --- | --- |

(25)

Pirmoji paskola buvo įmonės FIH įmonei „Newco“ suteikta nuostoliams padengti skirta 1,65 mlrd. DKK (221 mln. EUR) paskola. Šią paskolą „Newco“ įmonei FIH grąžins tik tada, jeigu likviduojant įmonei „Newco“ perduotą turtą gautos pajamos viršys įmonės FSC sumokėtą 2 mlrd. DKK (268 mln. EUR) „Newco“ įsigijimo sumą. Kalbant apie atlygį už pirmosios paskolos suteikimą, įmonė „Newco“ privalo mokėti palūkanų normą, 1,15 % viršijančią penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų palūkanų normą (27).

| (26) | Antroji paskola buvo banko „FIH Erhvervsbank“ įmonei „Newco“ suteikta maždaug 13,45 mlrd. DKK (1,8 mlrd. EUR) paskola. Kaip atlygį už antrosios paskolos suteikimą įmonė „Newco“ privalo įmonei FIH sumokėti palūkanų normą, 1,12 % viršijančią DKK CIBOR trijų mėnesių palūkanų normą. Antrosios paskolos grąžinimo terminas sutampa su anksčiau pagal valstybės garantiją įmonės FIH suteiktų paskolų grąžinimo terminais. Taigi antrosios paskolos ir tų pagal terminus sutampančių paskolų galutinis grąžinimo terminas suėjo 2013 m. viduryje ir, sudarius sutartį, susitarta, kad įmonei „Newco“ grąžinus paskolas įmonei FIH, įmonė FIH padengs negrąžintas Vyriausybės garantuotas paskolas. Kadangi įmonė „Newco“ grąžino įmonei FIH nominaliąją antrosios paskolos sumą, įmonė FSC finansavo įmonę „Newco“ išmokėdama sumas, reikalingas „Newco“ turtui refinansuoti. |
| --- | --- |

(26)

Antroji paskola buvo banko „FIH Erhvervsbank“ įmonei „Newco“ suteikta maždaug 13,45 mlrd. DKK (1,8 mlrd. EUR) paskola. Kaip atlygį už antrosios paskolos suteikimą įmonė „Newco“ privalo įmonei FIH sumokėti palūkanų normą, 1,12 % viršijančią DKK CIBOR trijų mėnesių palūkanų normą. Antrosios paskolos grąžinimo terminas sutampa su anksčiau pagal valstybės garantiją įmonės FIH suteiktų paskolų grąžinimo terminais. Taigi antrosios paskolos ir tų pagal terminus sutampančių paskolų galutinis grąžinimo terminas suėjo 2013 m. viduryje ir, sudarius sutartį, susitarta, kad įmonei „Newco“ grąžinus paskolas įmonei FIH, įmonė FIH padengs negrąžintas Vyriausybės garantuotas paskolas. Kadangi įmonė „Newco“ grąžino įmonei FIH nominaliąją antrosios paskolos sumą, įmonė FSC finansavo įmonę „Newco“ išmokėdama sumas, reikalingas „Newco“ turtui refinansuoti.

| (27) | Per antrąjį etapą, pradėtą iš karto pasibaigus pirmajam, įmonė FSC iš įmonės „FIH Holding“ nusipirko visas „Newco“ akcijas. Įmonės FSC įmonei „FIH Holding“ už „Newco“ iš pradžių sumokėtą sumą (28)2012 m. sausio 1 d. sudarė 2 mlrd. DKK (grynosios vertės) nuosavas kapitalas. |
| --- | --- |

(27)

Per antrąjį etapą, pradėtą iš karto pasibaigus pirmajam, įmonė FSC iš įmonės „FIH Holding“ nusipirko visas „Newco“ akcijas. Įmonės FSC įmonei „FIH Holding“ už „Newco“ iš pradžių sumokėtą sumą (28)2012 m. sausio 1 d. sudarė 2 mlrd. DKK (grynosios vertės) nuosavas kapitalas.

| (28) | Tuomet įmonė „FIH Holding“ gautas pinigines įplaukas galėjo nedelsiant panaudoti kaip likvidumą daliai Vyriausybės garantuotos paskolos grąžinti. Be to, perdavus turtą, nekilnojamojo turto paskolos pakeistos paskolomis valstybės remiamam subjektui ir taip įmonės FIH pagal riziką įvertintas turtas sumažintas apie 10 mlrd. DKK (29). |
| --- | --- |

(28)

Tuomet įmonė „FIH Holding“ gautas pinigines įplaukas galėjo nedelsiant panaudoti kaip likvidumą daliai Vyriausybės garantuotos paskolos grąžinti. Be to, perdavus turtą, nekilnojamojo turto paskolos pakeistos paskolomis valstybės remiamam subjektui ir taip įmonės FIH pagal riziką įvertintas turtas sumažintas apie 10 mlrd. DKK (29).

| (29) | Be akcijų pirkimo sutarties taikytos priemonės apėmė ir dar kelis papildomus įmonės „FIH Holding“ ir įmonės FSC susitarimus:






  a) | 2012 m. liepos 1 d. (30) įmonė „FIH Holding“ įmonei FSC suteikė neribotą nuostolių garantiją, kuria užtikrinama, kad, pertvarkant įmonę „Newco“, FSC susigrąžins visą įmonei „Newco“ skirtą finansavimą ir kapitalą. Atlygis už šios garantijos suteikimą įtrauktas į akcijų pirkimo sutartyje nustatytą kintamąją pirkimo kainą; |
| --- | --- | --- |

(29)

Be akcijų pirkimo sutarties taikytos priemonės apėmė ir dar kelis papildomus įmonės „FIH Holding“ ir įmonės FSC susitarimus:

a)

2012 m. liepos 1 d. (30) įmonė „FIH Holding“ įmonei FSC suteikė neribotą nuostolių garantiją, kuria užtikrinama, kad, pertvarkant įmonę „Newco“, FSC susigrąžins visą įmonei „Newco“ skirtą finansavimą ir kapitalą. Atlygis už šios garantijos suteikimą įtrauktas į akcijų pirkimo sutartyje nustatytą kintamąją pirkimo kainą;

| b) | 2012 m. liepos 1 d. įmonė FSC įsipareigojo, suėjus antrosios paskolos grąžinimo terminui (2013 m. viduryje), teikti finansavimą įmonei „Newco“. Įmonė FSC iš įmonės „Newco“ gauna palūkanas, kurių norma 100 bazinių punktų viršija ES bazinę palūkanų normą. Kad įvykdytų šį įsipareigojimą, įmonė FSC įmonei „Newco“ pritaikė 13 mlrd. DKK (1,64 mlrd. EUR) paskolos priemonę, už kurią jai nebus mokamas joks priemonės mokestis; |
| --- | --- |

b)

2012 m. liepos 1 d. įmonė FSC įsipareigojo, suėjus antrosios paskolos grąžinimo terminui (2013 m. viduryje), teikti finansavimą įmonei „Newco“. Įmonė FSC iš įmonės „Newco“ gauna palūkanas, kurių norma 100 bazinių punktų viršija ES bazinę palūkanų normą. Kad įvykdytų šį įsipareigojimą, įmonė FSC įmonei „Newco“ pritaikė 13 mlrd. DKK (1,64 mlrd. EUR) paskolos priemonę, už kurią jai nebus mokamas joks priemonės mokestis;

| c) | įmonė FSC įsipareigojo finansuoti ir rekapitalizuoti įmonę „Newco“, jeigu to reikės iki galutinio šios įmonės likvidavimo. |
| --- | --- |

c)

įmonė FSC įsipareigojo finansuoti ir rekapitalizuoti įmonę „Newco“, jeigu to reikės iki galutinio šios įmonės likvidavimo.

| (30) | Įmonė FSC turi sutartinę teisę pertvarkius įmonę „Newco“ susigrąžinti bent savo pradinę 2 mlrd. DKK investiciją, atėmus įmonių FIH ir FSC per sandorį patirtas sąnaudas. Jeigu vykdant likvidavimo procesą gauta pajamų suma bus mažesnė už 2 mlrd. DKK „Newco“ įsigijimo sumą, įmonė FIH skirtumą atitinkamai padengs pirmąja – nuostoliams padengti skirta – paskola ir garantija. Jeigu vykdant likvidavimo procesą gautos pajamos viršys 1,5 mlrd. DKK sumą, įmonei FSC be mažiausios gautinos 2 mlrd. DKK sumos dar bus papildomai sumokėta 25 % perteklinės sumos. Bet kokia papildoma perteklinė suma bus sumokėta įmonei „FIH Holding“. Praktiškai, jeigu galutinė pajamų suma bus mažesnė už 1,5 mlrd. DKK sumą, įmonė FSC gaus 2 mlrd. DKK. Jeigu, pavyzdžiui, galutinė pajamų suma yra 1,9 mlrd. DKK, įmonė FSC gaus 2,1 mlrd. DKK. |
| --- | --- |

(30)

Įmonė FSC turi sutartinę teisę pertvarkius įmonę „Newco“ susigrąžinti bent savo pradinę 2 mlrd. DKK investiciją, atėmus įmonių FIH ir FSC per sandorį patirtas sąnaudas. Jeigu vykdant likvidavimo procesą gauta pajamų suma bus mažesnė už 2 mlrd. DKK „Newco“ įsigijimo sumą, įmonė FIH skirtumą atitinkamai padengs pirmąja – nuostoliams padengti skirta – paskola ir garantija. Jeigu vykdant likvidavimo procesą gautos pajamos viršys 1,5 mlrd. DKK sumą, įmonei FSC be mažiausios gautinos 2 mlrd. DKK sumos dar bus papildomai sumokėta 25 % perteklinės sumos. Bet kokia papildoma perteklinė suma bus sumokėta įmonei „FIH Holding“. Praktiškai, jeigu galutinė pajamų suma bus mažesnė už 1,5 mlrd. DKK sumą, įmonė FSC gaus 2 mlrd. DKK. Jeigu, pavyzdžiui, galutinė pajamų suma yra 1,9 mlrd. DKK, įmonė FSC gaus 2,1 mlrd. DKK.

2.4.   OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

| (31) | Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejones dėl priemonių proporcingumo, jų apribojimo iki mažiausios būtinos sumos, taip pat dėl to, ar pačios „FIH Group“ įnašas buvo pakankamas ir ar pakankamai apribotas konkurencijos iškraipymas. |
| --- | --- |

(31)

Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejones dėl priemonių proporcingumo, jų apribojimo iki mažiausios būtinos sumos, taip pat dėl to, ar pačios „FIH Group“ įnašas buvo pakankamas ir ar pakankamai apribotas konkurencijos iškraipymas.

| (32) | Šios abejonės kilo dėl didelio priemonių painumo, nes šios atrodė esančios pernelyg sudėtingos, kad padėtų išspręsti būsimas įmonės FIH likvidumo problemas. Visų pirma, buvo neaišku, kiek reikalingi, tinkami ir gerai pritaikyti 2008 m. Bankų komunikato (31) tikslams įgyvendinti buvo įvairūs papildomi susitarimai ir atlygio formulės tarpusavio sąsajos. |
| --- | --- |

(32)

Šios abejonės kilo dėl didelio priemonių painumo, nes šios atrodė esančios pernelyg sudėtingos, kad padėtų išspręsti būsimas įmonės FIH likvidumo problemas. Visų pirma, buvo neaišku, kiek reikalingi, tinkami ir gerai pritaikyti 2008 m. Bankų komunikato (31) tikslams įgyvendinti buvo įvairūs papildomi susitarimai ir atlygio formulės tarpusavio sąsajos.

| (33) | Taip pat, priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, įmonė FIH ketino, vykdydama palankiausių kainų siūlymo politiką, įsiveržti į mažmeninių indėlių internetu rinką. Šis įėjimas į mažmeninių indėlių internetu rinką buvo pagrindinė įmonės FIH finansavimo problemų sprendimo strategijos sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

(33)

Taip pat, priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, įmonė FIH ketino, vykdydama palankiausių kainų siūlymo politiką, įsiveržti į mažmeninių indėlių internetu rinką. Šis įėjimas į mažmeninių indėlių internetu rinką buvo pagrindinė įmonės FIH finansavimo problemų sprendimo strategijos sudedamoji dalis.

| (34) | Be to, buvo labai nepanašu, kad atlygis, kurį įmonei FSC siūlyta sumokėti už perduotą turtą ir įsipareigojimus, atitiktų Sumažėjusios vertės turto komunikato (32) 21 punkte, pagal kurį bankai turėtų prisiimti su nuvertėjusiu turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos, nurodytą atlygio dydį. 21 punkte nustatyta, kad valstybei priklauso tinkamas atlygis už bet kokios rūšies paramos turtui priemones, kuriomis siekiama užtikrinti lygiavertę akcininkų atsakomybę ir išlaidų dalijimąsi neatsižvelgiant į tai, koks konkretus modelis pasirinktas. |
| --- | --- |

(34)

Be to, buvo labai nepanašu, kad atlygis, kurį įmonei FSC siūlyta sumokėti už perduotą turtą ir įsipareigojimus, atitiktų Sumažėjusios vertės turto komunikato (32) 21 punkte, pagal kurį bankai turėtų prisiimti su nuvertėjusiu turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos, nurodytą atlygio dydį. 21 punkte nustatyta, kad valstybei priklauso tinkamas atlygis už bet kokios rūšies paramos turtui priemones, kuriomis siekiama užtikrinti lygiavertę akcininkų atsakomybę ir išlaidų dalijimąsi neatsižvelgiant į tai, koks konkretus modelis pasirinktas.

3.   RESTRUKTŪRIZAVIMAS

3.1.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (35) | 2013 m. birželio 24 d. Danija pateikė galutinę atnaujintą 2012–2016 m. laikotarpio „FIH Group“ restruktūrizavimo plano versiją. Siekiant įrodyti įmonės FIH gebėjimą atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą, užtikrinti pakankamą išlaidų dalijimąsi ir įgyvendinti tinkamas konkurencijos iškraipymo prevencijos priemones, į planą įtraukti geriausio ir blogiausio atvejo scenarijai (33). |
| --- | --- |

(35)

2013 m. birželio 24 d. Danija pateikė galutinę atnaujintą 2012–2016 m. laikotarpio „FIH Group“ restruktūrizavimo plano versiją. Siekiant įrodyti įmonės FIH gebėjimą atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą, užtikrinti pakankamą išlaidų dalijimąsi ir įgyvendinti tinkamas konkurencijos iškraipymo prevencijos priemones, į planą įtraukti geriausio ir blogiausio atvejo scenarijai (33).

| (36) | Restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaidomis dėl Tarptautinio valiutos fondo (TVF) numatyto bendrojo vidaus produkto (BVP) augimo raidos ir, remiantis Danijos verslo ir ekonomikos augimo ministerijos atliktais trumpalaikių palūkanų normų pokyčių iki 2014 m. skaičiavimais, numatytos trumpalaikių bei vidutinės trukmės palūkanų normų pokyčių raidos. Plane daroma prielaida, kad 2013 m. ir vėliau BVP augimas vidutiniškai didės. |
| --- | --- |

(36)

Restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaidomis dėl Tarptautinio valiutos fondo (TVF) numatyto bendrojo vidaus produkto (BVP) augimo raidos ir, remiantis Danijos verslo ir ekonomikos augimo ministerijos atliktais trumpalaikių palūkanų normų pokyčių iki 2014 m. skaičiavimais, numatytos trumpalaikių bei vidutinės trukmės palūkanų normų pokyčių raidos. Plane daroma prielaida, kad 2013 m. ir vėliau BVP augimas vidutiniškai didės.

| (37) | Geriausiu atveju (34) tikimasi, kad iki 2016 m. įmonės FIH veiklos rezultatai nuolat gerės. Numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. grupės lygmeniu normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių (35) sieks 10,3 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 11,2 % (36). |
| --- | --- |

(37)

Geriausiu atveju (34) tikimasi, kad iki 2016 m. įmonės FIH veiklos rezultatai nuolat gerės. Numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. grupės lygmeniu normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių (35) sieks 10,3 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 11,2 % (36).

| (38) | Blogiausio atvejo (37) scenarijus grindžiamas mažiau palankiomis rinkos prognozėmis. Šiose prognozėse, be kita ko, atsižvelgiama į blogėjančias – ir finansavimo dydžio, ir kainos atžvilgiu – bankų finansavimo rinkos sąlygas, mažesnę paskolų ir konsultavimo paslaugų paklausą, nepalankų užsienio valiutos kursų ir palūkanų normų kitimą ir t. t., taip pat į tai, kad nuvertėjimo sąnaudos per visą veiklos ciklą išlieka didesnės nei ankstesniais laikotarpiais. Remiantis įmonės FIH atliktais skaičiavimais, kartu visi šie pokyčiai lemtų tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. grupės lygmeniu normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių tesiektų 0,9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 2,0 %. |
| --- | --- |

(38)

Blogiausio atvejo (37) scenarijus grindžiamas mažiau palankiomis rinkos prognozėmis. Šiose prognozėse, be kita ko, atsižvelgiama į blogėjančias – ir finansavimo dydžio, ir kainos atžvilgiu – bankų finansavimo rinkos sąlygas, mažesnę paskolų ir konsultavimo paslaugų paklausą, nepalankų užsienio valiutos kursų ir palūkanų normų kitimą ir t. t., taip pat į tai, kad nuvertėjimo sąnaudos per visą veiklos ciklą išlieka didesnės nei ankstesniais laikotarpiais. Remiantis įmonės FIH atliktais skaičiavimais, kartu visi šie pokyčiai lemtų tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. grupės lygmeniu normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių tesiektų 0,9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 2,0 %.

| (39) | Abiem atvejais nuosavo kapitalo grąža, kurią numatoma gauti daugiausia dėl draudimo mokėti dividendus ir draudimo mokėti atkarpas, numatytus Danijos įsipareigojimuose, prisiimtuose atliekant valstybės pagalbos tyrimą, yra palyginti nedidelė. Prisiėmusi šiuos įsipareigojimus, „FIH Group“ sukauptą pelną galės pasilikti iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos ir atsiskaitymo už priemonių suteikimą. |
| --- | --- |

(39)

Abiem atvejais nuosavo kapitalo grąža, kurią numatoma gauti daugiausia dėl draudimo mokėti dividendus ir draudimo mokėti atkarpas, numatytus Danijos įsipareigojimuose, prisiimtuose atliekant valstybės pagalbos tyrimą, yra palyginti nedidelė. Prisiėmusi šiuos įsipareigojimus, „FIH Group“ sukauptą pelną galės pasilikti iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos ir atsiskaitymo už priemonių suteikimą.

| (40) | Iš pradžių įmonės FIH bankininkystės veikla apėmė tris segmentus: nekilnojamojo turto finansavimo, įmonių įsigijimo finansavimo ir korporacinės bankininkystės. Su nekilnojamojo turto finansavimu susijusi veikla nutraukta vykdant įmonės FIH restruktūrizavimą, nes 2012 m. visos nekilnojamojo turto paskolos parduotos įmonei FSC. Be to, pamažu bus nutraukta įmonių įsigijimo finansavimo srities paskolas teikiančio padalinio veikla. Taigi veiklą tęs vienintelis likęs – korporacinės bankininkystės – padalinys. 2013 m. kovo mėn. visą darbo dieną tebedirbo tik 214 darbuotojų. |
| --- | --- |

(40)

Iš pradžių įmonės FIH bankininkystės veikla apėmė tris segmentus: nekilnojamojo turto finansavimo, įmonių įsigijimo finansavimo ir korporacinės bankininkystės. Su nekilnojamojo turto finansavimu susijusi veikla nutraukta vykdant įmonės FIH restruktūrizavimą, nes 2012 m. visos nekilnojamojo turto paskolos parduotos įmonei FSC. Be to, pamažu bus nutraukta įmonių įsigijimo finansavimo srities paskolas teikiančio padalinio veikla. Taigi veiklą tęs vienintelis likęs – korporacinės bankininkystės – padalinys. 2013 m. kovo mėn. visą darbo dieną tebedirbo tik 214 darbuotojų.

| (41) | Pagal restruktūrizavimo planą iki 2013 m. gruodžio 31 d. balansas turėjo sumažėti iki 27,68 mlrd. DKK (3,74 mlrd. EUR). Įmonė FIH prognozuoja, kad 2016 m. gruodžio 31 d. bendras kapitalo pakankamumo rodiklis sieks 19,6 %. |
| --- | --- |

(41)

Pagal restruktūrizavimo planą iki 2013 m. gruodžio 31 d. balansas turėjo sumažėti iki 27,68 mlrd. DKK (3,74 mlrd. EUR). Įmonė FIH prognozuoja, kad 2016 m. gruodžio 31 d. bendras kapitalo pakankamumo rodiklis sieks 19,6 %.

| (42) | Tikimasi, kad nustatytasis likvidumo rodiklis (38), kuris 2012 m. gruodžio 31 d. buvo 214 %, 2013 m. gruodžio 31 d. sieks 239,7 %. |
| --- | --- |

(42)

Tikimasi, kad nustatytasis likvidumo rodiklis (38), kuris 2012 m. gruodžio 31 d. buvo 214 %, 2013 m. gruodžio 31 d. sieks 239,7 %.

| (43) | Tikimasi, kad per restruktūrizavimo laikotarpį bendras kapitalo rodiklis pasieks 19,6 %, o nustatytasis likvidumo rodiklis – 175 %, taigi gerokai viršys teisės aktų reikalavimus. |
| --- | --- |

(43)

Tikimasi, kad per restruktūrizavimo laikotarpį bendras kapitalo rodiklis pasieks 19,6 %, o nustatytasis likvidumo rodiklis – 175 %, taigi gerokai viršys teisės aktų reikalavimus.

| (44) | Pagal restruktūrizavimo plane pateiktą geriausio atvejo scenarijų (39) numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. vadinamojo normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių (40) sieks 9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 10,1 %. Pagal blogiausio atvejo scenarijų (41) šie rodikliai atitinkamai siekia 0,9 % ir 4,7 %. |
| --- | --- |

(44)

Pagal restruktūrizavimo plane pateiktą geriausio atvejo scenarijų (39) numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. vadinamojo normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių (40) sieks 9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 10,1 %. Pagal blogiausio atvejo scenarijų (41) šie rodikliai atitinkamai siekia 0,9 % ir 4,7 %.

| (45) | Nuo 2011 m. vidurio, kai FPI numatė, kad įmonei FIH iškils didelis likvidumo poreikis, kurio ji negalės patenkinti, banko padėtis gerokai pagerėjo. Įmonė FIH išpirko likusias nepadengtas Vyriausybės garantuotas obligacijas, taigi iki 2013 m. birželio 13 d. refinansavimo problema buvo sėkmingai išspręsta. Be to, 2013 m. liepos 2 d. įmonė FIH išpirko gautą valstybės 1 lygio mišrų kapitalą. |
| --- | --- |

(45)

Nuo 2011 m. vidurio, kai FPI numatė, kad įmonei FIH iškils didelis likvidumo poreikis, kurio ji negalės patenkinti, banko padėtis gerokai pagerėjo. Įmonė FIH išpirko likusias nepadengtas Vyriausybės garantuotas obligacijas, taigi iki 2013 m. birželio 13 d. refinansavimo problema buvo sėkmingai išspręsta. Be to, 2013 m. liepos 2 d. įmonė FIH išpirko gautą valstybės 1 lygio mišrų kapitalą.

| (46) | Šiuo metu įmonė FIH neturi jokių problemų, susijusių su teisės aktuose nustatytų mokumo ar likvidumo reikalavimų vykdymu. |
| --- | --- |

(46)

Šiuo metu įmonė FIH neturi jokių problemų, susijusių su teisės aktuose nustatytų mokumo ar likvidumo reikalavimų vykdymu.

3.2   VEIKSMAI, KURIŲ DANIJA ĖMĖSI, KAD IŠSKLAIDYTŲ KOMISIJOS IŠREIKŠTAS ABEJONES

| (47) | Kad išsklaidytų sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisijos išreikštas abejones, Danija ir „FIH Group“ ėmėsi tam tikrų veiksmų. |
| --- | --- |

(47)

Kad išsklaidytų sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisijos išreikštas abejones, Danija ir „FIH Group“ ėmėsi tam tikrų veiksmų.

| (48) | FIH įmonei FSC 2013 m. gruodžio 4 d. verte sumokėjo vienkartinę 310,25 mln. DKK (39,12 mln. EUR) išmoką (42). |
| --- | --- |

(48)

FIH įmonei FSC 2013 m. gruodžio 4 d. verte sumokėjo vienkartinę 310,25 mln. DKK (39,12 mln. EUR) išmoką (42).

| (49) | FIH įmonei „Newco“2013 m. gruodžio 18 d. verte sumokėjo 61,7 mln. DKK, taip grąžindama dalį pagal administravimo susitarimą už 2012 m. gautų mokesčių, taip pat įmonei „Newco“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą atgaline data nuo 2013 m. sumažino iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio. |
| --- | --- |

(49)

FIH įmonei „Newco“2013 m. gruodžio 18 d. verte sumokėjo 61,7 mln. DKK, taip grąžindama dalį pagal administravimo susitarimą už 2012 m. gautų mokesčių, taip pat įmonei „Newco“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą atgaline data nuo 2013 m. sumažino iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio.

| (50) | Bendrą savo turtą įmonė FIH sumažino nuo 109,3 mlrd. DKK (14,67 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 60,80 mlrd. DKK (8,16 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso jos turtas sumažėjo 44 %. |
| --- | --- |

(50)

Bendrą savo turtą įmonė FIH sumažino nuo 109,3 mlrd. DKK (14,67 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 60,80 mlrd. DKK (8,16 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso jos turtas sumažėjo 44 %.

| (51) | Taip pat įmonė FIH savo paskolų knygą sumažino nuo 58,0 mlrd. DKK (7,79 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 16,2 mlrd. DKK (2,17 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso ji sumažinta 41,8 mlrd. EUR – 72 %. |
| --- | --- |

(51)

Taip pat įmonė FIH savo paskolų knygą sumažino nuo 58,0 mlrd. DKK (7,79 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 16,2 mlrd. DKK (2,17 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso ji sumažinta 41,8 mlrd. EUR – 72 %.

| (52) | Be to, įmonė FIH gerokai sumažino savo riziką rinkų srityje (43). |
| --- | --- |

(52)

Be to, įmonė FIH gerokai sumažino savo riziką rinkų srityje (43).

| (53) | Visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičių įmonė FIH sumažino nuo 356 2010 m. gruodžio 31 d. iki 214 2013 m. kovo 31 d., t. y. darbuotojų iš viso sumažėjo 41 %. |
| --- | --- |

(53)

Visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičių įmonė FIH sumažino nuo 356 2010 m. gruodžio 31 d. iki 214 2013 m. kovo 31 d., t. y. darbuotojų iš viso sumažėjo 41 %.

| (54) | Be to, įmonė FIH sumažino savo geografinę aprėptį – uždarytos dvi iš keturių jos regioninių būstinių. |
| --- | --- |

(54)

Be to, įmonė FIH sumažino savo geografinę aprėptį – uždarytos dvi iš keturių jos regioninių būstinių.

3.3   DANIJOS SIŪLOMI ĮSIPAREIGOJIMAI

| (55) | Atsižvelgiant į Komisijos sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą išreikštas abejones ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sumažėjusios vertės turto komunikatu, visų pirma tinkamo atlygio už turto perdavimo priemones klausimu, Danija nurodė, kad yra pasiryžusi prisiimti papildomus 55–62 konstatuojamosiose dalyse nustatytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgiant į Komisijos sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą išreikštas abejones ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sumažėjusios vertės turto komunikatu, visų pirma tinkamo atlygio už turto perdavimo priemones klausimu, Danija nurodė, kad yra pasiryžusi prisiimti papildomus 55–62 konstatuojamosiose dalyse nustatytus įsipareigojimus.

| (56) | Kasmet nuo 2014 m. rugsėjo 30 d. iki galutinio sandorio įvykdymo (vėliausia galima data – 2019 m. gruodžio 31 d.), sandorio įvykdymo dieną pagal dienų skaičiavimo susitarimą „faktinis/faktinis“ (angl. ACT/ACT) (44)
  pro rata temporis pagrindu sumokant už paskutinį laikotarpį, įmonė FIH įmonei FSC mokės 12,1 mln. DKK (1,61 mln. EUR) metinį mokestį. |
| --- | --- |

(56)

Kasmet nuo 2014 m. rugsėjo 30 d. iki galutinio sandorio įvykdymo (vėliausia galima data – 2019 m. gruodžio 31 d.), sandorio įvykdymo dieną pagal dienų skaičiavimo susitarimą „faktinis/faktinis“ (angl. ACT/ACT) (44)
  pro rata temporis pagrindu sumokant už paskutinį laikotarpį, įmonė FIH įmonei FSC mokės 12,1 mln. DKK (1,61 mln. EUR) metinį mokestį.

| (57) | Įmonė FIH sumažins įmonei FSC taikomus valdymo mokesčius arba sumokės FSC vienkartinę išmoką, atitinkančią dabartinę sumos, kuria sumažinti mokesčiai, arba 143,2 mln. DKK (19,09 mln. EUR) sumos, vertę. |
| --- | --- |

(57)

Įmonė FIH sumažins įmonei FSC taikomus valdymo mokesčius arba sumokės FSC vienkartinę išmoką, atitinkančią dabartinę sumos, kuria sumažinti mokesčiai, arba 143,2 mln. DKK (19,09 mln. EUR) sumos, vertę.

| (58) | Kad pasiektų tokius rezultatus, įmonė FIH sumokėjo 61,7 mln. DKK sumą įmonei „Newco“, taip grąžindama dalį pagal administravimo susitarimą už 2012 m. įmonės FIH iš įmonės „Newco“ gautų mokesčių. Taip pat FIH įmonei „Newco“ 2013 m. taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą sumažino iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio. |
| --- | --- |

(58)

Kad pasiektų tokius rezultatus, įmonė FIH sumokėjo 61,7 mln. DKK sumą įmonei „Newco“, taip grąžindama dalį pagal administravimo susitarimą už 2012 m. įmonės FIH iš įmonės „Newco“ gautų mokesčių. Taip pat FIH įmonei „Newco“ 2013 m. taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą sumažino iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio.

| (59) | Be to, nuo 2014 m. sausio 1 d. įmonė FIH įmonei „Newco“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą sumažins iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio per metus. |
| --- | --- |

(59)

Be to, nuo 2014 m. sausio 1 d. įmonė FIH įmonei „Newco“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą sumažins iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio per metus.

| (60) | Jeigu FPI savo nuostatas dėl patronuojančiosios bendrovės lygmeniu taikomų kapitalo reikalavimų pakeistų taip, kad reglamentuotas įmonės FIH skolinimo pajėgumas nebūtų ribojamas pagal įmonės „FIH Holding“ kapitalo padėtį, FIH įmonei FSC mokės papildomą metinį 47,2 mln. DKK (6,29 mln. EUR) mokestį. |
| --- | --- |

(60)

Jeigu FPI savo nuostatas dėl patronuojančiosios bendrovės lygmeniu taikomų kapitalo reikalavimų pakeistų taip, kad reglamentuotas įmonės FIH skolinimo pajėgumas nebūtų ribojamas pagal įmonės „FIH Holding“ kapitalo padėtį, FIH įmonei FSC mokės papildomą metinį 47,2 mln. DKK (6,29 mln. EUR) mokestį.

| (61) | Įsipareigojimuose taip pat numatyta, kad įmonė FIH atsisakys tam tikrų verslo krypčių (nekilnojamojo turto finansavimo, privataus kapitalo, privataus turto valdymo), nustatyti elgsenos apribojimai, įskaitant draudimą indėlių srityje siūlyti palankiausias kainas, draudimą taikyti komerciškai agresyvius metodus ir draudimą įsigyti įmones, taip pat numatyta likviduoti įmonę „FIH Realkredit A/S“, kuri buvo „FIH Group“ hipotekos bankas. 2013 m. įmonė „FIH Realkredit A/S“ likviduota. |
| --- | --- |

(61)

Įsipareigojimuose taip pat numatyta, kad įmonė FIH atsisakys tam tikrų verslo krypčių (nekilnojamojo turto finansavimo, privataus kapitalo, privataus turto valdymo), nustatyti elgsenos apribojimai, įskaitant draudimą indėlių srityje siūlyti palankiausias kainas, draudimą taikyti komerciškai agresyvius metodus ir draudimą įsigyti įmones, taip pat numatyta likviduoti įmonę „FIH Realkredit A/S“, kuri buvo „FIH Group“ hipotekos bankas. 2013 m. įmonė „FIH Realkredit A/S“ likviduota.

| (62) | Priede pateiktas išsamus įsipareigojimų sąrašas (45). |
| --- | --- |

(62)

Priede pateiktas išsamus įsipareigojimų sąrašas (45).

4.   DANIJOS INSTITUCIJŲ POZICIJA

| (63) | Pranešdama apie priemones Komisijai, Danija iš pradžių laikėsi pozicijos (46), kad nuosavo kapitalo perdavimas įmonei „Newco“ apima valstybės pagalbos įmonei „Newco“ suteikimą, tačiau pabrėžė, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(63)

Pranešdama apie priemones Komisijai, Danija iš pradžių laikėsi pozicijos (46), kad nuosavo kapitalo perdavimas įmonei „Newco“ apima valstybės pagalbos įmonei „Newco“ suteikimą, tačiau pabrėžė, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

| (64) | Tame pačiame pranešime Danija teigė, kad „FIH Group“ negavo jokios valstybės pagalbos, nes įmonė FSC už „Newco“ sumokės rinkos kainą. Danija nepateikė nuorodos į atitinkamus rinkos duomenis ir nepaaiškino, kuo pagrįstos tokios sandorio išlaidos, kad kiekybiškai pagrįstų šį savo teiginį, tačiau pabrėžė, kad:






  a) | perdavimo rinkos kainai nustatyti taikomos atitinkamos procedūros; |
| --- | --- | --- |

(64)

Tame pačiame pranešime Danija teigė, kad „FIH Group“ negavo jokios valstybės pagalbos, nes įmonė FSC už „Newco“ sumokės rinkos kainą. Danija nepateikė nuorodos į atitinkamus rinkos duomenis ir nepaaiškino, kuo pagrįstos tokios sandorio išlaidos, kad kiekybiškai pagrįstų šį savo teiginį, tačiau pabrėžė, kad:

a)

perdavimo rinkos kainai nustatyti taikomos atitinkamos procedūros;

| b) | pradinį finansavimą skyrė ir garantijas suteikė „FIH Group“; |
| --- | --- |

b)

pradinį finansavimą skyrė ir garantijas suteikė „FIH Group“;

| c) | „FIH Group“ turi padengti visas sandorio ir likvidavimo sąnaudas, ir |
| --- | --- |

c)

„FIH Group“ turi padengti visas sandorio ir likvidavimo sąnaudas, ir

| d) | „FIH Group“ prisiėmė papildomus su perdavimu susijusius įsipareigojimus, visų pirma įsipareigojimą pateikti verslo planą. |
| --- | --- |

d)

„FIH Group“ prisiėmė papildomus su perdavimu susijusius įsipareigojimus, visų pirma įsipareigojimą pateikti verslo planą.

| (65) | Remdamasi šiais duomenimis, Danija padarė išvadą, kad įmonė FIH neįgis pranašumo. Tuo atveju, jeigu Komisija šiuo klausimu turėtų kitokią nuomonę, Danija nurodė, kad bet kokia įmonei FIH suteikta pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, nes pagal susitarimą FIH restruktūrizavimas vykdomas laikantis Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų (47). |
| --- | --- |

(65)

Remdamasi šiais duomenimis, Danija padarė išvadą, kad įmonė FIH neįgis pranašumo. Tuo atveju, jeigu Komisija šiuo klausimu turėtų kitokią nuomonę, Danija nurodė, kad bet kokia įmonei FIH suteikta pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, nes pagal susitarimą FIH restruktūrizavimas vykdomas laikantis Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų (47).

| (66) | 2012 m. kovo 20 d. po savo pirmojo pranešimo Danija pateikė dar vieną pranešimą (48), kuriame nurodė, kad įmonė FIH priemonių neprašė ir tuo metu buvo padariusi išvadą, jog toms priemonėms, kurių imtasi, buvo kitų finansinio įsiskolinimo mažinimo alternatyvų, o tuo patvirtinamas teiginys, kad sandoris sudarytas rinkos sąlygomis. Danija taip pat teigė, kad pradinė 1,4 mlrd. DKK suma, kuria sumažinta turto balansinė vertė, ir papildoma su rizikos koregavimu susijusi 1,3 mlrd. DKK nuolaida atitiko rinkos kainą. Be to, bet kokie su galimų būsimų pajamų netekimu susiję nuostoliai būtų patikslinti pritaikius kintamo pelningumo akcijų pirkimo sutarties formulę, kad, taikant veiksmingą ex post koregavimo mechanizmą, būtų užtikrinamas kainų nustatymas pagal rinkos sąlygas. Danija nepateikė išsamesnių paaiškinimų dėl pasiūlyto rizikos koregavimo ir nuolaidos sumos ir nenurodė priežasčių, kodėl, jos nuomone, juos pritaikius gaunama rinkos kaina. |
| --- | --- |

(66)

2012 m. kovo 20 d. po savo pirmojo pranešimo Danija pateikė dar vieną pranešimą (48), kuriame nurodė, kad įmonė FIH priemonių neprašė ir tuo metu buvo padariusi išvadą, jog toms priemonėms, kurių imtasi, buvo kitų finansinio įsiskolinimo mažinimo alternatyvų, o tuo patvirtinamas teiginys, kad sandoris sudarytas rinkos sąlygomis. Danija taip pat teigė, kad pradinė 1,4 mlrd. DKK suma, kuria sumažinta turto balansinė vertė, ir papildoma su rizikos koregavimu susijusi 1,3 mlrd. DKK nuolaida atitiko rinkos kainą. Be to, bet kokie su galimų būsimų pajamų netekimu susiję nuostoliai būtų patikslinti pritaikius kintamo pelningumo akcijų pirkimo sutarties formulę, kad, taikant veiksmingą ex post koregavimo mechanizmą, būtų užtikrinamas kainų nustatymas pagal rinkos sąlygas. Danija nepateikė išsamesnių paaiškinimų dėl pasiūlyto rizikos koregavimo ir nuolaidos sumos ir nenurodė priežasčių, kodėl, jos nuomone, juos pritaikius gaunama rinkos kaina.

| (67) | Toliau susirašinėdama su Komisija (49), Danija pareiškė, kad didžiausias įmonei FSC gresiantis nuostolis – 1,05 mlrd. DKK, t. y. nuostoliams padengti skirtos 1,65 mlrd. DKK paskolos ir bendros 2,7 mlrd. DKK sumos, sudarytos iš sumos, kuria sumažinta turto balansinė vertė, ir įmonės FSC atlikto išankstinio rizikos koregavimo sumos, skirtumas. Danija taip pat teigė, kad valstybei tenkanti su įmonės FIH valstybės garantuotomis paskolomis susijusi rizika gerokai sumažėjo, be to, FIH grąžino ankstesnės 1,9 mlrd. DKK kapitalo injekcijos sumą. |
| --- | --- |

(67)

Toliau susirašinėdama su Komisija (49), Danija pareiškė, kad didžiausias įmonei FSC gresiantis nuostolis – 1,05 mlrd. DKK, t. y. nuostoliams padengti skirtos 1,65 mlrd. DKK paskolos ir bendros 2,7 mlrd. DKK sumos, sudarytos iš sumos, kuria sumažinta turto balansinė vertė, ir įmonės FSC atlikto išankstinio rizikos koregavimo sumos, skirtumas. Danija taip pat teigė, kad valstybei tenkanti su įmonės FIH valstybės garantuotomis paskolomis susijusi rizika gerokai sumažėjo, be to, FIH grąžino ankstesnės 1,9 mlrd. DKK kapitalo injekcijos sumą.

| (68) | 2012 m. balandžio 23 d. (50) pateiktame memorandume Danija Komisijai pranešė, kad „kol kas Komisijai nepateiks naujų argumentų, susijusių su rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymu“. Kartu Danija pateikė įmonės FSC patarėjo teisės klausimais taikomų vertinimo metodų paaiškinimus. |
| --- | --- |

(68)

2012 m. balandžio 23 d. (50) pateiktame memorandume Danija Komisijai pranešė, kad „kol kas Komisijai nepateiks naujų argumentų, susijusių su rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymu“. Kartu Danija pateikė įmonės FSC patarėjo teisės klausimais taikomų vertinimo metodų paaiškinimus.

| (69) | Vėliau, 2012 m. gegužės 16 d., Danija pareiškė, kad įmonės „FIH Holding“ ir FSC dėl sandorio sąlygų susitarė remdamosi įprastais komerciniais sumetimais dėl rizikos ir pelno pasidalijimo ir teigė, kad sandoris sudarytas rinkos sąlygomis. Šį pareiškimą patvirtino FSC buhalterinės apskaitos įmonė – KPMG (51). |
| --- | --- |

(69)

Vėliau, 2012 m. gegužės 16 d., Danija pareiškė, kad įmonės „FIH Holding“ ir FSC dėl sandorio sąlygų susitarė remdamosi įprastais komerciniais sumetimais dėl rizikos ir pelno pasidalijimo ir teigė, kad sandoris sudarytas rinkos sąlygomis. Šį pareiškimą patvirtino FSC buhalterinės apskaitos įmonė – KPMG (51).

| (70) | 2012 m. birželio 7 d. Danija pateikė KPMG ataskaitą, kurioje priemonės įvertintos vienu metu apsvarsčius visus svarbius elementus. KPMG, nurodydama didelį įkeistą turtą, galimybę naudoti padengtas obligacijas, nuostoliams padengti skirtą paskolą ir įmonei FSC priklausančius 25 % galimų būsimų pajamų, nematė „priežasties daryti išvadą, kad susitarimo sąlygos bus nepakankamos įmonei FSC kylančiai rizikai padengti“. |
| --- | --- |

(70)

2012 m. birželio 7 d. Danija pateikė KPMG ataskaitą, kurioje priemonės įvertintos vienu metu apsvarsčius visus svarbius elementus. KPMG, nurodydama didelį įkeistą turtą, galimybę naudoti padengtas obligacijas, nuostoliams padengti skirtą paskolą ir įmonei FSC priklausančius 25 % galimų būsimų pajamų, nematė „priežasties daryti išvadą, kad susitarimo sąlygos bus nepakankamos įmonei FSC kylančiai rizikai padengti“.

| (71) | 2012 m. rugsėjo 11 d. Danija, pateikdama savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo, tiesiogiai neprieštaravo Komisijos nuomonei, kad priemonės yra valstybės pagalba, tačiau rėmėsi savo 2012 m. kovo 29 d. pateiktais argumentais (52) siekdama įrodyti, kad bet koks turto perdavimas didesne nei rinkos kaina būtų kompensuotas įmonės „FIH Holding“ suteikta nuostoliams padengti skirta paskola ir kainų koregavimo garantija. Be to, siekdama pagrįsti šį savo požiūrį, Danija kaip pavyzdžius nurodė didesnes iš atnaujintų investicijų gaunamas maržas ir didesnę, nei tikėtasi, išpirkimo palūkanų normą, tačiau pakartotinai aiškiai nepabrėžė, kad turėtų būti taikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas (REVVP) (53). |
| --- | --- |

(71)

2012 m. rugsėjo 11 d. Danija, pateikdama savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą paskelbimo, tiesiogiai neprieštaravo Komisijos nuomonei, kad priemonės yra valstybės pagalba, tačiau rėmėsi savo 2012 m. kovo 29 d. pateiktais argumentais (52) siekdama įrodyti, kad bet koks turto perdavimas didesne nei rinkos kaina būtų kompensuotas įmonės „FIH Holding“ suteikta nuostoliams padengti skirta paskola ir kainų koregavimo garantija. Be to, siekdama pagrįsti šį savo požiūrį, Danija kaip pavyzdžius nurodė didesnes iš atnaujintų investicijų gaunamas maržas ir didesnę, nei tikėtasi, išpirkimo palūkanų normą, tačiau pakartotinai aiškiai nepabrėžė, kad turėtų būti taikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas (REVVP) (53).

| (72) | Danija teigė, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, ir šiuo tikslu pateikė argumentus, kuriais siekė įrodyti jų tinkamumą, taip pat tai, kad pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir kad konkurencijos iškraipymas yra ribojamas (54). |
| --- | --- |

(72)

Danija teigė, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, ir šiuo tikslu pateikė argumentus, kuriais siekė įrodyti jų tinkamumą, taip pat tai, kad pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir kad konkurencijos iškraipymas yra ribojamas (54).

| (73) | Danijos institucijos taip pat priminė savo 2012 m. balandžio 23 d. rašte išreikštą poziciją, kad dėl priemonių taikymo įmonės FIH ir FSC susitarė derybų keliu (55), taip pat teigė, kad, laikantis kai kurių Bankų komunikate (56) pateiktų rekomendacijų, priemonės būtinai turėjo tam tikru mastu būti sudėtingos (57), ir neigė, kad dėl šio sudėtingumo jos gali būti netinkamos. |
| --- | --- |

(73)

Danijos institucijos taip pat priminė savo 2012 m. balandžio 23 d. rašte išreikštą poziciją, kad dėl priemonių taikymo įmonės FIH ir FSC susitarė derybų keliu (55), taip pat teigė, kad, laikantis kai kurių Bankų komunikate (56) pateiktų rekomendacijų, priemonės būtinai turėjo tam tikru mastu būti sudėtingos (57), ir neigė, kad dėl šio sudėtingumo jos gali būti netinkamos.

| (74) | Komisijai informavus Daniją apie ekspertų atlikto priemonių rinkos vertės ir tikrosios ekonominės vertės įvertinimo rezultatus, Danija šiuos rezultatus užginčijo ir 2013 m. vasario 7–rugsėjo 11 d. pateikė įvairių klausimų ir paaiškinimų. |
| --- | --- |

(74)

Komisijai informavus Daniją apie ekspertų atlikto priemonių rinkos vertės ir tikrosios ekonominės vertės įvertinimo rezultatus, Danija šiuos rezultatus užginčijo ir 2013 m. vasario 7–rugsėjo 11 d. pateikė įvairių klausimų ir paaiškinimų.

| (75) | Danija pareiškė nurodžiusi, kad pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos (58), nes darė prielaidą, kad turto perdavimo vertė neviršys tikrosios ekonominės vertės, tačiau pridūrė, kad tai gali būti nustatyta tik Komisijai atlikus galutinį vertinimą. |
| --- | --- |

(75)

Danija pareiškė nurodžiusi, kad pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos (58), nes darė prielaidą, kad turto perdavimo vertė neviršys tikrosios ekonominės vertės, tačiau pridūrė, kad tai gali būti nustatyta tik Komisijai atlikus galutinį vertinimą.

| (76) | Be vertinimo aspektų Danija taip pat atkreipė dėmesį į teigiamą turto perdavimo poveikį įmonės FIH padėčiai siekiant įgyvendinti restruktūrizavimo plane nustatytą ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo tikslą. |
| --- | --- |

(76)

Be vertinimo aspektų Danija taip pat atkreipė dėmesį į teigiamą turto perdavimo poveikį įmonės FIH padėčiai siekiant įgyvendinti restruktūrizavimo plane nustatytą ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo tikslą.

| (77) | Danija taip pat teigė, kad įmonės FIH indėlių įsigijimo strategija nepriklauso nuo valstybės pagalbos ir pagal ją neketinama vykdyti palankiausių kainų siūlymo politikos, – ji yra esminė finansavimo strategijos dalis. Vis dėlto, kad sumažintų Komisijos abejones, Danija įsipareigojo užtikrinti, kad įmonė FIH laikytųsi draudimo siūlyti palankiausias kainas. |
| --- | --- |

(77)

Danija taip pat teigė, kad įmonės FIH indėlių įsigijimo strategija nepriklauso nuo valstybės pagalbos ir pagal ją neketinama vykdyti palankiausių kainų siūlymo politikos, – ji yra esminė finansavimo strategijos dalis. Vis dėlto, kad sumažintų Komisijos abejones, Danija įsipareigojo užtikrinti, kad įmonė FIH laikytųsi draudimo siūlyti palankiausias kainas.

5.   VERTINIMAS

5.1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (78) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(78)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės pagalba yra valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria, palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (79) | Komisija mano, kad 2.3 skirsnyje aprašytos įmonei FIH paremti skirtos priemonės turėtų būti svarstomos kaip vienas priemonių rinkinys. Šios priemonės yra vieno sandorio dalis, nes jų elementai yra tarpusavyje susiję (chronologiškai ir pagal struktūrą) ir visi kartu buvo suplanuoti siekiant išspręsti įmonės FIH finansavimo problemą. |
| --- | --- |

(79)

Komisija mano, kad 2.3 skirsnyje aprašytos įmonei FIH paremti skirtos priemonės turėtų būti svarstomos kaip vienas priemonių rinkinys. Šios priemonės yra vieno sandorio dalis, nes jų elementai yra tarpusavyje susiję (chronologiškai ir pagal struktūrą) ir visi kartu buvo suplanuoti siekiant išspręsti įmonės FIH finansavimo problemą.

5.1.1   Valstybės lėšos

| (80) | 2.3 skirsnyje aprašytos priemonės apima valstybės lėšas, nes yra tiesiogiai finansuojamos įmonės FSC, kuri (per Danijos verslo reikalų ministeriją) yra valstybei priklausanti įmonė, atsakinga už įvairių rūšių priemonių taikymą Danijos bankams siekiant suvaldyti finansų krizės padarinius (59). Pirma, įmonė FSC už įmonės „Newco“ akcijų pirkimo sutartį sumokėjo 2 mlrd. DKK grynaisiais pinigais. Antra, įmonė FSC įsipareigojo finansuoti „Newco“ turtą, kol įmonė FIH grąžins valstybės garantuotas paskolas. Šio įsipareigojimo suma gali viršyti 13 mlrd. DKK. Trečia, įmonė FSC atsisako tam tikros palūkanų sumos, kad sumokėtų už įmonės „FIH Holding“ suteiktą garantiją. |
| --- | --- |

(80)

2.3 skirsnyje aprašytos priemonės apima valstybės lėšas, nes yra tiesiogiai finansuojamos įmonės FSC, kuri (per Danijos verslo reikalų ministeriją) yra valstybei priklausanti įmonė, atsakinga už įvairių rūšių priemonių taikymą Danijos bankams siekiant suvaldyti finansų krizės padarinius (59). Pirma, įmonė FSC už įmonės „Newco“ akcijų pirkimo sutartį sumokėjo 2 mlrd. DKK grynaisiais pinigais. Antra, įmonė FSC įsipareigojo finansuoti „Newco“ turtą, kol įmonė FIH grąžins valstybės garantuotas paskolas. Šio įsipareigojimo suma gali viršyti 13 mlrd. DKK. Trečia, įmonė FSC atsisako tam tikros palūkanų sumos, kad sumokėtų už įmonės „FIH Holding“ suteiktą garantiją.

5.1.2   Pranašumo buvimas

| (81) | Taikant 2.3 skirsnyje aprašytas priemones, suteikiamas pranašumas, nes įmonė FIH gauna paramą turtui, taigi gerėja grupės kapitalo rodikliai, o kartu bankui suteikiama galimybė veiksmingiau spręsti savo finansavimo problemas. |
| --- | --- |

(81)

Taikant 2.3 skirsnyje aprašytas priemones, suteikiamas pranašumas, nes įmonė FIH gauna paramą turtui, taigi gerėja grupės kapitalo rodikliai, o kartu bankui suteikiama galimybė veiksmingiau spręsti savo finansavimo problemas.

| (82) | Danijos institucijos teigė, kad, taikant šias priemones, laikomasi REVVP, taigi jos nėra „FIH Group“ teikiama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(82)

Danijos institucijos teigė, kad, taikant šias priemones, laikomasi REVVP, taigi jos nėra „FIH Group“ teikiama valstybės pagalba.

| (83) | Todėl Komisija įvertins, ar „FIH Group“ taikytos priemonės atitinka REVVP kriterijų. Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas skirti viešąjį finansavimą, rinkos dalyvis būtų dalyvavęs konkrečioje veikloje tokiomis pat sąlygomis, kaip ir viešasis investuotojas. Valstybės pagalbos nėra, jeigu viešasis finansavimas skiriamas tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kurios atitinka rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(83)

Todėl Komisija įvertins, ar „FIH Group“ taikytos priemonės atitinka REVVP kriterijų. Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas skirti viešąjį finansavimą, rinkos dalyvis būtų dalyvavęs konkrečioje veikloje tokiomis pat sąlygomis, kaip ir viešasis investuotojas. Valstybės pagalbos nėra, jeigu viešasis finansavimas skiriamas tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kurios atitinka rinkos sąlygas.

| (84) | Šiuo atžvilgiu, nagrinėdama konkretų „FIH Group“ atvejį, Komisija mano, kad reikia ištirti, i) ar iš pradžių buvo privatus investuotojas, norėjęs finansuoti pagalbos priemonių taikymą tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybė narė, ii) jeigu taip, kokia buvo jo reikalaujama investicijų grąža, palyginti su grąža valstybei ir, iii) nesant privataus sektoriaus intereso, kokia būtų numatoma priemonių grąža (60) ir galimos grąžos paskirstymas valstybei, palyginti su tuo, ko tikėtųsi rinkos investuotojas, jeigu finansuotų priemones įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Jeigu valstybė sutinka su šiais arba didesniais reikalavimais, galima laikyti, kad priemonės vykdomos rinkos sąlygomis. Visų pirma svarbu patikrinti, ar sandoris apskritai yra pelningas, nes nė vienas privatus veiklos vykdytojas, kurio tikslas – gauti kuo didesnį pelną, nesiimtų nuostolingos veiklos. |
| --- | --- |

(84)

Šiuo atžvilgiu, nagrinėdama konkretų „FIH Group“ atvejį, Komisija mano, kad reikia ištirti, i) ar iš pradžių buvo privatus investuotojas, norėjęs finansuoti pagalbos priemonių taikymą tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybė narė, ii) jeigu taip, kokia buvo jo reikalaujama investicijų grąža, palyginti su grąža valstybei ir, iii) nesant privataus sektoriaus intereso, kokia būtų numatoma priemonių grąža (60) ir galimos grąžos paskirstymas valstybei, palyginti su tuo, ko tikėtųsi rinkos investuotojas, jeigu finansuotų priemones įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Jeigu valstybė sutinka su šiais arba didesniais reikalavimais, galima laikyti, kad priemonės vykdomos rinkos sąlygomis. Visų pirma svarbu patikrinti, ar sandoris apskritai yra pelningas, nes nė vienas privatus veiklos vykdytojas, kurio tikslas – gauti kuo didesnį pelną, nesiimtų nuostolingos veiklos.

| (85) | Patikimiausias įrodymas, kad sandoris atitinka REVVP kriterijų, yra tai, kad jo sąlygos ne tik būtų priimtinos hipotetiniam rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, bet ir kad iš tiesų yra toks veiklos vykdytojas, dalyvaujantis investavime tokiomis pat sąlygomis, kaip ir valstybė. Esant kitų investuotojų, Komisija turi lyginamąjį kriterijų, pagal kurį gali įvertinti, ar vadovautasi REVVP. |
| --- | --- |

(85)

Patikimiausias įrodymas, kad sandoris atitinka REVVP kriterijų, yra tai, kad jo sąlygos ne tik būtų priimtinos hipotetiniam rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, bet ir kad iš tiesų yra toks veiklos vykdytojas, dalyvaujantis investavime tokiomis pat sąlygomis, kaip ir valstybė. Esant kitų investuotojų, Komisija turi lyginamąjį kriterijų, pagal kurį gali įvertinti, ar vadovautasi REVVP.

| (86) | Tuo metu, kai Danija suteikė pagalbos priemones, nebuvo rinkos dalyvių, pasirengusių įmonei FIH suteikti priemones, panašias į tas, kurias teikė valstybės kontroliuojamos įstaigos. Visų pirma ketinimo investuoti į įmonę FIH nepareiškė nei savininkų konsorciumas, nei kokia nors trečioji šalis. Komisija neturi pagrindo manyti, kad minėtomis aplinkybėmis koks nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas norėtų dalyvauti taikant pagalbos priemones. Tai, kad nėra privataus sektoriaus intereso, rodo banko finansinius sunkumus ir nestabilią padėtį. |
| --- | --- |

(86)

Tuo metu, kai Danija suteikė pagalbos priemones, nebuvo rinkos dalyvių, pasirengusių įmonei FIH suteikti priemones, panašias į tas, kurias teikė valstybės kontroliuojamos įstaigos. Visų pirma ketinimo investuoti į įmonę FIH nepareiškė nei savininkų konsorciumas, nei kokia nors trečioji šalis. Komisija neturi pagrindo manyti, kad minėtomis aplinkybėmis koks nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas norėtų dalyvauti taikant pagalbos priemones. Tai, kad nėra privataus sektoriaus intereso, rodo banko finansinius sunkumus ir nestabilią padėtį.

| (87) | Nesant veiklos vykdytojo, investuojančio tokiomis pat sąlygomis, kaip ir valstybė, priemonė vis vien gali būti laikoma neturinčia pagalbos elementų, jeigu panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas būtų suteikęs tokį patį finansavimą ir prašęs bent tokio pat dydžio pajamų, kokias gavo valstybė. Iš esmės toks vertinimas turėtų būti grindžiamas verslo planu, kuriuo atsižvelgiama į tuo metu, kai suteiktas viešasis finansavimas, turėtą informaciją ir numatomus pokyčius, ir jame neturėtų būti remiamasi jokios vėlesne padėtimi pagrįstos analizės rezultatais. |
| --- | --- |

(87)

Nesant veiklos vykdytojo, investuojančio tokiomis pat sąlygomis, kaip ir valstybė, priemonė vis vien gali būti laikoma neturinčia pagalbos elementų, jeigu panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas būtų suteikęs tokį patį finansavimą ir prašęs bent tokio pat dydžio pajamų, kokias gavo valstybė. Iš esmės toks vertinimas turėtų būti grindžiamas verslo planu, kuriuo atsižvelgiama į tuo metu, kai suteiktas viešasis finansavimas, turėtą informaciją ir numatomus pokyčius, ir jame neturėtų būti remiamasi jokios vėlesne padėtimi pagrįstos analizės rezultatais.

| (88) | Be to, vienas iš atvejų, kai REVVP pritaikyti sunkiausia, yra tada, kai įmonė jau yra valstybės pagalbos gavėja. Šiuo atveju įmonė FIH 2009 m. birželio 30 d. jau buvo gavusi rekapitalizavimo pagalbą, kurią 2012 m. liepos 2 d. grąžino. Atlygis už rekapitalizavimui panaudotas mišrias kapitalo priemones siekė [...] (61) %. Įmonė FIH taip pat dalyvavo Danijos garantijų programoje. Nors pačios savaime šios aplinkybės netrukdo šiuo atveju taikyti REVVP, iš jų matyti, kokie sunkumai iškilo įmonei FIH, ir jos turėtų poveikį privačių investuotojų norui investuoti į priemones. Ekonominės aplinkybės jau iškreiptos ankstesne pagalba sukuriant tolesnės valstybės paramos teikimo įspūdį. Savo vertinime Komisija atsižvelgė į tokių pranašumų pakeitimą naujais. |
| --- | --- |

(88)

Be to, vienas iš atvejų, kai REVVP pritaikyti sunkiausia, yra tada, kai įmonė jau yra valstybės pagalbos gavėja. Šiuo atveju įmonė FIH 2009 m. birželio 30 d. jau buvo gavusi rekapitalizavimo pagalbą, kurią 2012 m. liepos 2 d. grąžino. Atlygis už rekapitalizavimui panaudotas mišrias kapitalo priemones siekė [...] (61) %. Įmonė FIH taip pat dalyvavo Danijos garantijų programoje. Nors pačios savaime šios aplinkybės netrukdo šiuo atveju taikyti REVVP, iš jų matyti, kokie sunkumai iškilo įmonei FIH, ir jos turėtų poveikį privačių investuotojų norui investuoti į priemones. Ekonominės aplinkybės jau iškreiptos ankstesne pagalba sukuriant tolesnės valstybės paramos teikimo įspūdį. Savo vertinime Komisija atsižvelgė į tokių pranašumų pakeitimą naujais.

| (89) | FPI laikėsi nuomonės, kad įmonė FIH atsidūrė pavojingoje padėtyje, nes buvo didelė rizika, kad, pasibaigus Vyriausybės garantuotos paskolos grąžinimo terminui, įmonė FIH negalės įvykdyti teisės aktais nustatytų likvidumo reikalavimų. Atitinkamai tokiu atveju galėjo būti panaikinta įmonės FIH banko licencija (62). Taigi FPI pozicija pritariama Komisijos vertinimui, jog mažai tikėtina, kad rinkos dalyvis būtų investavęs į įmonę FIH. Nors galima teigti, kad FPI ataskaita nebuvo vieša, rinkos dalyvis būtų turėjęs galimybę susipažinti su Vyriausybės garantuotos įmonės FIH paskolos grąžinimo terminais, taigi būtų galėjęs prieiti prie tos pačios išvados. |
| --- | --- |

(89)

FPI laikėsi nuomonės, kad įmonė FIH atsidūrė pavojingoje padėtyje, nes buvo didelė rizika, kad, pasibaigus Vyriausybės garantuotos paskolos grąžinimo terminui, įmonė FIH negalės įvykdyti teisės aktais nustatytų likvidumo reikalavimų. Atitinkamai tokiu atveju galėjo būti panaikinta įmonės FIH banko licencija (62). Taigi FPI pozicija pritariama Komisijos vertinimui, jog mažai tikėtina, kad rinkos dalyvis būtų investavęs į įmonę FIH. Nors galima teigti, kad FPI ataskaita nebuvo vieša, rinkos dalyvis būtų turėjęs galimybę susipažinti su Vyriausybės garantuotos įmonės FIH paskolos grąžinimo terminais, taigi būtų galėjęs prieiti prie tos pačios išvados.

| (90) | Nesant tikro privataus investuotojo, Komisija, norėdama nuodugniau ištirti REVVP taikomumą, turi įvertinti, ar bendra įmonei FIH suteiktų priemonių grąža yra lygi numatomai grąžai, kurios už savo investiciją reikalautų hipotetinis privatus investuotojas, arba už ją didesnė. Numatoma priemonių grąža priklauso nuo įplaukų, gausimų iš grynųjų pinigų srautų, dydžio, kuris turi būti diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės taikant atitinkamą diskonto normą. |
| --- | --- |

(90)

Nesant tikro privataus investuotojo, Komisija, norėdama nuodugniau ištirti REVVP taikomumą, turi įvertinti, ar bendra įmonei FIH suteiktų priemonių grąža yra lygi numatomai grąžai, kurios už savo investiciją reikalautų hipotetinis privatus investuotojas, arba už ją didesnė. Numatoma priemonių grąža priklauso nuo įplaukų, gausimų iš grynųjų pinigų srautų, dydžio, kuris turi būti diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės taikant atitinkamą diskonto normą.

| (91) | Remdamasi ekspertų patarimais, Komisija apskaičiavo įmonės „Newco“ turto rinkos vertę ir pagal visą „Newco“ nuosavo kapitalo likvidacinių verčių pasiskirstymą sumodeliavo numatomą grąžą įmonei FSC. Tai darydama, Komisija atsižvelgė į visus akcijų pirkimo sutarties elementus, pvz., grynąją likvidacinę vertę, įplaukas, FSC ir „FIH Group“ patirtas išlaidas ir pirkimo kainos koregavimą, įskaitant nuostoliams padengti skirtą paskolą. Paskirstymo modelį būtina naudoti norint apskaičiuoti tiek naudos, gautinos iš 25 % nuosavo kapitalo investavimo prieaugio, tiek didelių įmonės „Newco“ turto nuostolių bei įmonės „FIH Holding“ mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo, jeigu toks scenarijus pasitvirtintų (63), sukeltų neigiamų padarinių, grynąją dabartinę vertę (GDV). |
| --- | --- |

(91)

Remdamasi ekspertų patarimais, Komisija apskaičiavo įmonės „Newco“ turto rinkos vertę ir pagal visą „Newco“ nuosavo kapitalo likvidacinių verčių pasiskirstymą sumodeliavo numatomą grąžą įmonei FSC. Tai darydama, Komisija atsižvelgė į visus akcijų pirkimo sutarties elementus, pvz., grynąją likvidacinę vertę, įplaukas, FSC ir „FIH Group“ patirtas išlaidas ir pirkimo kainos koregavimą, įskaitant nuostoliams padengti skirtą paskolą. Paskirstymo modelį būtina naudoti norint apskaičiuoti tiek naudos, gautinos iš 25 % nuosavo kapitalo investavimo prieaugio, tiek didelių įmonės „Newco“ turto nuostolių bei įmonės „FIH Holding“ mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo, jeigu toks scenarijus pasitvirtintų (63), sukeltų neigiamų padarinių, grynąją dabartinę vertę (GDV).

1 diagrama

Priemonės grynoji dabartinė vertė įmonei FSC

Image

| (92) | 1 diagramoje parodyta akcijų pirkimo sutarties GDV pagal skirtingas įmonės „Newco“ turto likvidacines vertes (nuo 5,1 mlrd. iki 28,3 mlrd. DKK). Kiekvieno scenarijaus tikimybė dešinėje pusėje esančios skalės atžvilgiu žymima taškine linija (nuo 0,1 % to 7,5 %). Pagal daugumą labiausiai tikėtinų scenarijų grąža yra šiek tiek neigiama. |
| --- | --- |

(92)

1 diagramoje parodyta akcijų pirkimo sutarties GDV pagal skirtingas įmonės „Newco“ turto likvidacines vertes (nuo 5,1 mlrd. iki 28,3 mlrd. DKK). Kiekvieno scenarijaus tikimybė dešinėje pusėje esančios skalės atžvilgiu žymima taškine linija (nuo 0,1 % to 7,5 %). Pagal daugumą labiausiai tikėtinų scenarijų grąža yra šiek tiek neigiama.

| (93) | Kaip matyti iš 1 diagramos, bendras akcijų pirkimo sutarties GDV vidurkis su įvertinta tikimybe taip pat yra neigiamas. Iš ekspertų atliktų skaičiavimų matyti, kad šis vidurkis lygus 726 mln. DKK. Taigi iš akcijų pirkimo sutarties gaunamas ne pelnas, o nuostolis. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų pareikalavęs nuosavu kapitalu grindžiamo atlygio, kuris siektų bent 10 % (64) panašios 2 mlrd. DKK investicijos per metus, taigi per septynerius įmonės „Newco“ veiklos metus sudarytų apie 1,33 mlrd. DKK. Todėl Komisija daro išvadą, kad joks rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų norėjęs investuoti tokiomis sąlygomis, kurios atitiktų akcijų pirkimo sutartyje nustatytas sąlygas. Taigi priemonės neatitinka REVVP kriterijaus (65). |
| --- | --- |

(93)

Kaip matyti iš 1 diagramos, bendras akcijų pirkimo sutarties GDV vidurkis su įvertinta tikimybe taip pat yra neigiamas. Iš ekspertų atliktų skaičiavimų matyti, kad šis vidurkis lygus 726 mln. DKK. Taigi iš akcijų pirkimo sutarties gaunamas ne pelnas, o nuostolis. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų pareikalavęs nuosavu kapitalu grindžiamo atlygio, kuris siektų bent 10 % (64) panašios 2 mlrd. DKK investicijos per metus, taigi per septynerius įmonės „Newco“ veiklos metus sudarytų apie 1,33 mlrd. DKK. Todėl Komisija daro išvadą, kad joks rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų norėjęs investuoti tokiomis sąlygomis, kurios atitiktų akcijų pirkimo sutartyje nustatytas sąlygas. Taigi priemonės neatitinka REVVP kriterijaus (65).

| (94) | Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, atlikdama 91–93 konstatuojamosiose dalyse nurodytus skaičiavimus, Komisija atsižvelgė į Danijos 2013 m. vasario 7 d. ir kovo 11 d. raštus, taip pat vėlesnę korespondenciją (66), kurioje Danija pateikė anksčiau nenurodytus elementus, pvz., konkrečius kintamosios pirkimo kainos sudedamųjų dalių aiškinimus, pateiktų paskolų pozicijų, kurias įmonė FIH buvo numačiusi perduoti įmonei „Newco“, atskaitos datą, portfelio kredito kokybės pokyčius nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2012 m. rugsėjo mėn. ir išsamesnę portfelio „neįsipareigotų kredito linijų“ analizę. |
| --- | --- |

(94)

Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, atlikdama 91–93 konstatuojamosiose dalyse nurodytus skaičiavimus, Komisija atsižvelgė į Danijos 2013 m. vasario 7 d. ir kovo 11 d. raštus, taip pat vėlesnę korespondenciją (66), kurioje Danija pateikė anksčiau nenurodytus elementus, pvz., konkrečius kintamosios pirkimo kainos sudedamųjų dalių aiškinimus, pateiktų paskolų pozicijų, kurias įmonė FIH buvo numačiusi perduoti įmonei „Newco“, atskaitos datą, portfelio kredito kokybės pokyčius nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2012 m. rugsėjo mėn. ir išsamesnę portfelio „neįsipareigotų kredito linijų“ analizę.

| (95) | Be to, Danijos argumentuose (67) pateikti kiekybiniai įvertinimai po nuodugnaus patikrinimo pasirodo esą nepagrįsti. Pirma, ex ante nurašymo sumos ir rizikai padengti reikalingos sumos nepagrįstos nepriklausoma vertinimo ataskaita (68). Be to, atsižvelgiant į galimybę, kad „FIH Group“ gali nesugebėti įvykdyti ex post garantijose numatytų įsipareigojimų, nėra jokios priežasties, kodėl įmonės „Newco“ nuostoliai negalėtų viršyti 2,7 mlrd. DKK, o tokiu atveju įmonė FSC (taigi ir Danijos Vyriausybė) pagal sutartį privalėtų rekapitalizuoti „Newco“ iki galutinio jos likvidavimo. Todėl Komisija padarė išvadą, jog teiginys, kad investiciniai nuostoliai neviršys 1,05 mlrd. DKK, nepagrįstas. |
| --- | --- |

(95)

Be to, Danijos argumentuose (67) pateikti kiekybiniai įvertinimai po nuodugnaus patikrinimo pasirodo esą nepagrįsti. Pirma, ex ante nurašymo sumos ir rizikai padengti reikalingos sumos nepagrįstos nepriklausoma vertinimo ataskaita (68). Be to, atsižvelgiant į galimybę, kad „FIH Group“ gali nesugebėti įvykdyti ex post garantijose numatytų įsipareigojimų, nėra jokios priežasties, kodėl įmonės „Newco“ nuostoliai negalėtų viršyti 2,7 mlrd. DKK, o tokiu atveju įmonė FSC (taigi ir Danijos Vyriausybė) pagal sutartį privalėtų rekapitalizuoti „Newco“ iki galutinio jos likvidavimo. Todėl Komisija padarė išvadą, jog teiginys, kad investiciniai nuostoliai neviršys 1,05 mlrd. DKK, nepagrįstas.

| (96) | Tai, kad dėl priemonių sąlygų įmonės FSC ir „FIH Holding“ susitarė derybų keliu, nebūtinai reiškia, kad šios priemonės įgyvendintos rinkos sąlygomis. Jeigu Danija būtų ketinusi bankui, susidūrusiam su didelėmis likvidumo problemomis, skirti nemažą papildomos pagalbos sumą, vien šis faktas nereiškia, kad nevyktų valdžios institucijų ir banko derybos dėl konkrečių sandorio punktų. Dėl dvišalio įvykusių derybų aspekto joms trūko tam tikrų savybių, būdingų, pvz., atvirai, nediskriminacinei viešųjų pirkimų procedūrai ar palyginimui su panašiais rinkos sandoriais. Todėl tai, kad įvyko derybos, savaime dar nereiškia, kad priemonės atitinka rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(96)

Tai, kad dėl priemonių sąlygų įmonės FSC ir „FIH Holding“ susitarė derybų keliu, nebūtinai reiškia, kad šios priemonės įgyvendintos rinkos sąlygomis. Jeigu Danija būtų ketinusi bankui, susidūrusiam su didelėmis likvidumo problemomis, skirti nemažą papildomos pagalbos sumą, vien šis faktas nereiškia, kad nevyktų valdžios institucijų ir banko derybos dėl konkrečių sandorio punktų. Dėl dvišalio įvykusių derybų aspekto joms trūko tam tikrų savybių, būdingų, pvz., atvirai, nediskriminacinei viešųjų pirkimų procedūrai ar palyginimui su panašiais rinkos sandoriais. Todėl tai, kad įvyko derybos, savaime dar nereiškia, kad priemonės atitinka rinkos sąlygas.

| (97) | Kalbant apie 2012 m. birželio 7 d. KPMG ataskaitą, Komisija sutinka, kad dėl priemonių sudėtingumo jų sąlygos turi būti vertinamos kaip visuma, nes nėra atskirų atidėjinių, kuriuos galima skirti atlygiui už kiekvieną atskirą elementą. Tačiau KPMG ataskaitoje pateiktoje analizėje neatsižvelgta į labiau kraštutinių pesimistinių scenarijų, pagal kuriuos įmonė „FIH Holding“ gali nesugebėti įvykdyti garantijose numatytų įsipareigojimų, galimybę. Be to, analizėje nenagrinėtas atlygio už 2 mlrd. DKK kapitalo investiciją klausimas. Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, atitiktis rinkos elgsenai neįmanoma, nes nėra metinio atlygio už paskolintą kapitalą ir per septynerių metų investavimo laikotarpį, tiek vertinant šį elementą atskirai, tiek kaip viso atlygio modelio parametrą, gaunama tik 25 % galimo nuosavo kapitalo investavimo prieaugio (69). |
| --- | --- |

(97)

Kalbant apie 2012 m. birželio 7 d. KPMG ataskaitą, Komisija sutinka, kad dėl priemonių sudėtingumo jų sąlygos turi būti vertinamos kaip visuma, nes nėra atskirų atidėjinių, kuriuos galima skirti atlygiui už kiekvieną atskirą elementą. Tačiau KPMG ataskaitoje pateiktoje analizėje neatsižvelgta į labiau kraštutinių pesimistinių scenarijų, pagal kuriuos įmonė „FIH Holding“ gali nesugebėti įvykdyti garantijose numatytų įsipareigojimų, galimybę. Be to, analizėje nenagrinėtas atlygio už 2 mlrd. DKK kapitalo investiciją klausimas. Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, atitiktis rinkos elgsenai neįmanoma, nes nėra metinio atlygio už paskolintą kapitalą ir per septynerių metų investavimo laikotarpį, tiek vertinant šį elementą atskirai, tiek kaip viso atlygio modelio parametrą, gaunama tik 25 % galimo nuosavo kapitalo investavimo prieaugio (69).

| (98) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal ankstesnio rekapitalizavimo (70) 1 lygio mišriu kapitalu reikalavimus įmonė FIH turėjo mokėti metinę atkarpą, kurios norma – [...] % per metus. Be to, 2012 m. kovo mėn. pradžioje numatomas rinkoje kotiruojamos įmonės FIH pirmaeilės skolos pelningumas siekė daugiau kaip 10 %. Taigi Komisijos argumentas, kad atlygis už kapitalą turėtų siekti bent 10 %, yra pagrįstas. Rinkos dalyvis, atsižvelgdamas į konkrečią riziką, susijusią su įmonės „Newco“ nekilnojamojo turto portfelio koncentracija ir prastesne kokybe (71), taip pat žemesnį investicijų į nuosavą kapitalą kredito reitingą, tikriausiai reikalautų didesnio atlygio. Todėl Danijos nurodytas (72) 6,5 % atlygis yra aiškiai nepakankamas. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš sandorio gaunama numatyta grąža yra neigiama. |
| --- | --- |

(98)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal ankstesnio rekapitalizavimo (70) 1 lygio mišriu kapitalu reikalavimus įmonė FIH turėjo mokėti metinę atkarpą, kurios norma – [...] % per metus. Be to, 2012 m. kovo mėn. pradžioje numatomas rinkoje kotiruojamos įmonės FIH pirmaeilės skolos pelningumas siekė daugiau kaip 10 %. Taigi Komisijos argumentas, kad atlygis už kapitalą turėtų siekti bent 10 %, yra pagrįstas. Rinkos dalyvis, atsižvelgdamas į konkrečią riziką, susijusią su įmonės „Newco“ nekilnojamojo turto portfelio koncentracija ir prastesne kokybe (71), taip pat žemesnį investicijų į nuosavą kapitalą kredito reitingą, tikriausiai reikalautų didesnio atlygio. Todėl Danijos nurodytas (72) 6,5 % atlygis yra aiškiai nepakankamas. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš sandorio gaunama numatyta grąža yra neigiama.

| (99) | Komisija daro išvadą, kad įmonei FIH taikytos priemonės neatitinka REVVP kriterijaus. |
| --- | --- |

(99)

Komisija daro išvadą, kad įmonei FIH taikytos priemonės neatitinka REVVP kriterijaus.

5.1.3   Atrankumas

| (100) | Priemonės taikomos tik „FIH Group“ ir „Newco“. Todėl priemonė yra atranki. |
| --- | --- |

(100)

Priemonės taikomos tik „FIH Group“ ir „Newco“. Todėl priemonė yra atranki.

5.1.4   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (101) | Priemonės padėjo pagerinti įmonės FIH kapitalo ir likvidumo padėtį, palyginti su jos konkurentų, kurie negalės pasinaudoti panašiomis priemonėmis, padėtimi. Taigi priemonėmis įmonei FIH suteikta galimybė pagerinti savo padėtį rinkoje. Todėl jomis gali būti iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

(101)

Priemonės padėjo pagerinti įmonės FIH kapitalo ir likvidumo padėtį, palyginti su jos konkurentų, kurie negalės pasinaudoti panašiomis priemonėmis, padėtimi. Taigi priemonėmis įmonei FIH suteikta galimybė pagerinti savo padėtį rinkoje. Todėl jomis gali būti iškreipta konkurencija.

| (102) | Atsižvelgiant į bankų rinkos integraciją Europos lygmeniu, įmonei FIH suteiktas pranašumas turi poveikį konkurentams ir Danijoje (kurioje veikia kitų valstybių narių bankai), ir kitose valstybėse narėse. Todėl priemonės turi būti laikomos galinčiomis paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(102)

Atsižvelgiant į bankų rinkos integraciją Europos lygmeniu, įmonei FIH suteiktas pranašumas turi poveikį konkurentams ir Danijoje (kurioje veikia kitų valstybių narių bankai), ir kitose valstybėse narėse. Todėl priemonės turi būti laikomos galinčiomis paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

5.2.   PAGALBOS SUMA

| (103) | Apskaičiuota, kad visa pagalbos priemonių suma (73) – apie 2,25 mlrd. DKK (apie 300 mln. EUR). Apskaičiuodama pagalbos sumą, Komisija atsižvelgė į šiuos aspektus:






  a) | su akcijų pirkimo sutarties formule susijusią naudą (0,73 mlrd. DKK) (74); |
| --- | --- | --- |

(103)

Apskaičiuota, kad visa pagalbos priemonių suma (73) – apie 2,25 mlrd. DKK (apie 300 mln. EUR). Apskaičiuodama pagalbos sumą, Komisija atsižvelgė į šiuos aspektus:

a)

su akcijų pirkimo sutarties formule susijusią naudą (0,73 mlrd. DKK) (74);

| b) | atsisakytą atlygį už investicijas į nuosavą kapitalą (1,33 mlrd. DKK) (75); |
| --- | --- |

b)

atsisakytą atlygį už investicijas į nuosavą kapitalą (1,33 mlrd. DKK) (75);

| c) | papildomų palūkanų mokėjimą už pirmąją – nuostoliams padengti skirtą – paskolą ir pradinio finansavimo sumą (0,33 mlrd. DKK); ir |
| --- | --- |

c)

papildomų palūkanų mokėjimą už pirmąją – nuostoliams padengti skirtą – paskolą ir pradinio finansavimo sumą (0,33 mlrd. DKK); ir

| d) | papildomus administravimo mokesčius (0,14 mlrd. DKK). |
| --- | --- |

d)

papildomus administravimo mokesčius (0,14 mlrd. DKK).

| (104) | Lengvinančia aplinkybe Komisija laikė anksti panaikintas Vyriausybės garantijas, kurių suma – 0,28 mlrd. DKK – turėtų būti išskaičiuota iš visos pagalbos sumos. |
| --- | --- |

(104)

Lengvinančia aplinkybe Komisija laikė anksti panaikintas Vyriausybės garantijas, kurių suma – 0,28 mlrd. DKK – turėtų būti išskaičiuota iš visos pagalbos sumos.

| (105) | Kaip nurodyta 5.1 skirsnyje, Komisija, vertindama visus palūkanų ir kitus grynųjų pinigų srautus, mokesčius ir suteiktas garantijas, laikėsi holistinio požiūrio ir atsižvelgė į:






  a) | Danijos susirūpinimą, kad Komisija atkreips nepakankamai dėmesio į visų priemonių aspektų, pvz., nuostoliams padengti skirtos paskolos, ekonominę tikrovę; ir |
| --- | --- | --- |

(105)

Kaip nurodyta 5.1 skirsnyje, Komisija, vertindama visus palūkanų ir kitus grynųjų pinigų srautus, mokesčius ir suteiktas garantijas, laikėsi holistinio požiūrio ir atsižvelgė į:

a)

Danijos susirūpinimą, kad Komisija atkreips nepakankamai dėmesio į visų priemonių aspektų, pvz., nuostoliams padengti skirtos paskolos, ekonominę tikrovę; ir

| b) | tai, kad ne visi sandorio elementai galėjo būti susieti su konkrečia atlygio formulės dalimi. |
| --- | --- |

b)

tai, kad ne visi sandorio elementai galėjo būti susieti su konkrečia atlygio formulės dalimi.

| (106) | Laikydamasi Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimų, Komisija vertinimo klausimais konsultavosi su išorės ekspertais (76). |
| --- | --- |

(106)

Laikydamasi Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimų, Komisija vertinimo klausimais konsultavosi su išorės ekspertais (76).

5.3.   SUDERINAMUMAS

5.3.1.   Pagalbos suderinamumo teisinis pagrindas

| (107) | Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Atsižvelgdama į dabartines aplinkybes, taip pat finansų rinkų aplinkybes priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, Komisija mano, kad priemonės gali būti nagrinėjamos pagal šią nuostatą. |
| --- | --- |

(107)

Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta, kad valstybės pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Atsižvelgdama į dabartines aplinkybes, taip pat finansų rinkų aplinkybes priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, Komisija mano, kad priemonės gali būti nagrinėjamos pagal šią nuostatą.

| (108) | Komisija sutinka, kad dėl finansų krizės susidarė išskirtinės aplinkybės, kuriomis dėl vieno banko bankroto gali būti pakirstas pasitikėjimas visa finansų sistema ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmenimis. Taip gali atsitikti net ir su mažu banku, pvz., FIH, kuris dar neatsidūrė sunkioje padėtyje, tačiau finansų reguliavimo institucija vykdo sugriežtintą jo priežiūrą. Šio banko 2–4 metų trukmės skolos palūkanų norma, priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, EURIBOR viršijo 600–700 bazinių punktų. Toks kainų lygis aiškiai rodo, kad bankas artimiausiu metu patirs finansinių sunkumų. Tokiais atvejais, siekiant išvengti atitinkamos institucijos tapimo nestabilia, gali prireikti ankstyvos intervencijos, kuri padėtų išvengti grėsmės finansiniam stabilumui. Tai ypač taikytina tokiai mažos ekonomikos šaliai, kaip Danija, kai kitos institucijos gali neskirti individualių bankų ir dėl vieno banko įsipareigojimų nevykdymo pradėti nepasitikėti visu sektoriumi. Todėl 107 straipsnio 3 dalies b punktas yra visų šiame sprendime nurodytų priemonių suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

(108)

Komisija sutinka, kad dėl finansų krizės susidarė išskirtinės aplinkybės, kuriomis dėl vieno banko bankroto gali būti pakirstas pasitikėjimas visa finansų sistema ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmenimis. Taip gali atsitikti net ir su mažu banku, pvz., FIH, kuris dar neatsidūrė sunkioje padėtyje, tačiau finansų reguliavimo institucija vykdo sugriežtintą jo priežiūrą. Šio banko 2–4 metų trukmės skolos palūkanų norma, priimant sprendimą sanuoti ir pradėti tyrimą, EURIBOR viršijo 600–700 bazinių punktų. Toks kainų lygis aiškiai rodo, kad bankas artimiausiu metu patirs finansinių sunkumų. Tokiais atvejais, siekiant išvengti atitinkamos institucijos tapimo nestabilia, gali prireikti ankstyvos intervencijos, kuri padėtų išvengti grėsmės finansiniam stabilumui. Tai ypač taikytina tokiai mažos ekonomikos šaliai, kaip Danija, kai kitos institucijos gali neskirti individualių bankų ir dėl vieno banko įsipareigojimų nevykdymo pradėti nepasitikėti visu sektoriumi. Todėl 107 straipsnio 3 dalies b punktas yra visų šiame sprendime nurodytų priemonių suderinamumo vertinimo teisinis pagrindas.

| (109) | Kalbant konkrečiai apie turto perdavimo įmonei FSC suderinamumą, Komisija priemones įvertins remdamasi Sumažėjusios vertės turto komunikatu. |
| --- | --- |

(109)

Kalbant konkrečiai apie turto perdavimo įmonei FSC suderinamumą, Komisija priemones įvertins remdamasi Sumažėjusios vertės turto komunikatu.

| (110) | Paskui Komisija įvertins restruktūrizavimo priemonių suderinamumą remdamasi Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(110)

Paskui Komisija įvertins restruktūrizavimo priemonių suderinamumą remdamasi Restruktūrizavimo komunikatu.

5.3.2.   Priemonių suderinamumas su Sumažėjusios vertės turto komunikatu

| (111) | Sumažėjusios vertės turto komunikate nustatyti nuvertėjusio turto vertinimo ir perdavimo bei priemonių suderinamumo su Sutartimi principai. Reikia įvertinti, ar pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir ar paties banko ir jo akcininkų įnašas yra pakankamas. |
| --- | --- |

(111)

Sumažėjusios vertės turto komunikate nustatyti nuvertėjusio turto vertinimo ir perdavimo bei priemonių suderinamumo su Sutartimi principai. Reikia įvertinti, ar pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir ar paties banko ir jo akcininkų įnašas yra pakankamas.

| (112) | Pagal Sumažėjusios vertės turto komunikato 21 punktą bankai turėtų prisiimti su nuvertėjusiu turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos. 21 punkte nustatyta, kad valstybei priklauso tinkamas atlygis už bet kokios rūšies paramos turtui priemones, kuriomis siekiama užtikrinti lygiavertę akcininkų atsakomybę ir išlaidų dalijimąsi neatsižvelgiant į tai, koks konkretus modelis pasirinktas. |
| --- | --- |

(112)

Pagal Sumažėjusios vertės turto komunikato 21 punktą bankai turėtų prisiimti su nuvertėjusiu turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos. 21 punkte nustatyta, kad valstybei priklauso tinkamas atlygis už bet kokios rūšies paramos turtui priemones, kuriomis siekiama užtikrinti lygiavertę akcininkų atsakomybę ir išlaidų dalijimąsi neatsižvelgiant į tai, koks konkretus modelis pasirinktas.

| (113) | Savo pradine forma pagalbos priemonės suteiktos už atlygį, kurį sudaro Danijos Vyriausybės skirto finansavimo suma, pridėjus viso labo 100 bazinių punktų už likvidumą. Už investicijas į nuosavą kapitalą nenumatyta jokio atlygio, išskyrus dalį (25 %) nuosavo kapitalo prieaugio, jeigu po banko pertvarkymo, pasitelkus kainų koregavimo mechanizmą, būtų gauta papildomų grynųjų pajamų. Be to, esant nepalankiam scenarijui, pagal kurį įmonės „Newco“ turto portfelio kokybė gerokai suprastėtų, kompensaciją įmonei FSC turėtų sumokėti įmonė „FIH Holding“, kuri tokiomis aplinkybėmis veikiausiai negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų. Todėl, kaip nurodyta sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą 66–73 konstatuojamosiose dalyse, atrodė mažai tikėtina, jog atlygis ir paties banko įnašas yra pakankami, kad pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sumažėjusios vertės turto komunikate pateiktas rekomendacijas. |
| --- | --- |

(113)

Savo pradine forma pagalbos priemonės suteiktos už atlygį, kurį sudaro Danijos Vyriausybės skirto finansavimo suma, pridėjus viso labo 100 bazinių punktų už likvidumą. Už investicijas į nuosavą kapitalą nenumatyta jokio atlygio, išskyrus dalį (25 %) nuosavo kapitalo prieaugio, jeigu po banko pertvarkymo, pasitelkus kainų koregavimo mechanizmą, būtų gauta papildomų grynųjų pajamų. Be to, esant nepalankiam scenarijui, pagal kurį įmonės „Newco“ turto portfelio kokybė gerokai suprastėtų, kompensaciją įmonei FSC turėtų sumokėti įmonė „FIH Holding“, kuri tokiomis aplinkybėmis veikiausiai negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų. Todėl, kaip nurodyta sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą 66–73 konstatuojamosiose dalyse, atrodė mažai tikėtina, jog atlygis ir paties banko įnašas yra pakankami, kad pagalba galėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sumažėjusios vertės turto komunikate pateiktas rekomendacijas.

| (114) | Taigi pagal Sumažėjusios vertės turto komunikato 39 punkto reikalavimus Komisija atliko išsamią priemonių rinkos vertės analizę. Padedant išorės ekspertams, Komisija pagal akcijų pirkimo sutartį apskaičiavo tikimybinį įmonės „Newco“ turto portfelio realizavimo rezultatų pasiskirstymą ir poveikį tikėtinoms galutinėms likviduojamo turto vertėms. |
| --- | --- |

(114)

Taigi pagal Sumažėjusios vertės turto komunikato 39 punkto reikalavimus Komisija atliko išsamią priemonių rinkos vertės analizę. Padedant išorės ekspertams, Komisija pagal akcijų pirkimo sutartį apskaičiavo tikimybinį įmonės „Newco“ turto portfelio realizavimo rezultatų pasiskirstymą ir poveikį tikėtinoms galutinėms likviduojamo turto vertėms.

| (115) | Savo vertinime Komisija nustatė įmonei FIH suteiktus pranašumus, susijusius su atlygio už kapitalą atsisakymu ir galimais su įmonės „FIH Holding“ kredito kokybe susijusiais nuostoliais, papildomomis palūkanomis už nuostoliams padengti skirtą paskolą, papildomais įmonės FIH įmonei „Newco“ skirto finansavimo palūkanų normų skirtumais bei papildomais administravimo ir išvestinių finansinių priemonių apdraudimo mokesčiais. Komisija taip pat nustatė lengvinančių aplinkybių, pvz., ankstyvą Vyriausybės garantijų panaikinimą. Iš viso priemonių valstybės pagalbos elementas siekė apie 2,25 mlrd. DKK. |
| --- | --- |

(115)

Savo vertinime Komisija nustatė įmonei FIH suteiktus pranašumus, susijusius su atlygio už kapitalą atsisakymu ir galimais su įmonės „FIH Holding“ kredito kokybe susijusiais nuostoliais, papildomomis palūkanomis už nuostoliams padengti skirtą paskolą, papildomais įmonės FIH įmonei „Newco“ skirto finansavimo palūkanų normų skirtumais bei papildomais administravimo ir išvestinių finansinių priemonių apdraudimo mokesčiais. Komisija taip pat nustatė lengvinančių aplinkybių, pvz., ankstyvą Vyriausybės garantijų panaikinimą. Iš viso priemonių valstybės pagalbos elementas siekė apie 2,25 mlrd. DKK.

| (116) | Atsižvelgiant į Sumažėjusios vertės turto komunikato 40 ir 41 punktus, perdavimo vertės ir tikrosios ekonominės vertės skirtumas apskaičiuotas taip pat, kaip atliekant rinkos vertės vertinimą, bet su dviem pakeitimais. Pirma, rezultatų pasiskirstymas pagrįstas tikromis ekonominėmis turto portfelio vertėmis, o ne rinkos vertėmis. Antra, reikalaujamas atlygis už kapitalą buvo grindžiamas faktine priemonių paramos grynajam kapitalui suma. Po FPI pranešimo Komisija apskaičiavo, kad bendras priemonių paramos kapitalui poveikis – 375 mln. DKK (77), o atitinkama perdavimo vertė – 254 mln. DKK didesnė nei tikroji ekonominė vertė (78), ir už šią papildomą pagalbą reikia gauti atlygį bei ją susigrąžinti. Be to, reikia susigrąžinti ir 143,2 mln. DKK papildomų mokesčių. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į Sumažėjusios vertės turto komunikato 40 ir 41 punktus, perdavimo vertės ir tikrosios ekonominės vertės skirtumas apskaičiuotas taip pat, kaip atliekant rinkos vertės vertinimą, bet su dviem pakeitimais. Pirma, rezultatų pasiskirstymas pagrįstas tikromis ekonominėmis turto portfelio vertėmis, o ne rinkos vertėmis. Antra, reikalaujamas atlygis už kapitalą buvo grindžiamas faktine priemonių paramos grynajam kapitalui suma. Po FPI pranešimo Komisija apskaičiavo, kad bendras priemonių paramos kapitalui poveikis – 375 mln. DKK (77), o atitinkama perdavimo vertė – 254 mln. DKK didesnė nei tikroji ekonominė vertė (78), ir už šią papildomą pagalbą reikia gauti atlygį bei ją susigrąžinti. Be to, reikia susigrąžinti ir 143,2 mln. DKK papildomų mokesčių.

| (117) | Išankstiniu 254 mln. DKK (2012 m. kovo 1 d. verte) mokėjimu paramos grynajam kapitalui poveikis sumažintas nuo 375 mln. DKK iki 121 mln. DKK. Todėl, gavus vienkartinę 2013 m. rugsėjo 30 d. verte sumokėtą 310,25 mln. DKK (79) išmoką, 12,1 mln. DKK metinius mokesčius (atitinkančius 10 % paramos kapitalui metinį atlygį) bei susigrąžinus papildomus administravimo mokesčius (80), atlygis už priemones atitiktų Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(117)

Išankstiniu 254 mln. DKK (2012 m. kovo 1 d. verte) mokėjimu paramos grynajam kapitalui poveikis sumažintas nuo 375 mln. DKK iki 121 mln. DKK. Todėl, gavus vienkartinę 2013 m. rugsėjo 30 d. verte sumokėtą 310,25 mln. DKK (79) išmoką, 12,1 mln. DKK metinius mokesčius (atitinkančius 10 % paramos kapitalui metinį atlygį) bei susigrąžinus papildomus administravimo mokesčius (80), atlygis už priemones atitiktų Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus.

| (118) | Danija užtikrino, kad įmonė FIH sumokėtų nurodytas sumas (81) bei įgyvendintų visus priemonių baigiamuosiuose dokumentuose nustatytus susitarimus. |
| --- | --- |

(118)

Danija užtikrino, kad įmonė FIH sumokėtų nurodytas sumas (81) bei įgyvendintų visus priemonių baigiamuosiuose dokumentuose nustatytus susitarimus.

| (119) | Danija įsipareigoja užtikrinti, kad, siekiant sumažinti įmonės „FIH Holding“ kredito rizikos poveikį įmonei FSC, įmonė FIH nemokėtų dividendų, kol įmonė „Newco“ baigs vykdyti visus akcijų pirkimo sutartyje numatytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(119)

Danija įsipareigoja užtikrinti, kad, siekiant sumažinti įmonės „FIH Holding“ kredito rizikos poveikį įmonei FSC, įmonė FIH nemokėtų dividendų, kol įmonė „Newco“ baigs vykdyti visus akcijų pirkimo sutartyje numatytus įsipareigojimus.

| (120) | Taigi apskritai priemonės yra proporcingos, jomis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos, o pačios įmonės FIH įnašas yra pakankamas. Be to, atsižvelgiant į įmonei FSC sumokėtą 310,25 mln. DKK sumą ir palūkanas (82), taip pat papildomus su atlygiu ir mokesčiais susijusius įsipareigojimus (83), už priemones numatomas tinkamas atlygis, atitinkantis Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(120)

Taigi apskritai priemonės yra proporcingos, jomis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos, o pačios įmonės FIH įnašas yra pakankamas. Be to, atsižvelgiant į įmonei FSC sumokėtą 310,25 mln. DKK sumą ir palūkanas (82), taip pat papildomus su atlygiu ir mokesčiais susijusius įsipareigojimus (83), už priemones numatomas tinkamas atlygis, atitinkantis Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus.

5.3.3.   Pagalbos suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikato ir 2011 m. Pratęsimo komunikato
   (84)
  nuostatomis

| (121) | Pagal Restruktūrizavimo komunikatą, kad finansų įstaigos restruktūrizavimas dėl dabartinės finansų krizės būtų suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, juo i) būtų atkurtas banko gyvybingumas arba bankas būtų tvarkingai likviduotas; ii) būtų užtikrinta, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir kad pakankamai prisidėtų pats naudos gavėjas (naštos pasidalijimas); ir iii) būtų taikomos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti. |
| --- | --- |

(121)

Pagal Restruktūrizavimo komunikatą, kad finansų įstaigos restruktūrizavimas dėl dabartinės finansų krizės būtų suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, juo i) būtų atkurtas banko gyvybingumas arba bankas būtų tvarkingai likviduotas; ii) būtų užtikrinta, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir kad pakankamai prisidėtų pats naudos gavėjas (naštos pasidalijimas); ir iii) būtų taikomos pakankamos priemonės konkurencijos iškraipymui riboti.

i)   Gyvybingumas

| (122) | Pagal Restruktūrizavimo komunikatą valstybė narė turi pateikti išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame nurodyta, kaip ilgalaikis naudos gavėjo gyvybingumas bus atkurtas be valstybės pagalbos per pagrįstą laikotarpį, bet ne daugiau kaip per penkerius metus. Ilgalaikis gyvybingumas atkuriamas, kai bankas geba savarankiškai konkuruoti dėl kapitalo, laikydamasis taikomų priežiūros reikalavimų. Kad galėtų tai padaryti, bankas privalo padengti visas savo sąnaudas ir, atsižvelgiant į jo rizikos profilį, gauti deramą nuosavo kapitalo grąžą. Gyvybingumo atkūrimas turėtų būti užtikrinamas visų pirma vidaus priemonėmis ir būti grindžiamas patikimu restruktūrizavimo planu. |
| --- | --- |

(122)

Pagal Restruktūrizavimo komunikatą valstybė narė turi pateikti išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame nurodyta, kaip ilgalaikis naudos gavėjo gyvybingumas bus atkurtas be valstybės pagalbos per pagrįstą laikotarpį, bet ne daugiau kaip per penkerius metus. Ilgalaikis gyvybingumas atkuriamas, kai bankas geba savarankiškai konkuruoti dėl kapitalo, laikydamasis taikomų priežiūros reikalavimų. Kad galėtų tai padaryti, bankas privalo padengti visas savo sąnaudas ir, atsižvelgiant į jo rizikos profilį, gauti deramą nuosavo kapitalo grąžą. Gyvybingumo atkūrimas turėtų būti užtikrinamas visų pirma vidaus priemonėmis ir būti grindžiamas patikimu restruktūrizavimo planu.

| (123) | Danijos pateiktame įmonės FIH restruktūrizavimo plane, apimančiame laikotarpį iki 2016 m. gruodžio 31 d., numatoma, kad gyvybingumas bus atkurtas šio restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Tikimasi, kad bankas išliks pelningas ir kad, visų pirma 2013–2016 m. laikotarpiu, pagerės metiniai jo veiklos rezultatai, o iš naujų verslo operacijų bus gaunama pakankama nuosavo kapitalo grąža. Pagal blogiausio atvejo scenarijų bankas vis tiek gautų pelno, o grynasis pelnas nuo 51 mln. DKK (6,8 mln. EUR) 2013 m. padidėtų iki 122 mln. DKK (16,27 mln. EUR) 2016 m. |
| --- | --- |

(123)

Danijos pateiktame įmonės FIH restruktūrizavimo plane, apimančiame laikotarpį iki 2016 m. gruodžio 31 d., numatoma, kad gyvybingumas bus atkurtas šio restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Tikimasi, kad bankas išliks pelningas ir kad, visų pirma 2013–2016 m. laikotarpiu, pagerės metiniai jo veiklos rezultatai, o iš naujų verslo operacijų bus gaunama pakankama nuosavo kapitalo grąža. Pagal blogiausio atvejo scenarijų bankas vis tiek gautų pelno, o grynasis pelnas nuo 51 mln. DKK (6,8 mln. EUR) 2013 m. padidėtų iki 122 mln. DKK (16,27 mln. EUR) 2016 m.

| (124) | Pagal restruktūrizavimo planą iki 2016 m. gruodžio 31 d. bendras įmonės FIH kapitalo rodiklis sieks net 19,6 %, o tokiu atveju numatoma, kad nustatytasis likvidumo rodiklis sieks 160 %. Visi šie rodikliai gerokai viršija būtiniausius priežiūros institucijų nustatytus reikalavimus. Todėl panašu, kad grupė turi pakankamai kapitalo ir yra užsitikrinusi saugų likvidžiojo turto lygį. |
| --- | --- |

(124)

Pagal restruktūrizavimo planą iki 2016 m. gruodžio 31 d. bendras įmonės FIH kapitalo rodiklis sieks net 19,6 %, o tokiu atveju numatoma, kad nustatytasis likvidumo rodiklis sieks 160 %. Visi šie rodikliai gerokai viršija būtiniausius priežiūros institucijų nustatytus reikalavimus. Todėl panašu, kad grupė turi pakankamai kapitalo ir yra užsitikrinusi saugų likvidžiojo turto lygį.

| (125) | Įgyvendinus pagalbos priemones, visų pirma paskolų perdavimą, įmonė FIH įgijo galimybę ne tik 2013 m. laiku išpirkti Vyriausybės garantuotas obligacijas, bet ir 2013 m. liepos 2 d. grąžinti iš valstybės gautą mišrų kapitalą. |
| --- | --- |

(125)

Įgyvendinus pagalbos priemones, visų pirma paskolų perdavimą, įmonė FIH įgijo galimybę ne tik 2013 m. laiku išpirkti Vyriausybės garantuotas obligacijas, bet ir 2013 m. liepos 2 d. grąžinti iš valstybės gautą mišrų kapitalą.

| (126) | Priemonėmis pagerintas įmonės FIH likvidumo profilis: 2012 m. gruodžio 31 d. FIH pasiekė 214 % nustatytąjį likvidumo rodiklį, ir tikėtasi, kad 2013 m. gruodžio 31 d. (85) šis rodiklis padidės iki 239,7 %, taigi gerokai viršys būtiniausius priežiūros institucijų nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(126)

Priemonėmis pagerintas įmonės FIH likvidumo profilis: 2012 m. gruodžio 31 d. FIH pasiekė 214 % nustatytąjį likvidumo rodiklį, ir tikėtasi, kad 2013 m. gruodžio 31 d. (85) šis rodiklis padidės iki 239,7 %, taigi gerokai viršys būtiniausius priežiūros institucijų nustatytus reikalavimus.

| (127) | Visų pirma, įmonei FIH anksčiau grėsusi finansavimo spraga panaikinta atskyrus turtą pasinaudojant 13 mlrd. DKK vertės finansavimo priemone, kurią įmonė FSC suteikė įmonei „Newco“. Be to, įmonė FSC įsipareigojo prireikus (86) priemonių taikymo laikotarpiu rekapitalizuoti įmonę „Newco“. Taigi artimiausiu laiku galimoms įmonės FIH rekapitalizavimo problemoms užbėgta už akių. |
| --- | --- |

(127)

Visų pirma, įmonei FIH anksčiau grėsusi finansavimo spraga panaikinta atskyrus turtą pasinaudojant 13 mlrd. DKK vertės finansavimo priemone, kurią įmonė FSC suteikė įmonei „Newco“. Be to, įmonė FSC įsipareigojo prireikus (86) priemonių taikymo laikotarpiu rekapitalizuoti įmonę „Newco“. Taigi artimiausiu laiku galimoms įmonės FIH rekapitalizavimo problemoms užbėgta už akių.

| (128) | Taigi, užsitikrinusi pakankamą pelningumą ir likvidumą bei turėdama pakankamą kapitalo bazę, įmonė FIH atrodo esanti tinkamoje padėtyje, kad atkurtų savo, kaip atskiros įstaigos, ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(128)

Taigi, užsitikrinusi pakankamą pelningumą ir likvidumą bei turėdama pakankamą kapitalo bazę, įmonė FIH atrodo esanti tinkamoje padėtyje, kad atkurtų savo, kaip atskiros įstaigos, ilgalaikį gyvybingumą.

| (129) | Nors pagal blogiausio atvejo scenarijų numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių tesiektų 0,9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 2,0 % (87), pagal geriausio atvejo scenarijų numatoma, kad 2013 m. normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių sieks 10,3 %, o 2016 m. – 11,2 %. |
| --- | --- |

(129)

Nors pagal blogiausio atvejo scenarijų numatoma, kad 2013 m. gruodžio 31 d. normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių tesiektų 0,9 %, o 2016 m. gruodžio 31 d. – 2,0 % (87), pagal geriausio atvejo scenarijų numatoma, kad 2013 m. normalizuoto nuosavo kapitalo grąža iki mokesčių sieks 10,3 %, o 2016 m. – 11,2 %.

| (130) | Paprastai Komisija nevartoja sąvokos „normalizuotas nuosavas kapitalas“, nes tokiu atveju dažnai gaunama didesnė nuosavo kapitalo grąža nei tuo atveju, kai skaičiavimai grindžiami faktiniu nuosavu kapitalu. Tačiau šiuo atveju Danija įsipareigojo užtikrinti, kad įmonės „FIH Holding“ ir FIH išsaugotų didelę dalį sukauptų pajamų ir galėtų įmonei FSC suteikti patikimesnę tinkamo atlygio garantiją. Visų pirma, jeigu įmonė „Newco“ gaus gerokai mažesnes pajamas nei planavo FIH, įmonės FIH (pasinaudodama nuostoliams padengti skirta paskola) ir „FIH Holding“ (pasinaudodama įmonei FSC suteikta garantija) padengs sąnaudas siekdamos užtikrinti, kad FIH gautų valstybės pagalbos taisykles atitinkantį atlygį. Vis dėlto, kaupiant nepaskirstytas pajamas, nuosavas kapitalas palyginti smarkiai padidėja (geriausiu atveju iki 8,4 mlrd. DKK, blogiausiu – iki 7,3 mlrd. DKK), o dėl to sumažėja nuosavo kapitalo grąžos rodiklis. Įmonė FIH šio proceso sustabdyti negali, nebent jis būtų nuostolingas (o tai nėra nei numatoma, nei pageidautina). Todėl šiuo atveju, kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti banko pelningumą, neatsižvelgdama į nepaskirstytų pajamų kaupimo rezultatus, labiau tinka vartoti sąvoką „normalizuotas kapitalas“. |
| --- | --- |

(130)

Paprastai Komisija nevartoja sąvokos „normalizuotas nuosavas kapitalas“, nes tokiu atveju dažnai gaunama didesnė nuosavo kapitalo grąža nei tuo atveju, kai skaičiavimai grindžiami faktiniu nuosavu kapitalu. Tačiau šiuo atveju Danija įsipareigojo užtikrinti, kad įmonės „FIH Holding“ ir FIH išsaugotų didelę dalį sukauptų pajamų ir galėtų įmonei FSC suteikti patikimesnę tinkamo atlygio garantiją. Visų pirma, jeigu įmonė „Newco“ gaus gerokai mažesnes pajamas nei planavo FIH, įmonės FIH (pasinaudodama nuostoliams padengti skirta paskola) ir „FIH Holding“ (pasinaudodama įmonei FSC suteikta garantija) padengs sąnaudas siekdamos užtikrinti, kad FIH gautų valstybės pagalbos taisykles atitinkantį atlygį. Vis dėlto, kaupiant nepaskirstytas pajamas, nuosavas kapitalas palyginti smarkiai padidėja (geriausiu atveju iki 8,4 mlrd. DKK, blogiausiu – iki 7,3 mlrd. DKK), o dėl to sumažėja nuosavo kapitalo grąžos rodiklis. Įmonė FIH šio proceso sustabdyti negali, nebent jis būtų nuostolingas (o tai nėra nei numatoma, nei pageidautina). Todėl šiuo atveju, kad Komisija galėtų tinkamai įvertinti banko pelningumą, neatsižvelgdama į nepaskirstytų pajamų kaupimo rezultatus, labiau tinka vartoti sąvoką „normalizuotas kapitalas“.

| (131) | Taip pat įmonė FIH atsisakys palyginti rizikingos verslo srities – įmonių įsigijimo finansavimo, taigi sumažės įmonės verslo veiklos rizika, o jos verslo modelis įgis tvirtesnį pagrindą. Be to, atsižvelgiant į 20,8 % bendrą kapitalo rodiklį (88) restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, įmonė FIH atrodo turinti didesnį kapitalą, negu reikia pagal jos verslo modelį (89), taigi jai kyla daug mažesnė rinkos rizika, kad įmonė nesugebės užtikrinti savo veiklos tęstinumo, negu anksčiau. |
| --- | --- |

(131)

Taip pat įmonė FIH atsisakys palyginti rizikingos verslo srities – įmonių įsigijimo finansavimo, taigi sumažės įmonės verslo veiklos rizika, o jos verslo modelis įgis tvirtesnį pagrindą. Be to, atsižvelgiant į 20,8 % bendrą kapitalo rodiklį (88) restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, įmonė FIH atrodo turinti didesnį kapitalą, negu reikia pagal jos verslo modelį (89), taigi jai kyla daug mažesnė rinkos rizika, kad įmonė nesugebės užtikrinti savo veiklos tęstinumo, negu anksčiau.

| (132) | Todėl Komisija mano, kad šiuo restruktūrizavimo planu galima atkurti ilgalaikį įmonės FIH gyvybingumą. |
| --- | --- |

(132)

Todėl Komisija mano, kad šiuo restruktūrizavimo planu galima atkurti ilgalaikį įmonės FIH gyvybingumą.

ii)   Naštos pasidalijimas

| (133) | Įmonė FIH įsipareigojo per restruktūrizavimo etapą nemokėti dividendų ir grąžinti anksčiau valstybės išmokėtą 1,9 mlrd. DKK sumą, skirtą banko rekapitalizavimui atlikti. Be to, jeigu nėra teisinės pareigos atlikti mokėjimus, įmonė FIH investuotojams nemokės jokių atkarpų mišriomis kapitalo priemonėmis ar kitomis priemonėmis, įskaitant subordinuotųjų paskolų priemones, už kurias finansų įstaigos, neatsižvelgdamos į jų reglamentavimo klasifikaciją, gali savo nuožiūra mokėti atkarpomis arba dėl jų sudaryti pasirinkimo pirkti sandorius. |
| --- | --- |

(133)

Įmonė FIH įsipareigojo per restruktūrizavimo etapą nemokėti dividendų ir grąžinti anksčiau valstybės išmokėtą 1,9 mlrd. DKK sumą, skirtą banko rekapitalizavimui atlikti. Be to, jeigu nėra teisinės pareigos atlikti mokėjimus, įmonė FIH investuotojams nemokės jokių atkarpų mišriomis kapitalo priemonėmis ar kitomis priemonėmis, įskaitant subordinuotųjų paskolų priemones, už kurias finansų įstaigos, neatsižvelgdamos į jų reglamentavimo klasifikaciją, gali savo nuožiūra mokėti atkarpomis arba dėl jų sudaryti pasirinkimo pirkti sandorius.

| (134) | Be to, kaip paaiškinta 5.4.1 skirsnyje, už paramos nuvertėjusiam turtui priemones nustatytas tinkamo dydžio atlygis. |
| --- | --- |

(134)

Be to, kaip paaiškinta 5.4.1 skirsnyje, už paramos nuvertėjusiam turtui priemones nustatytas tinkamo dydžio atlygis.

| (135) | Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane deramai atsižvelgta į naštos pasidalijimo reikalavimą. |
| --- | --- |

(135)

Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane deramai atsižvelgta į naštos pasidalijimo reikalavimą.

iii)   Konkurencijos iškraipymas

| (136) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad įmonė FIH atsisakys tam tikrų verslo krypčių (nekilnojamojo turto finansavimo, privataus kapitalo ir privataus turto valdymo). Visų pirma atskirta ir įmonei „Newco“ perduota 15,4 mlrd. DKK vertės su nekilnojamojo turto finansavimu susijusio turto (25 % 2012 m. balanso). |
| --- | --- |

(136)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad įmonė FIH atsisakys tam tikrų verslo krypčių (nekilnojamojo turto finansavimo, privataus kapitalo ir privataus turto valdymo). Visų pirma atskirta ir įmonei „Newco“ perduota 15,4 mlrd. DKK vertės su nekilnojamojo turto finansavimu susijusio turto (25 % 2012 m. balanso).

| (137) | Iš dalies pakeistame sąlygų dokumente taip pat numatytas draudimas siūlyti palankiausias kainas indėlių srityje, jeigu įmonės FIH rinkos dalis bus didesnė nei 5 %. Prisiėmusi šį įsipareigojimą, įmonė FIH gali dar pagerinti savo finansinę padėtį padidindama indėlių palūkanų normas rinkoje ir kartu, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui, nustatydama atitinkamą viršutinę ribą. Be to, bus draudžiama taikyti komerciškai agresyvius metodus, taip užtikrinant, kad konkurentai, vykdydami veiklą rinkoje, neperžengtų ribų. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, Komisijai pradėjus procedūrą dėl įmonės FIH indėlių įkainių nustatymo politikos, nė vienas rinkos dalyvis šiuo klausimu nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(137)

Iš dalies pakeistame sąlygų dokumente taip pat numatytas draudimas siūlyti palankiausias kainas indėlių srityje, jeigu įmonės FIH rinkos dalis bus didesnė nei 5 %. Prisiėmusi šį įsipareigojimą, įmonė FIH gali dar pagerinti savo finansinę padėtį padidindama indėlių palūkanų normas rinkoje ir kartu, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui, nustatydama atitinkamą viršutinę ribą. Be to, bus draudžiama taikyti komerciškai agresyvius metodus, taip užtikrinant, kad konkurentai, vykdydami veiklą rinkoje, neperžengtų ribų. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, Komisijai pradėjus procedūrą dėl įmonės FIH indėlių įkainių nustatymo politikos, nė vienas rinkos dalyvis šiuo klausimu nepateikė jokių pastabų.

| (138) | Be to, įmonė FIH parduos savo investicijas į privataus kapitalo fondus ir kitas investicijas į nuosavą kapitalą, o nuo 2014 m. gruodžio 31 d. įmonės struktūroje nebeliks už hipotekas atsakingo padalinio. Taigi šios verslo sritys taip pat bus paliktos konkurentams, o įmonės FIH rinkos dalis atitinkamai sumažinta. |
| --- | --- |

(138)

Be to, įmonė FIH parduos savo investicijas į privataus kapitalo fondus ir kitas investicijas į nuosavą kapitalą, o nuo 2014 m. gruodžio 31 d. įmonės struktūroje nebeliks už hipotekas atsakingo padalinio. Taigi šios verslo sritys taip pat bus paliktos konkurentams, o įmonės FIH rinkos dalis atitinkamai sumažinta.

| (139) | Be to, įmonė „FIH Realkredit“ (90) bus likviduota, o visa verslo veikla įmonių įsigijimo finansavimo srityje bus nutraukta. Remiantis 2012 m. pabaigos duomenimis, įmonė „FIH Realkredit“ tebeturėjo apie 300 mln. DKK (40,3 mln. EUR) vertės turto, taigi jos svarba visai „FIH Group“ buvo nedidelė. |
| --- | --- |

(139)

Be to, įmonė „FIH Realkredit“ (90) bus likviduota, o visa verslo veikla įmonių įsigijimo finansavimo srityje bus nutraukta. Remiantis 2012 m. pabaigos duomenimis, įmonė „FIH Realkredit“ tebeturėjo apie 300 mln. DKK (40,3 mln. EUR) vertės turto, taigi jos svarba visai „FIH Group“ buvo nedidelė.

| (140) | Be to, bendrą savo turtą įmonė FIH jau sumažino nuo 109,3 mlrd. DKK (14,67 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 60,80 mlrd. DKK (8,16 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso jos turtas sumažėjo 44 %. |
| --- | --- |

(140)

Be to, bendrą savo turtą įmonė FIH jau sumažino nuo 109,3 mlrd. DKK (14,67 mlrd. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. iki 60,80 mlrd. DKK (8,16 mlrd. EUR) 2012 m. gruodžio 31 d., t. y. iš viso jos turtas sumažėjo 44 %.

| (141) | Visais šiais įsipareigojimais pakankamai sumažinamas konkurencijos iškraipymas, nes bus atsisakyta verslo galimybių, iš kurių įmonė FIH galėtų gauti pelno, ir jos bus paliktos konkurentams. |
| --- | --- |

(141)

Visais šiais įsipareigojimais pakankamai sumažinamas konkurencijos iškraipymas, nes bus atsisakyta verslo galimybių, iš kurių įmonė FIH galėtų gauti pelno, ir jos bus paliktos konkurentams.

5.4.   IŠVADOS IR OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS UŽBAIGIMAS

| (142) | Savo sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejonę, ar nagrinėjamos priemonės yra tikslingos (91), kaip reikalaujama 2008 m. Bankų komunikate. Visų pirma šiame etape buvo neaišku, ar investuotojai laikytų, kad įmonė FIH visiškai pašalino savo blogiausią turtą, ir ar būtų pasirengę teikti finansavimą priimtinomis sąlygomis. Iš įmonės FIH restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas turi pakankamą kapitalo rezervą, kurio užtektų net ir pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų, ir kad, esant nepalankiems makroekonominiams pokyčiams, jis veikiausiai išliks gyvybingas. |
| --- | --- |

(142)

Savo sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejonę, ar nagrinėjamos priemonės yra tikslingos (91), kaip reikalaujama 2008 m. Bankų komunikate. Visų pirma šiame etape buvo neaišku, ar investuotojai laikytų, kad įmonė FIH visiškai pašalino savo blogiausią turtą, ir ar būtų pasirengę teikti finansavimą priimtinomis sąlygomis. Iš įmonės FIH restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas turi pakankamą kapitalo rezervą, kurio užtektų net ir pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų, ir kad, esant nepalankiems makroekonominiams pokyčiams, jis veikiausiai išliks gyvybingas.

| (143) | Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija taip pat išreiškė abejonę, ar priemonėmis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos, ir numatė, koks turėtų būti pakankamas paties banko įnašas, visų pirma atsižvelgiant į priemonių sudėtingumą (92). |
| --- | --- |

(143)

Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija taip pat išreiškė abejonę, ar priemonėmis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos, ir numatė, koks turėtų būti pakankamas paties banko įnašas, visų pirma atsižvelgiant į priemonių sudėtingumą (92).

| (144) | Atlikusi išsamų elementų ir jų sąsajų vertinimą, Komisija mano, kad atlygis, kurį įmonė FIH sumokės už suteiktas pagalbos priemones, yra pakankamas nuosavas įnašas ir atitinka Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus. Komisija palankiai vertina vienkartinę (310,25 mln. DKK) išmoką įmonei FSC ir šiuo atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad priemonėmis pagerintas banko likvidumo profilis, todėl pagal restruktūrizavimo planą visų scenarijų atveju bankas išlieka likvidus ir gyvybingas. |
| --- | --- |

(144)

Atlikusi išsamų elementų ir jų sąsajų vertinimą, Komisija mano, kad atlygis, kurį įmonė FIH sumokės už suteiktas pagalbos priemones, yra pakankamas nuosavas įnašas ir atitinka Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus. Komisija palankiai vertina vienkartinę (310,25 mln. DKK) išmoką įmonei FSC ir šiuo atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad priemonėmis pagerintas banko likvidumo profilis, todėl pagal restruktūrizavimo planą visų scenarijų atveju bankas išlieka likvidus ir gyvybingas.

| (145) | Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija taip pat išreiškė abejones, susijusias su tuo, ar įvykdytas reikalavimas sumažinti konkurencijos iškraipymą. Šiuo metu įmonei FIH draudžiama mokėti atkarpas, mokėti dividendus, siūlyti palankiausias kainas (įskaitant indėlių srityje) ir taikyti komerciškai agresyvius metodus, taip pat ji turi įsipareigojimų parduoti savo investicijas. |
| --- | --- |

(145)

Sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisija taip pat išreiškė abejones, susijusias su tuo, ar įvykdytas reikalavimas sumažinti konkurencijos iškraipymą. Šiuo metu įmonei FIH draudžiama mokėti atkarpas, mokėti dividendus, siūlyti palankiausias kainas (įskaitant indėlių srityje) ir taikyti komerciškai agresyvius metodus, taip pat ji turi įsipareigojimų parduoti savo investicijas.

| (146) | Apskritai Komisija atkreipia dėmesį, kad Danijos pateiktame restruktūrizavimo plane tinkamai sprendžiami banko gyvybingumo, naštos pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo klausimai, taigi jis atitinka Restruktūrizavimo komunikato ir Sumažėjusios vertės komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(146)

Apskritai Komisija atkreipia dėmesį, kad Danijos pateiktame restruktūrizavimo plane tinkamai sprendžiami banko gyvybingumo, naštos pasidalijimo ir konkurencijos iškraipymo klausimai, taigi jis atitinka Restruktūrizavimo komunikato ir Sumažėjusios vertės komunikato reikalavimus.

| (147) | Remdamasi pirmiau pateikto vertinimo rezultatais, Komisija nustatė, kad priemonės yra tikslingos, jomis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir užtikrinamas nedidelis konkurencijos iškraipymas. Todėl iš pradžių sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisijos išreikštos abejonės dėl priemonių suderinamumo buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(147)

Remdamasi pirmiau pateikto vertinimo rezultatais, Komisija nustatė, kad priemonės yra tikslingos, jomis suteikiama pagalba apribota iki mažiausios būtinos sumos ir užtikrinamas nedidelis konkurencijos iškraipymas. Todėl iš pradžių sprendime sanuoti ir pradėti tyrimą Komisijos išreikštos abejonės dėl priemonių suderinamumo buvo išsklaidytos.

Išvada

| (148) | Remiantis Danijos pateiktu pranešimu ir atsižvelgiant į jos prisiimtus įsipareigojimus, daroma išvada, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. Priemonės atrodo esančios tinkamos, bankas – gyvybingas, nuosavas įnašas – pakankamas, o konkurencijai mažinti skirtos priemonės – pakankamai griežtos. Todėl priemonės turėtų būti patvirtintos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, o pradėta tyrimo procedūra turėtų būti užbaigta, |
| --- | --- |

(148)

Remiantis Danijos pateiktu pranešimu ir atsižvelgiant į jos prisiimtus įsipareigojimus, daroma išvada, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. Priemonės atrodo esančios tinkamos, bankas – gyvybingas, nuosavas įnašas – pakankamas, o konkurencijai mažinti skirtos priemonės – pakankamai griežtos. Todėl priemonės turėtų būti patvirtintos pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, o pradėta tyrimo procedūra turėtų būti užbaigta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

„FIH Group“ turto perdavimas Danijos finansinio stabilumo įmonei kartu su papildomais susitarimais yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

Atsižvelgiant į restruktūrizavimo planą ir priede nustatytus įsipareigojimus, ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 359, 2012 11 21, p. 1.

1

(2)  Danijos valstybės finansuojamų kapitalo injekcijų įstatymas (lov om statsligt kapitalindskud) – 2009 m. vasario 3 d. įstatymas Nr. 67 ir pagal jį priimtos vykdomosios nutartys. Įstatymas patvirtintas 2009 m. vasario 3 d. Komisijos sprendimu (OL C 50, 2009 3 3, p. 4).

2

lov om statsligt kapitalindskud

(3)  2012 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimas byloje Nr. SA.34445 (2012/C) (ex 2012/N) (OL C 359, 2012 11 21, p. 1).

3

ex

(4)  Šios pagalbos priemonės išsamiai aprašytos sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą 10–23 konstatuojamosiose dalyse.

4

(5)  Žr. 1 konstatuojamąją dalį.

5

(6)  Vėliau planas buvo keičiamas.

6

(7)  2013 m. gruodžio 10 d. teisės į tai, kad sprendimas būtų pateiktas autentiška adresato kalba, atsisakymas.

7

(8)  2013 m. rugpjūčio 23 d. ji susijungė su „FIH Erhvervsbank A/S“ kaip teises perimanti įmonė.

8

(9)  Iš pradžių bankininkystės veiklą sudarė: 1) korporacinė bankininkystė – šioje srityje vykdoma įmonės FIH skolinimo, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, veikla; 2) įmonių įsigijimo finansavimas – šioje srityje teikiamas struktūrizuotas bendrovių susijungimo ir įmonių įsigijimo Skandinavijos rinkoje finansavimas ir 3) nekilnojamojo turto finansavimas – šioje srityje nekilnojamojo turto investuotojams teikiamas kapitalas ir konsultavimo paslaugos. Kaip paaiškinta 40 konstatuojamojoje dalyje, nekilnojamojo turto finansavimas nebėra viena iš įmonės FIH veiklos sričių.

9

(10)  Rinkų segmente didelėms ir vidutinėms įmonėms teikiamos finansų srities konsultavimo paslaugos, pvz., rizikos valdymo, įsipareigojimų valdymo ir kapitalo struktūros klausimais. Rinkų segmentas taip pat yra atsakingas už prekybos ir į klientus orientuotos veiklos valdymą palūkanų normų, užsienio valiutų ir vertybinių popierių rinkose.

10

(11)  Korporacinės bankininkystės segmente teikiamos finansų srities konsultavimo paslaugos bendrovių susijungimo, įmonių įsigijimo, privatizavimo, kapitalo injekcijų klausimais ir t. t.

11

(12)  Įmonė „PF I A/S“ yra „FIH Holding“ įmonių „PFA Pensions“, „Folksam Ömsesidig Livsförsäkring/Folksam Ömsesidig Sakförsäkring’s“ ir „C.P. Dyvig & Co A/S“ patronuojančioji bendrovė.

12

(13)  Restruktūrizavimo plane vartojamas terminas „mokumo koeficientas“. Tačiau finansinės atskaitomybės srityje terminas „mokumo koeficientas“ yra įmonės pelno sumokėjus mokesčius bei atėmus nuvertėjimo nuostolius ir visų jos įsipareigojimų santykis. Todėl juo įvertinamas įmonės gebėjimas grąžinti savo skolas. Šiuo koeficientu kiekybiškai įvertinamas įmonės pajamų po mokesčių dydis, neskaičiuojant ne grynųjų pinigų išlaidų dėl nuvertėjimo, palyginti su visa jos skolinių įsipareigojimų suma. Taip pat juo įvertinama tikimybė, kad įmonė toliau kaups skolinius įsipareigojimus. Taigi, nors restruktūrizavimo plane vartojamas minėtasis terminas, šiame sprendime tai vadinama „bendru kapitalo rodikliu“, t. y. viso banko kapitalo ir viso jo pagal riziką įvertinto turto santykiu.

13

(14)  2012 m. gruodžio 31 d. valiutos kursas: 1 EUR = 7,4610 DKK (ECB).

14

(15)  Apyvartinės lėšos apibrėžiamos kaip visų indėlių, išleistų obligacijų, subordinuotųjų skolų ir nuosavo kapitalo suma.

15

(16)  Žr. 2 išnašą.

16

(17)  2010 m. ankstesnis „FIH Group“ savininkas – Islandijos bankas „Kaupthing Bank hf“, kurio likvidavimo procedūra pradėta 2008 m., paskelbė apie jos pardavimą.

17

(18)  Žr. 17 konstatuojamąją dalį.

18

(19)  Žr. 4 konstatuojamąją dalį. Priemonės išsamiau aprašytos šio sprendimo 22–30 konstatuojamosiose dalyse.

19

(20)  2012 m. liepos 2 d. įmonių FIH ir FSC pasirašytas sandorio sudarymo memorandumas.

20

(21)  Nuo to laiko, kai įmonę „Newco“ įsigijo įmonė FSC, ji pervadinta į „FS Property Finance A/S“, tačiau tebėra įsikūrusi tuo pačiu adresu, kaip ir įmonės FIH pagrindinė buveinė.

21

(22)  FSC yra Danijos valstybės valdoma įmonė, įgyvendinanti įvairias priemones, susijusias su valstybės lėšų teikimu finansų įstaigoms siekiant suvaldyti finansų krizės padarinius.

22

(23)  Žr. 2010 m. rugsėjo 30 d. Sprendimą Nr. 407/2010 (OL C 312, 2010 11 17, p. 7); 2010 m. gruodžio 7 d. Sprendimą Nr. SA.31938 (Nr. 537/10) (OL C 117, 2011 4 15, p. 1); Sprendimo Nr. SA.33001 (11/N) 2011 m. birželio 28 d. A dalį (OL C 237, 2011 8 13, p. 1); Sprendimo Nr. SA.33001 (11/N) 2011 m. rugpjūčio 1 d. B dalį (OL C 271, 2011 9 14, p. 1); 2011 m. gruodžio 9 d. Sprendimą Nr. SA.33757 (11/N) (OL C 22, 2012 1 27, p. 2) ir 2012 m. vasario 17 d. Sprendimą Nr. SA.34227 (12/N) (OL C 128, 2012 5 3, p. 1), taip pat 2011 m. spalio 6 d. Sprendimą Nr. SA.33639 (11/N) – Sanavimo pagalba bankui „Max Bank“ (OL C 343, 2011 11 23, p. 10).

23

(24)  Programos tikslas – išsaugoti žlungančių bankų turto vertę vykdant kontroliuojamą likvidavimą, laikantis veiklos tęstinumo principo, o ne taikyti jiems bankroto procedūrą. Pagal pradinę programą žlungančio banko nuosavas kapitalas ir subordinuotosios obligacijos visiškai panaikinami. Turtas ir likę įsipareigojimai perduodami įmonei FSC – valstybinei likvidavimo įstaigai. Turtas, kurį galima parduoti, parduodamas investuotojams, o likęs turtas bus laipsniškai mažinamas. Įplaukos, gaunamos pardavus turtą ar sutrumpinus jo trukmę, panaudojamos skoloms kreditoriams (pirmaeilių obligacijų savininkams ir indėlininkams) grąžinti.

24

(25)  Žr. 1 ir 4 konstatuojamąsias dalis.

25

(26)  Patvirtinta 2013 m. FPI balandžio 18 d. raštu, 2013 m. balandžio 29 d. pateiktu Komisijai elektroniniu paštu.

26

(27)  Pagal sutartį įmonė „Newco“ privalo, atsižvelgiant į tai, kokį įmonė FIH pasirinks grąžinimo terminą, mokėti palūkanų normą, 1,15 % viršijančią dvejų, trejų arba penkerių metų Danijos Vyriausybės obligacijų palūkanų normą. Tačiau faktiškai taikoma penkerių metų palūkanų norma.

27

(28)  Pirkimo kainą sudaro fiksuota 2 mlrd. DKK suma ir kintamoji suma, priklausanti nuo galutinės įmonės „Newco“ turto realizavimo vertės, aprašytos 30 konstatuojamojoje dalyje.

28

(29)  Patvirtinta 2009 m. balandžio 18 d. Danijos priežiūros institucijos FPI raštu, taip pat žr. 26 išnašą.

29

(30)  2012 m. kovo 1 d. pasirašytas principinis susitarimas, kuriame gana išsamiai aptarta akcijų pirkimo sutartis ir papildomi susitarimai, o 2012 m. liepos 1 d. pasirašyti baigiamieji dokumentai.

30

(31)  Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės (OL C 270, 2008 10 25, p. 8).

31

(32)  Komisijos komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (OL C 72, 2009 3 26, p. 1).

32

(33)  Su įvairiais variantais.

33

(34)  Scenarijaus variantas, pagal kurį numatomos mažesnės nuvertėjimo sąnaudos.

34

(35)  Apskaičiuota pagal nuosavo kapitalo sumą, kuri, atsižvelgiant į banko rizikos pozicijas, atitinka 16 % pagrindinio kapitalo rodiklį. Daroma prielaida, kad tai neturi poveikio pelnui ir nuostoliams.

35

(36)  Verta paminėti, jog, darant prielaidą, kad dėl grynųjų sąnaudų padidėjimo 310,25 mln. DKK 2013 m. sumokėjus Sumažėjusios vertės turto komunikate numatytą sumą bei palūkanas, taip pat grąžinus sumokėtą 61,7 mln. DKK administravimo mokesčių sumą (žr. 117) konstatuojamąją dalį ir toliau), tikėtina, kad 2013 m. banko grynojo pelno ir nuostolio suma pagal abu scenarijus bus neigiama. Šį poveikį įmonė FIH didžiąja dalimi kompensavo 2013 m. gruodžio mėn. atlikusi likvidumo valdymo procedūrą. 2016 m. poveikis bus nežymus, nes sumos nurodomos kaip „normalizuota“ nuosavo kapitalo grąža.

36

(37)  Scenarijaus variantas, pagal kurį numatomos didelės nuvertėjimo sąnaudos.

37

(38)  Nustatytasis likvidumo rodiklis apibrėžiamas kaip dabartinis nustatytasis likvidžiojo turto lygis, išreikštas reikalaujamos nustatytosios likvidumo sumos procentais. Reikalaujamai nustatytajai sumai pasiekti reikalingas 100 % likvidumo rodiklis, taigi 214 % rodikliu ši suma viršijama daugiau kaip dvigubai.

38

(39)  Pagal geriausio atvejo scenarijų numatomos mažesnės vidutinės finansavimo sąnaudos ir didesnės pajamos iš rinkų ir korporacinės bankininkystės veiklos sričių.

39

(40)  Žr. 35 išnašą.

40

(41)  Pagal blogiausio atvejo scenarijų makroekonominiu lygmeniu numatomi neigiami pokyčiai, t. y. ir mažesnė kreditų paklausa, ir istoriškai didelės nuvertėjimo sąnaudos (nors numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpiu jos laipsniškai mažės).

41

(42)  FIH įmonei FSC 2013 m. gruodžio 4 d. verte (suma įmokėta 2013 m. rugsėjo 30 d.) pervedė 310,25 mln. DKK sumą. Taip pat įmonė FIH papildomai pervedė 6 575 342 DKK.

42

(43)  Pavyzdžiui, vertės pokyčio rizika sumažinta nuo 50 mln. DKK (6,71 mln. EUR) 2011 m. gruodžio 31 d. iki 35 mln. DKK (4,7 mln. EUR) 2013 m. balandžio 22 d.

43

(44)  Kalbama apie palūkanų mokėjimo dienų skaičiavimo susitarimą, pagal kurį faktinis paskutinio laikotarpio dienų skaičius (nuo paskutinės iki kitos mokėjimo dienos) padalijamas iš faktinio dienų nuo vienos iki kitos rugsėjo 30 d. paeiliui skaičiaus.

44

(45)  Jie išvardyti vadinamajame sąlygų dokumente.

45

(46)  Interaktyviosios pranešimų apie valstybės pagalbą teikimo sistemos (SANI) 2012 m. kovo 2 d. pranešimas Nr. 6783, galutinis įmonės FIH raštas Komisijai, 3 skirsnis.

46

(47)  Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

47

(48)  2012 m. kovo 20 d. Danijos pranešimas Komisijai apie įmonės FIH turto perdavimą įmonei FSC.

48

(49)  2012 m. kovo 29 d. Danijos elektroninis pranešimas Komisijai.

49

(50)  2012 m. balandžio 23 d. Danijos Komisijai pateikti „Atsakymai į 2012 m. balandžio 4 d. klausimyno klausimus dėl įmonės FSC įvykdyto įmonės „FIH Holding“ akcijų pirkimo“.

50

(51)  2012 m. gegužės 16 d. Komisijai pateiktas „Pareiškimas – FIH Erhvervsbank“, be datos.

51

(52)  Žr. 49 išnašą ir 67 konstatuojamąją dalį.

52

(53)  „Rinkos ekonomikos investuotojo principas“ (REIP) yra terminas, šiame sprendime atitinkantis terminą „rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas“ (REVVP). Terminas REVVP patvirtintas vartoti kalbant apie investuotojų ir kitų rinkos dalyvių, pvz., skolintojų, kreditorių ir t. t., padėtį.

53

(54)  2012 m. rugsėjo 11 d. pranešimo 2, 3 ir 4 skirsniai.

54

(55)  2012 m. rugsėjo 11 d. pranešimas, p. 5.

55

(56)  Žr. 31 išnašą.

56

(57)  2012 m. rugsėjo 11 d. pranešimo 2 skirsnis, p. 5.

57

(58)  2012 m. rugsėjo 11 d. pranešimas, p. 6–7.

58

(59)  Įmonės FSC veikla reglamentuojama Finansinio stabilumo įstatymu ir Finansų įmonių įstatymu, taip pat pagal juos priimtomis vykdomosiomis nutartimis. Be to, įmonei FSC taikomos specialios nuostatos dėl valstybės valdomų įmonių. 2008 m. spalio 10 d. Komisijos sprendime Nr. NN 51/08 nustatyta, kad ir kai kurios kitos įmonės FSC anksčiau taikytos priemonės yra priskirtinos Danijos valstybei (Garantijų Danijos bankams programa) (OL C 273, 2008 10 28, p. 2).

59

(60)  Numatoma priemonių grąža apskaičiuojama pagal būsimų grynųjų pinigų srautų dydį, diskontuotą iki jo grynosios dabartinės vertės. Žr. 91 ir 92 konstatuojamąsias dalis.

60

(61)  Konfidenciali informacija.

61

(62)  Komisijai pateiktas 2012 m. gegužės 16 d. FPI raštas dėl banko „FIH Erhvervsbank A/S“.

62

(63)  Šis reiškinys finansų rinkose žinomas kaip „klaidingų sprendimų rizika“. Laikydamasi ekspertų patarimų, Komisija padarė prielaidą, kad bendras numatomas vidutinis nuostolis sieks 16 %. Tačiau jis linijiniu būdu neigiamoms grąžoms paskirstytas taip, kad 91 % nuostolio tikimasi kraštutiniu atveju, jeigu turto portfelis nuvertėtų iki vos 5,1 mlrd. DKK, o jokio nuostolio nesitikima, jeigu turto grąža būtų teigiama.

63

(64)  Siekdama pateikti įrodymus, Komisija atkreipia dėmesį, kad krizės metu rekapitalizavimo rinkoje atlygio dydis lengvai gali viršyti 15 % (J. P. Morgan 2008 m. spalio 27 d.„Europos kreditų tyrimas“; bendrovės „Merrill Lynch“ duomenys apie investicinio lygio įstaigų 1 lygio skolą eurais). Pati įmonė FIH tik 2009 m. įstengė iš Danijos Vyriausybės gauti rekapitalizavimo pagalbą ir už tai turėjo mokėti 11,45 % atkarpą. Galiausiai, 2012 m. kovo mėn. pradžioje, pasirašant akcijų pirkimo sutartį, įmonės FIH pirmaeilė neužtikrinta skola, kaip antai ISIN XS0259416757, kurios metinė atkarpa – 4,91 %, o grąžinimo terminas sueina 2021 m., rinkoje buvo kotiruojama 67 % nominaliąja verte, numatant daugiau kaip 10,50 % pelningumą. Todėl logiška daryti prielaidą, kad iš nuosavo kapitalo, kurio kredito pozicija gerokai žemesnė, rinkos investuotojas reikalautų daug didesnės grąžos.

64

(65)  Neatitiktis rinkos elgsenai nustatyta net neatsižvelgiant į kitus baigiamojo susitarimo elementus, pvz., kainą, kurią įmonė „Newco“ moka už pradinį finansavimą ir nuostoliams padengti skirtą paskolą, taip pat įmonei FIH už turto valdymą ir rizikos draudimą sumokėtus administravimo mokesčius, kurie 5.2 skirsnyje įskaitomi apskaičiuojant bendrą pagalbos sumą.

65

(66)  Apibendrinta dviejuose 2013 m. birželio 24 d. Danijos pateiktuose raštuose ir 2013 m. rugpjūčio 29 d. bei rugsėjo 11 d. papildomuose aiškinamuosiuose raštuose.

66

(67)  Žr. 66 ir 67 konstatuojamąsias dalis.

67

(68)  Pateiktame vieno puslapio santraukos dokumente „Brev vedr FIH nedskrivning“ paminėta įmonei FSC dirbanti, taigi ne nepriklausoma vertinimo grupė, padariusi išvadą, kad pagal tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taisykles 3,2 mlrd. DKK nurašymas yra būtinas. Be to, 1,3 mlrd. DKK rizikos koregavimas pateisinamas įkaitui taikomu 10 % įvertinimu mažesne nei rinkos verte, kuris pats savaime nėra paaiškintas. Vertinimo grupės nepriklausomumas patvirtintas 2013 m. kovo 11 d. Danijos pranešime, kuriame įmonės FSC atlikta vertinimo procedūra aprašyta išsamiau.

68

(69)  Už tiesiogines investicijas į nuosavą kapitalą investuotojas tikėtųsi gauti 100 % nuosavo kapitalo grąžos. Komisijos nuomone, iki 25 % sumažinta nuosavo kapitalo grąža dėl žemo įmonių FIH ir „FIH Holding“ kreditingumo nėra pakankama kompensacija už įmonės „FIH Holding“ garantiją atlyginti nuosavo kapitalo nuostolius. Be to, Komisija norėtų atsargiai vertinti įnašą, susijusį su pelnu iš nuosavo kapitalo prieaugio, nes didžioji dalis pagrindinio įmonės „Newco“ turto yra nekilnojamojo turto paskolos, kurių grąžą sudaro tik pagrindinė suma ir palūkanos, todėl tai, kad „Newco“ turto likvidavimo vertė viršys 25 mlrd. DKK, kaip nurodyta 91 konstatuojamojoje dalyje pateiktame modelyje, ne tik mažai tikėtina, bet ir gali būti visiškai nerealu. Dėl šios priežasties, taikomame modelyje padidinus įmonės „FIH Holding“ iš nuosavo kapitalo prieaugio gausimo pelno procentinę dalį (pvz., iki 50 %), valstybės pagalbos suma nebūtų deramai įvertinta.

69

(70)  Žr. 5 išnašą.

70

(71)  2013 m. balandžio 2 d. Danijos pranešime pabrėžiama, kad nuo 2012 m. birželio mėn. apie 25 % su turtu susijusių įsipareigojimų nevykdomi, o dar 25 % turto reitingas yra žemas. Šis teiginys išsamiau paaiškintas ekspertų ataskaitoje (su įmonės FIH byla susijusios konsultavimo paslaugos – 2012 m. gruodžio 20 d.), kurioje nurodyta, kad tik 6,3 % portfelio taikomas FIH kredito kokybės reitingas yra 7 arba aukštesnis ir atitinka „investicinį lygį“. Todėl, kadangi daugiau kaip 90 % portfelio yra neinvesticinio lygio, o 25 % su turtu susijusių įsipareigojimų faktiškai nevykdomi, Komisija mano, kad nuosavo kapitalo investavimas į tokį portfelį yra rizikingas ir už jį turi būti nustatytas didelis atlygis.

71

(72)  Nurodyta Danijos 2013 m. kovo 11 d. raštuose ir pakartota 2013 m. birželio 24 d. santraukos rašto 1 priede.

72

(73)  Nurodyta 2012 m. kovo 1 d. akcijų pirkimo sutartyje ir vėlesniuose baigiamuosiuose 2012 m. liepos 2 d. susitarimuose.

73

(74)  Žr. 97 konstatuojamąją dalį.

74

(75)  Žr. 73 išnašą.

75

(76)  Galutinė ataskaita. Su įmonės FIH byla susijusios konsultavimo paslaugos (II etapas). Byla Nr. SA.34445, Danija, 2013 m. rugsėjo 19 d.

76

(77)  Komisija pripažino, kad, nors FPI nurodė, jog bankui „FIH Erhvervsbank A/S“ skirta paramos kapitalui suma sudarė 847 mln. DKK (tai atitinka 10,5 mlrd. DKK vertės pagal riziką įvertinto turto), įmonės „FIH Holding“ suteikta neribota nuostolių garantija gerokai sumažintas bendras poveikis grupės skolinimo rizikos prisiėmimo pajėgumui. Kad sumažintų Komisijos susirūpinimą, Danija pasiūlė prisiimti dar vieną įsipareigojimą – padidinti įmonės FIH atlygį įmonei FSC tuo atveju, jeigu FPI savo nuostatas dėl patronuojančiosios bendrovės lygmeniu taikomų kapitalo reikalavimų pakeistų taip, kad įmonės FIH skolinimo pajėgumas nebebūtų ribojamas pagal įmonės „FIH Holding“ kapitalo padėtį.

77

(78)  Komisijos analizė patvirtinta ekspertų ataskaita, kurioje atsižvelgta į visus Danijos pranešimuose, įskaitant 2013 m. birželio 24 d. santraukos rašte ir 2013 m. rugpjūčio 29 d. paaiškinimuose, pateiktus elementus.

78

(79)  310,25 mln. DKK suma apskaičiuota taip: 254 mln. DKK + 1,5 * 37,5 mln. DKK. Priemonės paramos kapitalui suma – 375 mln. DKK, o atlygis už ją, remiantis Sumažėjusios vertės turto komunikatu, turi sudaryti 10 % per metus. Be to, laikoma, kad portfelio perdavimo vertė yra 254 mln. DKK – tikroji ekonominė vertė, kurią, remiantis Sumažėjusios vertės turto komunikato 41 dalimi, reikia susigrąžinti. Tačiau, grąžinus 254 mln. DKK sumą, paramos grynajam kapitalui poveikis sumažėtų iki 121 mln. DKK. Todėl, kad užtikrintų deramą atlygį, įmonė FIH už 375 mln. DKK paramą kapitalui turi mokėti 10 % palūkanų normą per metus, kol bus padengtas perdavimo vertės ir tikrosios ekonominės vertės „perdavimo skirtumas“. Kadangi tai įvyks tik praėjus 1,5 metų nuo priemonių įgyvendinimo, reikiamas mokestis yra toks: 254 mln. DKK + 1,5 * 37,5 mln. DKK, taip pat metinis 12,1 mln. DKK mokestis, kuris sudaro 10 % likusios paramos grynajam kapitalui.

79

(80)  Apskaičiuota, kad papildomi administravimo mokesčiai per visą priemonių taikymo laikotarpį sudaro 143,2 mln. DKK. Danija šią sumą sumažino įmonei „Newco“ grąžindama iki šiol uždirbtą 61,7 mln. DKK perteklių ir būsimą administravimo mokestį sumažindama iki 0,05 % negrąžintos nominaliosios sumos – tai atitinka rinkoje taikomą praktiką.

80

(81)  Žr. 48 konstatuojamąją dalį.

81

(82)  Iš tiesų grąžinimo išmokos sumokėtos tik 2013 m. gruodžio 4 d. verte, todėl už 2013 m. spalio 1 d.–gruodžio 4 d. laikotarpį jau buvo mokėtina ir papildoma susikaupusių palūkanų suma. Danija patvirtino, kad be 310,25 mln. DKK sumos įmonė FIH sumokėjo ir papildomą 6,575 mln. DKK sumą šiai skolai padengti.

82

(83)  Žr. 78 išnašą..

83

(84)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

84

(85)  Žr. 37 konstatuojamąją dalį ir toliau.

85

(86)  Tai galėtų įvykti, jeigu turto vertė toliau mažėtų. Jeigu tai įvyktų, gali būti, kad įmonė „Newco“ turėtų neigiamą nuosavą kapitalą, o tokiu atveju, remiantis standartine komercine teise, įmonė galėtų būti priversta skelbti bankrotą. Tokios baigties siekiama išvengti rekapitalizavimo sąlyga, kuri reiškia, kad prireikus įmonė „Newco“ iš įmonės FSC gaus naują kapitalo injekciją, kurią iš įmonės „FIH Holding“ susigrąžins tik galutinai įvykdžius sandorį (tai gali įvykti nuo 2016 m. gruodžio 31 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d.).

86

(87)  Žr. 38 konstatuojamąją dalį.

87

(88)  Sumokėjus vienkartinę 310,25 mln. DKK išmoką, rodiklis sieks 19,6 %.

88

(89)  Kapitalas yra per didelis tik dėl to, kad įmonė FIH turi išsaugoti restruktūrizavimo laikotarpiu gautą pelną, todėl, siekdama išlaikyti didelį kapitalo rezervą, per visą laikotarpį negali mokėti dividendų. Tokie veiksmai yra atsargumo priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad už paramos nuvertėjusiam turtui priemones būtų sumokėtas visas deramas atlygis, nes įmonės FIH ir „FIH Holding“ garantavo, kad grąžins valstybei visą paskolintą sumą.

89

(90)  Žr. 10 konstatuojamąją dalį.

90

(91)  Žr. sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą 2.1 skirsnį.

91

(92)  Žr. sprendimo sanuoti ir pradėti tyrimą 2.2 skirsnį.

92

---

PRIEDAS

SĄLYGŲ DOKUMENTAS (BYLA NR. SA.34445) DANIJA – ĮMONĖS FIH RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

1.   Aiškinamoji informacija

Danijos Karalystė įsipareigoja užtikrinti, kad 2013 m. birželio 24 d. pateiktas įmonės FIH restruktūrizavimo planas būtų tinkamai ir visiškai įgyvendintas. Šiame dokumente („sąlygų dokumentas“) nustatytos banko „FIH Erhvervsbank A/S“, įskaitant patronuojamąsias įmones („FIH“), restruktūrizavimo sąlygos („įsipareigojimai“), kurias Danijos Karalystė įsipareigojo įvykdyti.

2.   Apibrėžtys

Šiame dokumente, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip, vienaskaita apima daugiskaitą (ir atvirkščiai), o toliau nurodyti didžiąja raide prasidedantys terminai turi šias reikšmes:

| Terminas | Reikšmė |
| --- | --- |
| Įsipareigojimai | su įmonės FIH restruktūrizavimu susiję prisiimti įsipareigojimai, nustatyti šiame sąlygų dokumente |
| Sprendimas | Europos Komisijos sprendimas dėl įmonės FIH restruktūrizavimo, pagal kurį prisiimti šie įsipareigojimai ir prie kurio pridedamas šis sąlygų dokumentas |
| Restruktūrizavimo laikotarpis | 3.2 punkte nurodytas laikotarpis |
| Restruktūrizavimo planas | 2013 m. birželio 24 d. įmonės FIH per Danijos Karalystę Europos Komisijai pateiktas planas, iš dalies pakeistas ir papildytas rašytiniais pranešimais |
| FIH arba „FIH Group“ | bankas „FIH Erhvervsbank A/S“, įskaitant patronuojamąsias įmones |
| Įmonė „FIH Holding“ | įmonė „FIH Holding A/S“ |
| „FIH Holding Group“ | įmonė „FIH Holding A/S“, įskaitant tiesiogines ir netiesiogines patronuojamąsias įmones |
| Įmonė „FS Property Finance A/S“ | Finansinio stabilumo įmonei FSC visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, sprendime taip pat vadinama „Newco“ |
| Įmonių įsigijimo finansavimas | Atskiras ir specializuotas verslo padalinys, kurio darbuotojai visą dėmesį skiria su bendrovių susijungimu ir įmonių įsigijimu susijusiems finansiniams sprendimams kurti ir kuris konkrečiai orientuotas į esamus ir galimus klientus |

Terminas

Reikšmė

Įsipareigojimai

su įmonės FIH restruktūrizavimu susiję prisiimti įsipareigojimai, nustatyti šiame sąlygų dokumente

Sprendimas

Europos Komisijos sprendimas dėl įmonės FIH restruktūrizavimo, pagal kurį prisiimti šie įsipareigojimai ir prie kurio pridedamas šis sąlygų dokumentas

Restruktūrizavimo laikotarpis

3.2 punkte nurodytas laikotarpis

Restruktūrizavimo planas

2013 m. birželio 24 d. įmonės FIH per Danijos Karalystę Europos Komisijai pateiktas planas, iš dalies pakeistas ir papildytas rašytiniais pranešimais

FIH arba „FIH Group“

bankas „FIH Erhvervsbank A/S“, įskaitant patronuojamąsias įmones

Įmonė „FIH Holding“

įmonė „FIH Holding A/S“

„FIH Holding Group“

įmonė „FIH Holding A/S“, įskaitant tiesiogines ir netiesiogines patronuojamąsias įmones

Įmonė „FS Property Finance A/S“

Finansinio stabilumo įmonei FSC visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė, sprendime taip pat vadinama „Newco“

Įmonių įsigijimo finansavimas

Atskiras ir specializuotas verslo padalinys, kurio darbuotojai visą dėmesį skiria su bendrovių susijungimu ir įmonių įsigijimu susijusiems finansiniams sprendimams kurti ir kuris konkrečiai orientuotas į esamus ir galimus klientus

3.   Bendroji informacija

| 3.1. | Danijos Karalystė įsipareigoja užtikrinti, kad, įgyvendinant restruktūrizavimo planą, būtų visiškai laikomasi įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.1.

Danijos Karalystė įsipareigoja užtikrinti, kad, įgyvendinant restruktūrizavimo planą, būtų visiškai laikomasi įsipareigojimų.

| 3.2. | 2016 m. gruodžio 31 d. – restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga. Jeigu nenurodyta kitaip, įsipareigojimai vykdomi restruktūrizavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.2.

2016 m. gruodžio 31 d. – restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga. Jeigu nenurodyta kitaip, įsipareigojimai vykdomi restruktūrizavimo laikotarpiu.

4.   Struktūrinės priemonės

4.1.   Įmonių įsigijimo finansavimas

Iki 2014 m. birželio 30 d. įmonė FIH nutrauks visą verslo veiklą įmonių įsigijimo finansavimo srityje. Iki 2014 m. birželio 30 d. esamas portfelis bus pradėtas mažinti.

4.2.   Nekilnojamojo turto finansavimo veiklos nutraukimas

Įmonė FIH pasitraukė iš verslo srities, susijusios su investiciniu nekilnojamuoju turtu (1), ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. nutraukė šią veiklą. Įmonė FIH nebegrįš į šią verslo sritį, o tai visų pirma reiškia, kad Danijoje, Švedijoje, Vokietijoje ar kitose šalyse nebebus teikiamos paskolos (kapitalas) investicijoms į investicinį nekilnojamąjį turtą finansuoti (2).

4.3.   Su privačiu kapitalu susijusios veiklos nutraukimas

Kiek tai leidžiama įstatymais, įmonė FIH kuo anksčiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 31 d. parduos savo investicijas į privataus kapitalo fondus ir kitas investicijas į nuosavą kapitalą. Jeigu iki to laiko jų parduoti nebus įmanoma, investicijos bus laipsniškai mažinamos, o tai visų pirma reiškia, kad jos nebegalės būti finansuojamos ar atnaujinamos (3). Be to, nuo sprendimo priėmimo dienos nebebus vykdomos investicijos į privatų kapitalą ar kitos investicijos (su 3 išnašoje nustatytomis išimtimis).

4.4.   Hipotekos bankas

Iki 2014 m. pabaigos įmonės FIH struktūroje nebeliks už hipotekas atsakingo padalinio ir vėliau ji nebevykdys hipotekos banko veiklos.

5.   Elgsenos priemonės ir įmonės valdymas

| 5.1. | Draudimas įsigyti įmones. Įmonė FIH negali įsigyti kitų įmonių kapitalo dalių. Tai taikoma tiek įmonėms, turinčioms teisinę bendrovės formą, tiek įmonę sudarančiam turtui. | Į draudimą įsigyti įmones neįtraukta veikla. Gavus išankstinį Komisijos pritarimą, išimtis taikoma įsigijimo sandoriams, kuriuos būtina įvykdyti siekiant stabilizuoti finansus arba apsaugoti veiksmingos konkurencijos interesus. Taip pat išimtis taikoma įsigijimo sandoriams, sudaromiems bankui vykdant įprastą verslo veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu bei su „FIH Holding Group“ viduje vykdomu turto perleidimu ir restruktūrizavimu. |
| --- | --- | --- |

5.1.

Draudimas įsigyti įmones. Įmonė FIH negali įsigyti kitų įmonių kapitalo dalių. Tai taikoma tiek įmonėms, turinčioms teisinę bendrovės formą, tiek įmonę sudarančiam turtui.

Į draudimą įsigyti įmones neįtraukta veikla. Gavus išankstinį Komisijos pritarimą, išimtis taikoma įsigijimo sandoriams, kuriuos būtina įvykdyti siekiant stabilizuoti finansus arba apsaugoti veiksmingos konkurencijos interesus. Taip pat išimtis taikoma įsigijimo sandoriams, sudaromiems bankui vykdant įprastą verslo veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu bei su „FIH Holding Group“ viduje vykdomu turto perleidimu ir restruktūrizavimu.

| | Išimtys, kurioms nereikalingas išankstinis Komisijos pritarimas. Įmonė FIH gali įsigyti kitų įmonių kapitalo dalių, jeigu už tokį įsigijimą įmonės FIH sumokėta suma yra mažesnė nei 0,01 % FIH balanso dydžio priimant Komisijos sprendimą ir jeigu per visą restruktūrizavimo laikotarpį už visus tokius įsigijimus įmonės FIH sumokėta bendra suma yra mažesnė nei 0,025 % FIH balanso dydžio priimant Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

Išimtys, kurioms nereikalingas išankstinis Komisijos pritarimas. Įmonė FIH gali įsigyti kitų įmonių kapitalo dalių, jeigu už tokį įsigijimą įmonės FIH sumokėta suma yra mažesnė nei 0,01 % FIH balanso dydžio priimant Komisijos sprendimą ir jeigu per visą restruktūrizavimo laikotarpį už visus tokius įsigijimus įmonės FIH sumokėta bendra suma yra mažesnė nei 0,025 % FIH balanso dydžio priimant Komisijos sprendimą.

| 5.2. | Draudimas taikyti komerciškai agresyvius metodus. Visu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpiu įmonė FIH vengia taikyti komerciškai agresyvius metodus. |
| --- | --- |

5.2.

Draudimas taikyti komerciškai agresyvius metodus. Visu restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpiu įmonė FIH vengia taikyti komerciškai agresyvius metodus.

| 5.3. | Indėliai. Įmonė FIH nesiūlys palankesnių indėlių produktų (visų pirma, bet ne tik, mažmeninių indėlių banke „FIH Direct Bank“) kainų už du geriausią kainą siūlančius savo konkurentus konkrečioje rinkoje.
  Šis apribojimas netaikomas, jeigu įmonės FIH užimama bendros indėlių rinkos dalis yra mažesnė nei 5 % (4). |
| --- | --- |

5.3.

Indėliai. Įmonė FIH nesiūlys palankesnių indėlių produktų (visų pirma, bet ne tik, mažmeninių indėlių banke „FIH Direct Bank“) kainų už du geriausią kainą siūlančius savo konkurentus konkrečioje rinkoje.

Šis apribojimas netaikomas, jeigu įmonės FIH užimama bendros indėlių rinkos dalis yra mažesnė nei 5 % (4).

| 5.4. | Reklama. Įmonės FIH nereklamuos jai suteiktų valstybės pagalbos priemonių ar dėl to įgytų konkurencinių pranašumų. Be to, jos bendra metinė reklamos išlaidų suma nesieks 1 mln. EUR. |
| --- | --- |

5.4.

Reklama. Įmonės FIH nereklamuos jai suteiktų valstybės pagalbos priemonių ar dėl to įgytų konkurencinių pranašumų. Be to, jos bendra metinė reklamos išlaidų suma nesieks 1 mln. EUR.

| 5.5. | Draudimas mokėti atkarpas. Restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė FIH nevykdys mokėjimų už kapitalo priemones, nebent šie mokėjimai grindžiami teisine pareiga, taip pat, negavusi išankstinio Komisijos pritarimo, neišpirks tų priemonių ir dėl jų nesudarys pasirinkimo pirkti sandorių. Atkarpos mokėjimai už valstybės turimas kapitalo priemones gali būti vykdomi, išskyrus tada, kai dėl jų reikėtų mokėti atkarpas ir kitiems investuotojams, nors kitu atveju tai nebūtų privaloma. Šis įsipareigojimas nemokėti atkarpų restruktūrizavimo laikotarpiu naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, išleistoms Komisijai galutinai patvirtinus restruktūrizavimo planą) netaikomas, jeigu atkarpų mokėjimu už šias naujai išleistas priemones nesukuriama teisinė pareiga mokėti atkarpas už įmonės FIH vertybinius popierius, kurie jau turėti Komisijai priimant restruktūrizavimo sprendimą. |
| --- | --- |

5.5.

Draudimas mokėti atkarpas. Restruktūrizavimo laikotarpiu įmonė FIH nevykdys mokėjimų už kapitalo priemones, nebent šie mokėjimai grindžiami teisine pareiga, taip pat, negavusi išankstinio Komisijos pritarimo, neišpirks tų priemonių ir dėl jų nesudarys pasirinkimo pirkti sandorių. Atkarpos mokėjimai už valstybės turimas kapitalo priemones gali būti vykdomi, išskyrus tada, kai dėl jų reikėtų mokėti atkarpas ir kitiems investuotojams, nors kitu atveju tai nebūtų privaloma. Šis įsipareigojimas nemokėti atkarpų restruktūrizavimo laikotarpiu naujai išleistoms priemonėms (t. y. priemonėms, išleistoms Komisijai galutinai patvirtinus restruktūrizavimo planą) netaikomas, jeigu atkarpų mokėjimu už šias naujai išleistas priemones nesukuriama teisinė pareiga mokėti atkarpas už įmonės FIH vertybinius popierius, kurie jau turėti Komisijai priimant restruktūrizavimo sprendimą.

| 5.6. | Draudimas mokėti dividendus. Visi įmonei „FIH Holding“ priklausantys dividendai nebus mokami tol, kol bus įvykdyti akcijų pirkimo sutartyje numatyti įsipareigojimai arba atitinkamai iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis ilgesnis. Taigi įmonė „FIH Holding“ neskirstys lėšų mokėdama savo akcininkams dividendus ar kitaip, kol bus galutinai įvykdyta sutartis dėl pirkimo kainos. Siekdama išsaugoti „FIH Holding Group“ sukauptas pajamas, įmonė FIH nemokės dividendų jokiems kitiems subjektams, išskyrus „FIH Holding“. |
| --- | --- |

5.6.

Draudimas mokėti dividendus. Visi įmonei „FIH Holding“ priklausantys dividendai nebus mokami tol, kol bus įvykdyti akcijų pirkimo sutartyje numatyti įsipareigojimai arba atitinkamai iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis ilgesnis. Taigi įmonė „FIH Holding“ neskirstys lėšų mokėdama savo akcininkams dividendus ar kitaip, kol bus galutinai įvykdyta sutartis dėl pirkimo kainos. Siekdama išsaugoti „FIH Holding Group“ sukauptas pajamas, įmonė FIH nemokės dividendų jokiems kitiems subjektams, išskyrus „FIH Holding“.

| 5.7. | Įmonei „FIH Holding“ taikomi apribojimai, susiję su nuosavybe. Įmonė „FIH Holding“ negali įkeisti savo turimo FIH akcijų paketo. Susijusių šalių sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis. Nepriimama jokių sprendimų, kuriais būtų daroma įtaka įmonės „FIH Holding“ kreditingumui ar likvidumui ir taip mažinamas jos gebėjimas sumokėti neigiamą kintamąją pirkimo kainą.
  Įmonei „FIH Holding“ leidžiama vykdyti tik FIH patronuojančiosios bendrovės veiklą, taigi akcininkų paskolos negrąžinamos. |
| --- | --- |

5.7.

Įmonei „FIH Holding“ taikomi apribojimai, susiję su nuosavybe. Įmonė „FIH Holding“ negali įkeisti savo turimo FIH akcijų paketo. Susijusių šalių sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis. Nepriimama jokių sprendimų, kuriais būtų daroma įtaka įmonės „FIH Holding“ kreditingumui ar likvidumui ir taip mažinamas jos gebėjimas sumokėti neigiamą kintamąją pirkimo kainą.

Įmonei „FIH Holding“ leidžiama vykdyti tik FIH patronuojančiosios bendrovės veiklą, taigi akcininkų paskolos negrąžinamos.

| 5.8. | Mišrių kapitalo priemonių ar kitų kapitalo priemonių išpirkimas Kalbant apie 2012 m. kovo 2 d. įmonės FIH turėtų mišrių kapitalo priemonių ar kitų kapitalo priemonių išpirkimą, FIH laikysis 2008 m. spalio 8 d. atmintinėje MEMO/09/441 nustatytų 1 ir 2 lygio kapitalo sandoriams taikomų taisyklių (5). Bet kuriuo atveju, prieš skelbdama rinkai su 1 ir 2 lygio kapitalo sandoriais susijusią informaciją, įmonė FIH konsultuosis su Komisija. |
| --- | --- |

5.8.

Mišrių kapitalo priemonių ar kitų kapitalo priemonių išpirkimas Kalbant apie 2012 m. kovo 2 d. įmonės FIH turėtų mišrių kapitalo priemonių ar kitų kapitalo priemonių išpirkimą, FIH laikysis 2008 m. spalio 8 d. atmintinėje MEMO/09/441 nustatytų 1 ir 2 lygio kapitalo sandoriams taikomų taisyklių (5). Bet kuriuo atveju, prieš skelbdama rinkai su 1 ir 2 lygio kapitalo sandoriais susijusią informaciją, įmonė FIH konsultuosis su Komisija.

6.   Parama kapitalui

Įmonė FIH už suteiktą pagalbos priemonę atlygins pagal Sumažėjusios vertės turto komunikato reikalavimus. Kalbant konkrečiai, įmonė FIH sumokės ne tik vienkartinę 310,25 mln. DKK išmoką, pridėjus 37,5 mln. DKK * N/365 (kai N yra dienų nuo 2013 m. rugsėjo 30 d. iki galutinio mokėjimo datos skaičius), – ši suma, anot Danijos institucijų, jau sumokėta 2013 m. gruodžio 4 d. verte, bet ir:

| — | kasmet nuo 2014 m. iki ankstesnės iš šių datų: 2020 m. arba metų, einančių po galutinio sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo, rugsėjo 30 d. (arba, jeigu atitinkamos datos rugsėjo 30 d. yra nedarbo diena, kitos darbo dienos po jos) verte mokės metinį 12,1 mln. DKK mokestį. Galutinis mokestis turi būti sumokėtas sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo dieną ir už laikotarpį nuo priešpaskutinio mokesčio mokėjimo (rugsėjo 30 d.) iki sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo, taip pat už pirmąjį laikotarpį nuo 2013 m. gruodžio 4 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d., sumažintas pro rata temporis pagrindu (pagal dienų skaičiavimo susitarimą „faktinis/faktinis“); |
| --- | --- |

—

kasmet nuo 2014 m. iki ankstesnės iš šių datų: 2020 m. arba metų, einančių po galutinio sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo, rugsėjo 30 d. (arba, jeigu atitinkamos datos rugsėjo 30 d. yra nedarbo diena, kitos darbo dienos po jos) verte mokės metinį 12,1 mln. DKK mokestį. Galutinis mokestis turi būti sumokėtas sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo dieną ir už laikotarpį nuo priešpaskutinio mokesčio mokėjimo (rugsėjo 30 d.) iki sutarties dėl pirkimo kainos įvykdymo, taip pat už pirmąjį laikotarpį nuo 2013 m. gruodžio 4 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d., sumažintas pro rata temporis pagrindu (pagal dienų skaičiavimo susitarimą „faktinis/faktinis“);

| — | įmonei „FS Property Finance A/S“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą atgaline data nuo 2013 m. sausio 1 d. sumažins iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio per metus; |
| --- | --- |

—

įmonei „FS Property Finance A/S“ taikytus valdymo mokesčius už administravimą ir rizikos draudimą atgaline data nuo 2013 m. sausio 1 d. sumažins iki 0,05 % negrąžintų paskolų portfelio per metus;

| — | jeigu FPI savo nuostatas dėl patronuojančiosios bendrovės lygmeniu taikomų kapitalo reikalavimų pakeistų taip, kad įmonės FIH skolinimo pajėgumas nebebūtų ribojamas pagal įmonės „FIH Holding“ kapitalo padėtį, FIH įmonei FSC mokės metinį 47,2 mln. DKK mokestį. Taikomos įskaitymo datos ir laiko apribojimai panašūs į nurodytuosius pirmojoje įtraukoje (6). |
| --- | --- |

—

jeigu FPI savo nuostatas dėl patronuojančiosios bendrovės lygmeniu taikomų kapitalo reikalavimų pakeistų taip, kad įmonės FIH skolinimo pajėgumas nebebūtų ribojamas pagal įmonės „FIH Holding“ kapitalo padėtį, FIH įmonei FSC mokės metinį 47,2 mln. DKK mokestį. Taikomos įskaitymo datos ir laiko apribojimai panašūs į nurodytuosius pirmojoje įtraukoje (6).

7.   Atskaitomybė

| 7.1. | Danijos Karalystė užtikrina, jog bus nuolat stebima, kad restruktūrizavimo planas ir visi šiame sąlygų dokumente nurodyti įsipareigojimai būtų įgyvendinami visapusiškai ir teisingai. |
| --- | --- |

7.1.

Danijos Karalystė užtikrina, jog bus nuolat stebima, kad restruktūrizavimo planas ir visi šiame sąlygų dokumente nurodyti įsipareigojimai būtų įgyvendinami visapusiškai ir teisingai.

| 7.2. | Kas pusę metų iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos Danijos Karalystė teiks Komisijai ataskaitas apie restruktūrizavimo plano ir pirmiau minėtų įsipareigojimų įgyvendinimo raidą. |
| --- | --- |

7.2.

Kas pusę metų iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos Danijos Karalystė teiks Komisijai ataskaitas apie restruktūrizavimo plano ir pirmiau minėtų įsipareigojimų įgyvendinimo raidą.

| 7.3. | Per tris mėnesius nuo galutinio sandorio įvykdymo Danijos Karalystė pateiks sertifikuoto išorės buhalterio parengtą ataskaitą dėl sandorio įvykdymo tikslumo. |
| --- | --- |

7.3.

Per tris mėnesius nuo galutinio sandorio įvykdymo Danijos Karalystė pateiks sertifikuoto išorės buhalterio parengtą ataskaitą dėl sandorio įvykdymo tikslumo.

---

(1)  Apibrėžiamas kaip paskolos, kuriomis finansuojamos parduotuvės, biurai, daugiabučiai namai, sandėliai, parodų salės, gamyklos ar panašios patalpos, jeigu jos suteikiamos įmonėms, kurios nėra įsikūrusios jų pagrindinei veiklai skirtose patalpose, arba įmonėms, kurios specializuojasi nekilnojamojo turto plėtros srityje.

(2)  Netaikoma šiais atvejais: a) jeigu „FIH Holding“, FIH ar kiti esami arba būsimi „FIH Holding Group“ subjektai išsipirktų įmonę „FSPF A/S“ (arba „FSPF A/S“ paskolų portfelį ar jo dalį); b) jeigu įmonė FIH yra pagal sutartį arba teisiškai įpareigota suteikti tokią paskolą arba jeigu tokia paskola suteikiama, kad FIH arba FSPF skolininkai galėtų įgyvendinti restruktūrizavimo, refinansavimo, rekapitalizavimo ar gelbėjimo sprendimus, arba c) konsultavimo ne skolinimo klausimais paslaugoms.

(3)  Netaikoma bankui vykdant įprastą verslo veiklą (pvz., jeigu, atliekant skolininkų restruktūrizavimą ar panašius veiksmus, įmonė FIH gauna akcijų paketą) arba jeigu įmonė FIH yra teisiškai įpareigota atlikti tokią investiciją.

(4)  Duomenys apie įmonės FIH užimamą rinkos dalį paimti iš Danijos centrinio banko pinigų finansų įstaigų (PFI) statistikos (www.statistikbanken.dk/DNMIN). Apskaičiuota remiantis bendra Danijos gyventojų indėlių Danijos PFI sektoriuje suma, palyginti su jų indėlių įmonėje FIH suma.

(5)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-09-441_en.htm

(6)  Verta paminėti, kad i) įmonė FIH jau sumokėjo vienkartinį 310,25 mln. DKK mokestį, pridėjus 37,5 mln. DKK * N/365 (kai N yra dienų nuo 2013 m. rugsėjo 30 d. iki galutinio mokėjimo datos skaičius), – ši suma, anot Danijos institucijų, jau sumokėta 2013 m. gruodžio 4 d. verte, ir ii) įmonei „FS Property Finance A/S“ sumokėjo 61,7 mln. DKK, taip grąžindama dalį pagal administravimo susitarimą už 2012 m. gautų mokesčių, – ši suma, anot Danijos institucijų, jau sumokėta 2013 m. gruodžio 18 d. verte.

---

| 12.12.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 357/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 357/112

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. balandžio 29 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), kurią Graikija suteikė „Eurobank Group“ ir kuri susijusi su: banko „Eurobank Ergasias S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; restruktūrizavimo pagalba bankui „Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ ir Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomu papildomu banko „New Proton Bank“ rekapitalizavimu; banko „Hellenic Postbank“ pertvarkymu sukuriant laikiną banką

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2014/885/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU „EUROBANK GROUP“ (2) (TOLIAU – BANKAS (3))

| (1) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (4). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „EFG Eurobank Ergasias S.A.“ (5) pagal rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (4). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „EFG Eurobank Ergasias S.A.“ (5) pagal rekapitalizavimo priemonę.

| (2) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai „Eurobank Group“ restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32789 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai „Eurobank Group“ restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32789 (2011/PN).

| (4) | Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (6). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(4)

Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (6). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (5) | 2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 3 970 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(5)

2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 3 970 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

| (6) | 2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34825 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34825 (2012/NN)).

| (7) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“) (7). |
| --- | --- |

(7)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“) (7).

| (8) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 341 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. |
| --- | --- |

(8)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 341 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d.

| (9) | 2013 m. gegužės mėn. HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą (dėl to buvo sutarta 2012 m. gruodžio mėn.). Jis konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 528 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(9)

2013 m. gegužės mėn. HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą (dėl to buvo sutarta 2012 m. gruodžio mėn.). Jis konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 528 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).

| (10) | 2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(10)

2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

| (11) | 2014 m. kovo 31 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(11)

2014 m. kovo 31 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.

| (12) | 2014 m. balandžio 16 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Jos taip pat pranešė Komisijai apie HFSF įsipareigojimą visiškai garantuoti būsimą banko rekapitalizavimą. Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (9). |
| --- | --- |

(12)

2014 m. balandžio 16 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Jos taip pat pranešė Komisijai apie HFSF įsipareigojimą visiškai garantuoti būsimą banko rekapitalizavimą. Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (9).

| (13) | Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais. |
| --- | --- |

(13)

Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.

| (14) | Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(14)

Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

1.2.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS

1.2.1.   Procedūra, susijusi su banku „Nea Proton Bank“

| (15) | 2012 m. liepos 26 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34488 (2012/C) „Pagalba bankui „Nea Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ (10) (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, atitinkančio bankui „Nea Proton Bank“ perduoto „Proton Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo pagal Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis; ii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos; ir iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 300 mln. EUR papildomo akcinio kapitalo injekcijos, kuri buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti pagalbos priemones. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašyta su „Proton Bank“ susijusi procedūra, įskaitant „Proton Bank“ pertvarkymą, „Nea Proton Bank“ įsteigimą, finansavimo trūkumo padengimą ir HFSF „Nea Proton Bank“ skirtą pradinio akcinio kapitalo injekciją. |
| --- | --- |

(15)

2012 m. liepos 26 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34488 (2012/C) „Pagalba bankui „Nea Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ (10) (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, atitinkančio bankui „Nea Proton Bank“ perduoto „Proton Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo pagal Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis; ii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos; ir iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 300 mln. EUR papildomo akcinio kapitalo injekcijos, kuri buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti pagalbos priemones. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašyta su „Proton Bank“ susijusi procedūra, įskaitant „Proton Bank“ pertvarkymą, „Nea Proton Bank“ įsteigimą, finansavimo trūkumo padengimą ir HFSF „Nea Proton Bank“ skirtą pradinio akcinio kapitalo injekciją.

| (16) | 2012 m. rugpjūčio 1 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, o šio kapitalo padidinimo suma – 230 mln. EUR. |
| --- | --- |

(16)

2012 m. rugpjūčio 1 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, o šio kapitalo padidinimo suma – 230 mln. EUR.

| (17) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. |
| --- | --- |

(17)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.

| (18) | 2012 m. gruodžio 31 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, kurio suma – 35 mln. EUR. |
| --- | --- |

(18)

2012 m. gruodžio 31 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, kurio suma – 35 mln. EUR.

| (19) | 2013 m. gegužės mėn. HFSF pradėjo „Nea Proton Bank“ pardavimo procesą. |
| --- | --- |

(19)

2013 m. gegužės mėn. HFSF pradėjo „Nea Proton Bank“ pardavimo procesą.

| (20) | 2013 m. liepos 12 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie banko ketinimą įsigyti „Nea Proton Bank“. Komisija atsakė 2013 m. liepos 15 d. |
| --- | --- |

(20)

2013 m. liepos 12 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie banko ketinimą įsigyti „Nea Proton Bank“. Komisija atsakė 2013 m. liepos 15 d.

| (21) | 2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių, kurių pirkimo kaina 1 EUR, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą suteikdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

(21)

2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių, kurių pirkimo kaina 1 EUR, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą suteikdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.

| (22) | 2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie „Nea Proton Bank“ skirtą 395 mln. EUR kapitalo injekciją. |
| --- | --- |

(22)

2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie „Nea Proton Bank“ skirtą 395 mln. EUR kapitalo injekciją.

1.2.2.   Procedūra, susijusi su banku „New TT Bank“

| (23) | 2013 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31155 (2013/C) „Valstybės pagalba bankui „TT Hellenic Postbank S.A.“ sukuriant ir kapitalizuojant laikiną banką „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“) (11). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) HFSF „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – „New TT Bank“) skirtos 500 mln. EUR kapitalo injekcijos; ii) 4,1 mlrd. EUR (12) finansavimo trūkumo (13), susidariusio „Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – „TT Bank“) veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimo; iii) Graikijos „TT Bank“ skirtos 224,96 mln. EUR kapitalo injekcijos privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą; ir iv) 0,68 mlrd. EUR HDIGF intervencijos, skirtos „T Bank S.A.“ (toliau – „T Bank“) turtui, kuris perduotas „TT Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti restruktūrizavimo pagalbą. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašytos procedūros, susijusios su „T Bank“ pertvarkymu parduodant bankui „TT Bank“ ir su „TT Bank“ pertvarkymu sukuriant „New TT Bank“. |
| --- | --- |

(23)

2013 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31155 (2013/C) „Valstybės pagalba bankui „TT Hellenic Postbank S.A.“ sukuriant ir kapitalizuojant laikiną banką „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“) (11). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) HFSF „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – „New TT Bank“) skirtos 500 mln. EUR kapitalo injekcijos; ii) 4,1 mlrd. EUR (12) finansavimo trūkumo (13), susidariusio „Hellenic Postbank S.A.“ (toliau – „TT Bank“) veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimo; iii) Graikijos „TT Bank“ skirtos 224,96 mln. EUR kapitalo injekcijos privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą; ir iv) 0,68 mlrd. EUR HDIGF intervencijos, skirtos „T Bank S.A.“ (toliau – „T Bank“) turtui, kuris perduotas „TT Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti restruktūrizavimo pagalbą. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašytos procedūros, susijusios su „T Bank“ pertvarkymu parduodant bankui „TT Bank“ ir su „TT Bank“ pertvarkymu sukuriant „New TT Bank“.

| (24) | 2013 m. birželio mėn. HFSF pradėjo „New TT Bank“ pardavimo procesą. |
| --- | --- |

(24)

2013 m. birželio mėn. HFSF pradėjo „New TT Bank“ pardavimo procesą.

| (25) | 2013 m. liepos 15 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie HFSF sprendimą parduoti „New TT Bank“ bankui ir to sprendimo priežastis. |
| --- | --- |

(25)

2013 m. liepos 15 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie HFSF sprendimą parduoti „New TT Bank“ bankui ir to sprendimo priežastis.

| (26) | 2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių. |
| --- | --- |

(26)

2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.

| (27) | 2013 m. liepos 19 d. Graikija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“. |
| --- | --- |

(27)

2013 m. liepos 19 d. Graikija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI

2.1.1.   Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

| (28) | Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

  1 lentelė


  Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.












  Graikija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realiojo BVP augimas, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –6,4 | – 4 (įvertis) |
| Šaltinis: | Eurostatas; paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(28)

Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

1 lentelė

Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.

Graikija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realiojo BVP augimas, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–6,4

– 4 (įvertis)

Šaltinis:

Eurostatas; paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (29) | Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

  2 lentelė


  Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)














  Bankai | GVO nominalioji vertė | Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė | Bendra nominalioji vertė | GVO nuostolis, susijęs su PSD | Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (17) (%) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD,/visas turtas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0% |
| „Eurobank“ | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| „Alpha“ | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| „Piraeus“ | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| „Postbank“ („TT Bank“) | 4 197 | 175 | 4 372 | 3 306 | 138 | 3 444 | 618,3 | 24,8 |
| „Nea Proton Bank“ | 934 | 0 | 934 | 216 | 0 | 216 | 378,8 | 12,6 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14. |

(29)

Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

2 lentelė

Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)

Bankai

GVO nominalioji vertė

Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė

Bendra nominalioji vertė

GVO nuostolis, susijęs su PSD

Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (17) (%)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD,/visas turtas (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0%

„Eurobank“

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

„Alpha“

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

„Piraeus“

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

„Postbank“ („TT Bank“)

4 197

175

4 372

3 306

138

3 444

618,3

24,8

„Nea Proton Bank“

934

0

934

216

0

216

378,8

12,6

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

| (30) | Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (18). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (19). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

  3 lentelė


  2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)














  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
  (2011 m. gruodis) | Atidėjiniai, susiję su PSD
  (2011 m. birželis) | Bendrojo kaupiamojo nuostolio
  projekcijos, susijusios su kredito rizika | Paskolų nuostolių rezervai
  (2011 m. gruodis) | Vidaus kapitalo formavimas | Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis) | Kapitalo poreikiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| „Eurobank“ | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| „Alpha“ | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| „Postbank“ („TT Bank“) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| „Nea Proton Bank“ | 57 | – 216 | 48 | – 482 | 368 | 34 | 115 | 305 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8. |

(30)

Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (18). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (19). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

3 lentelė

2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD

(2011 m. gruodis)

Atidėjiniai, susiję su PSD

(2011 m. birželis)

Bendrojo kaupiamojo nuostolio

projekcijos, susijusios su kredito rizika

Paskolų nuostolių rezervai

(2011 m. gruodis)

Vidaus kapitalo formavimas

Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis)

Kapitalo poreikiai

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

„Eurobank“

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

„Alpha“

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

„Postbank“ („TT Bank“)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

„Nea Proton Bank“

57

– 216

48

– 482

368

34

115

305

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

| (31) | Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (20). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (21). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(31)

Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (20). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (21). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

| (32) | Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos (22) finansavimo, kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Tų bankų gautos sumos buvo ypač didelės 2012 m. antrąjį pusmetį. |
| --- | --- |

(32)

Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos (22) finansavimo, kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Tų bankų gautos sumos buvo ypač didelės 2012 m. antrąjį pusmetį.

| (33) | Po 2012 m. birželio mėn. įvykusių rinkimų indėlių atsargos vėl pradėjo augti. Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. bendras Graikijos bankams Eurosistemos teikiamas finansavimas sumažėjo. |
| --- | --- |

(33)

Po 2012 m. birželio mėn. įvykusių rinkimų indėlių atsargos vėl pradėjo augti. Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. bendras Graikijos bankams Eurosistemos teikiamas finansavimas sumažėjo.

| (34) | 2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, gautų pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (23). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, kadangi PSD programos metu į apskaitą įtrauktas buhalterinis nuostolis (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumas) tapo galutinis ir negrįžtamas (24). |
| --- | --- |

(34)

2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, gautų pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (23). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, kadangi PSD programos metu į apskaitą įtrauktas buhalterinis nuostolis (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumas) tapo galutinis ir negrįžtamas (24).

| (35) | 2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(35)

2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją rekapitalizavimo priemonę.

| (36) | 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. |
| --- | --- |

(36)

2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams.

| (37) | 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto. |
| --- | --- |

(37)

2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.

| (38) | Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą. |
| --- | --- |

(38)

Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

| (39) | Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (25) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

  4 lentelė


  2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)













  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1) | Paskolų nuostolių rezervai
  (2013 m. birželis) (2) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (26) (4) | Vidaus kapitalo formavimas (5) | Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6) | Kapitalo poreikiai
  (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (27) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| „Eurobank“ (28) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| „Alpha“ | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| „Piraeus“ | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| „Attica“ | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| „Panellinia“ | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42. |

(39)

Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (25) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

4 lentelė

2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1)

Paskolų nuostolių rezervai

(2013 m. birželis) (2)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (26) (4)

Vidaus kapitalo formavimas (5)

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6)

Kapitalo poreikiai

(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (27)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

„Eurobank“ (28)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

„Alpha“

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

„Piraeus“

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

„Attica“

225

403

– 888

0

106

243

397

„Panellinia“

61

66

– 237

0

–26

31

169

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.

| (40) | 2013 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti. |
| --- | --- |

(40)

2013 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

2.1.2.   Banko ekonominė veikla

| (41) | Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Rytų bei Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje ir Ukrainoje). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 31 d. banke dirbo iš viso 17 427 žmonės, maždaug pusė iš jų dirbo Rytų ir Pietryčių Europoje, o kita pusė – Graikijoje (29). |
| --- | --- |

(41)

Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Rytų bei Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje ir Ukrainoje). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 31 d. banke dirbo iš viso 17 427 žmonės, maždaug pusė iš jų dirbo Rytų ir Pietryčių Europoje, o kita pusė – Graikijoje (29).

| (42) | Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 7 336 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 781 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (30). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių. |
| --- | --- |

(42)

Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 7 336 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 781 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (30). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių.

| (43) | 5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).

  5 lentelė


  „Eurobank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.










  Pelnas ir nuostolis
  (mln. EUR) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m.
  (kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ nuo jų įsigijimo dienos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios pajamos iš palūkanų | 2 103 | 2 965 | 1 461 | 1 294 |
| Iš viso veiklos pajamų | 2 730 | 2 226 | 1 755 | 1 587 |
| Iš viso veiklos sąnaudų | –1 280 | –1 123 | –1 052 | –1 071 |
| Pajamos prieš atidėjinius | 1 450 | 1 103 | 703 | 516 |
| Kredito rizikos nuostoliai | –1 273 | –1 328 | –1 655 | –1 920 |
| Nuostoliai, susiję su PSD | | –6 012 | – 363 | |
| Kiti nuostoliai | | – 737 | – 373 | – 522 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | 84 | –5 496 | –1 440 | –1 157 |
| Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR) | 2010 m. gruodžio 31 d. | 2011 m. gruodžio 31 d. | 2012 m. gruodžio 31 d. | 2013 m. gruodžio 31 d. (kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“) |
| Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams | 53 412 | 48 094 | 43 171 | 45 610 |
| Iš viso indėlių | 41 173 | 32 459 | 30 752 | 41 535 |
| Iš viso turto | 87 188 | 76 822 | 67 653 | 77 586 |
| Iš viso nuosavo kapitalo (31) | 6 094 | 875 | – 685 | 4 523 |
| Šaltiniai: | 2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3–4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ir 2011 m.: 2012 m. Finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3–4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 m.: „EFG Eurobank“ pranešimas spaudai, 2011 m. visų metų rezultatai, p. 5–6, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf |

(43)

5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).

5 lentelė

„Eurobank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.

Pelnas ir nuostolis

(mln. EUR)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

(kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ nuo jų įsigijimo dienos)

Grynosios pajamos iš palūkanų

2 103

2 965

1 461

1 294

Iš viso veiklos pajamų

2 730

2 226

1 755

1 587

Iš viso veiklos sąnaudų

–1 280

–1 123

–1 052

–1 071

Pajamos prieš atidėjinius

1 450

1 103

703

516

Kredito rizikos nuostoliai

–1 273

–1 328

–1 655

–1 920

Nuostoliai, susiję su PSD

–6 012

– 363

Kiti nuostoliai

– 737

– 373

– 522

Grynasis pelnas (nuostolis)

84

–5 496

–1 440

–1 157

Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR)

2010 m. gruodžio 31 d.

2011 m. gruodžio 31 d.

2012 m. gruodžio 31 d.

2013 m. gruodžio 31 d. (kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“)

Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams

53 412

48 094

43 171

45 610

Iš viso indėlių

41 173

32 459

30 752

41 535

Iš viso turto

87 188

76 822

67 653

77 586

Iš viso nuosavo kapitalo (31)

6 094

875

– 685

4 523

Šaltiniai:

2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3–4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ir 2011 m.: 2012 m. Finansiniai rezultatai – konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3–4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 m.: „EFG Eurobank“ pranešimas spaudai, 2011 m. visų metų rezultatai, p. 5–6, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

| (44) | 5 lentelė rodo, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 781 mln. EUR (32)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas, 2011 m. gruodžio 31 d. jo paskolų ir indėlių santykis siekė 148 %, o 42 % jo balanso vertės tą dieną buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis. |
| --- | --- |

(44)

5 lentelė rodo, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 781 mln. EUR (32)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas, 2011 m. gruodžio 31 d. jo paskolų ir indėlių santykis siekė 148 %, o 42 % jo balanso vertės tą dieną buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.

| (45) | Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 2 945 mln. EUR. Į šią sumą neįtrauktos poveikio mažinimo priemonės, t. y. jau daroma prielaida, kad bankas vykdys poveikio mažinimo priemones (t. y. parduos turtą), kurios turėtų padėti sumažinti kapitalo poreikius. |
| --- | --- |

(45)

Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 2 945 mln. EUR. Į šią sumą neįtrauktos poveikio mažinimo priemonės, t. y. jau daroma prielaida, kad bankas vykdys poveikio mažinimo priemones (t. y. parduos turtą), kurios turėtų padėti sumažinti kapitalo poreikius.

| (46) | Nustatytam 2 945 mln. EUR kapitalo poreikiui padengti bankas pasiūlė sustiprintas poveikio mažinimo priemones, tačiau jomis iš viso bus gauta tik šiek tiek daugiau, nei Graikijos bankas numatė apskaičiuodamas kapitalo poreikius. Tos poveikio mažinimo priemonės apima papildomo turto pardavimą ([...] (33) pardavimą, [...] % patronuojamosios draudimo įmonės pardavimą ir dalyvavimo nekilnojamojo turto veikloje sumažinimą iki 20 % iki [...]) (34). |
| --- | --- |

(46)

Nustatytam 2 945 mln. EUR kapitalo poreikiui padengti bankas pasiūlė sustiprintas poveikio mažinimo priemones, tačiau jomis iš viso bus gauta tik šiek tiek daugiau, nei Graikijos bankas numatė apskaičiuodamas kapitalo poreikius. Tos poveikio mažinimo priemonės apima papildomo turto pardavimą ([...] (33) pardavimą, [...] % patronuojamosios draudimo įmonės pardavimą ir dalyvavimo nekilnojamojo turto veikloje sumažinimą iki 20 % iki [...]) (34).

| (47) | Kadangi tomis sustiprintomis poveikio mažinimo priemonėmis galima padengti tik labai nedidelę nustatytų kapitalo poreikių dalį, 2014 m. balandžio 12 d. neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti kapitalą 2 864 mln. EUR. Kapitalas didinamas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama, kad būtų padengta visa kapitalo padidinimo suma, HFSF padengs skirtumą pasirašydamas likusias naujas akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi tomis sustiprintomis poveikio mažinimo priemonėmis galima padengti tik labai nedidelę nustatytų kapitalo poreikių dalį, 2014 m. balandžio 12 d. neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti kapitalą 2 864 mln. EUR. Kapitalas didinamas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama, kad būtų padengta visa kapitalo padidinimo suma, HFSF padengs skirtumą pasirašydamas likusias naujas akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas.

2.2.   BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI

| (48) | 2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė du įpareigojančius susitarimus su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių. |
| --- | --- |

(48)

2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė du įpareigojančius susitarimus su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.

2.2.1.   „Nea Proton Bank“ įsigijimas

„Proton Bank“ pertvarkymas ir „Nea Proton Bank“

| (49) | 2011 m. spalio 9 d. Graikijos bankas pradėjo „Proton Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „Proton Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (35). |
| --- | --- |

(49)

2011 m. spalio 9 d. Graikijos bankas pradėjo „Proton Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „Proton Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (35).

| (50) | Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (36) įsteigtas „Nea Proton Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduoti visi „Proton Bank“ indėliai (mažmeniniai, bankų ir Vyriausybės), filialų tinklas ir atitinkamas turtas (paskolų ir vertybinių popierių portfeliai). Nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, subordinuotoji skola ir labai rizikingos paskolos paliktos „Proton Bank“. HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją (37) ir buvo vienintelis jo akcininkas. Pradinė „Nea Proton Bank“ balanso suma – maždaug 3 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(50)

Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (36) įsteigtas „Nea Proton Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduoti visi „Proton Bank“ indėliai (mažmeniniai, bankų ir Vyriausybės), filialų tinklas ir atitinkamas turtas (paskolų ir vertybinių popierių portfeliai). Nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, subordinuotoji skola ir labai rizikingos paskolos paliktos „Proton Bank“. HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją (37) ir buvo vienintelis jo akcininkas. Pradinė „Nea Proton Bank“ balanso suma – maždaug 3 mlrd. EUR.

| (51) | 2011 m. pabaigoje pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas (38) sudarė 1,2 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(51)

2011 m. pabaigoje pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas (38) sudarė 1,2 mlrd. EUR.

Banko įvykdytas „Nea Proton Bank“ įsigijimas

| (52) | Pagal Graikijos bankų pertvarkymo įstatymą HFSF turimas laikinos kredito įstaigos akcijas turi parduoti per dvejus metus nuo ministro sprendimo, kuriuo ta laikina kredito įstaiga įsteigiama (39). Vykdydamas tą įsipareigojimą ir laikydamasis EFPM, HFSF pradėjo turimų „Nea Proton Bank“ akcijų pardavimą. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų (įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus), tačiau galutinius pasiūlymus pateikė tik dvi šalys – bankas ir JAV rizikos draudimo fondas. Tik banko pateiktas pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros (angl. process letter) reikalavimus, todėl laikomas tinkamu. |
| --- | --- |

(52)

Pagal Graikijos bankų pertvarkymo įstatymą HFSF turimas laikinos kredito įstaigos akcijas turi parduoti per dvejus metus nuo ministro sprendimo, kuriuo ta laikina kredito įstaiga įsteigiama (39). Vykdydamas tą įsipareigojimą ir laikydamasis EFPM, HFSF pradėjo turimų „Nea Proton Bank“ akcijų pardavimą. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų (įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus), tačiau galutinius pasiūlymus pateikė tik dvi šalys – bankas ir JAV rizikos draudimo fondas. Tik banko pateiktas pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros (angl. process letter) reikalavimus, todėl laikomas tinkamu.

| (53) | 2013 m. gegužės 31 d. pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas sudarė 811 mln. EUR, o jo reguliuojamasis kapitalas buvo - 203 mln. EUR. Tą pačią dieną „Nea Proton Bank“ bendras rekapitalizavimo poreikis sudarė 276 mln. EUR, kad būtų pasiektas 9 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas. Bankas mainais už 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių sumokėjo 1 EUR piniginį atlygį. Bankas paprašė, kad HFSF rekapitalizuotų „Nea Proton Bank“ 395 mln. EUR suma, iš kurios 276 mln. EUR reikia „Nea Proton Bank“ kapitalo pakankamumo rodikliui vėl padidinti iki 9 %, o likusi dalis leistų numatyti papildomai 119 mln. EUR atidėjinių, skirtų papildomiems atidėjiniams paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Pagal pardavimo sąlygas HFSF įsipareigojo padengti „Nea Proton Bank“ kapitalo poreikius prieš sandorio užbaigimą skirdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

(53)

2013 m. gegužės 31 d. pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas sudarė 811 mln. EUR, o jo reguliuojamasis kapitalas buvo - 203 mln. EUR. Tą pačią dieną „Nea Proton Bank“ bendras rekapitalizavimo poreikis sudarė 276 mln. EUR, kad būtų pasiektas 9 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas. Bankas mainais už 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių sumokėjo 1 EUR piniginį atlygį. Bankas paprašė, kad HFSF rekapitalizuotų „Nea Proton Bank“ 395 mln. EUR suma, iš kurios 276 mln. EUR reikia „Nea Proton Bank“ kapitalo pakankamumo rodikliui vėl padidinti iki 9 %, o likusi dalis leistų numatyti papildomai 119 mln. EUR atidėjinių, skirtų papildomiems atidėjiniams paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Pagal pardavimo sąlygas HFSF įsipareigojo padengti „Nea Proton Bank“ kapitalo poreikius prieš sandorio užbaigimą skirdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.

2.2.2.   „New TT Bank“ įsigijimas

„TT Bank“ pertvarkymas ir „New TT Bank“

| (54) | 2013 m. sausio 18 d. Graikijos valdžios institucijos pradėjo „TT Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „TT Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (40). |
| --- | --- |

(54)

2013 m. sausio 18 d. Graikijos valdžios institucijos pradėjo „TT Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „TT Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (40).

| (55) | Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (41) įsteigtas „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduotas 10,8 mlrd. EUR vertės turtas (t. y. grynieji pinigai, iždo vekseliai, veiksnios paskolos, mažmeniniai indėliai, centrinio banko finansavimas ir GVO (42)). „TT Bank“ paliktas bendros 1,2 mlrd. EUR vertės grynasis turtas, kurį sudarė TT nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, neveiksnios paskolos, mokesčių turtas ir įsipareigojimai, taip pat bet kokie mokesčiai ir rinkliavos. HFSF „New TT Bank“ skyrė 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją ir buvo vienintelis jo akcininkas. Po kapitalo injekcijos pradinė „New TT Bank“ balanso suma buvo maždaug 15,1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(55)

Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (41) įsteigtas „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduotas 10,8 mlrd. EUR vertės turtas (t. y. grynieji pinigai, iždo vekseliai, veiksnios paskolos, mažmeniniai indėliai, centrinio banko finansavimas ir GVO (42)). „TT Bank“ paliktas bendros 1,2 mlrd. EUR vertės grynasis turtas, kurį sudarė TT nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, neveiksnios paskolos, mokesčių turtas ir įsipareigojimai, taip pat bet kokie mokesčiai ir rinkliavos. HFSF „New TT Bank“ skyrė 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją ir buvo vienintelis jo akcininkas. Po kapitalo injekcijos pradinė „New TT Bank“ balanso suma buvo maždaug 15,1 mlrd. EUR.

Banko įvykdytas „New TT Bank“ įsigijimas

| (56) | Vykdydamas EFPM nustatytus įsipareigojimus HFSF pradėjo turimų „New TT Bank“ akcijų pardavimą. Tuo pačiu jis taip pat vykdė įsipareigojimą parduoti turimas tos laikinos kredito įstaigos akcijas per dvejus metus nuo pastarosios įstaigos įsteigimo. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų, įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus. Galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai, iš jų pirmenybė suteikta banko pasiūlymui. |
| --- | --- |

(56)

Vykdydamas EFPM nustatytus įsipareigojimus HFSF pradėjo turimų „New TT Bank“ akcijų pardavimą. Tuo pačiu jis taip pat vykdė įsipareigojimą parduoti turimas tos laikinos kredito įstaigos akcijas per dvejus metus nuo pastarosios įstaigos įsteigimo. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų, įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus. Galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai, iš jų pirmenybė suteikta banko pasiūlymui.

| (57) | „New TT Bank“ įsigyti bankas sutiko sumokėti iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Pagal akcijų pasirašymo susitarimą banko sumokėtas pradinis atlygis turėjo būti toliau patikslintas remiantis grynojo turto vertės vertinimu (43). |
| --- | --- |

(57)

„New TT Bank“ įsigyti bankas sutiko sumokėti iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Pagal akcijų pasirašymo susitarimą banko sumokėtas pradinis atlygis turėjo būti toliau patikslintas remiantis grynojo turto vertės vertinimu (43).

| (58) | Dėl tos priežasties 2013 m. rugpjūčio 26 d. įvykęs banko neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 425 625 000 EUR išleidžiant 1 418 750 000 naujų paprastųjų akcijų (44), kurių kiekvienos nominalioji vertė – 0,3 EUR, o siūloma kaina – 0,48 EUR. HFSF nepiniginiu įnašu pasirašė visą didinamo kapitalo dalį. Tas nepiniginis įnašas – tai visos HFSF nuosavybės teise turimos „New TT Bank“ akcijos, kurių bendra vertė – 681 mln. EUR. Įvykdžius tą sandorį HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,5 % iki 95,2 %. |
| --- | --- |

(58)

Dėl tos priežasties 2013 m. rugpjūčio 26 d. įvykęs banko neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 425 625 000 EUR išleidžiant 1 418 750 000 naujų paprastųjų akcijų (44), kurių kiekvienos nominalioji vertė – 0,3 EUR, o siūloma kaina – 0,48 EUR. HFSF nepiniginiu įnašu pasirašė visą didinamo kapitalo dalį. Tas nepiniginis įnašas – tai visos HFSF nuosavybės teise turimos „New TT Bank“ akcijos, kurių bendra vertė – 681 mln. EUR. Įvykdžius tą sandorį HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,5 % iki 95,2 %.

2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

| (59) | Bankui buvo suteiktos A, B1, B2, B3, B4 ir C kapitalo paramos priemonės, L1 ir L2 paramos likvidumui padidinti priemonės. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos šios priemonės: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ir NP3. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės. |
| --- | --- |

(59)

Bankui buvo suteiktos A, B1, B2, B3, B4 ir C kapitalo paramos priemonės, L1 ir L2 paramos likvidumui padidinti priemonės. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos šios priemonės: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ir NP3. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės.

2.3.1.   Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės

| (60) | Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. |
| --- | --- |

(60)

Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

2.3.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (L1 priemonė)

| (61) | Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. Bankui suteiktos garantijos 2013 m. lapkričio 30 d. (45) sudarė apie 13,9 mlrd. EUR. Tą dieną nebuvo jokios bankui nesumokėtos Vyriausybės obligacijų paskolos. 2011 m. balandžio 15 d. bankas buvo gavęs 1 737 mln. EUR Vyriausybės obligacijų paskolų ir 13,6 mlrd. EUR valstybės garantijų, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. |
| --- | --- |

(61)

Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. Bankui suteiktos garantijos 2013 m. lapkričio 30 d. (45) sudarė apie 13,9 mlrd. EUR. Tą dieną nebuvo jokios bankui nesumokėtos Vyriausybės obligacijų paskolos. 2011 m. balandžio 15 d. bankas buvo gavęs 1 737 mln. EUR Vyriausybės obligacijų paskolų ir 13,6 mlrd. EUR valstybės garantijų, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą.

| (62) | 2014 m. kovo 16 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal schemą teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

(62)

2014 m. kovo 16 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal schemą teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.

2.3.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (63) | 2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 950 mln. EUR kapitalo injekciją (46) (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ta kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu. |
| --- | --- |

(63)

2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 950 mln. EUR kapitalo injekciją (46) (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ta kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu.

| (64) | Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Nuo šio momento, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus nuo jų emisijos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.). |
| --- | --- |

(64)

Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Nuo šio momento, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus nuo jų emisijos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).

2.3.2.   Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

| (65) | Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą. |
| --- | --- |

(65)

Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.

| (66) | Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (47). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai. |
| --- | --- |

(66)

Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (47). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai.

| (67) | 2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 14,95 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (48), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(67)

2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 14,95 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (48), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti.

2.3.3.   Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės

| (68) | Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 6 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  6 lentelė


  Bankui per HFSF suteiktos kapitalo paramos priemonės | 1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR) | 2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR) | Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn.
  (mln. EUR) | 2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR) | Rekapitalizavimo įsipareigojimas – 2014 m. balandžio mėn. (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemonė | B1 | B2 | B3 | B4 | C |
| Suma
  (mln. EUR) | 3 970 | 1 341 | 528 | 5 839 | 2 864 |

(68)

Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 6 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

6 lentelė

Bankui per HFSF suteiktos kapitalo paramos priemonės

1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR)

Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn.

(mln. EUR)

2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)

Rekapitalizavimo įsipareigojimas – 2014 m. balandžio mėn. (mln. EUR)

Priemonė

B1

B2

B3

B4

C

Suma

(mln. EUR)

3 970

1 341

528

5 839

2 864

2.3.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (69) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 15–32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės. |
| --- | --- |

(69)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 15–32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.

| (70) | 2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 4,2 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(70)

2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 4,2 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.

| (71) | Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 3,97 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Bankui perleistos EFSF obligacijos – tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas – šešeri ir dešimt metų, o emisijos data – 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 48 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas. |
| --- | --- |

(71)

Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 3,97 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Bankui perleistos EFSF obligacijos – tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas – šešeri ir dešimt metų, o emisijos data – 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 48 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

| (72) | Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu (49). |
| --- | --- |

(72)

Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu (49).

2.3.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (73) | 2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti. |
| --- | --- |

(73)

2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.

| (74) | Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 1 341 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas. |
| --- | --- |

(74)

Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 1 341 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas.

2.3.3.3.   2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (75) | Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui suteikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(75)

Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui suteikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė).

| (76) | Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (5 839 mln. EUR (50)). |
| --- | --- |

(76)

Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (5 839 mln. EUR (50)).

2.3.3.4.   2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)

| (77) | 2013 m. balandžio 30 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 5 839 mln. EUR (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). Todėl bankas išleido 3 789 317 357 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 1,54 EUR už akciją. |
| --- | --- |

(77)

2013 m. balandžio 30 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 5 839 mln. EUR (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). Todėl bankas išleido 3 789 317 357 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 1,54 EUR už akciją.

| (78) | Tą pačią dieną visuotinis akcininkų susirinkimas taip pat nusprendė, kad visą kapitalo sumą suteiks HFSF ir ji bus sumokėta natūra, t. y. EFSF obligacijomis. |
| --- | --- |

(78)

Tą pačią dieną visuotinis akcininkų susirinkimas taip pat nusprendė, kad visą kapitalo sumą suteiks HFSF ir ji bus sumokėta natūra, t. y. EFSF obligacijomis.

| (79) | Todėl 2013 m. gegužės mėn. HFSF bankui skyrė iš viso 5 839 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai. |
| --- | --- |

(79)

Todėl 2013 m. gegužės mėn. HFSF bankui skyrė iš viso 5 839 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai.

| (80) | 2013 m. pavasario rekapitalizavimu pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) pakeisti nuolatiniu rekapitalizavimu ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(80)

2013 m. pavasario rekapitalizavimu pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) pakeisti nuolatiniu rekapitalizavimu ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).

| (81) | Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo, dėl kurio sprendimą visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 30 d. (51), nustatyta naujų akcijų kaina – 1,54 EUR už akciją. |
| --- | --- |

(81)

Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo, dėl kurio sprendimą visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 30 d. (51), nustatyta naujų akcijų kaina – 1,54 EUR už akciją.

| (82) | Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (98,56 % akcijų). Tačiau bankui užbaigus kitą įsipareigojimų valdymo priemonę 2013 m. birželio mėn. ta dalis sumažėjo iki 93,55 % (žr. 2.4.5 skirsnį). Siekdamas įsigyti „New TT Bank“, 2013 m. rugpjūčio mėn. bankas išleido naujas akcijas HFSF, dėl to HFSF dalis padidėjo iki 95,23 % (52). |
| --- | --- |

(82)

Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (98,56 % akcijų). Tačiau bankui užbaigus kitą įsipareigojimų valdymo priemonę 2013 m. birželio mėn. ta dalis sumažėjo iki 93,55 % (žr. 2.4.5 skirsnį). Siekdamas įsigyti „New TT Bank“, 2013 m. rugpjūčio mėn. bankas išleido naujas akcijas HFSF, dėl to HFSF dalis padidėjo iki 95,23 % (52).

2.3.3.5.   2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)

| (83) | 2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. antrąjį pusmetį atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Graikijos bankas nurodė, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikiai 2014–2016 m. sieks 2 945 mln. EUR. |
| --- | --- |

(83)

2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. antrąjį pusmetį atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Graikijos bankas nurodė, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikiai 2014–2016 m. sieks 2 945 mln. EUR.

| (84) | 2014 m. kovo 31 d. HFSF išsiuntė bankui raštą, nurodydamas, kad jis ketina ir gali remti bet kokį pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) atliekamą akcinio kapitalo padidinimą, kuris būtinas, kad būtų patenkinti atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti kapitalo poreikiai. HFSF įstatyme numatyta, kad jei pasirašymo laikotarpio pabaigoje privačių investuotojų paklausa HFSF bendrosios tarybos, remiantis dviem nepriklausomais vertinimais, nustatyta kaina bus nepakankama, HFSF pasirašys visas likusias akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas, kaip nurodyta 6a straipsnyje. |
| --- | --- |

(84)

2014 m. kovo 31 d. HFSF išsiuntė bankui raštą, nurodydamas, kad jis ketina ir gali remti bet kokį pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) atliekamą akcinio kapitalo padidinimą, kuris būtinas, kad būtų patenkinti atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti kapitalo poreikiai. HFSF įstatyme numatyta, kad jei pasirašymo laikotarpio pabaigoje privačių investuotojų paklausa HFSF bendrosios tarybos, remiantis dviem nepriklausomais vertinimais, nustatyta kaina bus nepakankama, HFSF pasirašys visas likusias akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas, kaip nurodyta 6a straipsnyje.

| (85) | 2014 m. balandžio 12 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino 2 864 mln. EUR dydžio akcinio kapitalo padidinimą pagal HFSF įstatymą ir nurodė, kad siūloma kaina negali būti mažesnė už nominaliąją kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, ir mažiausią kainą, kurią nustatys HFSF (53). |
| --- | --- |

(85)

2014 m. balandžio 12 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino 2 864 mln. EUR dydžio akcinio kapitalo padidinimą pagal HFSF įstatymą ir nurodė, kad siūloma kaina negali būti mažesnė už nominaliąją kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, ir mažiausią kainą, kurią nustatys HFSF (53).

| (86) | Laikydamasis HFSF įstatymo, banko vertei nustatyti HFSF paskyrė du nepriklausomus konsultantus. 2014 m. balandžio 10 d. abu konsultantai savo darbą baigė ir kiekvienas pateikė banko vertės intervalą. Abiejų konsultantų pateikti intervalai žymiu mastu sutampa. Remdamasi tais vertinimais, 2014 m. balandžio 14 d. HFSF bendroji taryba nustatė kainą, atitinkančią mažiausią kainą, už kurią naujos banko akcijos gali būti siūlomos investuotojams, ir kainą, kuria prireikus bus remiama kapitalo didinimo operacija (54). 2014 m. balandžio 15 d. HFSF patvirtino investuotojų konsorciumo pateiktą pasiūlymą pasirašyti 1,3 mlrd. EUR vertės naujų akcijų, kurių kaina – 0,30 EUR už akciją (toliau – pagrindinis investuotojas (55)
   (56)). |
| --- | --- |

(86)

Laikydamasis HFSF įstatymo, banko vertei nustatyti HFSF paskyrė du nepriklausomus konsultantus. 2014 m. balandžio 10 d. abu konsultantai savo darbą baigė ir kiekvienas pateikė banko vertės intervalą. Abiejų konsultantų pateikti intervalai žymiu mastu sutampa. Remdamasi tais vertinimais, 2014 m. balandžio 14 d. HFSF bendroji taryba nustatė kainą, atitinkančią mažiausią kainą, už kurią naujos banko akcijos gali būti siūlomos investuotojams, ir kainą, kuria prireikus bus remiama kapitalo didinimo operacija (54). 2014 m. balandžio 15 d. HFSF patvirtino investuotojų konsorciumo pateiktą pasiūlymą pasirašyti 1,3 mlrd. EUR vertės naujų akcijų, kurių kaina – 0,30 EUR už akciją (toliau – pagrindinis investuotojas (55)
   (56)).

| (87) | 2014 m. balandžio 24 d.„Eurobank“ paskelbė užsakymų portfelio sudarymo pradžią, kaina – nuo 0,30 EUR iki 0,33 EUR (57). Jei paklausa bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už didesnę nei 0,30 EUR kainą, pagrindinis investuotojas turės pakoreguoti savo kainą, kad ji atitiktų aukštesnę kainą, arba atšaukti savo užsakymus; pastaruoju atveju jam bus išmokėta kompensacija. Jei privačių investuotojų paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už 0,30 EUR kainą, pagrindiniam investuotojui akcijos bus paskirstytos pirmiausia. Jei paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) už 0,30 EUR kainą bus nepakankama, subordinuotoji skola bus konvertuota į naujas akcijas. Kaip numatyta HFSF įstatyme, po subordinuotosios skolos konvertavimo visas nepasirašytas akcijas už tą pačią kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, pasirašys HFSF. |
| --- | --- |

(87)

2014 m. balandžio 24 d.„Eurobank“ paskelbė užsakymų portfelio sudarymo pradžią, kaina – nuo 0,30 EUR iki 0,33 EUR (57). Jei paklausa bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už didesnę nei 0,30 EUR kainą, pagrindinis investuotojas turės pakoreguoti savo kainą, kad ji atitiktų aukštesnę kainą, arba atšaukti savo užsakymus; pastaruoju atveju jam bus išmokėta kompensacija. Jei privačių investuotojų paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už 0,30 EUR kainą, pagrindiniam investuotojui akcijos bus paskirstytos pirmiausia. Jei paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) už 0,30 EUR kainą bus nepakankama, subordinuotoji skola bus konvertuota į naujas akcijas. Kaip numatyta HFSF įstatyme, po subordinuotosios skolos konvertavimo visas nepasirašytas akcijas už tą pačią kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, pasirašys HFSF.

2.3.4.   Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms

2.3.4.1.   Pagalbos priemonės „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“

| (88) | Nuo 2008 m. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  7 lentelė


  Kapitalo paramos priemonių „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ apžvalga











  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | Pagalbą suteikęs subjektas | Išmokėjimo data | Suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Proton Bank“ veikla | Pr1 | Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos | Valstybė | 2009 m. gegužės mėn. | 80 |
| Pr2 | Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių skolinimas pagal paskolų, padengtų Graikijos Vyriausybės obligacijomis, priemonę | Valstybė | 2009 m. balandžio mėn. | 78 |
| Pr3 | Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos garantijų priemonę | Valstybė | 2010 m. liepos mėn. | 149,4 |
| „Nea Proton Bank“ veikla | NP1
  Finansavimo trūkumas, susidaręs PB veiklą perdavus NPB | Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas (1 dalis) | HDIGF | 2011 10 9 | 862 |
| Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, likučio padengimas (2 dalis) | HFSF | 2012 5 14 | 259,6 |
| Bendra NP1 priemonės suma | | | 1 121,6 |
| NP2
  2011 ir 2012 m. NPB skirtos akcinio kapitalo injekcijos | Pradinis akcinis kapitalas | HFSF | 2011 10 9 | 220 |
| Pradinis akcinis kapitalas | HFSF | 2012 2 3 | 30 |
| Iš viso pradinio kapitalo | | | 250 |
| Papildomas akcinis kapitalas | HFSF | 2012 8 1 | 230 |
| Papildomas akcinis kapitalas | HFSF | 2012 12 31 | 35 |
| Iš viso papildomo kapitalo | | | 265 |
| Bendra NP2 priemonės suma | | | 515 |
| NP3
  Rekapitalizavimas prieš jo pardavimą „Eurobank“ | Akcinis kapitalas | HFSF | 2013 8 28 | 395 |

(88)

Nuo 2008 m. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

7 lentelė

Kapitalo paramos priemonių „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

Pagalbą suteikęs subjektas

Išmokėjimo data

Suma (mln. EUR)

„Proton Bank“ veikla

Pr1

Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos

Valstybė

2009 m. gegužės mėn.

80

Pr2

Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių skolinimas pagal paskolų, padengtų Graikijos Vyriausybės obligacijomis, priemonę

Valstybė

2009 m. balandžio mėn.

78

Pr3

Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos garantijų priemonę

Valstybė

2010 m. liepos mėn.

149,4

„Nea Proton Bank“ veikla

NP1

Finansavimo trūkumas, susidaręs PB veiklą perdavus NPB

Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas (1 dalis)

HDIGF

2011 10 9

862

Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, likučio padengimas (2 dalis)

HFSF

2012 5 14

259,6

Bendra NP1 priemonės suma

1 121,6

NP2

2011 ir 2012 m. NPB skirtos akcinio kapitalo injekcijos

Pradinis akcinis kapitalas

HFSF

2011 10 9

220

Pradinis akcinis kapitalas

HFSF

2012 2 3

30

Iš viso pradinio kapitalo

250

Papildomas akcinis kapitalas

HFSF

2012 8 1

230

Papildomas akcinis kapitalas

HFSF

2012 12 31

35

Iš viso papildomo kapitalo

265

Bendra NP2 priemonės suma

515

NP3

Rekapitalizavimas prieš jo pardavimą „Eurobank“

Akcinis kapitalas

HFSF

2013 8 28

395

2.3.4.1.1.   Pagalbos priemonės „Proton Bank“

i)   „Proton Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (Pr1 priemonė)

| (89) | 2009 m. gegužės mėn. Graikija „Proton Bank“ skyrė 80 mln. EUR injekciją, kuri sudarė maždaug 4,6 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis. |
| --- | --- |

(89)

2009 m. gegužės mėn. Graikija „Proton Bank“ skyrė 80 mln. EUR injekciją, kuri sudarė maždaug 4,6 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.

ii)   „Proton Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (Pr2 ir Pr3 priemonės)

| (90) | „Proton Bank“ taip pat buvo suteiktos pagalbos priemonės pagal garantijų ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gavo 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (Pr2 priemonė), o 2010 m. liepos mėn. jam suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijomis, kurių nominalioji vertė – 149,4 mln. EUR (Pr3 priemonė). Valstybės garantuojamos obligacijos buvo perleistos „Nea Proton Bank“ pertvarkymo dieną, tačiau 2012 m. sausio 5 d. jos buvo atšauktos. 2011 m. gruodžio mėn. suėjo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių išpirkimo terminas, jų terminas nepratęstas. |
| --- | --- |

(90)

„Proton Bank“ taip pat buvo suteiktos pagalbos priemonės pagal garantijų ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gavo 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (Pr2 priemonė), o 2010 m. liepos mėn. jam suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijomis, kurių nominalioji vertė – 149,4 mln. EUR (Pr3 priemonė). Valstybės garantuojamos obligacijos buvo perleistos „Nea Proton Bank“ pertvarkymo dieną, tačiau 2012 m. sausio 5 d. jos buvo atšauktos. 2011 m. gruodžio mėn. suėjo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių išpirkimo terminas, jų terminas nepratęstas.

2.3.4.1.2.   Pagalbos priemonės „Nea Proton Bank“

i)   1 121,6 mln. EUR „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NP1 priemonė)

| (91) | Vykdydamos „Proton Bank“ pertvarkymą Graikijos valdžios institucijos nustatė „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumą. Vadovaujantis 2011 m. spalio 9 d. Graikijos banko sprendimu, 2011 m. gruodžio mėn. pagal HDIGF pertvarkymo schemą bankui „Nea Proton Bank“ sumokėta 862 mln. EUR. 2012 m. sausio 19 d. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 1 121,6 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (58), 2012 m. gegužės 14 d. HFSF (59) sumokėjo likusią 259,6 mln. EUR sumą. Taip pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis buvo padengtas tas finansavimo trūkumas. |
| --- | --- |

(91)

Vykdydamos „Proton Bank“ pertvarkymą Graikijos valdžios institucijos nustatė „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumą. Vadovaujantis 2011 m. spalio 9 d. Graikijos banko sprendimu, 2011 m. gruodžio mėn. pagal HDIGF pertvarkymo schemą bankui „Nea Proton Bank“ sumokėta 862 mln. EUR. 2012 m. sausio 19 d. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 1 121,6 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (58), 2012 m. gegužės 14 d. HFSF (59) sumokėjo likusią 259,6 mln. EUR sumą. Taip pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis buvo padengtas tas finansavimo trūkumas.

ii)   2011 ir 2012 m. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NP2 priemonė)

| (92) | HFSF suteikė „Nea Proton Bank“ valstybės pagalbą 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma; išmokėta dviem dalimis 2011 m. spalio 9 d. ir 2012 m. vasario 3 d. |
| --- | --- |

(92)

HFSF suteikė „Nea Proton Bank“ valstybės pagalbą 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma; išmokėta dviem dalimis 2011 m. spalio 9 d. ir 2012 m. vasario 3 d.

| (93) | Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą (t. y. naujausią plano versiją, apie kurią tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“, buvo pranešta Komisijai) „Nea Proton Bank“ reikalingas 300 mln. EUR papildomas kapitalas. To papildomo kapitalo iš dalies reikėjo dėl to, kad „Nea Proton Bank“ patyrė nuostolių dėl PSD programos (su GVO susiję vertės sumažėjimo nuostoliai 2011 m. – 146,5 mln. EUR ir papildomi 22 mln. EUR vertės sumažėjimo nuostoliai buvo įtraukti į 2012 m. pirmojo ketvirčio rezultatus). „Nea Proton Bank“ papildomas kapitalas taip pat reikalingas todėl, kad 2011–2016 m. atidėjinių mokesčiai yra didesni, nei buvo numatyta tuo metu, kai „Nea Proton Bank“ buvo įsteigtas. |
| --- | --- |

(93)

Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą (t. y. naujausią plano versiją, apie kurią tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“, buvo pranešta Komisijai) „Nea Proton Bank“ reikalingas 300 mln. EUR papildomas kapitalas. To papildomo kapitalo iš dalies reikėjo dėl to, kad „Nea Proton Bank“ patyrė nuostolių dėl PSD programos (su GVO susiję vertės sumažėjimo nuostoliai 2011 m. – 146,5 mln. EUR ir papildomi 22 mln. EUR vertės sumažėjimo nuostoliai buvo įtraukti į 2012 m. pirmojo ketvirčio rezultatus). „Nea Proton Bank“ papildomas kapitalas taip pat reikalingas todėl, kad 2011–2016 m. atidėjinių mokesčiai yra didesni, nei buvo numatyta tuo metu, kai „Nea Proton Bank“ buvo įsteigtas.

| (94) | Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą tie numatomi kapitalo poreikiai turėjo būti numatyta 285 mln. EUR kapitalo injekcija 2012 m. ir numatyta 15 mln. EUR kapitalo injekcija 2014 m. Iš tikrųjų galiausiai HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 230 mln. EUR injekciją 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 35 mln. EUR injekciją 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(94)

Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą tie numatomi kapitalo poreikiai turėjo būti numatyta 285 mln. EUR kapitalo injekcija 2012 m. ir numatyta 15 mln. EUR kapitalo injekcija 2014 m. Iš tikrųjų galiausiai HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 230 mln. EUR injekciją 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 35 mln. EUR injekciją 2012 m. gruodžio 31 d.

iii)   HFSF „Nea Proton Bank“ skirta kapitalo injekcija prieš pardavimą „Eurobank“ (NP3 priemonė)

| (95) | Pagal 2013 m. liepos 15 d. pardavimo sutartį HFSF jau įsipareigojo „Nea Proton Bank“ skirti 395 mln. EUR injekciją (60). 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF išmokėjo 395 mln. EUR sumą. |
| --- | --- |

(95)

Pagal 2013 m. liepos 15 d. pardavimo sutartį HFSF jau įsipareigojo „Nea Proton Bank“ skirti 395 mln. EUR injekciją (60). 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF išmokėjo 395 mln. EUR sumą.

2.3.4.2.   Pagalbos priemonės „New TT Bank“

| (96) | Nuo 2008 m. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  8 lentelė


  Pagalbos priemonių „T Bank“ ir „TT Bank“ apžvalga











  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Aprašymas | Pagalbą suteikęs subjektas | Data | Valstybės pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „T Bank“ veikla, perduota „TT Bank“ (61) | T | Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas (1 dalis) | HDIGF | 2011 m. gruodžio mėn. | 450 |
| Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis) | HFSF | 2013 02 14 | 227 |
| Bendra T priemonės suma | | | 677 |
| „TT Bank“ | TT
  Kapitalo injekcija | Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos | Valstybė | 2009 m. gegužės mėn. | 224,96 |
| „New TT Bank“ (laikinas bankas) | NTT1
  Finansavimo trūkumas, susidaręs TT veiklą perdavus NTT | Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (1 dalis) | HFSF | 2013 01 29 | 2 730,8 |
| Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis) | HFSF | 2013 06 14 | 1 001,7 |
| Bendra NTT1 priemonės suma | | | 3 732,6 |
| NTT2
  Pradinio akcinio kapitalo injekcija | „New TT Bank“ pradinis akcinis kapitalas | HFSF | 2013 01 29 | 500 |

(96)

Nuo 2008 m. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

8 lentelė

Pagalbos priemonių „T Bank“ ir „TT Bank“ apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Aprašymas

Pagalbą suteikęs subjektas

Data

Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)

„T Bank“ veikla, perduota „TT Bank“ (61)

T

Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas (1 dalis)

HDIGF

2011 m. gruodžio mėn.

450

Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)

HFSF

2013 02 14

227

Bendra T priemonės suma

677

„TT Bank“

TT

Kapitalo injekcija

Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos

Valstybė

2009 m. gegužės mėn.

224,96

„New TT Bank“ (laikinas bankas)

NTT1

Finansavimo trūkumas, susidaręs TT veiklą perdavus NTT

Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (1 dalis)

HFSF

2013 01 29

2 730,8

Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)

HFSF

2013 06 14

1 001,7

Bendra NTT1 priemonės suma

3 732,6

NTT2

Pradinio akcinio kapitalo injekcija

„New TT Bank“ pradinis akcinis kapitalas

HFSF

2013 01 29

500

2.3.4.2.1.   Pagalbos priemonė „T Bank“

677 mln. EUR HDIGF pertvarkymo schemos intervencija, skirta „T Bank“

| (97) | Pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis padengtas finansavimo trūkumas, susidaręs „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“ ir atitinkantis bankui „TT Bank“ perduoto „T Bank“ turto tikrosios vertės ir perduotų įsipareigojimų tikrosios vertės skirtumą. Vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. Graikijos banko sprendimu, pagal HDIGF pertvarkymo schemą sumokėta 450 mln. EUR (62) suma; tai atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra maždaug 677 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (63), 2013 m. vasario 14 d. HFSF (64) bankui „New TT Bank“ sumokėjo 227 mln. EUR likutį (65). |
| --- | --- |

(97)

Pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis padengtas finansavimo trūkumas, susidaręs „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“ ir atitinkantis bankui „TT Bank“ perduoto „T Bank“ turto tikrosios vertės ir perduotų įsipareigojimų tikrosios vertės skirtumą. Vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. Graikijos banko sprendimu, pagal HDIGF pertvarkymo schemą sumokėta 450 mln. EUR (62) suma; tai atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra maždaug 677 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (63), 2013 m. vasario 14 d. HFSF (64) bankui „New TT Bank“ sumokėjo 227 mln. EUR likutį (65).

2.3.4.2.2.   Pagalbos priemonė „TT Bank“

„TT Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (TT priemonė)

| (98) | 2009 m. gegužės mėn. Graikija „TT Bank“ skyrė 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją, kuri sudarė maždaug 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. „TT Bank“ kapitalo injekciją gavo pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Kapitalo injekcija atlikta privilegijuotosiomis akcijomis. |
| --- | --- |

(98)

2009 m. gegužės mėn. Graikija „TT Bank“ skyrė 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją, kuri sudarė maždaug 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. „TT Bank“ kapitalo injekciją gavo pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Kapitalo injekcija atlikta privilegijuotosiomis akcijomis.

2.3.4.2.3.   Pagalbos priemonės „New TT Bank“

i)   3 732,6 mln. EUR „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NTT1 priemonė)

| (99) | HFSF padengė „New TT Bank“ finansavimo trūkumą, atitinkantį bankui „New TT Bank“ perduoto „TT Bank“ turto vertės ir nominaliosios perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Vadovaudamasis 2013 m. sausio 18 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. sausio 29 d. HFSF sumokėjo 2 730,8 mln. EUR (66) sumą, kuri atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 3 732,6 mln. EUR (67), vadovaudamasis 2013 m. gegužės 21 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. birželio 14 d. HFSF „New TT Bank“ sumokėjo likusią 1 001,7 mln. EUR sumą. |
| --- | --- |

(99)

HFSF padengė „New TT Bank“ finansavimo trūkumą, atitinkantį bankui „New TT Bank“ perduoto „TT Bank“ turto vertės ir nominaliosios perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Vadovaudamasis 2013 m. sausio 18 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. sausio 29 d. HFSF sumokėjo 2 730,8 mln. EUR (66) sumą, kuri atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 3 732,6 mln. EUR (67), vadovaudamasis 2013 m. gegužės 21 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. birželio 14 d. HFSF „New TT Bank“ sumokėjo likusią 1 001,7 mln. EUR sumą.

ii)   HFSF „New TT Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė)

| (100) | HFSF buvo vienintelis „New TT Bank“ akcininkas ir suteikė jam valstybės pagalbą 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma. |
| --- | --- |

(100)

HFSF buvo vienintelis „New TT Bank“ akcininkas ir suteikė jam valstybės pagalbą 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma.

2.4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR NAUJAS VERSLO MODELIS

| (101) | 2014 m. balandžio 16 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(101)

2014 m. balandžio 16 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

2.4.1.   Šalies viduje vykdoma veikla

| (102) | Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2010 m. jo tarptautinė veikla sudarė maždaug 26 % paskolų (68), 2012 m. pabaigoje ta dalis jau sumažėjo iki 20 %, o iki 2018 m. pabaigos dar sumažės iki [...] % (69). |
| --- | --- |

(102)

Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2010 m. jo tarptautinė veikla sudarė maždaug 26 % paskolų (68), 2012 m. pabaigoje ta dalis jau sumažėjo iki 20 %, o iki 2018 m. pabaigos dar sumažės iki [...] % (69).

| (103) | Svarbiausias banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra. |
| --- | --- |

(103)

Svarbiausias banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

| (104) | Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas dar gerokai prieš „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimą jau buvo pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2010 m. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Vertinant atskirai (neįtraukiant „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimo), jis sumažino savo filialų skaičių nuo 564 2008 m. birželio mėn. iki [...] 2014 m., taip pat sumažino darbuotojų skaičių Graikijoje (nuo 10 142 2008 m. iki 9 037 2012 m.) (70). |
| --- | --- |

(104)

Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas dar gerokai prieš „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimą jau buvo pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2010 m. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Vertinant atskirai (neįtraukiant „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimo), jis sumažino savo filialų skaičių nuo 564 2008 m. birželio mėn. iki [...] 2014 m., taip pat sumažino darbuotojų skaičių Graikijoje (nuo 10 142 2008 m. iki 9 037 2012 m.) (70).

| (105) | Iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos bankas planuoja toliau mažinti ir filialų skaičių nuo 645 pro forma pagrindu 2012 m. gruodžio 31 d. iki [...] 2018 m. gruodžio 31 d., ir darbuotojų skaičių nuo 12 430 iki [...] pro forma pagrindu, t. y. atsižvelgdamas į „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ (71). |
| --- | --- |

(105)

Iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos bankas planuoja toliau mažinti ir filialų skaičių nuo 645 pro forma pagrindu 2012 m. gruodžio 31 d. iki [...] 2018 m. gruodžio 31 d., ir darbuotojų skaičių nuo 12 430 iki [...] pro forma pagrindu, t. y. atsižvelgdamas į „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ (71).

| (106) | Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras jungtinės Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 913 mln. EUR per metus 2013 m. (72) iki [...] mln. EUR 2018 m. (73) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis sumažės nuo 60 % 2012 m. ir restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. |
| --- | --- |

(106)

Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras jungtinės Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 913 mln. EUR per metus 2013 m. (72) iki [...] mln. EUR 2018 m. (73) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis sumažės nuo 60 % 2012 m. ir restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %.

| (107) | Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas pagerins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės nuo 223 bazinių punktų 2012 m. iki [...] bazinių punktų 2018 m. (74) Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 42,9 % viso jo turto grupės lygmeniu 2012 m. iki [...] % 2018 m. (75) |
| --- | --- |

(107)

Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas pagerins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės nuo 223 bazinių punktų 2012 m. iki [...] bazinių punktų 2018 m. (74) Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 42,9 % viso jo turto grupės lygmeniu 2012 m. iki [...] % 2018 m. (75)

| (108) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2018 m. (nuo 160 % 2012 m. ir 115 % 2013 m.) (76), o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas 2018 m. pasiekus [...] % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą grupės lygmeniu (77) (vietoj neigiamo nuosavo kapitalo prieš pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą). |
| --- | --- |

(108)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2018 m. (nuo 160 % 2012 m. ir 115 % 2013 m.) (76), o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas 2018 m. pasiekus [...] % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą grupės lygmeniu (77) (vietoj neigiamo nuosavo kapitalo prieš pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą).

| (109) | Kitas strateginis banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Be griežtesnių paskolų teikimo procesų, susijusių tiek su paskolų išdavimu, tiek su neveiksnių paskolų restruktūrizavimu, restruktūrizavimo plane dėmesys skiriamas nuvertėjusių pozicijų tvarkymui sukuriant naują specialų padalinį. To padalinio paskirtis – nuvertėjusių pozicijų restruktūrizavimas. Jis naudosis 30–50 vadybininkų, atsakingų už santykius su įsipareigojimų nevykdančiais klientais, patirtimi (78). 2015 m. neveiksnių paskolų lygis sieks [...] % grupės lygmeniu ([...] % 2015 m. Graikijos vidaus rinkoje (79)), o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus [...] % (80) (30 % Graikijoje prieš skolos nurašymą). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo Graikijos banko sumažėjusios vertės paskolų dalis sumažės nuo 1 652 mln. EUR 2013 m. iki [...] mln. EUR 2018 m. (81) |
| --- | --- |

(109)

Kitas strateginis banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Be griežtesnių paskolų teikimo procesų, susijusių tiek su paskolų išdavimu, tiek su neveiksnių paskolų restruktūrizavimu, restruktūrizavimo plane dėmesys skiriamas nuvertėjusių pozicijų tvarkymui sukuriant naują specialų padalinį. To padalinio paskirtis – nuvertėjusių pozicijų restruktūrizavimas. Jis naudosis 30–50 vadybininkų, atsakingų už santykius su įsipareigojimų nevykdančiais klientais, patirtimi (78). 2015 m. neveiksnių paskolų lygis sieks [...] % grupės lygmeniu ([...] % 2015 m. Graikijos vidaus rinkoje (79)), o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus [...] % (80) (30 % Graikijoje prieš skolos nurašymą). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo Graikijos banko sumažėjusios vertės paskolų dalis sumažės nuo 1 652 mln. EUR 2013 m. iki [...] mln. EUR 2018 m. (81)

| (110) | Didesnis veiklos efektyvumas, sumažėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo 2015 m. būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad konsoliduotai jo nuostoliai sudarys [...] mln. EUR 2014 m. ir [...] mln. EUR 2015 m., o jo pelnas 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. atitinkamai sudarys [...] mln. EUR, [...] mln. EUR ir [...] mln. EUR (82). Jo konsoliduota nuosavo kapitalo grąža 2018 m. sieks [...] % (83). Tą pelningumo lygį daugiausia lems Graikijos rinka (restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje nuosavo kapitalo grąža bus [...] %), o [...] ir [...] pelningumo lygis bus mažesnis (atitinkamai [...] % ir [...] %). |
| --- | --- |

(110)

Didesnis veiklos efektyvumas, sumažėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo 2015 m. būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad konsoliduotai jo nuostoliai sudarys [...] mln. EUR 2014 m. ir [...] mln. EUR 2015 m., o jo pelnas 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. atitinkamai sudarys [...] mln. EUR, [...] mln. EUR ir [...] mln. EUR (82). Jo konsoliduota nuosavo kapitalo grąža 2018 m. sieks [...] % (83). Tą pelningumo lygį daugiausia lems Graikijos rinka (restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje nuosavo kapitalo grąža bus [...] %), o [...] ir [...] pelningumo lygis bus mažesnis (atitinkamai [...] % ir [...] %).

2.4.2.   Tarptautinė bankininkystės veikla

| (111) | Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Jis jau pardavė patronuojamąsias įmones Turkijoje („Eurobank Tefken“) ir Lenkijoje („EFG Poland“). Likusio tarptautinio tinklo komercinis atotrūkis, t. y. atitinkamos patronuojamosios įmonės indėlių likutinės sumos ir paskolų likutinės sumos skirtumas, sumažėjo nuo 1,7 mlrd. EUR 2010 m. iki 0,8 mlrd. EUR, o veiklos sąnaudos 2010–2012 m. sumažėjo 9 % (84). |
| --- | --- |

(111)

Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Jis jau pardavė patronuojamąsias įmones Turkijoje („Eurobank Tefken“) ir Lenkijoje („EFG Poland“). Likusio tarptautinio tinklo komercinis atotrūkis, t. y. atitinkamos patronuojamosios įmonės indėlių likutinės sumos ir paskolų likutinės sumos skirtumas, sumažėjo nuo 1,7 mlrd. EUR 2010 m. iki 0,8 mlrd. EUR, o veiklos sąnaudos 2010–2012 m. sumažėjo 9 % (84).

| (112) | Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma bankas įsipareigojo iki 2017 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto portfelio dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Bankas taip pat įsipareigojo tą portfelį dar sumažinti iki 3,5 mlrd. EUR, jeigu HFSF reikėtų skirti daugiau kaip vieną milijardą eurų atliekant būsimą akcinio kapitalo padidinimą. |
| --- | --- |

(112)

Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma bankas įsipareigojo iki 2017 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto portfelio dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Bankas taip pat įsipareigojo tą portfelį dar sumažinti iki 3,5 mlrd. EUR, jeigu HFSF reikėtų skirti daugiau kaip vieną milijardą eurų atliekant būsimą akcinio kapitalo padidinimą.

| (113) | Viena banko restruktūrizavimo plane nagrinėjama galimybė tam tikslui pasiekti – tai parduoti savo veiklą [...] (85). |
| --- | --- |

(113)

Viena banko restruktūrizavimo plane nagrinėjama galimybė tam tikslui pasiekti – tai parduoti savo veiklą [...] (85).

| (114) | Tas turto pardavimas sudaro [...] % 2012 m. gruodžio 31 d. banko turėto užsienio turto. Taigi 2018 m. gruodžio 31 d. užsienio turtas sudarytų [...] mlrd. EUR, o tarptautinis tinklas būtų sutelktas į [...] ir [...]. |
| --- | --- |

(114)

Tas turto pardavimas sudaro [...] % 2012 m. gruodžio 31 d. banko turėto užsienio turto. Taigi 2018 m. gruodžio 31 d. užsienio turtas sudarytų [...] mlrd. EUR, o tarptautinis tinklas būtų sutelktas į [...] ir [...].

| (115) | Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją. |
| --- | --- |

(115)

Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją.

| (116) | Tuo tikslu tarptautiniame tinkle bankas planuoja įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą, [...]. Pavyzdžiui, [...] bus uždaryti [...] filialai, o darbuotojų skaičius nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki patronuojamosios įmonės pardavimo [...] sumažės [...] (86). |
| --- | --- |

(116)

Tuo tikslu tarptautiniame tinkle bankas planuoja įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą, [...]. Pavyzdžiui, [...] bus uždaryti [...] filialai, o darbuotojų skaičius nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki patronuojamosios įmonės pardavimo [...] sumažės [...] (86).

| (117) | Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki [...] 2018 m. (87), o nuosavo kapitalo grąža sieks [...] % ir [...] % atitinkamai [...] ir [...]. |
| --- | --- |

(117)

Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki [...] 2018 m. (87), o nuosavo kapitalo grąža sieks [...] % ir [...] % atitinkamai [...] ir [...].

2.4.3.   Su bankininkyste nesusijusi veikla: draudimo veiklos ir nekilnojamojo turto veiklos pardavimas

| (118) | Bankas padidindamas akcinį kapitalą sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Eurobank Properties“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (88). Bankas tą patronuojamąją įmonę visiškai parduos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(118)

Bankas padidindamas akcinį kapitalą sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Eurobank Properties“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (88). Bankas tą patronuojamąją įmonę visiškai parduos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (119) | Bankas taip pat planuoja iki [...] parduoti patronuojamąją draudimo įmonę. |
| --- | --- |

(119)

Bankas taip pat planuoja iki [...] parduoti patronuojamąją draudimo įmonę.

2.4.4.   Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

| (120) | Bankui pavyko pritraukti kapitalą rinkoje ir taip sumažinti bankui reikalingą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(120)

Bankui pavyko pritraukti kapitalą rinkoje ir taip sumažinti bankui reikalingą valstybės pagalbą.

| (121) | Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes HFSF gavo 98,56 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 1,44 % akcijų. Taigi 2013 m. birželio mėn. HFSF perėmė visišką banko kontrolę. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais. |
| --- | --- |

(121)

Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes HFSF gavo 98,56 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 1,44 % akcijų. Taigi 2013 m. birželio mėn. HFSF perėmė visišką banko kontrolę. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais.

| (122) | 2012 m. vasario mėn. bankas pasiūlė išpirkti mišrias priemones iš privačių investuotojų už 40–50 % jų nominaliosios vertės kainą. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Pasiūlymas buvo priimtas dėl beveik 50 % bendros priemonių nominaliosios vertės; atsižvelgus į sandorio sąnaudas bankui susidarė 248 mln. EUR pelnas (89). |
| --- | --- |

(122)

2012 m. vasario mėn. bankas pasiūlė išpirkti mišrias priemones iš privačių investuotojų už 40–50 % jų nominaliosios vertės kainą. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Pasiūlymas buvo priimtas dėl beveik 50 % bendros priemonių nominaliosios vertės; atsižvelgus į sandorio sąnaudas bankui susidarė 248 mln. EUR pelnas (89).

| (123) | 2013 m. gegužės mėn. bankas paskelbė kitą įsipareigojimų valdymo priemonę. Bankas suteikė skolos priemonių turėtojams galimybę konvertuoti savo žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio vertybinius popierius, kurių likutinė suma – 662 mln. EUR, į paprastąsias akcijas nominaliąja verte. Buvo nustatyta tokia konvertavimo kaina, kad atitiktų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą pasirašymo kainą (90). Sutikimo lygis – 48 %. Kadangi žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio obligacijų turėtojai savo vertybinius popierius konvertavo į žemesnes subordinuotąsias priemones be piniginio atlygio, pritrauktas kapitalas sudarė 317 mln. EUR. |
| --- | --- |

(123)

2013 m. gegužės mėn. bankas paskelbė kitą įsipareigojimų valdymo priemonę. Bankas suteikė skolos priemonių turėtojams galimybę konvertuoti savo žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio vertybinius popierius, kurių likutinė suma – 662 mln. EUR, į paprastąsias akcijas nominaliąja verte. Buvo nustatyta tokia konvertavimo kaina, kad atitiktų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą pasirašymo kainą (90). Sutikimo lygis – 48 %. Kadangi žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio obligacijų turėtojai savo vertybinius popierius konvertavo į žemesnes subordinuotąsias priemones be piniginio atlygio, pritrauktas kapitalas sudarė 317 mln. EUR.

| (124) | Dėl dviejų išpirkimų subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 1 045 mln. EUR 2011 m. gruodžio 31 d. iki 283 mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. (91) |
| --- | --- |

(124)

Dėl dviejų išpirkimų subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 1 045 mln. EUR 2011 m. gruodžio 31 d. iki 283 mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. (91)

2.5.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

| (125) | Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išvardyti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(125)

Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išvardyti įsipareigojimai.

| (126) | Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi atitikti 2017 m. gruodžio 31 d. (92). |
| --- | --- |

(126)

Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi atitikti 2017 m. gruodžio 31 d. (92).

| (127) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (93). |
| --- | --- |

(127)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (93).

| (128) | Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, išskyrus atvejus, kai įvykdomos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (94). |
| --- | --- |

(128)

Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, išskyrus atvejus, kai įvykdomos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (94).

| (129) | Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos savo draudimo veiklą, patronuojamąją nekilnojamojo turto įmonę ir tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus akcinio kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (95). |
| --- | --- |

(129)

Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos savo draudimo veiklą, patronuojamąją nekilnojamojo turto įmonę ir tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus akcinio kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (95).

| (130) | Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (96). |
| --- | --- |

(130)

Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (96).

| (131) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas griežtins savo paskolų politiką siekdamas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai bet kuriame paskolų teikimo proceso etape ir užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad bankas pagerins kredito rizikos stebėseną ir paskolų restruktūrizavimą (97). |
| --- | --- |

(131)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas griežtins savo paskolų politiką siekdamas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai bet kuriame paskolų teikimo proceso etape ir užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad bankas pagerins kredito rizikos stebėseną ir paskolų restruktūrizavimą (97).

| (132) | Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (98). |
| --- | --- |

(132)

Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (98).

| (133) | Be to, Graikija įsipareigojo nustatyti bankui kitų apribojimų, pvz., draudimą mokėti atkarpas ir dividendus, draudimą įsigyti ir reklamos draudimą (99). |
| --- | --- |

(133)

Be to, Graikija įsipareigojo nustatyti bankui kitų apribojimų, pvz., draudimą mokėti atkarpas ir dividendus, draudimą įsigyti ir reklamos draudimą (99).

| (134) | Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis. |
| --- | --- |

(134)

Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

| (135) | Be to, kadangi dabartinį banko kapitalo padidinimą remia HFSF, Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos priemonės, numatytos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) 6a straipsnyje, kurio nuostata siekiama prieš bet kokią HFSF kapitalo injekciją likutinę kredito įstaigos kapitalo trūkumo sumą prireikus paskirstyti jos kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams. |
| --- | --- |

(135)

Be to, kadangi dabartinį banko kapitalo padidinimą remia HFSF, Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos priemonės, numatytos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) 6a straipsnyje, kurio nuostata siekiama prieš bet kokią HFSF kapitalo injekciją likutinę kredito įstaigos kapitalo trūkumo sumą prireikus paskirstyti jos kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIAS TYRIMO PROCEDŪRAS

3.1.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (136) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (100) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(136)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (100) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (137) | Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (101). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (102), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų. |
| --- | --- |

(137)

Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (101). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (102), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.

| (138) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti. |
| --- | --- |

(138)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

| (139) | Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti visų keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. banko, „Alpha Bank“, NBG ir „Piraeus“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke. |
| --- | --- |

(139)

Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti visų keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. banko, „Alpha Bank“, NBG ir „Piraeus“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.

3.2.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEA PROTON BANK“

| (140) | 2012 m. liepos 26 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar bankui „Nea Proton Bank“ skirta 1 122 mln. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą (NP1 priemonė), taip pat HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir HFSF skirtos kapitalo injekcijos, kurių suma – 300 mln. EUR (NP2 priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate (103) ir Restruktūrizavimo komunikate (104) nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo). |
| --- | --- |

(140)

2012 m. liepos 26 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar bankui „Nea Proton Bank“ skirta 1 122 mln. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą (NP1 priemonė), taip pat HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir HFSF skirtos kapitalo injekcijos, kurių suma – 300 mln. EUR (NP2 priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate (103) ir Restruktūrizavimo komunikate (104) nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).

| (141) | Dėl priemonių tinkamumo Komisija nurodė, kad kaip sanavimo pagalba tos priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(141)

Dėl priemonių tinkamumo Komisija nurodė, kad kaip sanavimo pagalba tos priemonės yra tinkamos.

| (142) | Dėl priemonių būtinumo Komisija pažymėjo, kad intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą yra būtina savo dydžiu ir forma, o HFSF kapitalo injekcijos yra būtinos tik savo forma. Tačiau, kalbant apie HFSF kapitalo injekcijų dydį, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar savarankiškas restruktūrizavimas yra pigiausia turima galimybė. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija nurodė, kad dėl „Nea Proton Bank“ negalėjimo pakankamai atlyginti už HFSF vykdomą rekapitalizavimą kyla abejonių, ar jis yra iš esmės patikimas bankas, ir todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(142)

Dėl priemonių būtinumo Komisija pažymėjo, kad intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą yra būtina savo dydžiu ir forma, o HFSF kapitalo injekcijos yra būtinos tik savo forma. Tačiau, kalbant apie HFSF kapitalo injekcijų dydį, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar savarankiškas restruktūrizavimas yra pigiausia turima galimybė. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija nurodė, kad dėl „Nea Proton Bank“ negalėjimo pakankamai atlyginti už HFSF vykdomą rekapitalizavimą kyla abejonių, ar jis yra iš esmės patikimas bankas, ir todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas.

| (143) | Dėl priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba jos yra proporcingos. |
| --- | --- |

(143)

Dėl priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba jos yra proporcingos.

| (144) | Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 65 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar tas bankas gali tapti gyvybingu kaip savarankiškas bankas. |
| --- | --- |

(144)

Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 65 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar tas bankas gali tapti gyvybingu kaip savarankiškas bankas.

| (145) | Komisija abejojo, kad siūlomo restruktūrizavimo pakanka, palyginti su būtinu restruktūrizavimo mastu nesant pakankamo atlygio. |
| --- | --- |

(145)

Komisija abejojo, kad siūlomo restruktūrizavimo pakanka, palyginti su būtinu restruktūrizavimo mastu nesant pakankamo atlygio.

3.3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEW TT BANK“

| (146) | 2013 m. gegužės 6 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar 4,1 mlrd. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (NTT1 priemonė), HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė), „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (TT priemonė) ir 0,68 mlrd. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą, skirta „T Bank“ turtui, kuris perduotas „TT Bank“ (T priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo). |
| --- | --- |

(146)

2013 m. gegužės 6 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar 4,1 mlrd. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (NTT1 priemonė), HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė), „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (TT priemonė) ir 0,68 mlrd. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą, skirta „T Bank“ turtui, kuris perduotas „TT Bank“ (T priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).

| (147) | Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba ir NTT2 priemonė, ir NTT1 priemonė savo forma yra tinkamos ir būtinos. Kalbant apie NTT2 priemonės būtinumą dydžio požiūriu, Komisija, abejodama dėl ilgalaikio „New TT Bank“, kaip savarankiško banko, gyvybingumo, manė, kad savarankiškas restruktūrizavimas negali būti vienintelė ir pigiausia turima galimybė (105). Dėl atlygio už abi priemones Komisija nurodė, kad finansavimo trūkumo padengimas – galutinės sąnaudos nekompensuojant būsimų pajamų, todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas (106). |
| --- | --- |

(147)

Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba ir NTT2 priemonė, ir NTT1 priemonė savo forma yra tinkamos ir būtinos. Kalbant apie NTT2 priemonės būtinumą dydžio požiūriu, Komisija, abejodama dėl ilgalaikio „New TT Bank“, kaip savarankiško banko, gyvybingumo, manė, kad savarankiškas restruktūrizavimas negali būti vienintelė ir pigiausia turima galimybė (105). Dėl atlygio už abi priemones Komisija nurodė, kad finansavimo trūkumo padengimas – galutinės sąnaudos nekompensuojant būsimų pajamų, todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas (106).

| (148) | Dėl abiejų priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba NTT2 ir NTT1 priemonės yra proporcingos artimiausiu laikotarpiu, tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 79 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad reikia skubiai imtis priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis. |
| --- | --- |

(148)

Dėl abiejų priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba NTT2 ir NTT1 priemonės yra proporcingos artimiausiu laikotarpiu, tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 79 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad reikia skubiai imtis priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis.

| (149) | Kalbant apie T priemonės suderinamumą, 2012 m. gegužės 16 d. savo sprendimu dėl „T Bank“ pertvarkymo (toliau – sprendimas dėl „T Bank“) (107) Komisija laikinai jau patvirtino šią priemonę kaip sanavimo pagalbą, tačiau negalėjo galutinai patvirtinti pagalbos, skirtos „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“. Sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ (108) Komisija pratęsė leidimą taikyti priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano. |
| --- | --- |

(149)

Kalbant apie T priemonės suderinamumą, 2012 m. gegužės 16 d. savo sprendimu dėl „T Bank“ pertvarkymo (toliau – sprendimas dėl „T Bank“) (107) Komisija laikinai jau patvirtino šią priemonę kaip sanavimo pagalbą, tačiau negalėjo galutinai patvirtinti pagalbos, skirtos „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“. Sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ (108) Komisija pratęsė leidimą taikyti priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano.

| (150) | Dėl tų priemonių suderinamumo su Pertvarkymo komunikatu Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Tas skepticizmas pagrįstas ribotu kiekiu siūlomų priemonių, kurių imsis „New TT Bank“ siekdamas gauti pelno ateityje, savanoriško išėjimo į pensiją sistemos neapibrėžtumu kalbant apie laiką ir darbuotojų sutikimo lygį, taip pat tuo, kad nenumatyta tolesnių priemonių personalo išlaidoms mažinti, nenumatyta priemonių filialų tinklui racionalizuoti įsigijus „T Bank“ ir kartu neišnaudojama galima sąveika (109). |
| --- | --- |

(150)

Dėl tų priemonių suderinamumo su Pertvarkymo komunikatu Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Tas skepticizmas pagrįstas ribotu kiekiu siūlomų priemonių, kurių imsis „New TT Bank“ siekdamas gauti pelno ateityje, savanoriško išėjimo į pensiją sistemos neapibrėžtumu kalbant apie laiką ir darbuotojų sutikimo lygį, taip pat tuo, kad nenumatyta tolesnių priemonių personalo išlaidoms mažinti, nenumatyta priemonių filialų tinklui racionalizuoti įsigijus „T Bank“ ir kartu neišnaudojama galima sąveika (109).

| (151) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar gali būti žymiai sumažintos esamų indėlių palūkanų maržos ir padidintos teikiamų naujų paskolų maržos „New TT Bank“ neprarandant didelės dalies klientų ir neteikiant rizikingų paskolų. Be to, Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ padvigubins, kaip planuojama, įmonių paskolų portfelį ir ar, atsižvelgiant į patirties trūkumą, jis gali pasiekti planuojamą didelio grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklį. |
| --- | --- |

(151)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar gali būti žymiai sumažintos esamų indėlių palūkanų maržos ir padidintos teikiamų naujų paskolų maržos „New TT Bank“ neprarandant didelės dalies klientų ir neteikiant rizikingų paskolų. Be to, Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ padvigubins, kaip planuojama, įmonių paskolų portfelį ir ar, atsižvelgiant į patirties trūkumą, jis gali pasiekti planuojamą didelio grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklį.

| (152) | Todėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 95 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „TT Bank“ reintegravimas į didesnę gyvybingą finansų bendrovę padidintų „New TT Bank“ gyvybingumo perspektyvas, nes tai leistų racionalizuoti išlaidas, perkainoti indėlius ir naujas paskolas, siūlyti daugiau įvairių produktų. |
| --- | --- |

(152)

Todėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 95 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „TT Bank“ reintegravimas į didesnę gyvybingą finansų bendrovę padidintų „New TT Bank“ gyvybingumo perspektyvas, nes tai leistų racionalizuoti išlaidas, perkainoti indėlius ir naujas paskolas, siūlyti daugiau įvairių produktų.

| (153) | Kadangi „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl to, ar T ir TT priemonėmis siūlomas ilgalaikis sprendimas dėl „New TT Bank“ gyvybingumo, ir paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(153)

Kadangi „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl to, ar T ir TT priemonėmis siūlomas ilgalaikis sprendimas dėl „New TT Bank“ gyvybingumo, ir paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (154) | Dėl naštos pasidalijimo Komisija laikėsi nuomonės, kad dėl savarankiško restruktūrizavimo gerokai išaugo restruktūrizavimo išlaidos, todėl abejojo, kad valstybės pagalba apribota iki mažiausios sumos. Be to, Komisija pažymėjo, kad nors ir pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta, kuris tikriausiai yra didžiausias galimas, tuo atveju, kaip nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. Komisija taip pat pareiškė, kad tai, jog didelė patirtų nuostolių dalis susidarė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, pateisina mažesnį atlygį (110). |
| --- | --- |

(154)

Dėl naštos pasidalijimo Komisija laikėsi nuomonės, kad dėl savarankiško restruktūrizavimo gerokai išaugo restruktūrizavimo išlaidos, todėl abejojo, kad valstybės pagalba apribota iki mažiausios sumos. Be to, Komisija pažymėjo, kad nors ir pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta, kuris tikriausiai yra didžiausias galimas, tuo atveju, kaip nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. Komisija taip pat pareiškė, kad tai, jog didelė patirtų nuostolių dalis susidarė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, pateisina mažesnį atlygį (110).

| (155) | Dėl konkurencijos iškraipymų Komisija pažymėjo, kad dėl didelės „TT Bank“ ir perduotai „T Bank“ veiklai skirtos pagalbos sumos ir nemokamo atlygio turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas ir sumažinta „New TT Bank“ užimama rinkos dalis. Be to, nors nuostoliai daugiausia susidarė dėl GVO turėjimo, Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir laikėsi nuomonės, kad tai reiškia netinkamą rizikavimą (111). Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nors „New TT Bank“ išliko rinkoje beveik toks pat, kaip ankstesnis „TT Bank“, konkurencijos iškraipymai bus apriboti, nes ankstesnis bankas buvo palyginti nedidelis ir nevykdė veiklos užsienyje. Tačiau Komisija abejojo, ar imtasi pakankamų priemonių siekiant apriboti netinkamą konkurencijos iškraipymą, ir laikėsi nuomonės, kad gali prireikti draudimo siūlyti palankiausias kainas ir kitų elgesio kontrolės priemonių (112). |
| --- | --- |

(155)

Dėl konkurencijos iškraipymų Komisija pažymėjo, kad dėl didelės „TT Bank“ ir perduotai „T Bank“ veiklai skirtos pagalbos sumos ir nemokamo atlygio turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas ir sumažinta „New TT Bank“ užimama rinkos dalis. Be to, nors nuostoliai daugiausia susidarė dėl GVO turėjimo, Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir laikėsi nuomonės, kad tai reiškia netinkamą rizikavimą (111). Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nors „New TT Bank“ išliko rinkoje beveik toks pat, kaip ankstesnis „TT Bank“, konkurencijos iškraipymai bus apriboti, nes ankstesnis bankas buvo palyginti nedidelis ir nevykdė veiklos užsienyje. Tačiau Komisija abejojo, ar imtasi pakankamų priemonių siekiant apriboti netinkamą konkurencijos iškraipymą, ir laikėsi nuomonės, kad gali prireikti draudimo siūlyti palankiausias kainas ir kitų elgesio kontrolės priemonių (112).

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (156) | 2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl „Eurobank“ rekapitalizavimo. |
| --- | --- |

(156)

2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl „Eurobank“ rekapitalizavimo.

| (157) | Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai. |
| --- | --- |

(157)

Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

5.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIŲ TYRIMO PROCEDŪRŲ

5.1.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (158) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“. |
| --- | --- |

(158)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“.

5.1.1.   Graikijos banko parengtos pastabos

| (159) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(159)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

| (160) | Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose. |
| --- | --- |

(160)

Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

| (161) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(161)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

| (162) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų. |
| --- | --- |

(162)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.

5.1.2.   HFSF parengtos pastabos

| (163) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

(163)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.

| (164) | Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais. |
| --- | --- |

(164)

Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

| (165) | HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų. |
| --- | --- |

(165)

HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

| (166) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu. |
| --- | --- |

(166)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.

| (167) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai šio sprendimo (165) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų. |
| --- | --- |

(167)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai šio sprendimo (165) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.

5.2.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEA PROTON BANK“

| (168) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. |
| --- | --- |

(168)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.

5.2.1.   Graikijos banko parengtos pastabos

| (169) | Graikijos bankas pareiškė, kad „Nea Proton Bank“, kaip HFSF priklausanti laikina kredito įstaiga, negali savarankiškai pateikti ilgesnės trukmės verslo plano. Be to, Graikijos bankas nurodė, kad jis atidžiai stebi, kaip įgyvendinamas Komisijai pateiktas HFSF parengtas „Nea Proton Bank“ verslo planas, siekdamas užtikrinti, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti parduotas per įstatymu nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(169)

Graikijos bankas pareiškė, kad „Nea Proton Bank“, kaip HFSF priklausanti laikina kredito įstaiga, negali savarankiškai pateikti ilgesnės trukmės verslo plano. Be to, Graikijos bankas nurodė, kad jis atidžiai stebi, kaip įgyvendinamas Komisijai pateiktas HFSF parengtas „Nea Proton Bank“ verslo planas, siekdamas užtikrinti, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti parduotas per įstatymu nustatytą laikotarpį.

| (170) | Dėl pelningumo augimo rodiklio Graikijos bankas nurodė, kad didžiausias augimas buvo numatytas 2013 m. (tikėtasi, kad grynosios pajamos iš palūkanų padidės iki 55,3 mln. EUR, palyginti su 22,7 mln. EUR 2012 m.) daugiausia dėl sumažėjusių visų palūkanų išlaidų, o jį lems du veiksniai: terminuotųjų indėlių, kurie buvo didelio pajamingumo, pratęsimas geresnėmis sąlygomis ir bendros indėlių likutinės sumos sumažinimas 30 % 2012 m. pirmąjį pusmetį. Be to, Graikijos bankas pabrėžė, kad nuo 2013 m. grynųjų pajamų iš palūkanų rodikliai augs gana sklandžiai ir nekils jokių abejonių dėl „Nea Proton Bank“ sugebėjimo pasiekti tikslą. |
| --- | --- |

(170)

Dėl pelningumo augimo rodiklio Graikijos bankas nurodė, kad didžiausias augimas buvo numatytas 2013 m. (tikėtasi, kad grynosios pajamos iš palūkanų padidės iki 55,3 mln. EUR, palyginti su 22,7 mln. EUR 2012 m.) daugiausia dėl sumažėjusių visų palūkanų išlaidų, o jį lems du veiksniai: terminuotųjų indėlių, kurie buvo didelio pajamingumo, pratęsimas geresnėmis sąlygomis ir bendros indėlių likutinės sumos sumažinimas 30 % 2012 m. pirmąjį pusmetį. Be to, Graikijos bankas pabrėžė, kad nuo 2013 m. grynųjų pajamų iš palūkanų rodikliai augs gana sklandžiai ir nekils jokių abejonių dėl „Nea Proton Bank“ sugebėjimo pasiekti tikslą.

5.2.2.   HFSF parengtos pastabos

| (171) | Dėl „Nea Proton Bank“ suteiktų priemonių būtinumo HFSF pažymėjo, kad atitinkama institucija sprendimams dėl bet kokios pertvarkymo priemonės priimti yra Graikijos bankas, o HFSF skyrė reguliavimo tikslais reikalingo minimalaus kapitalo injekciją. |
| --- | --- |

(171)

Dėl „Nea Proton Bank“ suteiktų priemonių būtinumo HFSF pažymėjo, kad atitinkama institucija sprendimams dėl bet kokios pertvarkymo priemonės priimti yra Graikijos bankas, o HFSF skyrė reguliavimo tikslais reikalingo minimalaus kapitalo injekciją.

| (172) | Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, HFSF paminėjo bankų pertvarkymo sistemą, pagal kurią HFSF turi per dvejus metus parduoti „Nea Proton Bank“, ir pritarė Komisijai, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti didesnio gyvybingo subjekto dalis. Nors „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planas pagrįstas savarankiško subjekto modeliu, HFSF paaiškino, kad jo tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas parduoti tą banką didinant jo patrauklumą investuotojams ir gerinant finansinius rezultatus. HFSF teigė, kad kapitalo injekcijos ne tik leido „Nea Proton Bank“ atitikti minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklį, bet dėl jų taip pat pagerėjo jo finansinė padėtis ir padidėjo jo patrauklumas bet kokio būsimo susijungimo su kitais mažais bankais atveju. HFSF taip pat pažymėjo, kad papildomo kapitalo injekcijos reikėjo su PSD programa susijusiems vertės sumažėjimo nuostoliams ir išaugusiems atidėjinių mokesčiams už paskolas padengti. |
| --- | --- |

(172)

Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, HFSF paminėjo bankų pertvarkymo sistemą, pagal kurią HFSF turi per dvejus metus parduoti „Nea Proton Bank“, ir pritarė Komisijai, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti didesnio gyvybingo subjekto dalis. Nors „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planas pagrįstas savarankiško subjekto modeliu, HFSF paaiškino, kad jo tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas parduoti tą banką didinant jo patrauklumą investuotojams ir gerinant finansinius rezultatus. HFSF teigė, kad kapitalo injekcijos ne tik leido „Nea Proton Bank“ atitikti minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklį, bet dėl jų taip pat pagerėjo jo finansinė padėtis ir padidėjo jo patrauklumas bet kokio būsimo susijungimo su kitais mažais bankais atveju. HFSF taip pat pažymėjo, kad papildomo kapitalo injekcijos reikėjo su PSD programa susijusiems vertės sumažėjimo nuostoliams ir išaugusiems atidėjinių mokesčiams už paskolas padengti.

| (173) | HFSF pareiškė, kad „Nea Proton Bank“ pagerino savo finansavimo išlaidas ir padidino indėlininkų lojalumą. „Nea Proton Bank“ priklausomybė nuo Eurosistemos 2012 m. sumažėjo, o jo likvidumo pozicija sustiprėjo. Papildomo kapitalo injekcija padėjo sumažinti indėlių palūkanų normas ir padidinti palūkanų maržas. „Nea Proton Bank“ jau perkainojo dalį savo paskolų portfelio taikydamas rizikos vertinimu pagrįstą kainų nustatymo metodą, kai palūkanų normos gerokai didesnės už finansavimo išlaidas. Be to, planuojamas grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklis būtų pasiektas vykdant nuosaikią veiklos plėtrą įmonių rinkos segmente ir gerinant portfelio kokybę. |
| --- | --- |

(173)

HFSF pareiškė, kad „Nea Proton Bank“ pagerino savo finansavimo išlaidas ir padidino indėlininkų lojalumą. „Nea Proton Bank“ priklausomybė nuo Eurosistemos 2012 m. sumažėjo, o jo likvidumo pozicija sustiprėjo. Papildomo kapitalo injekcija padėjo sumažinti indėlių palūkanų normas ir padidinti palūkanų maržas. „Nea Proton Bank“ jau perkainojo dalį savo paskolų portfelio taikydamas rizikos vertinimu pagrįstą kainų nustatymo metodą, kai palūkanų normos gerokai didesnės už finansavimo išlaidas. Be to, planuojamas grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklis būtų pasiektas vykdant nuosaikią veiklos plėtrą įmonių rinkos segmente ir gerinant portfelio kokybę.

| (174) | HFSF pažymėjo, kad 2012 m. „Nea Proton Bank“ smarkiai sumažino veiklos sąnaudas, dvi vienintelės jo patronuojamosios įmonės nutrauks veiklą, jo draudimo brokerių veiklos dalis smarkiai mažinama, o prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita bus nutraukta. |
| --- | --- |

(174)

HFSF pažymėjo, kad 2012 m. „Nea Proton Bank“ smarkiai sumažino veiklos sąnaudas, dvi vienintelės jo patronuojamosios įmonės nutrauks veiklą, jo draudimo brokerių veiklos dalis smarkiai mažinama, o prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita bus nutraukta.

| (175) | Be to, HFSF pažymėjo, kad konkurencijos iškraipymai bus apriboti atsižvelgiant į tai, kad „Nea Proton Bank“ tenka maža bendro bankų turto Graikijoje dalis ir jis nesvarstė agresyvaus indėlių priėmimo. |
| --- | --- |

(175)

Be to, HFSF pažymėjo, kad konkurencijos iškraipymai bus apriboti atsižvelgiant į tai, kad „Nea Proton Bank“ tenka maža bendro bankų turto Graikijoje dalis ir jis nesvarstė agresyvaus indėlių priėmimo.

5.3.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEW TT BANK“

| (176) | 2013 m. liepos 19 d. Finansų ministerija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“. |
| --- | --- |

(176)

2013 m. liepos 19 d. Finansų ministerija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.

| (177) | Dėl NTT1 priemonės būtinumo Finansų ministerija papildė, kad tiksli bankui „New TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų vertė nustatyta remiantis išorės auditorių ataskaita pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(177)

Dėl NTT1 priemonės būtinumo Finansų ministerija papildė, kad tiksli bankui „New TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų vertė nustatyta remiantis išorės auditorių ataskaita pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnio 6 dalį.

| (178) | Dėl NTT2 priemonės būtinumo Finansų ministerija teigė, kad pagal antrąją Graikijos ekonomikos koregavimo programą (antroji peržiūra, 2013 m. gegužės mėn.) reikalaujama, kad „New TT Bank“ būtų parduotas trečiajai šaliai iki 2013 m. liepos 15 d. |
| --- | --- |

(178)

Dėl NTT2 priemonės būtinumo Finansų ministerija teigė, kad pagal antrąją Graikijos ekonomikos koregavimo programą (antroji peržiūra, 2013 m. gegužės mėn.) reikalaujama, kad „New TT Bank“ būtų parduotas trečiajai šaliai iki 2013 m. liepos 15 d.

| (179) | Dėl atlygio už NTT1 ir NTT2 priemones Finansų ministerija pažymėjo, kad HFSF, kuris iki 2013 m. gruodžio 31 d. vietoj HDIGF padengia finansavimo trūkumą, turto, kuris liko „TT Bank“ nuosavybė, likvidavimo atveju įgyja pirmaeilį reikalavimą kitų užtikrinimo priemonių neturinčių kreditorių atžvilgiu ir kad prieš HFSF reikalavimą tenkinami tik darbuotojų reikalavimai gauti 50 % jiems priklausančios kompensacijos. Todėl ji pareiškė, kad to turto likvidavimo rezultatas daugiausia bus naudingas HFSF ir taip bus sumažintos valstybės patiriamos išlaidos. |
| --- | --- |

(179)

Dėl atlygio už NTT1 ir NTT2 priemones Finansų ministerija pažymėjo, kad HFSF, kuris iki 2013 m. gruodžio 31 d. vietoj HDIGF padengia finansavimo trūkumą, turto, kuris liko „TT Bank“ nuosavybė, likvidavimo atveju įgyja pirmaeilį reikalavimą kitų užtikrinimo priemonių neturinčių kreditorių atžvilgiu ir kad prieš HFSF reikalavimą tenkinami tik darbuotojų reikalavimai gauti 50 % jiems priklausančios kompensacijos. Todėl ji pareiškė, kad to turto likvidavimo rezultatas daugiausia bus naudingas HFSF ir taip bus sumažintos valstybės patiriamos išlaidos.

| (180) | Dėl ilgalaikio „New TT Bank“ gyvybingumo atkūrimo Finansų ministerija pareiškė, kad pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnį „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, turėjo būti parduotas per dvejus metus nuo įsteigimo. Pagal 2013 m. gegužės mėn. EFPM „New TT Bank“ pardavimo procesas būtų užbaigtas iki 2013 m. liepos 15 d., taip būtų užtikrintas ilgalaikis jo veiklos gyvybingumas. |
| --- | --- |

(180)

Dėl ilgalaikio „New TT Bank“ gyvybingumo atkūrimo Finansų ministerija pareiškė, kad pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnį „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, turėjo būti parduotas per dvejus metus nuo įsteigimo. Pagal 2013 m. gegužės mėn. EFPM „New TT Bank“ pardavimo procesas būtų užbaigtas iki 2013 m. liepos 15 d., taip būtų užtikrintas ilgalaikis jo veiklos gyvybingumas.

6.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS

6.1.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEA PROTON BANK“, VERTINIMAS

6.1.1.   Pagalbos buvimas ir dydis

| (181) | Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(181)

Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.1.1.   Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės)

| (182) | Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą buvo suteiktos šios priemonės: 2009 m. gegužės mėn. Graikijos valstybės „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė), 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gauti 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (Pr2 priemonė) ir 2010 m. liepos mėn. „Proton Bank“ suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė – 149,4 mln. EUR (113). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(182)

Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą buvo suteiktos šios priemonės: 2009 m. gegužės mėn. Graikijos valstybės „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė), 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gauti 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (Pr2 priemonė) ir 2010 m. liepos mėn. „Proton Bank“ suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė – 149,4 mln. EUR (113). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.

| (183) | Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 38 konstatuojamojoje dalyje, „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo naudingos „Nea Proton Bank“, nes jos padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri buvo jam perduota ir kuri priešingu atveju nebebūtų vykdoma. Todėl Komisija mano, kad tos priemonės naudingos „Nea Proton Bank“ perduotai ekonominei veiklai. |
| --- | --- |

(183)

Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 38 konstatuojamojoje dalyje, „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo naudingos „Nea Proton Bank“, nes jos padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri buvo jam perduota ir kuri priešingu atveju nebebūtų vykdoma. Todėl Komisija mano, kad tos priemonės naudingos „Nea Proton Bank“ perduotai ekonominei veiklai.

6.1.1.2.   Pagalba „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NP1 priemonė)

| (184) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 31–37 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NP1 priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To paties sprendimo 38 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „Nea Proton Bank“ yra tos priemonės ekonominės naudos gavėjas, nes „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos. |
| --- | --- |

(184)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 31–37 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NP1 priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To paties sprendimo 38 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „Nea Proton Bank“ yra tos priemonės ekonominės naudos gavėjas, nes „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.

6.1.1.3.   Pagalba HFSF pradinio akcinio kapitalo injekcijos ir HFSF papildomo akcinio kapitalo injekcijos 2012 m. atveju (NP2 priemonė)

| (185) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 41–43 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir iš viso 300 mln. EUR dydžio papildomo kapitalo injekcijos, kurios buvo numatytos tuo metu, kai buvo priimtas tas sprendimas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kaip nurodyta šio sprendimo (93) konstatuojamojoje dalyje, iš galimos papildomos 300 mln. EUR kapitalo sumos 2012 m. HFSF galiausiai sumokėjo papildomą 265 mln. EUR sumą, todėl bendra rekapitalizavimo pagalbos 2011 ir 2012 m. suma – 515 mln. EUR (NP2 priemonė). |
| --- | --- |

(185)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 41–43 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir iš viso 300 mln. EUR dydžio papildomo kapitalo injekcijos, kurios buvo numatytos tuo metu, kai buvo priimtas tas sprendimas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kaip nurodyta šio sprendimo (93) konstatuojamojoje dalyje, iš galimos papildomos 300 mln. EUR kapitalo sumos 2012 m. HFSF galiausiai sumokėjo papildomą 265 mln. EUR sumą, todėl bendra rekapitalizavimo pagalbos 2011 ir 2012 m. suma – 515 mln. EUR (NP2 priemonė).

6.1.1.4.   Pagalba HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui atveju (NP3 priemonė)

| (186) | Komisija mano, kad HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija prieš jo pardavimą bankui yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(186)

Komisija mano, kad HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija prieš jo pardavimą bankui yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (187) | Kapitalo injekciją suteikė HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi naudojantis valstybės ištekliais. Be to, priemonė yra atrankaus pobūdžio, kadangi kapitalo injekcija naudinga tik „Nea Proton Bank“. |
| --- | --- |

(187)

Kapitalo injekciją suteikė HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi naudojantis valstybės ištekliais. Be to, priemonė yra atrankaus pobūdžio, kadangi kapitalo injekcija naudinga tik „Nea Proton Bank“.

| (188) | Intervencija „Nea Proton Bank“ suteikiamas aiškus pranašumas, nes ja sudaromos sąlygos toliau vykdyti savo bankininkystės veiklą. Be kapitalo injekcijos „Nea Proton Bank“, kurio kapitalas buvo labai neigiamas, būtų bankrutavęs. Tokiomis aplinkybėmis nebūtų buvę galimybės „Nea Proton Bank“ parduoti ir integruoti jį į didesnį subjektą. Be to, tas rekapitalizavimas neatitinka rinkos investuotojo principo. Priešingai, rekapitalizavus 395 mln. EUR buvo sudarytos sąlygos parduoti „Nea Proton Bank“ už vieną eurą. Privatus investuotojas būtų nusprendęs „Nea Proton Bank“ ne rekapitalizuoti, bet leisti jam bankrutuoti, taip sutaupydamas 395 mln. EUR. |
| --- | --- |

(188)

Intervencija „Nea Proton Bank“ suteikiamas aiškus pranašumas, nes ja sudaromos sąlygos toliau vykdyti savo bankininkystės veiklą. Be kapitalo injekcijos „Nea Proton Bank“, kurio kapitalas buvo labai neigiamas, būtų bankrutavęs. Tokiomis aplinkybėmis nebūtų buvę galimybės „Nea Proton Bank“ parduoti ir integruoti jį į didesnį subjektą. Be to, tas rekapitalizavimas neatitinka rinkos investuotojo principo. Priešingai, rekapitalizavus 395 mln. EUR buvo sudarytos sąlygos parduoti „Nea Proton Bank“ už vieną eurą. Privatus investuotojas būtų nusprendęs „Nea Proton Bank“ ne rekapitalizuoti, bet leisti jam bankrutuoti, taip sutaupydamas 395 mln. EUR.

| (189) | „Nea Proton Bank“ konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi kapitalo injekcija daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(189)

„Nea Proton Bank“ konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi kapitalo injekcija daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją.

| (190) | Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(190)

Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

NP3 priemonės naudos gavėjas

| (191) | Kaip jau paaiškinta (188) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „Nea Proton Bank“ laiko „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos naudos gavėju, nes pagalba leido banke toliau vykdyti jo ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(191)

Kaip jau paaiškinta (188) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „Nea Proton Bank“ laiko „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos naudos gavėju, nes pagalba leido banke toliau vykdyti jo ekonominę veiklą.

| (192) | Siekdama nustatyti, ar „Nea Proton Bank“ pardavimas yra valstybės pagalba bankui, pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar: i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; ir iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė kuo labiau padidino turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(192)

Siekdama nustatyti, ar „Nea Proton Bank“ pardavimas yra valstybės pagalba bankui, pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar: i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; ir iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė kuo labiau padidino turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

| (193) | Bankas įsigijo „Nea Proton Bank“ akcijas, nes jis pateikė vienintelį tinkamą pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai ir finansų įstaigos. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų, finansų įstaigų ir rėmėjų, tik keturi pareiškė susidomėjimą įsigyti „Nea Proton Bank“, iš jų galutinius pasiūlymus pateikė tik du – bankas ir rizikos draudimo fondas (114). Tik banko pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros reikalavimus. |
| --- | --- |

(193)

Bankas įsigijo „Nea Proton Bank“ akcijas, nes jis pateikė vienintelį tinkamą pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai ir finansų įstaigos. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų, finansų įstaigų ir rėmėjų, tik keturi pareiškė susidomėjimą įsigyti „Nea Proton Bank“, iš jų galutinius pasiūlymus pateikė tik du – bankas ir rizikos draudimo fondas (114). Tik banko pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros reikalavimus.

| (194) | Kadangi konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų ir iš anksto nustatė reikalavimus ir terminą, kuriuos pasiūlymai turėtų atitikti, kad būtų laikomi tinkamais, Komisija mano, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Todėl Komisija daro išvadą, kad konkurso procedūra leidžia atmesti galimybę, jog pirkėjui suteikta pagalba. |
| --- | --- |

(194)

Kadangi konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų ir iš anksto nustatė reikalavimus ir terminą, kuriuos pasiūlymai turėtų atitikti, kad būtų laikomi tinkamais, Komisija mano, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Todėl Komisija daro išvadą, kad konkurso procedūra leidžia atmesti galimybę, jog pirkėjui suteikta pagalba.

| (195) | Bankas sumokėjo vieno euro atlygį, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą. Ta neigiama kaina (t. y. atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ rekapitalizavimą prieš pat pardavimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (115), kadangi „Nea Proton Bank“ grynasis nuosavas kapitalas buvo aiškiai neigiamas ir buvo numatoma, kad jis toliau patirs nuostolių. Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Todėl vadovaudamasi 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir savo sprendimų priėmimo praktika (116) Komisija daro išvadą, kad pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos bankui gali būti atmestas. |
| --- | --- |

(195)

Bankas sumokėjo vieno euro atlygį, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą. Ta neigiama kaina (t. y. atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ rekapitalizavimą prieš pat pardavimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (115), kadangi „Nea Proton Bank“ grynasis nuosavas kapitalas buvo aiškiai neigiamas ir buvo numatoma, kad jis toliau patirs nuostolių. Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Todėl vadovaudamasi 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir savo sprendimų priėmimo praktika (116) Komisija daro išvadą, kad pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos bankui gali būti atmestas.

6.1.1.5.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

| (196) | Remdamasi (182)–(190) konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad Pr1, Pr2 ir Pr3, NP1, NP2 ir NP3 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. Dėl Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių Komisija daro išvadą, kad tos priemonės prisidėjo prie to, kad būtų toliau vykdoma „Proton Bank“ veikla, kuri vėliau perduota „Nea Proton Bank“, todėl jos taip pat gali būti laikomos naudingomis „Nea Proton Bank“, kuris perėmė tą veiklą. Kaip jau nurodyta (184) konstatuojamojoje dalyje, NP1 priemonės naudos gavėjas yra „Nea Proton Bank“, kuris perėmė perduotą „Proton Bank“ veiklą. Be to, „Nea Proton Bank“ taip pat yra NP2 ir NP3 priemonių naudos gavėjas. |
| --- | --- |

(196)

Remdamasi (182)–(190) konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad Pr1, Pr2 ir Pr3, NP1, NP2 ir NP3 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. Dėl Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių Komisija daro išvadą, kad tos priemonės prisidėjo prie to, kad būtų toliau vykdoma „Proton Bank“ veikla, kuri vėliau perduota „Nea Proton Bank“, todėl jos taip pat gali būti laikomos naudingomis „Nea Proton Bank“, kuris perėmė tą veiklą. Kaip jau nurodyta (184) konstatuojamojoje dalyje, NP1 priemonės naudos gavėjas yra „Nea Proton Bank“, kuris perėmė perduotą „Proton Bank“ veiklą. Be to, „Nea Proton Bank“ taip pat yra NP2 ir NP3 priemonių naudos gavėjas.

| (197) | Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ veiklai buvo suteikta 2 111,6 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės garantijomis (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė), kaip apibendrinta 9 lentelėje.

  9 lentelė


  Visos „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ gautos pagalbos apžvalga









  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | Pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Proton Bank“ veikla | Pr1 | Rekapitalizavimas | 80 |
| „Nea Proton Bank“ veikla | NP1 | Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas | 1 121,6 |
| NP2 | Rekapitalizavimas | 515 |
| NP3 | Rekapitalizavimas | 395 |
| Visa suteiktos kapitalo pagalbos suma | 2 111,6 |
| Pagalbos gavėjas | Priemonė | Pagalbos pobūdis | |
| „Proton Bank“ veikla | Pr2 | Paskola, padengta obligacijomis | 78 |
| Pr3 | Garantija | 149,4 |
| Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma | 227,4 |

(197)

Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ veiklai buvo suteikta 2 111,6 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės garantijomis (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė), kaip apibendrinta 9 lentelėje.

9 lentelė

Visos „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ gautos pagalbos apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

Pagalbos suma (mln. EUR)

„Proton Bank“ veikla

Pr1

Rekapitalizavimas

80

„Nea Proton Bank“ veikla

NP1

Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas

1 121,6

NP2

Rekapitalizavimas

515

NP3

Rekapitalizavimas

395

Visa suteiktos kapitalo pagalbos suma

2 111,6

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Pagalbos pobūdis

„Proton Bank“ veikla

Pr2

Paskola, padengta obligacijomis

78

Pr3

Garantija

149,4

Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

227,4

6.1.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

| (198) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(198)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (199) | Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (117) ir 2013 m. Bankų komunikatą (118). |
| --- | --- |

(199)

Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (117) ir 2013 m. Bankų komunikatą (118).

| (200) | Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (119) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(200)

Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (119) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (201) | Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
  a)   tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;
  b)   būtinumo:: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti; todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
  c)   proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(201)

Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:

a)   tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;

b)   būtinumo:: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti; todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;

c)   proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.

| (202) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(202)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (203) | Kapitalo atkūrimo komunikate (120) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(203)

Kapitalo atkūrimo komunikate (120) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

| (204) | Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (121) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 7 lentelėje išvardytas priemones. |
| --- | --- |

(204)

Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (121) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 7 lentelėje išvardytas priemones.

6.1.3.   Pagalbos priemonių suderinamumo vertinimas pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą

6.1.3.1.   Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu

| (205) | Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(205)

Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.

6.1.3.2.   NP1 ir NP2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu

| (206) | Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ patvirtino NP1 ir NP2 priemones kaip sanavimo pagalbą. Tačiau kaip nurodyta (142) konstatuojamojoje dalyje, Komisija išreiškė abejonių dėl NP2 priemonės dydžio būtinumo, taip pat dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, todėl suabejojo, ar savarankiškas bankas būtų pigiausia turima galimybė. Tos abejonės buvo išsklaidytos 2013 m. liepos 15 d.„Nea Proton Bank“ pardavus bankui. Kadangi „Nea Proton Bank“ pardavimo bankui procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, banko sumokėtas atlygis laikomas rinkos kaina. Todėl valstybės prieš pardavimą skirtos nuosavo kapitalo injekcijos dydis buvo būtinas, kad pardavimas būtų sėkmingas. Atsižvelgiant į Komisijai banko pateiktą restruktūrizavimo planą, „Nea Proton Bank“ integravus į banko veiklos sritį bus išspręsti ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo klausimai. |
| --- | --- |

(206)

Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ patvirtino NP1 ir NP2 priemones kaip sanavimo pagalbą. Tačiau kaip nurodyta (142) konstatuojamojoje dalyje, Komisija išreiškė abejonių dėl NP2 priemonės dydžio būtinumo, taip pat dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, todėl suabejojo, ar savarankiškas bankas būtų pigiausia turima galimybė. Tos abejonės buvo išsklaidytos 2013 m. liepos 15 d.„Nea Proton Bank“ pardavus bankui. Kadangi „Nea Proton Bank“ pardavimo bankui procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, banko sumokėtas atlygis laikomas rinkos kaina. Todėl valstybės prieš pardavimą skirtos nuosavo kapitalo injekcijos dydis buvo būtinas, kad pardavimas būtų sėkmingas. Atsižvelgiant į Komisijai banko pateiktą restruktūrizavimo planą, „Nea Proton Bank“ integravus į banko veiklos sritį bus išspręsti ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo klausimai.

6.1.3.3.   NP3 priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu

6.1.3.3.1.   Tinkamumas

| (207) | Dėl NP3 priemonės, t. y. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji padėjo išlaikyti „Nea Proton Bank“ veiklą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pardavimo bankui metu „Nea Proton Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir jis toliau registravo nuostolius. Joks bankas nebūtų pirkęs „Nea Proton Bank“ prieš tai neįvykdžius rekapitalizavimo. Taigi priemone užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama. |
| --- | --- |

(207)

Dėl NP3 priemonės, t. y. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji padėjo išlaikyti „Nea Proton Bank“ veiklą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pardavimo bankui metu „Nea Proton Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir jis toliau registravo nuostolius. Joks bankas nebūtų pirkęs „Nea Proton Bank“ prieš tai neįvykdžius rekapitalizavimo. Taigi priemone užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama.

6.1.3.3.2.   Būtinumas

| (208) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(208)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tam tikslui pasiekti.

| (209) | Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. liepos 19 d. rašte, „Nea Proton Bank“ likvidavimo poveikis galėjo išplisti, sukelti naują sisteminę krizę ir susilpninti pasitikėjimą bankų sistema, kuris neseniai buvo atgautas užbaigus rekapitalizavimo procesą. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinamas NP3 priemonės būtinumas. |
| --- | --- |

(209)

Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. liepos 19 d. rašte, „Nea Proton Bank“ likvidavimo poveikis galėjo išplisti, sukelti naują sisteminę krizę ir susilpninti pasitikėjimą bankų sistema, kuris neseniai buvo atgautas užbaigus rekapitalizavimo procesą. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinamas NP3 priemonės būtinumas.

| (210) | Kalbant apie intervencijos mastą, 395 mln. EUR suma buvo nustatyta viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Bankas atliko išsamų „Nea Proton Bank“ patikrinimą. Banko pasiūlymas, kuriame buvo reikalaujama banką „Nea Proton Bank“ rekapitalizuoti suteikiant 395 mln. EUR prieš bankui jį įsigyjant, buvo apskaičiuotas taip, kad būtų pasiektas 9 % minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklis ir numatyta papildomai 119 mln. EUR atidėjinių numatomiems papildomiems paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Komisija daro išvadą, kad 395 mln. EUR pagalba buvo būtina. |
| --- | --- |

(210)

Kalbant apie intervencijos mastą, 395 mln. EUR suma buvo nustatyta viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Bankas atliko išsamų „Nea Proton Bank“ patikrinimą. Banko pasiūlymas, kuriame buvo reikalaujama banką „Nea Proton Bank“ rekapitalizuoti suteikiant 395 mln. EUR prieš bankui jį įsigyjant, buvo apskaičiuotas taip, kad būtų pasiektas 9 % minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklis ir numatyta papildomai 119 mln. EUR atidėjinių numatomiems papildomiems paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Komisija daro išvadą, kad 395 mln. EUR pagalba buvo būtina.

| (211) | Kalbant apie atlygį už pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokių lėšų. Jo įnašas panašus į dotaciją. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „Nea Proton Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(211)

Kalbant apie atlygį už pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokių lėšų. Jo įnašas panašus į dotaciją. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „Nea Proton Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

| (212) | Taigi kaip sanavimo pagalba priemonė savo dydžiu ir forma yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus. |
| --- | --- |

(212)

Taigi kaip sanavimo pagalba priemonė savo dydžiu ir forma yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

6.1.3.3.3.   Proporcingumas

| (213) | Komisija pažymi, kad „Nea Proton Bank“ prijungus prie banko, „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla buvo perduota bankui. Dėl to, kad pagalba sanuojama ta ekonominė veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Nea Proton Bank“ – nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybių pateikti pasiūlymus dėl „Nea Proton Bank“. Be to, tuojau pat po perdavimo „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla bus visiškai integruota į banko veiklą ir nebebus vykdoma kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos neatsiranda netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(213)

Komisija pažymi, kad „Nea Proton Bank“ prijungus prie banko, „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla buvo perduota bankui. Dėl to, kad pagalba sanuojama ta ekonominė veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Nea Proton Bank“ – nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybių pateikti pasiūlymus dėl „Nea Proton Bank“. Be to, tuojau pat po perdavimo „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla bus visiškai integruota į banko veiklą ir nebebus vykdoma kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos neatsiranda netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.1.3.3.4.   Išvada dėl NP3 priemonės atitikties 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

| (214) | Taigi Komisija daro išvadą, kad NP3 priemonė yra tinkama, būtina ir, atsižvelgiant į numatomą esminį banko, į kurį dabar įtraukta „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, proporcinga nustatytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(214)

Taigi Komisija daro išvadą, kad NP3 priemonė yra tinkama, būtina ir, atsižvelgiant į numatomą esminį banko, į kurį dabar įtraukta „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, proporcinga nustatytam tikslui pasiekti.

6.1.4.   Pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu

| (215) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60, 61, 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, susijusiose su NP1 ir NP2 priemonėmis, Komisija pažymėjo, kad „Nea Proton Bank“ tikriausiai negalės atlyginti už gautą valstybės pagalbą, ir pabrėžė, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. (211) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už NP3 priemonę Komisija pažymėjo, kad atsižvelgiant į tai, jog nustatyta „Nea Proton Bank“ pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokios prieš pat pardavimą skirtos 395 mln. EUR injekcijos (NP3 priemonė) dalies. Be to, Graikija neatgaus nieko iš 2009 m. gegužės mėn. jai išleistų privilegijuotųjų akcijų, nes su jomis susiję nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai palikti likviduojamame „Proton Bank“. Todėl Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. |
| --- | --- |

(215)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60, 61, 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, susijusiose su NP1 ir NP2 priemonėmis, Komisija pažymėjo, kad „Nea Proton Bank“ tikriausiai negalės atlyginti už gautą valstybės pagalbą, ir pabrėžė, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. (211) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už NP3 priemonę Komisija pažymėjo, kad atsižvelgiant į tai, jog nustatyta „Nea Proton Bank“ pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokios prieš pat pardavimą skirtos 395 mln. EUR injekcijos (NP3 priemonė) dalies. Be to, Graikija neatgaus nieko iš 2009 m. gegužės mėn. jai išleistų privilegijuotųjų akcijų, nes su jomis susiję nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai palikti likviduojamame „Proton Bank“. Todėl Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.1.4.1.   Ilgalaikio „Nea Proton Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

| (216) | Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

(216)

Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

| (217) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, ir atkreipė dėmesį į sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus jį į didelį finansų sektoriaus subjektą. |
| --- | --- |

(217)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, ir atkreipė dėmesį į sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus jį į didelį finansų sektoriaus subjektą.

| (218) | Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM reikėjo pasiekti didesnį bankų sektoriaus konsolidavimą, o HFSF iki 2013 m. liepos 15 d. turėjo parduoti „Nea Proton Bank“. |
| --- | --- |

(218)

Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM reikėjo pasiekti didesnį bankų sektoriaus konsolidavimą, o HFSF iki 2013 m. liepos 15 d. turėjo parduoti „Nea Proton Bank“.

| (219) | Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Nea Proton Bank“ veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Nea Proton Bank“ yra visiškai integruotas į banką ir nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju. |
| --- | --- |

(219)

Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Nea Proton Bank“ veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Nea Proton Bank“ yra visiškai integruotas į banką ir nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

6.1.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (220) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos. Tos abejonės kilo dėl pastabos, kad „Nea Proton Bank“ nepajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikio gyvybingumo nepatirdamas didelių išlaidų. Tos abejonės išsklaidomos „Nea Proton Bank“ integruojant į banką – didesnį subjektą, turintį įdiegtą IT infrastruktūrą ir rizikos valdymo struktūrą. Pardavimas bankui padeda apriboti restruktūrizavimo išlaidas iki mažiausios sumos. |
| --- | --- |

(220)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos. Tos abejonės kilo dėl pastabos, kad „Nea Proton Bank“ nepajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikio gyvybingumo nepatirdamas didelių išlaidų. Tos abejonės išsklaidomos „Nea Proton Bank“ integruojant į banką – didesnį subjektą, turintį įdiegtą IT infrastruktūrą ir rizikos valdymo struktūrą. Pardavimas bankui padeda apriboti restruktūrizavimo išlaidas iki mažiausios sumos.

| (221) | Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 77 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „Nea Proton Bank“, bet palikti „Proton Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta. |
| --- | --- |

(221)

Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 77 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „Nea Proton Bank“, bet palikti „Proton Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.

6.1.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (222) | Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“ |
| --- | --- |

(222)

Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“

| (223) | Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija nurodo 2 111,6 mln. EUR visos kapitalo forma gautos pagalbos sumą (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės parama likvidumui padidinti (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė). Pr1 priemonė atitiko 4,6 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto tuo metu. NP1 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas, atitiko maždaug 36 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto 2010 m. pabaigoje arba 84 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta pradinio akcinio kapitalo injekcija (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 18,8 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. Papildomo akcinio kapitalo injekcijos (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 34,2 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis (122)). Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 80 konstatuojamojoje dalyje, NP1 ir NP2 priemonės sudarė daugiau kaip 50 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto arba daugiau kaip 130 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto. Akcinio kapitalo injekcija prieš pardavimą bankui, t. y. NP3 priemonė, atitiko maždaug 48,7 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2013 m. gegužės 31 d. duomenimis). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis. |
| --- | --- |

(223)

Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija nurodo 2 111,6 mln. EUR visos kapitalo forma gautos pagalbos sumą (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės parama likvidumui padidinti (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė). Pr1 priemonė atitiko 4,6 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto tuo metu. NP1 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas, atitiko maždaug 36 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto 2010 m. pabaigoje arba 84 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta pradinio akcinio kapitalo injekcija (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 18,8 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. Papildomo akcinio kapitalo injekcijos (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 34,2 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis (122)). Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 80 konstatuojamojoje dalyje, NP1 ir NP2 priemonės sudarė daugiau kaip 50 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto arba daugiau kaip 130 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto. Akcinio kapitalo injekcija prieš pardavimą bankui, t. y. NP3 priemonė, atitiko maždaug 48,7 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2013 m. gegužės 31 d. duomenimis). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

| (224) | Dėl rinkos, kurioje „Nea Proton Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 82 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „Proton Bank“ buvo labai nedidelis bankas (jo rinkos dalis – maždaug 1 % bendro Graikijos bankų turto), todėl „Nea Proton Bank“ perduotas „Proton Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „Nea Proton Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais. |
| --- | --- |

(224)

Dėl rinkos, kurioje „Nea Proton Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 82 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „Proton Bank“ buvo labai nedidelis bankas (jo rinkos dalis – maždaug 1 % bendro Graikijos bankų turto), todėl „Nea Proton Bank“ perduotas „Proton Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „Nea Proton Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.

| (225) | Be to, „Nea Proton Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Nea Proton Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes jis buvo visiškai integruotas į banką. |
| --- | --- |

(225)

Be to, „Nea Proton Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Nea Proton Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes jis buvo visiškai integruotas į banką.

| (226) | Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog „Nea Proton Bank“ – nedidelis bankas, pardavimo procesas buvo viešas, o „Nea Proton Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio. |
| --- | --- |

(226)

Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog „Nea Proton Bank“ – nedidelis bankas, pardavimo procesas buvo viešas, o „Nea Proton Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio.

6.1.4.4.   Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

| (227) | Remdamasi 216–226 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ pardavimu ir jo integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis „Nea Proton Bank“ gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(227)

Remdamasi 216–226 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ pardavimu ir jo integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis „Nea Proton Bank“ gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

| (228) | Todėl visos 7 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(228)

Todėl visos 7 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.

6.2.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEW TT BANK“, VERTINIMAS

6.2.1.   Pagalbos buvimas ir dydis

| (229) | Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(229)

Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.1.   Pagalba finansavimo trūkumo, atitinkančio perduoto „T Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo atveju (T priemonė)

| (230) | Sprendimo dėl „T Bank“ 26–32 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad T priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui, atitinkančiam bankui „TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 33 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad valstybės pagalba buvo suteikta „T Bank“ ekonominei veiklai, kuri perduota „TT Bank“, nes ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos. |
| --- | --- |

(230)

Sprendimo dėl „T Bank“ 26–32 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad T priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui, atitinkančiam bankui „TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 33 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad valstybės pagalba buvo suteikta „T Bank“ ekonominei veiklai, kuri perduota „TT Bank“, nes ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.

6.2.1.2.   Pagalba „TT Bank“ rekapitalizavimo pagal rekapitalizavimo priemonę atveju (TT priemonė)

| (231) | Graikijos valstybės „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis (123). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Todėl TT priemonė buvo valstybės pagalba „TT Bank“. |
| --- | --- |

(231)

Graikijos valstybės „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis (123). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Todėl TT priemonė buvo valstybės pagalba „TT Bank“.

| (232) | Kaip Komisija pareiškė sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 98 konstatuojamojoje dalyje, „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą. |
| --- | --- |

(232)

Kaip Komisija pareiškė sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 98 konstatuojamojoje dalyje, „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą.

6.2.1.3.   Pagalba „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NTT1 priemonė)

| (233) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 53–57 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT1 priemonė, t. y. HFSF intervencija „New TT Bank“ finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 54 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „New TT Bank“ yra ekonominės naudos gavėjas, nes „New TT Bank“ perėmė „TT Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos. |
| --- | --- |

(233)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 53–57 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT1 priemonė, t. y. HFSF intervencija „New TT Bank“ finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 54 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „New TT Bank“ yra ekonominės naudos gavėjas, nes „New TT Bank“ perėmė „TT Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.

6.2.1.4.   Pagalba pradinio akcinio kapitalo injekcijos atveju (NTT2 priemonė)

| (234) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 49–52 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT2 priemonė, t. y. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcija, yra valstybės pagalba „New TT Bank“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(234)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 49–52 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT2 priemonė, t. y. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcija, yra valstybės pagalba „New TT Bank“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.5.   Pagalbos bankui, kaip „New TT Bank“ pirkėjui, buvimas

| (235) | Bankas įsigijo „New TT Bank“ akcijas viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Remiantis 2013 m. liepos 15 d. iš Graikijos valdžios institucijų gauta informacija, konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug užsienio ir Graikijos bankų ir investuotojų, o galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai. Tai, kad konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug bankų, Komisijai leidžia daryti išvadą, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Banko pasiūlymas buvo laikomas geriausiu, atsižvelgiant į pasiūlyto atlygio dydį ir rūšį. |
| --- | --- |

(235)

Bankas įsigijo „New TT Bank“ akcijas viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Remiantis 2013 m. liepos 15 d. iš Graikijos valdžios institucijų gauta informacija, konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug užsienio ir Graikijos bankų ir investuotojų, o galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai. Tai, kad konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug bankų, Komisijai leidžia daryti išvadą, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Banko pasiūlymas buvo laikomas geriausiu, atsižvelgiant į pasiūlyto atlygio dydį ir rūšį.

| (236) | Tiksliau tariant, bankas sutiko sumokėti HFSF iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Antras pagal kainą pasiūlymas – 500 mln. EUR piniginis pasiūlymas. Taigi jis buvo 26,58 % mažesnis už banko pasiūlymą. Remiantis 2013 m. liepos 8 d. Graikijos banko raštu, joks šalies banko piniginis pasiūlymas negalėjo būti svarstomas, jeigu tas bankas vis dar buvo priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo, ypač jei jam buvo teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Todėl antras pagal kainą pasiūlymas neatitiko Graikijos banko reikalavimų. |
| --- | --- |

(236)

Tiksliau tariant, bankas sutiko sumokėti HFSF iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Antras pagal kainą pasiūlymas – 500 mln. EUR piniginis pasiūlymas. Taigi jis buvo 26,58 % mažesnis už banko pasiūlymą. Remiantis 2013 m. liepos 8 d. Graikijos banko raštu, joks šalies banko piniginis pasiūlymas negalėjo būti svarstomas, jeigu tas bankas vis dar buvo priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo, ypač jei jam buvo teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Todėl antras pagal kainą pasiūlymas neatitiko Graikijos banko reikalavimų.

| (237) | Taip pat pažymėtina, kad pagal pardavimo sutartį HFSF gavo 1 418,75 mln. naujų paprastųjų banko akcijų, kurių kiekvienos siūloma kaina – 0,48 EUR (124). HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,55 % iki 95,23 %. |
| --- | --- |

(237)

Taip pat pažymėtina, kad pagal pardavimo sutartį HFSF gavo 1 418,75 mln. naujų paprastųjų banko akcijų, kurių kiekvienos siūloma kaina – 0,48 EUR (124). HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,55 % iki 95,23 %.

| (238) | Todėl Komisija daro išvadą, kad įsigijimas nėra pagalba pirkėjui. |
| --- | --- |

(238)

Todėl Komisija daro išvadą, kad įsigijimas nėra pagalba pirkėjui.

6.2.1.6.   Išvada dėl pagalbos buvimo

| (239) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės yra valstybės pagalba. Dėl T priemonės Komisija daro išvadą, kad pagalba buvo naudinga „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, o vėliau – „New TT Bank“. Dėl TT priemonės Komisija daro išvadą, kad ji buvo naudinga „TT Bank“ veiklai, kuri perduota „New TT Bank“. NTT1 ir NTT2 priemonių naudos gavėjas yra „New TT Bank“. |
| --- | --- |

(239)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės yra valstybės pagalba. Dėl T priemonės Komisija daro išvadą, kad pagalba buvo naudinga „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, o vėliau – „New TT Bank“. Dėl TT priemonės Komisija daro išvadą, kad ji buvo naudinga „TT Bank“ veiklai, kuri perduota „New TT Bank“. NTT1 ir NTT2 priemonių naudos gavėjas yra „New TT Bank“.

| (240) | Todėl Komisija daro išvadą, kad „T Bank“ ekonominei veiklai, kurią perėmė „TT Bank“, o vėliau – „New TT Bank“, buvo skirta 677 mln. EUR rekapitalizavimo pagalba, o „TT Bank“ veiklai, kurią perėmė „New TT Bank“, buvo skirta 4 457,96 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (TT, NTT1 ir NTT2 priemonės).

  10 lentelė


  Visos „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ gautos pagalbos apžvalga









  Pagalbos gavėjas | Priemonė | Aprašymas | Pagalbos suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „T Bank“ veikla | T | Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas | 677 |
| „TT Bank“ veikla | TT | Rekapitalizavimas | 224,96 |
| „New TT Bank“ veikla | NTT1 | Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas | 3 732,6 |
| NTT2 | Pradinis akcinis kapitalas | 500 |

(240)

Todėl Komisija daro išvadą, kad „T Bank“ ekonominei veiklai, kurią perėmė „TT Bank“, o vėliau – „New TT Bank“, buvo skirta 677 mln. EUR rekapitalizavimo pagalba, o „TT Bank“ veiklai, kurią perėmė „New TT Bank“, buvo skirta 4 457,96 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (TT, NTT1 ir NTT2 priemonės).

10 lentelė

Visos „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ gautos pagalbos apžvalga

Pagalbos gavėjas

Priemonė

Aprašymas

Pagalbos suma (mln. EUR)

„T Bank“ veikla

T

Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas

677

„TT Bank“ veikla

TT

Rekapitalizavimas

224,96

„New TT Bank“ veikla

NTT1

Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas

3 732,6

NTT2

Pradinis akcinis kapitalas

500

6.2.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

| (241) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(241)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (242) | Kaip paaiškinta (199) ir (200) konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(242)

Kaip paaiškinta (199) ir (200) konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (243) | Kaip paaiškinta (201) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(243)

Kaip paaiškinta (201) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (244) | Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(244)

Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (245) | Kapitalo atkūrimo komunikate (125) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(245)

Kapitalo atkūrimo komunikate (125) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

| (246) | Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (126) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 8 lentelėje išvardytas priemones. |
| --- | --- |

(246)

Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (126) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 8 lentelėje išvardytas priemones.

6.2.3.   Pagalbos priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu

6.2.3.1.   T priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu

| (247) | Dėl T priemonės savo sprendime dėl „T Bank“ Komisija nustatė, kad intervencija atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimus, ir nusprendė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ji yra suderinama su vidaus rinka šešis mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos. Iki to šešių mėnesių laikotarpio pabaigos Graikijos valdžios institucijos nepateikė atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano, kuriame būtų atsižvelgta į „T Bank“ veiklos integravimą į „TT Bank“. Tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 83 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad toks neveikimas suprantamas, nes tuo tarpu buvo priimtas sprendimas, kad „TT Bank“ bus pertvarkomas. Kadangi 2013 m. sausio mėn. Graikijos valdžios institucijos pateikė „New TT Bank“ restruktūrizavimo planą, o 2013 m. kovo mėn. – atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su „TT Bank“ perduota „T Bank“ veikla, Komisija savo sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai patvirtino T priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonių. |
| --- | --- |

(247)

Dėl T priemonės savo sprendime dėl „T Bank“ Komisija nustatė, kad intervencija atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimus, ir nusprendė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ji yra suderinama su vidaus rinka šešis mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos. Iki to šešių mėnesių laikotarpio pabaigos Graikijos valdžios institucijos nepateikė atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano, kuriame būtų atsižvelgta į „T Bank“ veiklos integravimą į „TT Bank“. Tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 83 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad toks neveikimas suprantamas, nes tuo tarpu buvo priimtas sprendimas, kad „TT Bank“ bus pertvarkomas. Kadangi 2013 m. sausio mėn. Graikijos valdžios institucijos pateikė „New TT Bank“ restruktūrizavimo planą, o 2013 m. kovo mėn. – atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su „TT Bank“ perduota „T Bank“ veikla, Komisija savo sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai patvirtino T priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonių.

6.2.3.2.   TT priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu

| (248) | Savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (127) Komisija jau padarė išvadą, kad TT priemonė, kuri buvo suteikta 2009 m. gegužės mėn. pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis, pagal 2008 m. Bankų komunikatą yra suderinama sanavimo pagalba. 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Kapitalo atkūrimo komunikatas nenurodytas, nes tuo metu jis dar nebuvo priimtas. |
| --- | --- |

(248)

Savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (127) Komisija jau padarė išvadą, kad TT priemonė, kuri buvo suteikta 2009 m. gegužės mėn. pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis, pagal 2008 m. Bankų komunikatą yra suderinama sanavimo pagalba. 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Kapitalo atkūrimo komunikatas nenurodytas, nes tuo metu jis dar nebuvo priimtas.

6.2.3.3.   NTT1 ir NTT2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu

| (249) | Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai jau patvirtino NTT1 ir NTT2 priemones kaip sanavimo pagalbą. |
| --- | --- |

(249)

Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai jau patvirtino NTT1 ir NTT2 priemones kaip sanavimo pagalbą.

6.2.4.   T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu

6.2.4.1.   Nemokamas tinkamas atlygis už pagalbą: į tai reikia atsižvelgti vertinant pagal Restruktūrizavimo komunikatą

| (250) | Sprendimo dėl „T Bank“ 45 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad HDIGF ir HFSF tikriausiai nesusigrąžins jokių pinigų, todėl finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas panašus į dotaciją. Be to, kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 101 konstatuojamojoje dalyje, HFSF gali tikėtis susigrąžinti tik dalį savo 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė). Komisija taip pat pareiškė, kad nebus jokio atlygio už finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimą HFSF lėšomis (NTT1 priemonė) ir kad labai mažai tikėtina, jog HFSF pavyks susigrąžinti daug lėšų iš 3,7 mlrd. EUR sumos. Galiausiai Komisija pažymi, kad valstybė tikriausiai nesusigrąžins jokios sumos pagal TT priemonę, nes jos nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, susiję su 2009 m. gegužės mėn. išleistomis privilegijuotosiomis akcijomis, palikti likviduojamame „TT Bank“. |
| --- | --- |

(250)

Sprendimo dėl „T Bank“ 45 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad HDIGF ir HFSF tikriausiai nesusigrąžins jokių pinigų, todėl finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas panašus į dotaciją. Be to, kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 101 konstatuojamojoje dalyje, HFSF gali tikėtis susigrąžinti tik dalį savo 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė). Komisija taip pat pareiškė, kad nebus jokio atlygio už finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimą HFSF lėšomis (NTT1 priemonė) ir kad labai mažai tikėtina, jog HFSF pavyks susigrąžinti daug lėšų iš 3,7 mlrd. EUR sumos. Galiausiai Komisija pažymi, kad valstybė tikriausiai nesusigrąžins jokios sumos pagal TT priemonę, nes jos nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, susiję su 2009 m. gegužės mėn. išleistomis privilegijuotosiomis akcijomis, palikti likviduojamame „TT Bank“.

| (251) | Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 77 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. |
| --- | --- |

(251)

Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 77 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.2.4.2.   Ilgalaikio „New TT Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

| (252) | Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. |
| --- | --- |

(252)

Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione.

| (253) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 3.2.4.1 skirsnyje Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar „New TT Bank“ pasieks planuojamą pajamų augimą. Be to, Komisija nurodė, kad „New TT Bank“ ėmėsi tik kelių priemonių pelnui gauti ir kad trūksta priemonių, kuriomis „New TT Bank“ imtųsi mažinti personalo išlaidas ir racionalizuoti filialų tinklą. Komisija taip pat nurodė sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus „New TT Bank“ į didelį finansų sektoriaus subjektą. |
| --- | --- |

(253)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 3.2.4.1 skirsnyje Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar „New TT Bank“ pasieks planuojamą pajamų augimą. Be to, Komisija nurodė, kad „New TT Bank“ ėmėsi tik kelių priemonių pelnui gauti ir kad trūksta priemonių, kuriomis „New TT Bank“ imtųsi mažinti personalo išlaidas ir racionalizuoti filialų tinklą. Komisija taip pat nurodė sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus „New TT Bank“ į didelį finansų sektoriaus subjektą.

| (254) | Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM „New TT Bank“ pardavimas buvo prioritetinis veiksmas, atsižvelgiant į viešąjį interesą ir finansinį stabilumą, taip pat HFSF turto apsaugą. |
| --- | --- |

(254)

Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM „New TT Bank“ pardavimas buvo prioritetinis veiksmas, atsižvelgiant į viešąjį interesą ir finansinį stabilumą, taip pat HFSF turto apsaugą.

| (255) | Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „New TT Bank“ veikla dabar perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas. 2014 m. balandžio 14 d. užbaigtas „New TT Bank“ ir banko susijungimas. „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklas bus mažinamas (bankas ketina tam tikrų filialų atveju išlaikyti pavadinimą „Hellenic Postbank“, o pavadinimas „T Bank“ nebus išlaikytas ir „T Bank“ filialų tinklas bus beveik visas uždarytas), kartu su visišku administravimo ir kitų pagrindinės buveinės funkcijų integravimu į banko veiklos sritį. Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planu užtikrinama, jog bus įvykdytas esminis restruktūrizavimas, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio atveju. |
| --- | --- |

(255)

Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „New TT Bank“ veikla dabar perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas. 2014 m. balandžio 14 d. užbaigtas „New TT Bank“ ir banko susijungimas. „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklas bus mažinamas (bankas ketina tam tikrų filialų atveju išlaikyti pavadinimą „Hellenic Postbank“, o pavadinimas „T Bank“ nebus išlaikytas ir „T Bank“ filialų tinklas bus beveik visas uždarytas), kartu su visišku administravimo ir kitų pagrindinės buveinės funkcijų integravimu į banko veiklos sritį. Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planu užtikrinama, jog bus įvykdytas esminis restruktūrizavimas, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio atveju.

6.2.4.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (256) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 99 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išreikštos abejonės, kad „New TT Bank“ restruktūrizuojant kaip savarankišką banką gerokai padidėja restruktūrizavimo išlaidos, išsklaidytos taikant savanoriško pasitraukimo sistemą (128) (ją „New TT Bank“ savarankiškai įgyvendino 2013 m. liepos mėn.) ir parduodant „New TT Bank“ bankui. Tiksliau tariant, filialų tinklo racionalizavimu, visišku „T Bank“ integravimu ir visišku „New TT Bank“ veiklos integravimu į banko veiklos sritį restruktūrizavimo išlaidos apribojamos iki mažiausios sumos. |
| --- | --- |

(256)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 99 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išreikštos abejonės, kad „New TT Bank“ restruktūrizuojant kaip savarankišką banką gerokai padidėja restruktūrizavimo išlaidos, išsklaidytos taikant savanoriško pasitraukimo sistemą (128) (ją „New TT Bank“ savarankiškai įgyvendino 2013 m. liepos mėn.) ir parduodant „New TT Bank“ bankui. Tiksliau tariant, filialų tinklo racionalizavimu, visišku „T Bank“ integravimu ir visišku „New TT Bank“ veiklos integravimu į banko veiklos sritį restruktūrizavimo išlaidos apribojamos iki mažiausios sumos.

| (257) | Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimosi našta Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 100 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „New TT Bank“, bet palikti „TT Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta. |
| --- | --- |

(257)

Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimosi našta Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 100 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „New TT Bank“, bet palikti „TT Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.

| (258) | Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos ir kad pasiektas pakankamas naštos pasidalijimas. Tačiau kaip jau nurodyta (251) konstatuojamojoje dalyje, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. |
| --- | --- |

(258)

Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos ir kad pasiektas pakankamas naštos pasidalijimas. Tačiau kaip jau nurodyta (251) konstatuojamojoje dalyje, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.2.4.4.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (259) | Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“ |
| --- | --- |

(259)

Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“

| (260) | Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija primena sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje nurodžiusi, kad „New TT Bank“ gavo 4,6 mlrd. EUR pagalbą (NTT1 ir NTT2 priemonės), kuri sudaro daugiau kaip 70 % pagal riziką įvertinto „TT Bank“ turto ir daugiau kaip 90 % pagal riziką įvertinto „New TT Bank“ turto. Komisija taip pat pažymėjo, kad „TT Bank“ (juridinis asmuo, anksčiau vykdęs veiklą, kurią perėmė „New TT Bank“) anksčiau yra gavęs pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (129). „TT Bank“ gavo pirmą 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją privilegijuotosiomis akcijomis (TT priemonė), kuri sudarė 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Be to, pertvarkant „T Bank“, „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, buvo suteikta maždaug 678 mln. EUR pertvarkymo pagalba (T priemonė), kuri sudarė 37,7 % pagal riziką įvertinto „T Bank“ turto 2011 m. kovo 31 d. (susijungimo atskaitos data). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(260)

Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija primena sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje nurodžiusi, kad „New TT Bank“ gavo 4,6 mlrd. EUR pagalbą (NTT1 ir NTT2 priemonės), kuri sudaro daugiau kaip 70 % pagal riziką įvertinto „TT Bank“ turto ir daugiau kaip 90 % pagal riziką įvertinto „New TT Bank“ turto. Komisija taip pat pažymėjo, kad „TT Bank“ (juridinis asmuo, anksčiau vykdęs veiklą, kurią perėmė „New TT Bank“) anksčiau yra gavęs pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (129). „TT Bank“ gavo pirmą 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją privilegijuotosiomis akcijomis (TT priemonė), kuri sudarė 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Be to, pertvarkant „T Bank“, „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, buvo suteikta maždaug 678 mln. EUR pertvarkymo pagalba (T priemonė), kuri sudarė 37,7 % pagal riziką įvertinto „T Bank“ turto 2011 m. kovo 31 d. (susijungimo atskaitos data). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas.

| (261) | Kita vertus, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė aplinkybes, kuriomis suteikta pagalba. Tiksliau tariant, didelė „TT Bank“ pastaraisiais metais patirtų nuostolių dalis, atrodo, susidarė ne dėl rizikingos veiklos, bet dėl GVO turėjimo. Komisija taip pat pareiškė, kad dideli paskolų nuostoliai, susiję su skolinimu namų ūkiams ir įmonėms, daugiausia susidarė dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Todėl atrodo, kad dėl pagalbos konkurencija mažai iškraipoma. Tačiau Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo gerokai daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir tas veiksnys reiškia tam tikrą netinkamą rizikavimą. |
| --- | --- |

(261)

Kita vertus, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė aplinkybes, kuriomis suteikta pagalba. Tiksliau tariant, didelė „TT Bank“ pastaraisiais metais patirtų nuostolių dalis, atrodo, susidarė ne dėl rizikingos veiklos, bet dėl GVO turėjimo. Komisija taip pat pareiškė, kad dideli paskolų nuostoliai, susiję su skolinimu namų ūkiams ir įmonėms, daugiausia susidarė dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Todėl atrodo, kad dėl pagalbos konkurencija mažai iškraipoma. Tačiau Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo gerokai daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir tas veiksnys reiškia tam tikrą netinkamą rizikavimą.

| (262) | Kaip jau nurodyta, „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, kuris savarankiškai nustato savo politiką. Banko restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad „New TT Bank“ bus visiškai integruotas, net jei tam tikrų filialų ir produktų atveju bankas toliau naudos pavadinimą „Hellenic Postbank“. |
| --- | --- |

(262)

Kaip jau nurodyta, „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, kuris savarankiškai nustato savo politiką. Banko restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad „New TT Bank“ bus visiškai integruotas, net jei tam tikrų filialų ir produktų atveju bankas toliau naudos pavadinimą „Hellenic Postbank“.

| (263) | Dėl rinkos, kurioje „New TT Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 106 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „TT Bank“ buvo vidutinio dydžio bankas Graikijoje (maždaug 6 % indėlių požiūriu), „New TT Bank“ perduotas „TT Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais. |
| --- | --- |

(263)

Dėl rinkos, kurioje „New TT Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 106 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „TT Bank“ buvo vidutinio dydžio bankas Graikijoje (maždaug 6 % indėlių požiūriu), „New TT Bank“ perduotas „TT Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.

| (264) | Planuojamas „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklo sumažinimas (maždaug 50 filialų (130) iš 196) toliau patvirtina 263 konstatuojamojoje dalyje pateiktą vertinimą, kad konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais. |
| --- | --- |

(264)

Planuojamas „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklo sumažinimas (maždaug 50 filialų (130) iš 196) toliau patvirtina 263 konstatuojamojoje dalyje pateiktą vertinimą, kad konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.

| (265) | Be to, „New TT Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame ir nediskriminaciniame aukcione. |
| --- | --- |

(265)

Be to, „New TT Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame ir nediskriminaciniame aukcione.

| (266) | Didelės NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių dalies reikėjo dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos forma) ir dėl nepaprastai ilgo nuosmukio, o ne dėl netinkamos skolinimo praktikos. Be to, „New TT Bank“ veiklos mastas buvo nedidelis, pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, o „New TT Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas. Todėl Komisija daro išvadą, kad nepaisant didelės pagalbos sumos ir už suteiktą valstybės pagalbą nemokamo tinkamo atlygio, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(266)

Didelės NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių dalies reikėjo dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos forma) ir dėl nepaprastai ilgo nuosmukio, o ne dėl netinkamos skolinimo praktikos. Be to, „New TT Bank“ veiklos mastas buvo nedidelis, pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, o „New TT Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas. Todėl Komisija daro išvadą, kad nepaisant didelės pagalbos sumos ir už suteiktą valstybės pagalbą nemokamo tinkamo atlygio, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.2.4.5.   Išvada dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

| (267) | Komisija daro išvadą, kad „New TT Bank“ pardavimu bankui ir susijusiu restruktūrizavimu užtikrinamas ilgalaikis „New TT Bank“ gyvybingumas, pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir netinkamo konkurencijos iškraipymo nebuvimas. |
| --- | --- |

(267)

Komisija daro išvadą, kad „New TT Bank“ pardavimu bankui ir susijusiu restruktūrizavimu užtikrinamas ilgalaikis „New TT Bank“ gyvybingumas, pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir netinkamo konkurencijos iškraipymo nebuvimas.

| (268) | Visos 8 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(268)

Visos 8 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.

7.   BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

7.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS

| (269) | Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(269)

Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.1.   Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju

7.1.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

| (270) | Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (131), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 13 600 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. ji siekė 13 932 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(270)

Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (131), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 13 600 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. ji siekė 13 932 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.

7.1.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė)

| (271) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 950 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2 % pagal riziką įvertinto banko turto (132). |
| --- | --- |

(271)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 950 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2 % pagal riziką įvertinto banko turto (132).

| (272) | 2010 m. Graikija padarė keletą tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimų. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, t. y. kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(272)

2010 m. Graikija padarė keletą tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimų. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, t. y. kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba.

7.1.2.   Pagalba valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)

| (273) | 2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(273)

2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.

| (274) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Be to, kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(274)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Be to, kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (275) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 12 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(275)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 12 mlrd. EUR.

7.1.3.   Pagalba priemonių, suteiktų per HFSF, atveju

7.1.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (276) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 3 970 mln. EUR. |
| --- | --- |

(276)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 3 970 mln. EUR.

7.1.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (277) | B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(277)

B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai.

| (278) | Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(278)

Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio.

| (279) | Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(279)

Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (280) | Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 341 mln. EUR. |
| --- | --- |

(280)

Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 341 mln. EUR.

7.1.3.3.   Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (281) | B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 528 mln. EUR papildomo kapitalo. |
| --- | --- |

(281)

B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 528 mln. EUR papildomo kapitalo.

| (282) | Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padeda rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai užtikrinami, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka. |
| --- | --- |

(282)

Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padeda rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai užtikrinami, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka.

| (283) | Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(283)

Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (284) | Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(284)

Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą.

7.1.3.4.   2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)

| (285) | 2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė) – tai pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) ir įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 839 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl to, kad rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kuri yra tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ji yra naudingesnė. |
| --- | --- |

(285)

2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė) – tai pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) ir įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 839 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl to, kad rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kuri yra tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ji yra naudingesnė.

| (286) | Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant įmones. Be to, banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi B4 priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(286)

Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant įmones. Be to, banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi B4 priemonė yra valstybės pagalba.

7.1.3.5.   Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių

| (287) | B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 5 839 mln. EUR; ši suma taip pat yra valstybės paramos suma, kurią HFSF išmokėjo bankui. |
| --- | --- |

(287)

B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 5 839 mln. EUR; ši suma taip pat yra valstybės paramos suma, kurią HFSF išmokėjo bankui.

| (288) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas, t. y. buvęs laikotarpio pradžioje ar buvęs laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, tomis priemonėmis padengti kapitalo poreikiai 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų – sumažindamas arba padidindamas – jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(288)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas, t. y. buvęs laikotarpio pradžioje ar buvęs laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, tomis priemonėmis padengti kapitalo poreikiai 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų – sumažindamas arba padidindamas – jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.

| (289) | Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas ir įsipareigojimo raštas kartu sudarė 5 839 mln. EUR. Ta suma sudaro 13,8 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(289)

Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas ir įsipareigojimo raštas kartu sudarė 5 839 mln. EUR. Ta suma sudaro 13,8 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.

7.1.3.6.   2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)

| (290) | 2014 m. kovo 31 d. bankas gavo HFSF įsipareigojimo raštą, kuriuo HFSF įsipareigojo dalyvauti (iki 2 864 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą (C priemonė). Dėl 277 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tai priemonei naudojami valstybės ištekliai. Ta priemone bankui suteikiamas pranašumas, nes ja užtikrinama, kad bankas gaus jam reikalingą kapitalą, o tai suteiks indėlininkams garantijų ir padės bankui pritraukti privačių investuotojų kapitalo. |
| --- | --- |

(290)

2014 m. kovo 31 d. bankas gavo HFSF įsipareigojimo raštą, kuriuo HFSF įsipareigojo dalyvauti (iki 2 864 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą (C priemonė). Dėl 277 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tai priemonei naudojami valstybės ištekliai. Ta priemone bankui suteikiamas pranašumas, nes ja užtikrinama, kad bankas gaus jam reikalingą kapitalą, o tai suteiks indėlininkams garantijų ir padės bankui pritraukti privačių investuotojų kapitalo.

| (291) | Jei privatūs investuotojai nepasirašytų visos kapitalo padidinimo sumos, vykdydamas įsipareigojimo raštą HFSF turi faktiškai bankui skirti kapitalo injekciją. Tokia kapitalo injekcija, palyginti su įsipareigojimo raštu, bankui suteikiamas didesnis pranašumas. Skirtingai nei paprasčiausiu įsipareigojimo raštu, faktine kapitalo injekcija padidinamas banko kapitalo pakankamumas. |
| --- | --- |

(291)

Jei privatūs investuotojai nepasirašytų visos kapitalo padidinimo sumos, vykdydamas įsipareigojimo raštą HFSF turi faktiškai bankui skirti kapitalo injekciją. Tokia kapitalo injekcija, palyginti su įsipareigojimo raštu, bankui suteikiamas didesnis pranašumas. Skirtingai nei paprasčiausiu įsipareigojimo raštu, faktine kapitalo injekcija padidinamas banko kapitalo pakankamumas.

| (292) | Nei įsipareigojimo raštas, nei galimas jo vykdymas faktinės kapitalo injekcijos forma neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. NET jei HFSF naujas akcijas pirktų už tą pačią kainą kaip ir privatūs investuotojai, HFSF dalyvavimo aplinkybės labai skiriasi nuo privačių investuotojų, kurie pasirašys naujas akcijas, dalyvavimo aplinkybių. HFSF įsipareigojo prireikus pasirašyti visą akcinio kapitalo padidinimo sumą anksčiau negu bet koks privatus investuotojas oficialiai įsipareigojo pirkti akcijas. Naujas akcijas perkantys privatūs investuotojai bus tikri, kad bet kokiu atveju bankas gaus visą reikalingą kapitalo sumą, nes HFSF veiks kaip apsaugos mechanizmas ir įsigis visas privačių investuotojų nepasirašytas akcijas. Antra, HFSF dalyvaus tik jei privačių investuotojų paklausa už minimalią paskelbto kainų intervalo kainą bus nepakankama. Iš esmės HFSF suteiks kapitalą, kurio bankas negali gauti rinkoje už tą pačią kainą už akciją. Vadinasi, HFSF kapitalą suteikia tokio dydžio arba už tokią kainą, kurių rinka nėra pasirengusi suteikti. |
| --- | --- |

(292)

Nei įsipareigojimo raštas, nei galimas jo vykdymas faktinės kapitalo injekcijos forma neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. NET jei HFSF naujas akcijas pirktų už tą pačią kainą kaip ir privatūs investuotojai, HFSF dalyvavimo aplinkybės labai skiriasi nuo privačių investuotojų, kurie pasirašys naujas akcijas, dalyvavimo aplinkybių. HFSF įsipareigojo prireikus pasirašyti visą akcinio kapitalo padidinimo sumą anksčiau negu bet koks privatus investuotojas oficialiai įsipareigojo pirkti akcijas. Naujas akcijas perkantys privatūs investuotojai bus tikri, kad bet kokiu atveju bankas gaus visą reikalingą kapitalo sumą, nes HFSF veiks kaip apsaugos mechanizmas ir įsigis visas privačių investuotojų nepasirašytas akcijas. Antra, HFSF dalyvaus tik jei privačių investuotojų paklausa už minimalią paskelbto kainų intervalo kainą bus nepakankama. Iš esmės HFSF suteiks kapitalą, kurio bankas negali gauti rinkoje už tą pačią kainą už akciją. Vadinasi, HFSF kapitalą suteikia tokio dydžio arba už tokią kainą, kurių rinka nėra pasirengusi suteikti.

| (293) | C priemonė buvo suteikta tik bankui, todėl ji yra atrankioji. Banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų Graikijos banko nustatytus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Taigi suteikiamas pranašumas, kuriuo iškraipoma konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, C priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(293)

C priemonė buvo suteikta tik bankui, todėl ji yra atrankioji. Banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų Graikijos banko nustatytus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Taigi suteikiamas pranašumas, kuriuo iškraipoma konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, C priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (294) | 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą priemonę numatytos pagalbos suma yra 2 864 mln. EUR, tai sudaro 7,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2013 m. gruodžio 31 d. (133) |
| --- | --- |

(294)

2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą priemonę numatytos pagalbos suma yra 2 864 mln. EUR, tai sudaro 7,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2013 m. gruodžio 31 d. (133)

| (295) | Jeigu vykdydamas tą įsipareigojimą HFSF faktiškai bankui skirtų papildomą kapitalo injekciją, dėl to gali padidėti bankui teikiamas pranašumas ir konkurencijos iškraipymas, tačiau nominali pagalbos suma nepadidės (134). |
| --- | --- |

(295)

Jeigu vykdydamas tą įsipareigojimą HFSF faktiškai bankui skirtų papildomą kapitalo injekciją, dėl to gali padidėti bankui teikiamas pranašumas ir konkurencijos iškraipymas, tačiau nominali pagalbos suma nepadidės (134).

7.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

| (296) | A, B1, B2, B3, B4 ir C priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

  11 lentelė


  Visos banko gautos pagalbos apžvalga










  Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Pagalbos suma | Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Privilegijuotosios akcijos | Kapitalo parama | 950 mln. EUR | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
  Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
  Įsipareigojimo raštas
  2013 m. pavasario rekapitalizavimas | Kapitalo parama | 5 839 mln. EUR | 13,8 % |
| C | 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas | Įsipareigojimas suteikti kapitalo paramą | 2 864 mln. EUR | 7,5 % |
| Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma | 9 653 mln. EUR | 15,8 % |
| Visa bankui išmokėto kapitalo suma | 6 789 mln. EUR [gali padidėti iki 9 653 mln. EUR, jeigu HFSF turės suteikti visą 2014 m. balandžio mėn. kapitalo padidinimo sumą] | 23,7 % |
| Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Nominali pagalbos suma | |
| L1 | Parama likvidumui padidinti | Garantija | 13 932 mln. EUR | 2013 m. lapkričio 30 d. |
| L2 | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti | Finansavimas ir garantija | 12 000 mln. EUR | 2012 m. gruodžio 31 d. |
| Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma | 25 932 mln. EUR | |

(296)

A, B1, B2, B3, B4 ir C priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

11 lentelė

Visos banko gautos pagalbos apžvalga

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Pagalbos suma

Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas

A

Privilegijuotosios akcijos

Kapitalo parama

950 mln. EUR

2 %

B1 B2 B3 B4

Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas

Antrasis tarpinis rekapitalizavimas

Įsipareigojimo raštas

2013 m. pavasario rekapitalizavimas

Kapitalo parama

5 839 mln. EUR

13,8 %

C

2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas

Įsipareigojimas suteikti kapitalo paramą

2 864 mln. EUR

7,5 %

Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma

9 653 mln. EUR

15,8 %

Visa bankui išmokėto kapitalo suma

6 789 mln. EUR [gali padidėti iki 9 653 mln. EUR, jeigu HFSF turės suteikti visą 2014 m. balandžio mėn. kapitalo padidinimo sumą]

23,7 %

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Nominali pagalbos suma

L1

Parama likvidumui padidinti

Garantija

13 932 mln. EUR

2013 m. lapkričio 30 d.

L2

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti

Finansavimas ir garantija

12 000 mln. EUR

2012 m. gruodžio 31 d.

Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

25 932 mln. EUR

7.2.   TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS

| (297) | Kaip nustatyta 200 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (135). |
| --- | --- |

(297)

Kaip nustatyta 200 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (135).

| (298) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(298)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (299) | Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate. |
| --- | --- |

(299)

Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.

| (300) | Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(300)

Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.

| (301) | Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. rugpjūčio 1 d. |
| --- | --- |

(301)

Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. rugpjūčio 1 d.

7.2.1.   Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (302) | Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (136). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(302)

Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (136). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.

7.2.2.   Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (303) | 2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(303)

2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

7.2.3.   Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (304) | Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas. |
| --- | --- |

(304)

Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.

7.2.4.   Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (305) | HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(305)

HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

7.2.5.   Teisinis 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (306) | 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2013 m. Bankų komunikatu, kuriame nustatyti nauji reikalavimai, susiję su subordinuotųjų kreditorių įnašu ir valdytojų atlygiu, taip pat Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. C priemonės suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(306)

2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2013 m. Bankų komunikatu, kuriame nustatyti nauji reikalavimai, susiję su subordinuotųjų kreditorių įnašu ir valdytojų atlygiu, taip pat Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. C priemonės suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

7.3.   L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

| (307) | Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(307)

Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (308) | Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (32) konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti. |
| --- | --- |

(308)

Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (32) konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.

| (309) | Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(309)

Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.

| (310) | Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje; taip toliau užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga. |
| --- | --- |

(310)

Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje; taip toliau užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga.

| (311) | Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(311)

Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.

7.4.   B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI

| (312) | Kaip nurodyta 201 konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (137): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(312)

Kaip nurodyta 201 konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (137): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (313) | Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(313)

Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

7.4.1.   Priemonių tinkamumas

| (314) | Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama banko bankroto. Be jų banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (138). |
| --- | --- |

(314)

Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama banko bankroto. Be jų banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (138).

| (315) | Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

(315)

Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.

| (316) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 130–132 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 102–104 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat visapusiškai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių ir turto pardavimo sandorių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(316)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 130–132 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 102–104 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat visapusiškai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių ir turto pardavimo sandorių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.

| (317) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinio akcininko, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. |
| --- | --- |

(317)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinio akcininko, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.

| (318) | Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(318)

Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.

7.4.2.   Būtinumas – pagalbos apribojimas iki mažiausios sumos

| (319) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(319)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.

| (320) | Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi bankui nesuteikiama perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 316 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje. |
| --- | --- |

(320)

Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi bankui nesuteikiama perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 316 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje.

| (321) | Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (139). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, tų akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 1,4 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(321)

Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (139). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, tų akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 1,4 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

| (322) | Be to, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio pasekmių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (140). |
| --- | --- |

(322)

Be to, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio pasekmių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (140).

| (323) | B3 priemonė – įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės–birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl (322) konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio. |
| --- | --- |

(323)

B3 priemonė – įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės–birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl (322) konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio.

| (324) | B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai pasiekti teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (141) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 1,4 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai turėtų tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (322) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad emisijos kaina yra pakankamai maža. |
| --- | --- |

(324)

B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai pasiekti teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (141) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 1,4 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai turėtų tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (322) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad emisijos kaina yra pakankamai maža.

| (325) | Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos. |
| --- | --- |

(325)

Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.

7.4.3.   Proporcingumas – priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

| (326) | Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, taip pat parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusią veiklą Graikijoje, kaip išdėstyta 133 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(326)

Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, taip pat parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusią veiklą Graikijoje, kaip išdėstyta 133 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.

| (327) | Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

(327)

Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.

| (328) | Be to, 2014 m. balandžio 16 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(328)

Be to, 2014 m. balandžio 16 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.

| (329) | Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos. |
| --- | --- |

(329)

Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.

7.4.4.   Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui

| (330) | Taigi Komisija daro išvadą, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. |
| --- | --- |

(330)

Taigi Komisija daro išvadą, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.

7.5.   BANKO ĮVYKDYTO „NEW TT BANK“ IR „NEA PROTON BANK“ ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

| (331) | Restruktūrizavimo komunikato 23 ir 40 punktuose paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas paprastai prieštarauja įpareigojimams apriboti restruktūrizavimo išlaidas ir riboti konkurencijos iškraipymus. Be to, tai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(331)

Restruktūrizavimo komunikato 23 ir 40 punktuose paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas paprastai prieštarauja įpareigojimams apriboti restruktūrizavimo išlaidas ir riboti konkurencijos iškraipymus. Be to, tai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.

7.5.1.   „New TT Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.1.1.   „New TT Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (332) | Veiklos pelningumo požiūriu banko įvykdyti įsigijimai padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įsigis klientų ir indėlininkų, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždarys daugumą „T Bank“ pavadinimo filialų ir kai kuriuos „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialus, taip pat bus racionalizuojamos pagrindinės buveinės funkcijos. |
| --- | --- |

(332)

Veiklos pelningumo požiūriu banko įvykdyti įsigijimai padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įsigis klientų ir indėlininkų, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždarys daugumą „T Bank“ pavadinimo filialų ir kai kuriuos „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialus, taip pat bus racionalizuojamos pagrindinės buveinės funkcijos.

| (333) | Likvidumo pozicijų požiūriu šis sandoris taip pat turi teigiamą poveikį banko paskolų ir indėlių santykiui – dėl šio sandorio smarkiai sumažėjo pernelyg aukštas jo lygis, nes „New TT Bank“ turėjo gerokai daugiau indėlių nei paskolų. Visų pirma Graikijos bankas savo 2013 d. liepos 8 d. rašte HFSF pažymėjo, kad bankas dvejus metus prieš sandorį patyrė didelį spaudimą. Graikijos bankas pareiškė, kad bankas prarado rinkos dalis Graikijoje ir buvo smarkiai priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo ir skubios paramos likvidumui padidinti. Savo rašte Graikijos bankas nurodė didelį finansavimo trūkumą, 132 % konsoliduotą paskolų ir indėlių santykį ir pablogėjusią klientų nuomonę apie banką. Tame rašte Graikijos bankas nurodė, kad bankui įsigijus „New TT Bank“„gerokai išaugtų [banko] indėlių dalis, taigi pagerėtų bendros jo finansavimo galimybės, indėlininkų nuomonė ir jo gebėjimas pritraukti naujų indėlių palankesnėmis nei šiuo metu sąlygomis“. |
| --- | --- |

(333)

Likvidumo pozicijų požiūriu šis sandoris taip pat turi teigiamą poveikį banko paskolų ir indėlių santykiui – dėl šio sandorio smarkiai sumažėjo pernelyg aukštas jo lygis, nes „New TT Bank“ turėjo gerokai daugiau indėlių nei paskolų. Visų pirma Graikijos bankas savo 2013 d. liepos 8 d. rašte HFSF pažymėjo, kad bankas dvejus metus prieš sandorį patyrė didelį spaudimą. Graikijos bankas pareiškė, kad bankas prarado rinkos dalis Graikijoje ir buvo smarkiai priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo ir skubios paramos likvidumui padidinti. Savo rašte Graikijos bankas nurodė didelį finansavimo trūkumą, 132 % konsoliduotą paskolų ir indėlių santykį ir pablogėjusią klientų nuomonę apie banką. Tame rašte Graikijos bankas nurodė, kad bankui įsigijus „New TT Bank“„gerokai išaugtų [banko] indėlių dalis, taigi pagerėtų bendros jo finansavimo galimybės, indėlininkų nuomonė ir jo gebėjimas pritraukti naujų indėlių palankesnėmis nei šiuo metu sąlygomis“.

| (334) | Taigi įsigijimas padeda atitaisyti banko likvidumo poziciją, kuri yra esminė atkuriant ilgalaikį gyvybingumą. Komisija savo tarnybų 2013 m. liepos 8 d. rašte HFSF pripažino teigiamą įsigijimo poveikį. Tame rašte Komisija nurodė, kad dėl banko balanso pažeidžiamumo restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko restruktūrizavimo plano projektas, kurį Graikija pateikė prieš „New TT Bank“ įsigijimą, neatitinka ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo reikalavimo. Tame pačiame rašte Komisija nurodė, kad „daug indėlių turinčio [„New TT Bank“] įsigijimas iš esmės prisidėtų prie [banko] balanso tvarkymo, o kartu ir ilgalaikio jo gyvybingumo atkūrimo“. Tas vertinimas buvo pagrįstas atsižvelgiant į tokio įsigijimo poveikį banko likvidumo pozicijai: „Remiantis 2012 m. pabaigos rezultatais, dėl įsigijimo paskolų ir indėlių santykis nedelsiant sumažėtų nuo 155 % iki 123 %, todėl turėtų būti įmanoma 2017 m. pabaigoje įvykdyti [Komisijos] reikalavimą.“ |
| --- | --- |

(334)

Taigi įsigijimas padeda atitaisyti banko likvidumo poziciją, kuri yra esminė atkuriant ilgalaikį gyvybingumą. Komisija savo tarnybų 2013 m. liepos 8 d. rašte HFSF pripažino teigiamą įsigijimo poveikį. Tame rašte Komisija nurodė, kad dėl banko balanso pažeidžiamumo restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko restruktūrizavimo plano projektas, kurį Graikija pateikė prieš „New TT Bank“ įsigijimą, neatitinka ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo reikalavimo. Tame pačiame rašte Komisija nurodė, kad „daug indėlių turinčio [„New TT Bank“] įsigijimas iš esmės prisidėtų prie [banko] balanso tvarkymo, o kartu ir ilgalaikio jo gyvybingumo atkūrimo“. Tas vertinimas buvo pagrįstas atsižvelgiant į tokio įsigijimo poveikį banko likvidumo pozicijai: „Remiantis 2012 m. pabaigos rezultatais, dėl įsigijimo paskolų ir indėlių santykis nedelsiant sumažėtų nuo 155 % iki 123 %, todėl turėtų būti įmanoma 2017 m. pabaigoje įvykdyti [Komisijos] reikalavimą.“

| (335) | Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(335)

Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.1.2.   Įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (336) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. |
| --- | --- |

(336)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.

| (337) | Bankas pirkimo kainą sumokėjo naujomis akcijomis, todėl įsigijimas nebuvo finansuojamas naudojantis valstybės pagalba. Kapitalo poreikis, atsiradęs sumokėjus pirkimo kainą, buvo nedelsiant padengtas naujų akcijų emisija, todėl sumokėjus pirkimo kainą bendrieji banko kapitalo poreikiai nepadidėjo. Be to, HFSF priklausė 100 % „New TT Bank“ akcijų, tai reiškia, kad visos banko išleistos naujos akcijos buvo perduotos HFSF, t. y. valstybei. |
| --- | --- |

(337)

Bankas pirkimo kainą sumokėjo naujomis akcijomis, todėl įsigijimas nebuvo finansuojamas naudojantis valstybės pagalba. Kapitalo poreikis, atsiradęs sumokėjus pirkimo kainą, buvo nedelsiant padengtas naujų akcijų emisija, todėl sumokėjus pirkimo kainą bendrieji banko kapitalo poreikiai nepadidėjo. Be to, HFSF priklausė 100 % „New TT Bank“ akcijų, tai reiškia, kad visos banko išleistos naujos akcijos buvo perduotos HFSF, t. y. valstybei.

| (338) | Dėl paties įsigijimo papildomos valstybės pagalbos neprireiks, nes „New TT Bank“ atitiko reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Be to, ta laikina kredito įstaiga buvo įsteigta vos prieš kelis mėnesius iki jos įsigijimo. Kadangi sunkumų patiriančio banko turtas prieš jį perduodant laikinai kredito įstaigai yra įvertinamas tikrąja verte, galima manyti, kad „New TT Bank“ paskolų portfelyje nebuvo paslėptų nuostolių arba nuostolių, kuriems padengti nebuvo sudaryti tinkami atidėjiniai. |
| --- | --- |

(338)

Dėl paties įsigijimo papildomos valstybės pagalbos neprireiks, nes „New TT Bank“ atitiko reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Be to, ta laikina kredito įstaiga buvo įsteigta vos prieš kelis mėnesius iki jos įsigijimo. Kadangi sunkumų patiriančio banko turtas prieš jį perduodant laikinai kredito įstaigai yra įvertinamas tikrąja verte, galima manyti, kad „New TT Bank“ paskolų portfelyje nebuvo paslėptų nuostolių arba nuostolių, kuriems padengti nebuvo sudaryti tinkami atidėjiniai.

| (339) | Taigi konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis „New TT Bank“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(339)

Taigi konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis „New TT Bank“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.1.3.   Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis

| (340) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos. |
| --- | --- |

(340)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

| (341) | „New TT Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(341)

„New TT Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (342) | Tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (142), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje. |
| --- | --- |

(342)

Tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (142), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.

| (343) | Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „New TT Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu. |
| --- | --- |

(343)

Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „New TT Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.

7.5.1.4.   Išvada dėl „New TT Bank“ įsigijimo

| (344) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (143) ir į „New TT Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

(344)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (143) ir į „New TT Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

7.5.2.   „Nea Proton Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.2.1.   „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (345) | Veiklos pelningumo požiūriu „Nea Proton Bank“ įsigijimas turėtų padėti bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus dvi įmones toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. |
| --- | --- |

(345)

Veiklos pelningumo požiūriu „Nea Proton Bank“ įsigijimas turėtų padėti bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus dvi įmones toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas.

| (346) | Dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo bankas turės naudos iš sąveikos. Bankas įsigis klientų ir indėlių, kartu uždarydamas daugumą filialų, racionalizuodamas informacines sistemas ir pagrindinės buveinės funkcijas. Dėl sandorio taip pat sumažėjo banko paskolų ir indėlių santykis, nes „Nea Proton Bank“ paskolų ir indėlių santykis buvo mažesnis. 2013 m. birželio mėn. pabaigoje banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 135,79 %, o „Nea Proton Bank“ grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 52,68 %. |
| --- | --- |

(346)

Dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo bankas turės naudos iš sąveikos. Bankas įsigis klientų ir indėlių, kartu uždarydamas daugumą filialų, racionalizuodamas informacines sistemas ir pagrindinės buveinės funkcijas. Dėl sandorio taip pat sumažėjo banko paskolų ir indėlių santykis, nes „Nea Proton Bank“ paskolų ir indėlių santykis buvo mažesnis. 2013 m. birželio mėn. pabaigoje banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 135,79 %, o „Nea Proton Bank“ grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 52,68 %.

| (347) | Taigi įsigijimas turėjo teigiamą poveikį banko gyvybingumui. |
| --- | --- |

(347)

Taigi įsigijimas turėjo teigiamą poveikį banko gyvybingumui.

7.5.2.2.   „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (348) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms gyvybingumui atkurti, padengti. |
| --- | --- |

(348)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms gyvybingumui atkurti, padengti.

| (349) | Bankas įsigydamas „Nea Proton Bank“ sumokėjo simbolinę kainą (vieną eurą), o įsigytas subjektas prieš pardavimą buvo tinkamai rekapitalizuotas. Tas rekapitalizavimas apėmė atidėjinius būsimiems paskolų nuostoliams ir veiklos nuostoliams padengti (144). Taigi dėl tinkamai kapitalizuoto banko įsigijimo už vieną eurą banko kapitalo poreikiai nepadidėjo. |
| --- | --- |

(349)

Bankas įsigydamas „Nea Proton Bank“ sumokėjo simbolinę kainą (vieną eurą), o įsigytas subjektas prieš pardavimą buvo tinkamai rekapitalizuotas. Tas rekapitalizavimas apėmė atidėjinius būsimiems paskolų nuostoliams ir veiklos nuostoliams padengti (144). Taigi dėl tinkamai kapitalizuoto banko įsigijimo už vieną eurą banko kapitalo poreikiai nepadidėjo.

| (350) | Taigi „Nea Proton Bank“ įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(350)

Taigi „Nea Proton Bank“ įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.2.3.   Konkurenciją iškreipiantis „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis

| (351) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(351)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms.

| (352) | „Nea Proton Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(352)

„Nea Proton Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (353) | Komisija taip pat pažymi, kad tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (145), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje. |
| --- | --- |

(353)

Komisija taip pat pažymi, kad tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (145), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.

| (354) | Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „Nea Proton Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu. |
| --- | --- |

(354)

Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „Nea Proton Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.

7.5.2.4.   Išvada dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo

| (355) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

(355)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.

7.6.   A, B1, B2, B3, B4 IR C PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI IR C PRIEMONĖS ATITIKTIS 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

7.6.1.   Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą

| (356) | Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio – dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos. |
| --- | --- |

(356)

Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio – dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos.

| (357) | B1, B2, B3 ir B4 priemonės sudaro 5 839 mln. EUR; tai maždaug atitinka įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 781 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus. |
| --- | --- |

(357)

B1, B2, B3 ir B4 priemonės sudaro 5 839 mln. EUR; tai maždaug atitinka įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 781 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus.

| (358) | Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. |
| --- | --- |

(358)

Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.

| (359) | Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pelningumą bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad neatsakingo elgesio rizikos problemos nėra, bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą Graikijoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas. |
| --- | --- |

(359)

Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pelningumą bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad neatsakingo elgesio rizikos problemos nėra, bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą Graikijoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas.

| (360) | Komisija taip pat pažymėjo, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems kitiems bankams Graikijoje. Todėl ne visi GVO nuostoliai (su PSD programa susiję nuostoliai) gali būti siejami su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. |
| --- | --- |

(360)

Komisija taip pat pažymėjo, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems kitiems bankams Graikijoje. Todėl ne visi GVO nuostoliai (su PSD programa susiję nuostoliai) gali būti siejami su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.

| (361) | Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (146). |
| --- | --- |

(361)

Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (146).

| (362) | Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių (Rumunijoje, Bulgarijoje, Lenkijoje ir Ukrainoje). Pavyzdžiui, 2012 m. bankas įtraukė į apskaitą nuostolius Rumunijoje, Bulgarijoje ir Ukrainoje, nors toms patronuojamosioms įmonėms buvo skirtas 1,8 mlrd. EUR grupės vidaus finansavimas. |
| --- | --- |

(362)

Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių (Rumunijoje, Bulgarijoje, Lenkijoje ir Ukrainoje). Pavyzdžiui, 2012 m. bankas įtraukė į apskaitą nuostolius Rumunijoje, Bulgarijoje ir Ukrainoje, nors toms patronuojamosioms įmonėms buvo skirtas 1,8 mlrd. EUR grupės vidaus finansavimas.

| (363) | Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, taip pat parodė, kad dalis kapitalo poreikių susidarė dėl užsienio paskolų nuostolių. Tų paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 228 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 622 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. |
| --- | --- |

(363)

Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, taip pat parodė, kad dalis kapitalo poreikių susidarė dėl užsienio paskolų nuostolių. Tų paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 228 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 622 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų.

| (364) | Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas apima didelę nuostolių dalį ir susijusį pagalbos poreikį, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokiomis aplinkybėmis suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(364)

Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas apima didelę nuostolių dalį ir susijusį pagalbos poreikį, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokiomis aplinkybėmis suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.

| (365) | Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, ypač kalbant apie jo užsienio patronuojamąsias įmones ir didesnę turimą GVO dalį. |
| --- | --- |

(365)

Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, ypač kalbant apie jo užsienio patronuojamąsias įmones ir didesnę turimą GVO dalį.

7.6.2.   Gyvybingumas

| (366) | Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(366)

Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (367) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9–11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, mažu veiklos efektyvumu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti. |
| --- | --- |

(367)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9–11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, mažu veiklos efektyvumu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.

7.6.2.1.   Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla

| (368) | Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(368)

Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.

| (369) | 127 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija ir bus užtikrinta, kad bankas nebūtų priklausomas nuo didmeninių rinkų. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. |
| --- | --- |

(369)

127 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija ir bus užtikrinta, kad bankas nebūtų priklausomas nuo didmeninių rinkų. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones.

| (370) | Siekdamas sumažinti savo finansavimo išlaidas bankas taip pat įsipareigojo toliau mažinti už indėlius mokamas palūkanas, kaip aprašyta 127 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad toks indėlių sąnaudų mažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą. |
| --- | --- |

(370)

Siekdamas sumažinti savo finansavimo išlaidas bankas taip pat įsipareigojo toliau mažinti už indėlius mokamas palūkanas, kaip aprašyta 127 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad toks indėlių sąnaudų mažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.

| (371) | Nuo krizės pradžios bankas gerokai racionalizavo savo komercinį tinklą Graikijoje sumažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2018 m. banko bendros sąnaudos bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. (147) Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. neviršytų atitinkamai [...] ir [...], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(371)

Nuo krizės pradžios bankas gerokai racionalizavo savo komercinį tinklą Graikijoje sumažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2018 m. banko bendros sąnaudos bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. (147) Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. neviršytų atitinkamai [...] ir [...], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.

| (372) | Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 29,4 % portfelio (148). Bankas planuoja įkurti specialų departamentą, atsakingą už neveiksnių paskolų valdymą. Jis taip pat įsipareigojo vykdydamas paskolų politiką laikytis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(372)

Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 29,4 % portfelio (148). Bankas planuoja įkurti specialų departamentą, atsakingą už neveiksnių paskolų valdymą. Jis taip pat įsipareigojo vykdydamas paskolų politiką laikytis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse.

7.6.2.2.   Banko valdymas

| (373) | Kitas pagrindinis klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF turėjo 95,23 % banko akcijų. Atsižvelgdami į valstybės valdomų bankų Graikijoje patirtį, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinio jo akcininko kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams. |
| --- | --- |

(373)

Kitas pagrindinis klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF turėjo 95,23 % banko akcijų. Atsižvelgdami į valstybės valdomų bankų Graikijoje patirtį, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinio jo akcininko kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams.

| (374) | HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF pasirašytos akcijos taps akcijomis be balsavimo teisės, jeigu ne mažiau kaip 50 % 2014 m. padidinto kapitalo pasirašys privatūs investuotojai. Kalbant apie ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimą, Komisija neprieštarautų tam, kad kontrolė būtų suteikta privatiems akcininkams, jeigu jie į banką investuotų didelę savų pinigų sumą. Komisija pažymi, kad HFSF balsavimo teisių apribojimas nebus taikomas balsuojant dėl banko įstatų, emitento įvykių ar kitų strateginių sprendimų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano. Tomis nuostatomis užtikrinama, kad nors HFSF nesikiš į kasdienę banko veiklą, jis galės apsaugoti savo, kaip akcininko ir kaip institucijos, kuri turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, interesus. |
| --- | --- |

(374)

HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF pasirašytos akcijos taps akcijomis be balsavimo teisės, jeigu ne mažiau kaip 50 % 2014 m. padidinto kapitalo pasirašys privatūs investuotojai. Kalbant apie ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimą, Komisija neprieštarautų tam, kad kontrolė būtų suteikta privatiems akcininkams, jeigu jie į banką investuotų didelę savų pinigų sumą. Komisija pažymi, kad HFSF balsavimo teisių apribojimas nebus taikomas balsuojant dėl banko įstatų, emitento įvykių ar kitų strateginių sprendimų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano. Tomis nuostatomis užtikrinama, kad nors HFSF nesikiš į kasdienę banko veiklą, jis galės apsaugoti savo, kaip akcininko ir kaip institucijos, kuri turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, interesus.

7.6.2.3.   Tarptautinė veikla

| (375) | Kaip paaiškinta 362 ir 363 konstatuojamosiose dalyse, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas. |
| --- | --- |

(375)

Kaip paaiškinta 362 ir 363 konstatuojamosiose dalyse, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.

| (376) | Restruktūrizavimo plane numatoma pakeisti banko verslo modelį ir tapti banku, kuris daugiau dėmesio skirtų [...]. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Lenkijoje („EFG Poland“). Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja parduoti [...] patronuojamąją įmonę [...] (149). Jis taip pat toliau restruktūrizuos [...] ir [...] patronuojamųjų įmonių veiklą prieš galimą jų pardavimą vėliau, kaip nurodyta 116 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(376)

Restruktūrizavimo plane numatoma pakeisti banko verslo modelį ir tapti banku, kuris daugiau dėmesio skirtų [...]. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Lenkijoje („EFG Poland“). Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja parduoti [...] patronuojamąją įmonę [...] (149). Jis taip pat toliau restruktūrizuos [...] ir [...] patronuojamųjų įmonių veiklą prieš galimą jų pardavimą vėliau, kaip nurodyta 116 konstatuojamojoje dalyje.

| (377) | Bendras užsienyje veikiančių įmonių pelningumas bus atkurtas nuo [...]. Tą pačią dieną užsienio patronuojamosioms įmonėms suteiktas finansavimas bus sumažintas [...], palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. lygiu. |
| --- | --- |

(377)

Bendras užsienyje veikiančių įmonių pelningumas bus atkurtas nuo [...]. Tą pačią dieną užsienio patronuojamosioms įmonėms suteiktas finansavimas bus sumažintas [...], palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. lygiu.

| (378) | Todėl Komisija mano, kad bankas pakankamai restruktūrizavo tas užsienio patronuojamąsias įmones ir sumažino jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 128 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės kapitalui ar likvidumui. |
| --- | --- |

(378)

Todėl Komisija mano, kad bankas pakankamai restruktūrizavo tas užsienio patronuojamąsias įmones ir sumažino jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 128 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės kapitalui ar likvidumui.

7.6.2.4.   Išvada dėl gyvybingumo

| (379) | Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Iš tikrųjų pagal pagrindinį scenarijų 2018 m. banko nuosavo kapitalo grąža sieks [...] %. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama, nes nuo 2014 m. kapitalo pakankamumo rodiklis nebus mažesnis nei [...] %. |
| --- | --- |

(379)

Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Iš tikrųjų pagal pagrindinį scenarijų 2018 m. banko nuosavo kapitalo grąža sieks [...] %. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama, nes nuo 2014 m. kapitalo pakankamumo rodiklis nebus mažesnis nei [...] %.

| (380) | Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją (150). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas, 2018 m. jo nuosavo kapitalo grąža bus [...] %, o bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas bus [...] %. |
| --- | --- |

(380)

Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją (150). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas, 2018 m. jo nuosavo kapitalo grąža bus [...] %, o bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas bus [...] %.

| (381) | Graikijos banko atliktas 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis patvirtino, kad papildomo kapitalo sumos, kuri bus pritraukta 2014 m., t. y. 2 864 mln. EUR, pakanka pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti. Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame numatytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuoti kapitalo poreikiai gali būti laikomi tam tikru testavimu nepalankiausiomis sąlygomis. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį. |
| --- | --- |

(381)

Graikijos banko atliktas 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis patvirtino, kad papildomo kapitalo sumos, kuri bus pritraukta 2014 m., t. y. 2 864 mln. EUR, pakanka pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti. Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame numatytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuoti kapitalo poreikiai gali būti laikomi tam tikru testavimu nepalankiausiomis sąlygomis. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį.

| (382) | Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją. |
| --- | --- |

(382)

Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.

| (383) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos ir užsienyje vykdomos veiklos gyvybingumo klausimams spręsti. |
| --- | --- |

(383)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos ir užsienyje vykdomos veiklos gyvybingumo klausimams spręsti.

7.6.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

7.6.3.1.   A, B1, B2, B3 ir B4 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui vertinimas

| (384) | Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Banko prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(384)

Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Banko prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą.

7.6.3.1.1.   Banko įnašas: turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas

| (385) | Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą bankas pardavė nemažą savo verslo dalį. Pardavus dideles patronuojamąsias įmones Lenkijoje ir Turkijoje banko kapitalo pozicija sustiprėjo maždaug 750 mln. EUR. Dėl tų įmonių pardavimo taip pat pagerėjo banko likvidumo pozicija. Padidinus „Eurobank Properties“ akcinį kapitalą buvo sudarytos sąlygos bankui padidinti savo kapitalą 200 mln. EUR. |
| --- | --- |

(385)

Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą bankas pardavė nemažą savo verslo dalį. Pardavus dideles patronuojamąsias įmones Lenkijoje ir Turkijoje banko kapitalo pozicija sustiprėjo maždaug 750 mln. EUR. Dėl tų įmonių pardavimo taip pat pagerėjo banko likvidumo pozicija. Padidinus „Eurobank Properties“ akcinį kapitalą buvo sudarytos sąlygos bankui padidinti savo kapitalą 200 mln. EUR.

| (386) | Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą turtą [...] ir [...]. Visų pirma bankas įsipareigojo sumažinti savo užsienio turto dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus šį papildomą mažinimą, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą [...]. |
| --- | --- |

(386)

Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą turtą [...] ir [...]. Visų pirma bankas įsipareigojo sumažinti savo užsienio turto dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus šį papildomą mažinimą, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą [...].

| (387) | Be to, bankas įsipareigojo toliau mažinti užsienyje vykdomos veiklos mastą, jei jam reikėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR HFSF kapitalo injekcijos. Esant tokiam scenarijui, bankas sumažintų savo tarptautinio turto portfelį, kad jis neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu kapitalo injekcija pagal C priemonę bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, privatūs investuotojai skirs ne mažiau kaip 1,5 mlrd. EUR, t. y. daugiau negu HFSF. Esant tokiam didesniam privačių investuotojų dalyvavimui gerokai sumažėtų reikalingos pagalbos suma, kartu būtų užtikrintas didesnis naštos pasidalijimas. |
| --- | --- |

(387)

Be to, bankas įsipareigojo toliau mažinti užsienyje vykdomos veiklos mastą, jei jam reikėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR HFSF kapitalo injekcijos. Esant tokiam scenarijui, bankas sumažintų savo tarptautinio turto portfelį, kad jis neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu kapitalo injekcija pagal C priemonę bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, privatūs investuotojai skirs ne mažiau kaip 1,5 mlrd. EUR, t. y. daugiau negu HFSF. Esant tokiam didesniam privačių investuotojų dalyvavimui gerokai sumažėtų reikalingos pagalbos suma, kartu būtų užtikrintas didesnis naštos pasidalijimas.

| (388) | Bankas taip pat įsipareigojo parduoti didelę ir pelningą patronuojamąją draudimo įmonę. |
| --- | --- |

(388)

Bankas taip pat įsipareigojo parduoti didelę ir pelningą patronuojamąją draudimo įmonę.

| (389) | Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas įsipareigojo, kad jis nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba didinti, kaip aprašyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Be to, įsipareigojimais numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių. |
| --- | --- |

(389)

Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas įsipareigojo, kad jis nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba didinti, kaip aprašyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Be to, įsipareigojimais numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.

| (390) | Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2018 m. [...] |
| --- | --- |

(390)

Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2018 m. [...]

| (391) | Graikija visų pirma įsipareigojo, kad iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (151). |
| --- | --- |

(391)

Graikija visų pirma įsipareigojo, kad iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (151).

7.6.3.1.2.   Istorinių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas

| (392) | Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo. Iš tikrųjų, esamų akcininkų turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 1,44 %. Komisija taip pat pažymi, kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Galiausiai Komisija palankiai vertina tai, kad HFSF skirs papildomo kapitalo injekciją tik jei bankui nepavyktų pritraukti jo rinkoje už kainą, kuri laikoma pagrįsta ir nustatyta remiantis dviem nepriklausomais vertintojais. |
| --- | --- |

(392)

Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo. Iš tikrųjų, esamų akcininkų turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 1,44 %. Komisija taip pat pažymi, kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Galiausiai Komisija palankiai vertina tai, kad HFSF skirs papildomo kapitalo injekciją tik jei bankui nepavyktų pritraukti jo rinkoje už kainą, kuri laikoma pagrįsta ir nustatyta remiantis dviem nepriklausomais vertintojais.

7.6.3.1.3.   Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta

| (393) | Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma – 748 mln. EUR, o kapitalo prieaugis – 565 mln. EUR, kaip aprašyta 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(393)

Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma – 748 mln. EUR, o kapitalo prieaugis – 565 mln. EUR, kaip aprašyta 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse.

| (394) | Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 133 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų. |
| --- | --- |

(394)

Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 133 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.

| (395) | Taigi, atsižvelgdama į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, Komisija mano, kad Graikija įgyvendino pakankamas nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemones, kad A, B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemonės būtų apribotos iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(395)

Taigi, atsižvelgdama į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, Komisija mano, kad Graikija įgyvendino pakankamas nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemones, kad A, B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemonės būtų apribotos iki mažiausios būtinos sumos.

7.6.3.2.   C priemonės atitikties 2013 m. Bankų komunikatui vertinimas

| (396) | 2013 m. Bankų komunikatu papildomas Restruktūrizavimo komunikatas; jame reikalaujama užtikrinti didesnį naštos pasidalijimą, o bankai, gaunantys kapitalo paramą, raginami imtis papildomų priemonių, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. 2013 m. Bankų komunikato 29 punkte reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, jog, kiek įmanoma, buvo išnaudotos visos priemonės, kad tokia pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. Todėl valstybės narės turi pateikti kapitalo didinimo planą, užtikrinti tinkamą akcininkų ir subordinuotųjų kreditorių dalijimąsi našta ir užkirsti kelią lėšų netekimui prieš sprendimo dėl restruktūrizavimo priėmimą. Pagal 2013 m. Bankų komunikatą kapitalo didinimo planai turėtų apimti teisių emisijas, savanoriškas įsipareigojimų valdymo priemones, kapitalą didinantį turto pardavimą, finansinio įsiskolinimo mažinimo priemones, pelno neskirstymą ir kitas priemones, pavyzdžiui, griežtą išlaidų ir atlygio politiką. |
| --- | --- |

(396)

2013 m. Bankų komunikatu papildomas Restruktūrizavimo komunikatas; jame reikalaujama užtikrinti didesnį naštos pasidalijimą, o bankai, gaunantys kapitalo paramą, raginami imtis papildomų priemonių, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. 2013 m. Bankų komunikato 29 punkte reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, jog, kiek įmanoma, buvo išnaudotos visos priemonės, kad tokia pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. Todėl valstybės narės turi pateikti kapitalo didinimo planą, užtikrinti tinkamą akcininkų ir subordinuotųjų kreditorių dalijimąsi našta ir užkirsti kelią lėšų netekimui prieš sprendimo dėl restruktūrizavimo priėmimą. Pagal 2013 m. Bankų komunikatą kapitalo didinimo planai turėtų apimti teisių emisijas, savanoriškas įsipareigojimų valdymo priemones, kapitalą didinantį turto pardavimą, finansinio įsiskolinimo mažinimo priemones, pelno neskirstymą ir kitas priemones, pavyzdžiui, griežtą išlaidų ir atlygio politiką.

| (397) | 2013 m. Bankų komunikato 47 punkte numatyta, kad nustačius kapitalo trūkumą bankas turi užkirsti kelią lėšų netekimui imdamasis priemonių, kuriomis siekiama tokio pat rezultato, kaip ir įprastiniais draudimais mokėti dividendus ir atkarpas, draudimais įsigyti, draudimais siūlyti palankiausias kainas ar reklamos draudimais. Komisija pažymi, kad bankas tokių draudimų jau laikosi, nes jie yra įtraukti į Graikijos pateiktą įsipareigojimų sąrašą, kaip aprašyta (133) konstatuojamojoje dalyje, ir kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. |
| --- | --- |

(397)

2013 m. Bankų komunikato 47 punkte numatyta, kad nustačius kapitalo trūkumą bankas turi užkirsti kelią lėšų netekimui imdamasis priemonių, kuriomis siekiama tokio pat rezultato, kaip ir įprastiniais draudimais mokėti dividendus ir atkarpas, draudimais įsigyti, draudimais siūlyti palankiausias kainas ar reklamos draudimais. Komisija pažymi, kad bankas tokių draudimų jau laikosi, nes jie yra įtraukti į Graikijos pateiktą įsipareigojimų sąrašą, kaip aprašyta (133) konstatuojamojoje dalyje, ir kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais.

| (398) | 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimu (C priemonė) numatytas rezervas būsimiems nuostoliams, nustatytiems 2013 m. Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), padengti. Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad bankui pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų reikia 2 945 mln. EUR papildomo kapitalo būsimiems nuostoliams padengti. C priemone dengiami tik tie kapitalo poreikiai, kurie liks tokiu atveju, jei i) jie negali būti padengti parduodant papildomą turtą arba taikant kitas kapitalo didinimo priemones (Komisija mano, kad bankas išanalizavo visas turto pardavimo galimybes ir įsipareigojo dėl visų pardavimo sandorių, kuriais galima sumažinti kapitalo poreikius pagal Graikijos banko pateiktą kapitalo didinimo planą) ir ii) jų nepadengia privatūs investuotojai 2014 m. balandžio mėn. didinant akcinį kapitalą. Taigi bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo. |
| --- | --- |

(398)

2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimu (C priemonė) numatytas rezervas būsimiems nuostoliams, nustatytiems 2013 m. Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), padengti. Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad bankui pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų reikia 2 945 mln. EUR papildomo kapitalo būsimiems nuostoliams padengti. C priemone dengiami tik tie kapitalo poreikiai, kurie liks tokiu atveju, jei i) jie negali būti padengti parduodant papildomą turtą arba taikant kitas kapitalo didinimo priemones (Komisija mano, kad bankas išanalizavo visas turto pardavimo galimybes ir įsipareigojo dėl visų pardavimo sandorių, kuriais galima sumažinti kapitalo poreikius pagal Graikijos banko pateiktą kapitalo didinimo planą) ir ii) jų nepadengia privatūs investuotojai 2014 m. balandžio mėn. didinant akcinį kapitalą. Taigi bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo.

| (399) | Kaip paaiškinta 385–395 konstatuojamosiose dalyse, dar prieš testavimą nepalankiausiomis sąlygomis bankas ėmėsi veiksmų, kad reikalingo kapitalo suma būtų apribota iki minimumo. Jeigu įgyvendinant dabartinę kapitalo didinimo priemonę bankui pavyks didžiąją reikalingo kapitalo dalį pritraukti iš privačių investuotojų, o HFSF išmokėta papildoma pagalba neviršys 1 mlrd. EUR, nereikės jokio papildomo banko įnašo. Tačiau jeigu pagal C priemonę išmokėta pagalba tą lygį viršytų, bankui būtų tikslinga parduoti daugiau veiklos. |
| --- | --- |

(399)

Kaip paaiškinta 385–395 konstatuojamosiose dalyse, dar prieš testavimą nepalankiausiomis sąlygomis bankas ėmėsi veiksmų, kad reikalingo kapitalo suma būtų apribota iki minimumo. Jeigu įgyvendinant dabartinę kapitalo didinimo priemonę bankui pavyks didžiąją reikalingo kapitalo dalį pritraukti iš privačių investuotojų, o HFSF išmokėta papildoma pagalba neviršys 1 mlrd. EUR, nereikės jokio papildomo banko įnašo. Tačiau jeigu pagal C priemonę išmokėta pagalba tą lygį viršytų, bankui būtų tikslinga parduoti daugiau veiklos.

| (400) | Kalbant apie naštos pasidalijimą, 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad tinkamai dalijantis našta akcininkai, mišrių kapitalo priemonių turėtojai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai įnašus moka prieš suteikiant pagalbą kapitalo paramos forma. Komisija pažymi, kad Graikija iš dalies pakeitė savo nacionalinės teisės aktų sistemą siekdama užtikrinti, kad subordinuotieji kreditoriai prisidėtų prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš skiriant bankui bet kokią papildomo kapitalo injekciją. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) 6a straipsnyje numatytos priemonės, pagal kurias numatoma kapitalo trūkumą prireikus paskirstyti banko kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams. Nors toks naštos pasidalijimas bus tik po 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) dienos, remdamasi 2013 m. Bankų komunikato 45 punktu Komisija mano, kad tuo atveju, jei subordinuotoji skola ir mišrus kapitalas turėtų būti konvertuoti jau įsipareigojimo metu, rezultatai būtų neproporcingi. Jei bankas pritrauktų pakankamai privataus kapitalo visiems savo kapitalo poreikiams, nustatytiems Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti, subordinuotosios skolos priemonių konvertavimas būtų neproporcingas. Todėl Graikijos įsipareigojimas, kad subordinuotieji kreditoriai prisidės prie restruktūrizavimo privačiomis lėšomis prieš faktiškai bankui išmokant bet kokią kapitalo paramą, yra pakankamas tinkamam naštos pasidalijimui užtikrinti. |
| --- | --- |

(400)

Kalbant apie naštos pasidalijimą, 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad tinkamai dalijantis našta akcininkai, mišrių kapitalo priemonių turėtojai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai įnašus moka prieš suteikiant pagalbą kapitalo paramos forma. Komisija pažymi, kad Graikija iš dalies pakeitė savo nacionalinės teisės aktų sistemą siekdama užtikrinti, kad subordinuotieji kreditoriai prisidėtų prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš skiriant bankui bet kokią papildomo kapitalo injekciją. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) 6a straipsnyje numatytos priemonės, pagal kurias numatoma kapitalo trūkumą prireikus paskirstyti banko kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams. Nors toks naštos pasidalijimas bus tik po 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) dienos, remdamasi 2013 m. Bankų komunikato 45 punktu Komisija mano, kad tuo atveju, jei subordinuotoji skola ir mišrus kapitalas turėtų būti konvertuoti jau įsipareigojimo metu, rezultatai būtų neproporcingi. Jei bankas pritrauktų pakankamai privataus kapitalo visiems savo kapitalo poreikiams, nustatytiems Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti, subordinuotosios skolos priemonių konvertavimas būtų neproporcingas. Todėl Graikijos įsipareigojimas, kad subordinuotieji kreditoriai prisidės prie restruktūrizavimo privačiomis lėšomis prieš faktiškai bankui išmokant bet kokią kapitalo paramą, yra pakankamas tinkamam naštos pasidalijimui užtikrinti.

| (401) | Be to, siekdama užtikrinti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu banko savininkai kiek įmanoma daugiau prisidėtų atkuriant tinkamą kapitalo bazę, Graikija įsipareigojo, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bankas nepaskirstys dividendų ir nemokės jokių atkarpų, kurių pagal įstatymus neprivalo mokėti. Todėl pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą ir 2013 m. Bankų komunikato 47 punktą bankas nenaudos valstybės pagalbos mokėjimams už nuosavas lėšas, jeigu nėra pakankamo pelno tokiems mokėjimams atlikti. |
| --- | --- |

(401)

Be to, siekdama užtikrinti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu banko savininkai kiek įmanoma daugiau prisidėtų atkuriant tinkamą kapitalo bazę, Graikija įsipareigojo, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bankas nepaskirstys dividendų ir nemokės jokių atkarpų, kurių pagal įstatymus neprivalo mokėti. Todėl pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą ir 2013 m. Bankų komunikato 47 punktą bankas nenaudos valstybės pagalbos mokėjimams už nuosavas lėšas, jeigu nėra pakankamo pelno tokiems mokėjimams atlikti.

| (402) | Bankas taip pat įsipareigojo, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija), didesnio už Graikijos banko valdytojo bendrą metinį atlygį (neatsižvelgiant į jokią savanoriškai valdytojo atsisakytą atlygio dalį). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (152). |
| --- | --- |

(402)

Bankas taip pat įsipareigojo, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija), didesnio už Graikijos banko valdytojo bendrą metinį atlygį (neatsižvelgiant į jokią savanoriškai valdytojo atsisakytą atlygio dalį). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (152).

| (403) | Komisija turi įvertinti, ar tas įsipareigojimas, apimantis du scenarijus, atitinka 2013 m. Bankų komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(403)

Komisija turi įvertinti, ar tas įsipareigojimas, apimantis du scenarijus, atitinka 2013 m. Bankų komunikate nustatytus reikalavimus.

| (404) | Pagal pirmąjį scenarijų, kai HFSF faktiškai nesuteikia bankui naujo kapitalo injekcijos, pagal C priemonę numatyta pagalba apsiribos paprasčiausiu įsipareigojimu garantuoti kapitalo padidinimą, o HFSF neišmokės nė vieno euro, nes visos naujos akcijos bus pasirašytos privačių investuotojų. 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad atlygio apribojimo galima nebetaikyti, kai pagalba grąžinama. Tačiau pagal tokį garantavimo įsipareigojimą dėl galimo kapitalo padidinimo numatyta pagalba negali būti grąžinta, jei šis įsipareigojimas niekada neįgyvendinamas (nes valstybė bankui iš viso neišmoka jokių pinigų). Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali sutikti, kad atlygio apribojimas taikomas nustatytą laikotarpį. Komisija mano, kad Graikijos prisiimtas įsipareigojimas, galiojantis iki 2017 m. gruodžio 31 d. (t. y. trejus metus ir aštuonis mėnesius, baigiasi likus vieniems metams iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos) yra tinkamas 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto paskutinės pastraipos taikymas. Kadangi Graikijos banko valdytojo metinis atlygis yra mažesnis už ribą, nustatytą 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto antroje pastraipoje, o tas įsipareigojimas bus taikomas visa grupei, Komisija mano, kad Graikijos siūlomas įsipareigojimas tuo atveju, kai didinant, kaip planuota, kapitalą HFSF nepasirašys jokių akcijų, atitinka 2013 m. Bankų komunikato 38 punktą. |
| --- | --- |

(404)

Pagal pirmąjį scenarijų, kai HFSF faktiškai nesuteikia bankui naujo kapitalo injekcijos, pagal C priemonę numatyta pagalba apsiribos paprasčiausiu įsipareigojimu garantuoti kapitalo padidinimą, o HFSF neišmokės nė vieno euro, nes visos naujos akcijos bus pasirašytos privačių investuotojų. 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad atlygio apribojimo galima nebetaikyti, kai pagalba grąžinama. Tačiau pagal tokį garantavimo įsipareigojimą dėl galimo kapitalo padidinimo numatyta pagalba negali būti grąžinta, jei šis įsipareigojimas niekada neįgyvendinamas (nes valstybė bankui iš viso neišmoka jokių pinigų). Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali sutikti, kad atlygio apribojimas taikomas nustatytą laikotarpį. Komisija mano, kad Graikijos prisiimtas įsipareigojimas, galiojantis iki 2017 m. gruodžio 31 d. (t. y. trejus metus ir aštuonis mėnesius, baigiasi likus vieniems metams iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos) yra tinkamas 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto paskutinės pastraipos taikymas. Kadangi Graikijos banko valdytojo metinis atlygis yra mažesnis už ribą, nustatytą 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto antroje pastraipoje, o tas įsipareigojimas bus taikomas visa grupei, Komisija mano, kad Graikijos siūlomas įsipareigojimas tuo atveju, kai didinant, kaip planuota, kapitalą HFSF nepasirašys jokių akcijų, atitinka 2013 m. Bankų komunikato 38 punktą.

| (405) | Pagal antrąjį scenarijų, kai HFSF turėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo pakeisti įsipareigojimą, kad jis atitiktų 2013 m. Bankų komunikatą. Komisija pažymi, kad norint toliau atitikti 2013 m. Bankų komunikatą tuo atveju, jei HFSF pasirašytų akcijų, atlygio ribos taikymo trukmė būtų pakeista, kad ta riba būtų taikoma iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., arba iki pagalbos grąžinimui lygiaverčio sandorio, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis pirmesnis. Kadangi paprastųjų akcijų bankas negali grąžinti, Komisija sutinka, kad pelningas akcijų pardavimas antrinėje rinkoje galėtų būti laikomas lygiaverčiu pagalbos grąžinimui. |
| --- | --- |

(405)

Pagal antrąjį scenarijų, kai HFSF turėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo pakeisti įsipareigojimą, kad jis atitiktų 2013 m. Bankų komunikatą. Komisija pažymi, kad norint toliau atitikti 2013 m. Bankų komunikatą tuo atveju, jei HFSF pasirašytų akcijų, atlygio ribos taikymo trukmė būtų pakeista, kad ta riba būtų taikoma iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., arba iki pagalbos grąžinimui lygiaverčio sandorio, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis pirmesnis. Kadangi paprastųjų akcijų bankas negali grąžinti, Komisija sutinka, kad pelningas akcijų pardavimas antrinėje rinkoje galėtų būti laikomas lygiaverčiu pagalbos grąžinimui.

| (406) | Taigi pagal abu scenarijus Graikijos prisiimtas įsipareigojimas dėl atlygio apribojimo atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(406)

Taigi pagal abu scenarijus Graikijos prisiimtas įsipareigojimas dėl atlygio apribojimo atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.

| (407) | Kalbant apie valstybės atlygį, 2011 m. Pratęsimo komunikate reikalaujama, kad išleidžiamos naujos akcijos būtų diskontuotos rinkos kainos, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Komisija pažymi, kad to reikalavimo tikslas – užtikrinti, kad valstybė gautų pakankamą atlygį už savo turimą banko akcijų dalį ir kad istorinių akcininkų turima dalis atitinkamai sumažėtų. C priemonės atveju valstybė jau yra pagrindinė banko akcininkė, turinti daugiau kaip 90 % akcijų. Taigi dėl pernelyg diskontuotos rinkos kainos sumažėtų valstybės atlygis už B4 priemonę ir gali būti suteikta pagalba investuotojams, jeigu diskontu nepakankamai įvertinama banko vertė. Siekiant to išvengti, pasirašymo kaina negali būti mažesnė už minimalią kainą, nustatytą remiantis dviem nepriklausomų vertintojų vertinimais. Todėl išsamia kainų nustatymo tvarka HFSF apsaugomas nuo pernelyg didelio turimos dalies sumažėjimo dėl naujų investuotojų, kartu užtikrinant, kad HFSF pasirašys naujas akcijas už kainą, atitinkančią banko vertę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali pritarti, kad išleidžiamos naujos akcijos gali būti mažiau diskontuotos dabartinės rinkos kainos, nei numatyta 2011 m. Pratęsimo komunikate, ir minimalią kainą ji laiko priimtina. |
| --- | --- |

(407)

Kalbant apie valstybės atlygį, 2011 m. Pratęsimo komunikate reikalaujama, kad išleidžiamos naujos akcijos būtų diskontuotos rinkos kainos, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Komisija pažymi, kad to reikalavimo tikslas – užtikrinti, kad valstybė gautų pakankamą atlygį už savo turimą banko akcijų dalį ir kad istorinių akcininkų turima dalis atitinkamai sumažėtų. C priemonės atveju valstybė jau yra pagrindinė banko akcininkė, turinti daugiau kaip 90 % akcijų. Taigi dėl pernelyg diskontuotos rinkos kainos sumažėtų valstybės atlygis už B4 priemonę ir gali būti suteikta pagalba investuotojams, jeigu diskontu nepakankamai įvertinama banko vertė. Siekiant to išvengti, pasirašymo kaina negali būti mažesnė už minimalią kainą, nustatytą remiantis dviem nepriklausomų vertintojų vertinimais. Todėl išsamia kainų nustatymo tvarka HFSF apsaugomas nuo pernelyg didelio turimos dalies sumažėjimo dėl naujų investuotojų, kartu užtikrinant, kad HFSF pasirašys naujas akcijas už kainą, atitinkančią banko vertę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali pritarti, kad išleidžiamos naujos akcijos gali būti mažiau diskontuotos dabartinės rinkos kainos, nei numatyta 2011 m. Pratęsimo komunikate, ir minimalią kainą ji laiko priimtina.

| (408) | Jeigu akcijos būtų išleistos už didesnę kainą, būtų kilęs pavojus atbaidyti privačius investuotojus nuo dalyvavimo didinant akcinį kapitalą, taigi būtų apribotos galimybės pritraukti privataus kapitalo. |
| --- | --- |

(408)

Jeigu akcijos būtų išleistos už didesnę kainą, būtų kilęs pavojus atbaidyti privačius investuotojus nuo dalyvavimo didinant akcinį kapitalą, taigi būtų apribotos galimybės pritraukti privataus kapitalo.

| (409) | Todėl Komisija mano, kad nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo lygis C priemonės atveju yra tinkamas. |
| --- | --- |

(409)

Todėl Komisija mano, kad nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo lygis C priemonės atveju yra tinkamas.

7.6.3.3.   Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo

| (410) | Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas parduodant turtą yra gerokai mažesni nei lygiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės. |
| --- | --- |

(410)

Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas parduodant turtą yra gerokai mažesni nei lygiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės.

| (411) | C priemonės atveju restruktūrizavimo planas taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus. |
| --- | --- |

(411)

C priemonės atveju restruktūrizavimo planas taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.

7.6.4.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (412) | Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti. |
| --- | --- |

(412)

Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.

| (413) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo, kuris sudarė 16 % pagal riziką įvertinto jo turto (išskyrus C priemonę). Pagal C priemonę bankas gauna įsipareigojimą skirti papildomą 2 864 mlrd. EUR injekciją, todėl bendra kapitalo pagalbos suma – 23,7 % pagal riziką įvertinto banko turto. Be kapitalo paramos bankas taip pat gavo paramą likvidumui padidinti. Bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 13 600 mln. EUR 2011 m. balandžio 15 d. ir 13 932 mln. EUR 2013 m. lapkričio 30 d., tai sudaro 17 % banko balanso tą pačią dieną. 2012 m. gruodžio 31 d. bankas taip pat buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, tai sudarė 18 % banko balanso tą dieną. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į palyginti didelę pagalbos sumą. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2012 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 17 %, o indėlių – 12 %. Įsigijus „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“, 2013 m. rugsėjo mėn. banko paskolų rinkos dalis išaugo iki 20,7 %, o indėlių – iki 18,8 % (153). |
| --- | --- |

(413)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo, kuris sudarė 16 % pagal riziką įvertinto jo turto (išskyrus C priemonę). Pagal C priemonę bankas gauna įsipareigojimą skirti papildomą 2 864 mlrd. EUR injekciją, todėl bendra kapitalo pagalbos suma – 23,7 % pagal riziką įvertinto banko turto. Be kapitalo paramos bankas taip pat gavo paramą likvidumui padidinti. Bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 13 600 mln. EUR 2011 m. balandžio 15 d. ir 13 932 mln. EUR 2013 m. lapkričio 30 d., tai sudaro 17 % banko balanso tą pačią dieną. 2012 m. gruodžio 31 d. bankas taip pat buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, tai sudarė 18 % banko balanso tą dieną. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į palyginti didelę pagalbos sumą. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2012 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 17 %, o indėlių – 12 %. Įsigijus „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“, 2013 m. rugsėjo mėn. banko paskolų rinkos dalis išaugo iki 20,7 %, o indėlių – iki 18,8 % (153).

| (414) | Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs, nes bankas, atrodo, nėra prisiėmęs pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje. |
| --- | --- |

(414)

Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs, nes bankas, atrodo, nėra prisiėmęs pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.

| (415) | Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose ir draudimo veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

(415)

Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose ir draudimo veiklą Graikijoje.

| (416) | Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, banko įsipareigojimą iki [...] parduoti savo draudimo veiklą, taip pat įsipareigojimą iki 2018 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį, dėl ko tikriausiai reikės parduoti papildomą turtą [...] ir [...], ir įsipareigojimą nenaudoti pagalbos tų įmonių plėtrai finansuoti. Komisija mano, kad proporcinga užsienio turto dydį mažinti daugiau, jei pagal C priemonę HFSF bankui išmokėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR papildomą kapitalo pagalbą. Kaip nurodyta (295) konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio mokėjimo pagalba turėtų didesnį iškreipiamąjį poveikį nei paprasčiausias įsipareigojimas dalyvauti didinant kapitalą. Tačiau jeigu papildomo kapitalo injekcija bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, tai reikštų didesnį privačių investuotojų dalyvavimą prisidedant mažiausiai 1,5 mlrd. EUR. Be to, esant didesniam privačių investuotojų dalyvavimui būtų užtikrintas papildomas naštos pasidalijimas, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje. Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertinant naštos pasidalijimo priemones bus atsižvelgta ir į kainą, sumokėtą už valstybės suteiktą paramą, ir į naštos pasidalijimo lygį. Taigi papildomi konkurencijos iškraipymai bus apriboti, jeigu HFSF skirs mažiau nei 1 mlrd. EUR injekciją. |
| --- | --- |

(416)

Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, banko įsipareigojimą iki [...] parduoti savo draudimo veiklą, taip pat įsipareigojimą iki 2018 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį, dėl ko tikriausiai reikės parduoti papildomą turtą [...] ir [...], ir įsipareigojimą nenaudoti pagalbos tų įmonių plėtrai finansuoti. Komisija mano, kad proporcinga užsienio turto dydį mažinti daugiau, jei pagal C priemonę HFSF bankui išmokėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR papildomą kapitalo pagalbą. Kaip nurodyta (295) konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio mokėjimo pagalba turėtų didesnį iškreipiamąjį poveikį nei paprasčiausias įsipareigojimas dalyvauti didinant kapitalą. Tačiau jeigu papildomo kapitalo injekcija bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, tai reikštų didesnį privačių investuotojų dalyvavimą prisidedant mažiausiai 1,5 mlrd. EUR. Be to, esant didesniam privačių investuotojų dalyvavimui būtų užtikrintas papildomas naštos pasidalijimas, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje. Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertinant naštos pasidalijimo priemones bus atsižvelgta ir į kainą, sumokėtą už valstybės suteiktą paramą, ir į naštos pasidalijimo lygį. Taigi papildomi konkurencijos iškraipymai bus apriboti, jeigu HFSF skirs mažiau nei 1 mlrd. EUR injekciją.

| (417) | Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne plėstis, pavyzdžiui, užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(417)

Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne plėstis, pavyzdžiui, užsienio rinkose.

| (418) | Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje. |
| --- | --- |

(418)

Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.

| (419) | Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai. |
| --- | --- |

(419)

Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.

7.7.   STEBĖSENA

| (420) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (154), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena. |
| --- | --- |

(420)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (154), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.

8.   IŠVADA

| (421) | Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino pagalbos priemones SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, kartu su prieduose išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(421)

Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino pagalbos priemones SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, kartu su prieduose išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos arba planuojamos įgyvendinti priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:

| a) | Graikijos banko bankui „Eurobank Ergasias SA.“ (toliau – „Eurobank“) suteikta ir Graikijos Respublikos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė); |
| --- | --- |

a)

Graikijos banko bankui „Eurobank Ergasias SA.“ (toliau – „Eurobank“) suteikta ir Graikijos Respublikos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);

| b) | 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| c) | 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ pateiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ pateiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| d) | 2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);

| e) | HFSF suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė); |
| --- | --- |

e)

HFSF suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);

| f) | 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė). |
| --- | --- |

f)

2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).

2.   Atsižvelgiant į 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „Eurobank Group“ („Eurobank Ergasias S.A“ ir visos jo patronuojamosios įmonės (Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosios įmonės ir filialai)), ir į 2014 m. balandžio 16 d. Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:

| a) | 2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Eurobank“ skirta 950 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė); |
| --- | --- |

a)

2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Eurobank“ skirta 950 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);

| b) | nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Eurobank“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 12 mlrd. EUR (L2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Eurobank“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 12 mlrd. EUR (L2 priemonė);

| c) | 2012 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 3 970 mln. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 3 970 mln. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);

| d) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| e) | 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ suteiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

e)

2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ suteiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| f) | 2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė); |
| --- | --- |

f)

2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);

| g) | HFSF „Eurobank“ suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė); |
| --- | --- |

g)

HFSF „Eurobank“ suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);

| h) | 2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė); |
| --- | --- |

h)

2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė);

| i) | iš viso 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) ir HFSF lėšomis 2011 m. spalio mėn. ir 2012 m. gegužės mėn. (NP1 priemonė); |
| --- | --- |

i)

iš viso 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) ir HFSF lėšomis 2011 m. spalio mėn. ir 2012 m. gegužės mėn. (NP1 priemonė);

| j) | 2011 m. spalio mėn., 2012 m. vasario mėn., 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta iš viso 515 mln. EUR kapitalo injekcija (NP2 priemonė); |
| --- | --- |

j)

2011 m. spalio mėn., 2012 m. vasario mėn., 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta iš viso 515 mln. EUR kapitalo injekcija (NP2 priemonė);

| k) | 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė). |
| --- | --- |

k)

2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).

| l) | iš viso 677 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „Hellenic Postbank“ („TT Bank“), padengimas HDIGF ir HFSF lėšomis 2011 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. vasario mėn. (T priemonė); |
| --- | --- |

l)

iš viso 677 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „Hellenic Postbank“ („TT Bank“), padengimas HDIGF ir HFSF lėšomis 2011 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. vasario mėn. (T priemonė);

| m) | 2009 m. gegužės mėn. Graikijos „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė); |
| --- | --- |

m)

2009 m. gegužės mėn. Graikijos „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė);

| n) | iš viso 3 732,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New Hellenic Postbank“ („New TT Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. sausio ir birželio mėn. (NTT1 priemonė); |
| --- | --- |

n)

iš viso 3 732,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New Hellenic Postbank“ („New TT Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. sausio ir birželio mėn. (NTT1 priemonė);

| o) | 2013 m. sausio 29 d. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė). |
| --- | --- |

o)

2013 m. sausio 29 d. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė).

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 29 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.34825 (2012/C) (ex 2012/NN) – Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas banko „EFG Eurobank“ rekapitalizavimas (OL C 359, 2012 11 21, p. 31), 2012 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN) – Pagalba bankui „Nea Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ (OL C 357, 2012 11 20, p. 26) ir 2013 m. gegužės 6 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) – Valstybės pagalba bankui „Hellenic Postbank S.A.“ sukuriant ir kapitalizuojant laikiną banką „New Hellenic Postbank S.A.“ (OL C 190, 2013 6 29, p. 70).

1

(2)  Bankas „Eurobank Ergasias S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės (Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosios įmonės ir filialai).

2

(3)  „Bankas“ reiškia „Eurobank Group“.

3

(4)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/08 – Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje (OL C 125, 2009 6 5, p. 6). Jai suteiktas numeris SA.26678 (N 560/2008). Ta schema vėliau buvo pratęsta ir pakeista, kaip aprašyta 6 išnašoje.

4

(5)  2012 m. birželio 29 d. metiniame visuotiniame susirinkime nuspręsta įmonės pavadinimą „EFG Eurobank Ergasias S.A.“ pakeisti į „Eurobank Ergasias S.A.“

5

(6)  2009 m. rugsėjo 2 d. Graikija pranešė apie keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2009 m. gruodžio 31 d., kurie buvo patvirtinti 2009 m. rugsėjo 18 d. (žr. 2009 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 504/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas ir pakeitimas“ (OL C 264, 2009 11 6, p. 3)). 2010 m. sausio 25 d. Komisija patvirtino antrąjį paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 690/09 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 57, 2010 3 9, p. 4)). 2010 m. birželio 30 d. Komisija patvirtino keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d. (žr. 2010 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 260/10 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 238, 2010 9 3, p. 3)). 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31998 (10/N) – Ketvirtasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas (OL C 53, 2011 2 19, p. 1)). 2011 m. balandžio 4 d. Komisija patvirtino pakeitimą (žr. 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.32767 (11/N) „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pakeitimas“ (OL C 164, 2011 6 2, p. 5)). 2011 m. birželio 27 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (žr. 2011 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.33153 (11/N) „Penktasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 274, 2011 9 17, p. 3)). 2012 m. vasario 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. birželio 30 d. (žr. 2012 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.34149 (11/N) „Šeštasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 101, 2012 4 4, p. 1)). 2012 m. liepos 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. gruodžio 31 d. (žr. 2012 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.35002 (12/N) – Graikija „Paramos schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 77, 2013 3 15, p. 12)). 2013 m. sausio 22 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. birželio 30 d. (žr. 2013 m. sausio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.35999 (12/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 162, 2013 6 7, p. 3)). 2013 m. liepos 25 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. (žr. 2013 m. liepos 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.36956 (2013/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“; dar nepaskelbtas). 2014 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2014 m. birželio 30 d. (žr. 2014 m. sausio 14 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos Nr. SA.37958 (13/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (dar nepaskelbtas).

6

(7)  Žr. 2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C) „Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas banko „EFG Eurobank“ rekapitalizavimas“ (OL C 359, 2012 11 21, p. 31).

7

(8)  2012 m. gruodžio 24 d. HFSF pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

8

(9)  Pranešimas užregistruotas Nr. SA.34825 (2014/NN).

9

(10)  OL C 357, 2012 11 20, p. 26.

10

(11)  OL C 190, 2013 6 29, p. 70.

11

(12)  Vėliau finansavimo trūkumas buvo iš naujo įvertintas ir, remiantis Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimu Nr. 11/1/
  21.5.2013, galutinai nustatyta, kad šis trūkumas yra 3 732,6 mln. EUR.

12

(13)  Finansavimo trūkumas reiškia naujajam bankui perduoto turto vertės ir nominaliosios jam perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą.

13

(14)  Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn. (angl. The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012), p. 17; paskelbta interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

14

Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn.

The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012

(15)  Žr. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos II skirsnį „Graikijos valstybės skolos restruktūrizavimas“, Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn.; paskelbta interneto svetainėje http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

15

Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos

(16)  2012 m. kovo 9 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

16

(17)  Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas – vienas iš reguliuojamojo kapitalo rodiklių, kurį stebi priežiūros institucija pagal Direktyvą dėl kapitalo poreikio.

17

(18)  Žr. 14 išnašą, p. 106.

18

(19)  Žr. 15 išnašą.

19

(20)  Žr. 14 išnašą, p. 104.

20

(21)  Žr. 15 išnašą.

21

(22)  Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai kartu sudaro Eurosistemą, euro zonos centrinių bankų sistemą.

22

(23)  2012 m. gruodžio 3 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Vykdant tą savo skolos išpirkimą gerokai mažesne kaina nei nominalioji vertė smarkiai sumažėjo Graikijos skola.

23

(24)  Nesant tokio išpirkimo, tų obligacijų rinkos vertė galėjo išaugti, atsižvelgiant į rinkos rodiklių, pvz., palūkanų normų, raidą ir Graikijos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę.

24

(25)  Apėmė laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. Graikijoje teikiamų naujų paskolų tikėtiną nuostolį.

25

(26)  Kredito nuostolio projekcijų, susijusių su užsienio rizika, poveikis apskaičiuotas atskaičius užsienyje taikomus mokesčius ir atsižvelgiant į tuo metu Komisijai Graikijos pasiūlytus įsipareigojimus dėl turto pardavimo.

26

(27)  2013 m. birželio mėn. NBG paskolų nuostolių rezervai pro forma, atsižvelgiant į FBB ir „Probank“ atidėjinius.

27

pro forma

(28)  2013 m. birželio mėn. „Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai pro forma, atsižvelgiant į „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“ (juos bankas įsigijo 2013 m. rugpjūčio mėn.) atidėjinius.

28

pro forma

(29)  http://www.eurobank.gr/online/home/generic.aspx?id=323&mid=347&lang=en.

29

(30)  Žr. 2 lentelę.

30

(31)  Tos nuosavo kapitalo sumos 2010 m., 2011 m. ir 2012 m. apima 950 mln. EUR privilegijuotųjų akcijų, kurias Graikija suteikė 2009 m.; tos sumos neapima 5 311 mln. EUR vertės dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių, kurios bankui suteiktos 2012 m. 2013 m. gruodžio 31 d. nuosavo kapitalo duomenys apima 2013 m. gegužės mėn. rekapitalizavimą (atliekant šį rekapitalizavimą dvi tarpinio rekapitalizavimo priemonės buvo konvertuotos į paprastąsias akcijas).

31

(32)  Žr. 2 lentelę.

32

(33)  Konfidenciali informacija.

33

(34)  Pradinis kapitalo didinimo planas buvo ne tokio plataus užmojo, pvz., bankas planavo išlaikyti reikšmingą [...] dalį ir įsipareigojo parduoti tik [...] % patronuojamosios draudimo įmonės.

34

(35)  Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimas Nr. 20/3/
  9.10.2011.

35

(36)  Finansų ministro sprendimas Nr. 9250/9.10.2011, kuriuo įsteigiama laikina kredito įstaiga „Nea Proton Bank S.A.“ (Graikijos Vyriausybės leidinys FEK B’ 2246/2011).

36

(37)  Pradinis akcinis kapitalas buvo apmokėtas pagal 2011 m. spalio 9 d. ministro sprendimą dviem dalimis: 2011 m. spalio 9 d. – 220 mln. EUR ir 2012 m. vasario 3 d. – 30 mln. EUR. Žr. HFSF, 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpio metinė finansinė ataskaita (angl. Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012), 2013 m. rugpjūčio mėn.; paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

37

2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpio metinė finansinė ataskaita

Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012

(38)  Pagal riziką įvertintas turtas – tai reguliuojamasis suvestinis rodiklis, kuriuo įvertinama finansų įstaigos rizikos pozicija ir kuriuo naudojasi priežiūros institucijos stebėdamos finansų įstaigų kapitalo pakankamumą.

38

Pagal riziką įvertintas turtas

(39)  Žr. Įstatymo 3601/2007 63E straipsnio 9 dalį.

39

(40)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 7/3/
  18.1.2013.

40

(41)  Finansų ministro sprendimas Nr. 2124/B95/18.1.2013, kuriuo įsteigiama laikina kredito įstaiga „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (Graikijos Vyriausybės leidinys FEK B’ 74/2013).

41

(42)  Ministro sprendimo Nr. 2124/B95/2013 1 priedo 1 straipsnio ιγ (13) dalis.

42

(43)  „Deloitte“ atliko „New TT Bank“ grynojo turto vertės 2013 m. rugpjūčio 30 d. vertinimą, o 2013 m. lapkričio 15 d. HFSF išmokėjo bankui 54,9 mln. EUR grynaisiais pinigais, kaip nurodyta 2013 m. liepos–gruodžio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo veiklos ataskaitoje (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund’s Activities for the period July - December 2013), p. 2; paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jul_2013_Dec_2013_en.pdf

43

Report of the Hellenic Financial Stability Fund’s Activities for the period July - December 2013

(44)  Galutinis HFSF gautų akcijų kiekis buvo nustatytas remiantis banko akcijų vidutine pagal apimtį įvertinta kaina Atėnų vertybinių popierių biržoje dešimt darbo dienų iki neeilinio visuotinio susirinkimo dienos (mažiausias kiekis – 1 418 750 000 akcijų). Žr. 31 išnašą.

44

(45)  Remiantis 2013 m. gruodžio 13 d. Finansų ministerijos pateikta ataskaita dėl garantijų ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemonių taikymo.

45

(46)  950 mln. EUR – tai suma atėmus išlaidas. Suma buvo 950,125 mln. EUR. Žr. „Eurobank“2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinę finansinę ataskaitą (angl. Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009), p. 6; paskelbta interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/REPORTSITE%202009Final1.pdf

46

2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų metinę finansinę ataskaitą

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2009

(47)  Remiantis 2011 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko raštu, „garantijos taikomos visai skubios paramos likvidumui padidinti sumai“.

47

(48)  2014 m. balandžio 7 d. Graikijos banko pateikta informacija.

48

(49)  Išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad: „Bankui mokėtina faktinė rizika apima EFSF obligacijas ir bet kokias atkarpos išmokas ir sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas laikotarpiu nuo obligacijų išleidimo iki avanso konvertavimo į akcinį kapitalą ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones, kaip numatyta šiame susitarime.“

49

(50)  Žr. 3 lentelę.

50

(51)  2013 m. balandžio 30 d.„Eurobank“ pranešimas apie 2013 m. balandžio 30 d. banko neeilinio visuotinio akcininkų susirinkimo nutarimus, paskelbtas interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/ΑΠΟΦΑΣΕΙΣ%20ΕΓΣ%2030 %204 %202013_ENG(FINAL).pdf.

51

(52)  Žr. 57 konstatuojamąją dalį.

52

(53)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EGM_12042014_RESOLUTIONSVOTING_RESULTS_ENG(FINAL).pdf

53

(54)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Capital_increase_ENG_(04042014)_FINAL.pdf

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/press_release_20140415_en.pdf

55

(56)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press_Release_Commitment_Letter_ENG.pdf

56

(57)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/PRICE_RANGE_ENG_FINAL.pdf

57

(58)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 2/3/
  9.4.2012.

58

(59)  Likusią sumą sumokėjo HFSF, kadangi pagal Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 12 dalį, kai taikytina, nuo 2012 m. vasario 29 d. pastarasis perėmė HDIGF funkcijas, susijusias su finansavimo trūkumo padengimu.

59

(60)  Žr. 53 konstatuojamąją dalį.

60

(61)  2012 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendime dėl valstybės pagalbos Nr. SA.34115 (12/NN) – Graikija – „T Bank“ pertvarkymas“ (toliau – sprendimas dėl „T Bank“, OL C 284, 2012 9 20, p. 6) ir sprendime pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ priemonė buvo įvertinta kaip valstybės pagalba, skirta „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“.

61

(62)  Remiantis Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimu Nr. 26/2/
  17.12.2011, apskaičiuotas pradinis finansavimo trūkumas buvo 700 mln. EUR.

62

(63)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 2/1/
  9.4.2012.

63

(64)  Žr. 51 išnašą.

64

(65)  Kalbant apie HFSF „New TT Bank“ sumokėtą 227 mln. EUR sumą, 2012 m. gegužės 3 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimu nustatyta, kad pagal Įstatymo Nr. 4051/2012 9 straipsnio 12 dalį HFSF turėjo vietoj HDIGF apmokėti ne tik naujus, bet ir iki Įstatymo Nr. 4051/2012 įsigaliojimo 2012 m. vasario 29 d. neįvykdytus HDIGF įsipareigojimus. Todėl HFSF pateikė prašymą Valstybės Tarybai panaikinti atitinkamą Graikijos banko sprendimą. Dėl tos priežasties „New TT Bank“2013 m. vasario 11 d. raštu įsipareigojo HFSF, kad tuo atveju, jei teismas priimtų HFSF palankų sprendimą, „New TT Bank“ grąžins HFSF 227 mln. EUR sumą. Žr. 31 išnašą, p. 6 ir 48.

65

(66)  Remiantis Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimu Nr. 7/1/
  18.1.2013, apskaičiuotas pradinis finansavimo trūkumas buvo maždaug 4 096 mln. EUR.

66

(67)  Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimas Nr. 11/1/
  21.5.2013.

67

(68)  „EFG Eurobank“, 2010 m. metinė ataskaita (angl. Annual report 2010), p. 9; paskelbta interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FIN%20AR%202010%20en.pdf

68

Annual report 2010

(69)  Restruktūrizavimo planas, p. 50, remiantis grynosiomis paskolomis.

69

(70)  Restruktūrizavimo planas, p. 62–63.

70

(71)  Restruktūrizavimo planas, p. 64 (2012 m. duomenys pro forma pagrindu).

71

pro forma

(72)  2013 m. rugsėjo 10 d. banko pateikta informacija.

72

(73)  Restruktūrizavimo planas, p. 64.

73

(74)  Restruktūrizavimo planas, p. 61.

74

(75)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie restruktūrizavimo plano, apie kurį Komisijai pranešta 2014 m. balandžio 16 d.

75

(76)  Restruktūrizavimo planas, p. 76.

76

(77)  Žr. 69 išnašą.

77

(78)  Restruktūrizavimo planas, p. 62.

78

(79)  Restruktūrizavimo planas, p. 51.

79

(80)  Žr. 68 išnašą.

80

(81)  Žr. 72 išnašą.

81

(82)  Grynasis Graikijoje vykdomos veiklos rezultatas 2015 m. bus teigiamas ir pelnas sieks 20 mln. EUR, 304 mln. EUR, 471 mln. EUR ir 554 mln. EUR atitinkamai 2015 m., 2016 m., 2017 m. ir 2018 m.

82

(83)  Žr. 68 išnašą.

83

(84)  2013 m. gegužės 9 d. banko pateikti duomenys.

84

(85)  Bankas neįsipareigojo įgyvendinti tos konkrečios turto pardavimo programos ir gali laisvai, kaip aprašyta priede, pasirinkti kitokią strategiją bendram tikslui pasiekti.

85

(86)  Žr. 68 išnašą.

86

(87)  Žr. 68 išnašą.

87

(88)  2013 m. birželio 19 d.„Eurobank“ pranešimas, paskelbtas interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EuproVeryFinalEnglish_190613.pdf.

88

(89)  2013 m. vasario 20 d. pranešimas apie kvietimų pateikti esamų pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio vertybinių popierių pasiūlymus rezultatus, paskelbtas interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Harper%20-%20Final%20Results%20Press%20Release%20_Eng.pdf.

89

(90)  Įsipareigojimų valdymo priemonė; paskelbta interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Press%20Release_Offer%20Results_ENGLISH.pdf, ir 2013 m. sausio–birželio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo ataskaita (angl. Report of the Hellenic Financial Stability Fund for the period January - June 2013); paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

90

Report of the Hellenic Financial Stability Fund for the period January - June 2013

(91)  Žr. 2011 ir 2013 m. konsoliduotąsias finansines ataskaitas.

91

(92)  Žr. I priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

92

(93)  Žr. 85 išnašą.

93

(94)  Žr. 85 išnašą.

94

(95)  Žr. 85 išnašą.

95

(96)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

96

(97)  Žr. 89 išnašą.

97

(98)  Žr. 89 išnašą.

98

(99)  Žr. priedo III skyriaus C skirsnyje nurodytus įsipareigojimus.

99

(100)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 8).

100

(101)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 59 konstatuojamoji dalis.

101

(102)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 63 konstatuojamoji dalis.

102

(103)  Komisijos komunikatas „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (OL C 10, 2009 1 15, p. 2).

103

(104)  Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

104

(105)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 73 konstatuojamoji dalis.

105

(106)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 75 ir 77 konstatuojamosios dalys.

106

(107)  2012 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34115 (12/NN) „T Bank“ pertvarkymas“ (OL C 284, 2012 9 20, p. 6).

107

(108)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 83 konstatuojamoji dalis.

108

(109)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 88 ir 89 konstatuojamosios dalys.

109

(110)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 103 konstatuojamoji dalis.

110

(111)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamoji dalis.

111

(112)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 107 konstatuojamoji dalis.

112

(113)  Žr. 4 ir 6 išnašas.

113

(114)  Rizikos draudimo fondo pasiūlymas neatitiko HFSF rašto dėl procedūros. Rizikos draudimo fondo pasiūlymas pateiktas su sąlyga, kad bus atliktas išsamus patikrinimas, kuriam prašoma papildomo laiko, o toks prašymas nesuderinamas su EFPM terminu. Be to, reikalaujama esminių pareiškimų ir garantijų; rizikos draudimo fondas taip pat įtraukė papildomo kapitalo, kurį prireikus, bet tik vienus metus, jis pasirengęs skirti, sumos viršutinę ribą, kuri yra 25 mln. EUR.

114

(115)  Taip pat žr. 2012 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA.34053 (12/N) – „Banco de Valencia S.A.“ rekapitalizavimas ir restruktūrizavimas – Ispanija (OL C 75, 2013 3 14, p. 1) 82 konstatuojamąją dalį.

115

(116)  Žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos NN 19/2009 – „Dunfermline Building Society“ skirta restruktūrizavimo pagalba (OL C 101, 2010 4 20, p. 7) 47 konstatuojamąją dalį; 2010 m. spalio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 560/2009 – Pagalba „Fionia bank“ likviduoti (OL C 76, 2011 3 26, p. 3) 55 konstatuojamąją dalį; 2010 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 392/2010 – „CajaSur“ restruktūrizavimas (OL C 357, 2010 12 30, p. 12) 52 konstatuojamąją dalį.

116

(117)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

117

(118)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

118

(119)  Žr. 9 ir 11 išnašas.

119

(120)  Žr. 96 išnašą.

120

(121)  Žr. 96 išnašą.

121

(122)  2011 m. spalio 9 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpio metinė finansinė ataskaita (angl. Annual financial report for the extended period from 9 October 2011 to 31 December 2012), pagal kurią 2012 m. gruodžio 31 d. pagal riziką įvertintas turtas sudarė 775,62 mln. EUR.

122

Annual financial report for the extended period from 9 October 2011 to 31 December 2012

(123)  Žr. 4 išnašą.

123

(124)  Akcijų kiekis buvo nustatytas remiantis banko akcijų vidutine pagal apimtį įvertinta kaina Atėnų vertybinių popierių biržoje dešimt darbo dienų laikotarpiu iki neeilinio visuotinio akcininkų susirinkimo dienos (mažiausias kiekis – 1 418,75 mln. akcijų). Žr. 31 išnašą, p. 14 ir 56. Kadangi tuo laikotarpiu vidutinė pagal apimtį įvertinta rinkos kaina buvo didesnė nei 0,48 EUR, HFSF gavo mažiausią akcijų kiekį, t. y. 1 418,75 mln., o jų siūloma kaina – 0,48 EUR už akciją. 0,48 EUR × 1 418,75 mln. = 681 mln. EUR, t. y. atlygis, kurį bankas sumokėjo HFSF.

124

(125)  Žr. 96 išnašą.

125

(126)  Žr. 97 išnašą.

126

(127)  Žr. 2 išnašą.

127

(128)  HFSF, 2013 m. sausio–birželio mėn. laikotarpio Graikijos finansinio stabilumo fondo ataskaita: „Viena iš būtinų sąlygų siekiant sumažinti NHPB veiklos sąnaudas po jo įsteigimo buvo darbuotojų skaičiaus mažinimas įgyvendinant savanoriško išėjimo į pensiją sistemą. (...) 605 darbuotojų priėmė pasiūlytą pasitraukimo paketą, o bendros schemos išlaidos sudarė apie 35,7 mln. EUR.“; paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

128

(129)  Žr. 4 išnašą.

129

(130)  „Eurobank“, „Siūlomas „New Hellenic Postbank“ jungimas su „Eurobank“ (angl. Proposed combination of the New Hellenic Postbank with Eurobank), 2013 m. gegužės 16 d.

130

Proposed combination of the New Hellenic Postbank with Eurobank

(131)  Žr. 4 ir 6 išnašas.

131

(132)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 36 konstatuojamąją dalį.

132

(133)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Pillar_3_2013_Final%20Values_2_310313.pdf

133

(134)  Žr. šio sprendimo 285 konstatuojamąją dalį dėl B3 priemonės.

134

(135)  Taip pat pažymima, kad Graikija pagalbą bankui suteikė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, kuriai Komisija pritarė remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, taip pat per HFSF, kurio įsteigimas taip pat buvo patvirtintas Komisijos sprendimu.

135

(136)  Žr. 4 ir 3 išnašas.

136

(137)  Žr. 2008 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimo byloje NN 51/2008 Danijos bankų garantijos sistema (OL C 273, 2008 10 28, p. 1) 41 konstatuojamąją dalį.

137

(138)  http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank%20FY2012%20Results%20Press%20Release.pdf.

138

(139)  Žr. 72 konstatuojamąją dalį: sukauptos palūkanos laikomos papildomu HFSF įnašu, todėl sumažinta suma, kurią HFSF turėjo sumokėti bankui vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.

139

(140)  Taip pat žr. 7.6.1 skirsnį.

140

(141)  Teorinė kaina be pasirašymo mokesčio (TERP) – visuotinai pripažintas rinkos metodas vertės sumažėjimui didinant akcinį kapitalą apskaičiuoti.

141

(142)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 584/VII/2013, dar nepaskelbtas.

142

(143)  Taip pat žr. 7.6.1 skirsnį.

143

(144)  Žr. 53 konstatuojamąją dalį.

144

(145)  Graikijos konkurencijos tarnybos sprendimas Nr. 578/VII/2013, paskelbtas interneto svetainėje http://www.epant.gr/img/x2/apofaseis/apofaseis715_1_1391497451.pdf.

145

(146)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 28 punktą ir 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimo 2011/823/ES dėl priemonių C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ir N 19/10), kurias Nyderlandų valstybė įgyvendino dėl ABN AMRO Group NV (sukurtos susijungus Fortis Bank Nederland ir ABN AMRO N) (OL L 333, 2011 12 15, p. 1) 320 konstatuojamąją dalį.

146

(147)  Žr. 106 konstatuojamąją dalį.

147

(148)  2013 m. visų metų rezultatai, p. 3; paskelbta interneto svetainėje http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Eurobank_4Q2013_Financial_Results.pdf.

148

(149)  [...] patronuojamoji įmonė yra nuostolinga nuo 2009 m., jos rinkos dalis maža (mažiau nei [...] % paskolų ir indėlių), didelis sąnaudų ir pajamų santykis ir didelis finansavimo trūkumas.

149

(150)  Restruktūrizavimo plane paskelbtos finansinės projekcijos skiriasi nuo Graikijos banko atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų, nes pastarasis grindžiamas ne tomis pačiomis prielaidomis ir jį atliekant atsižvelgta į papildomus Graikijos banko patikslinimus.

150

(151)  Žr. 85 išnašą.

151

(152)  Žr. 85 išnašą.

152

(153)  Restruktūrizavimo planas, p. 14.

153

(154)  Žr. 134 konstatuojamąją dalį.

154

---

PRIEDAS

„EUROBANK“ – GRAIKIJOS RESPUBLIKOS ĮSIPAREIGOJIMAI

Graikijos Respublika užtikrina, kad bankas įgyvendins 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą. Restruktūrizavimo planas pagrįstas makroekonominėmis prielaidomis, kurias pateikė Europos Komisija (toliau – Komisija) I priedėlyje, ir reguliavimo prielaidomis.

Graikijos Respublika pateikia šiuos įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama restruktūrizavimo plano dalis. Įsipareigojimai apima įsipareigojimus, susijusius su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – restruktūrizavimo įsipareigojimai), ir įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos.

Įsipareigojimai įsigalioja Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas), priėmimo dieną.

Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai taikomi visą restruktūrizavimo laikotarpį, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šis tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą pagal bendrąsias Sąjungos teisės nuostatas ir remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999.

I   SKYRIUS

APIBRĖŽTYS

Šiuose įsipareigojimuose vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   bankas– „Eurobank Ergasias S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės. Taigi jis apima visą „Eurobank Group“ su visomis Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais;

2.   kapitalą didinantis pasiūlymas bankų sektoriuje– pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis, atsižvelgiant į visus svarbius elementus, visų pirma į įtrauktą į apskaitą sandorio pelną (nuostolį) ir pagal riziką įvertinto turto sumažėjimą dėl pardavimo (prireikus pakoregavus atsižvelgiant į pagal riziką įvertinto turto padidėjimą dėl likusių finansavimo ryšių);

3.   kapitalą didinantis pasiūlymas draudimo sektoriuje– pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis. Bet kuris pasiūlymas, kurio vertė yra didesnė už banko sąskaitose nurodytą draudimo veiklos balansinę vertę, automatiškai laikomas kapitalą didinančiu.

4.   sandorio pabaiga– parduodamo verslo nuosavybės teisių perdavimo pirkėjui diena;

5.   parduodamas verslas– visos įmonės ir turtas, kuriuos bankas įsipareigoja parduoti;

6.   įsigaliojimo diena– sprendimo priėmimo diena;

7.   restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga– 2018 m. gruodžio 31 d.;

8.   užsienio turtas arba ne Graikijos turtas– turtas, susijęs su ne Graikijoje vykdoma klientų veikla, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje turtas yra įtrauktas į apskaitą. Pavyzdžiui, turtui, įtrauktam į apskaitą Liuksemburge, bet susijusiam su klientų veikla Graikijoje, ši apibrėžtis netaikoma. Ir priešingai, turtas, įtrauktas į apskaitą Liuksemburge arba Graikijoje, bet susijęs su klientų veikla kitose Pietryčių Europos šalyse, yra laikomas užsienio turtu ir jam ši apibrėžtis taikoma;

9.   užsienyje veikiančios įmonės– užsienyje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės ir filialai;

10.   užsienio patronuojamosios įmonės– visos ne Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

11.   bankininkystės veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

12.   su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma su bankininkyste nesusijusi veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

13.   Graikijos patronuojamosios įmonės– visos Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

14.   už stebėseną atsakingas patikėtinis– vienas ar keli nuo banko nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtino Komisija ir paskyrė bankas; už stebėseną atsakingo patikėtinio užduotis – stebėti, kaip bankas laikosi įsipareigojimų;

15.   pirkėjas– vienas ar keli fiziniai ar juridiniai asmenys, įsigyjantys visą parduodamą verslą arba jo dalį;

16.   pardavimas– 100 % banko turimų akcijų pardavimas, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šiuose įsipareigojimuose tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai), jeigu įsipareigojimuose nenumatyta kitaip.

II   SKYRIUS

RESTRUKTŪRIZAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

1.   Filialų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...].

2.   Darbuotojų skaičius Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...].

3.   Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip 800 mln. EUR.

4.   Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant santaupas, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia bankas) [...].

5.   Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 115 %. [...]

6.   Parama užsienio patronuojamosioms įmonėms: kiekvienai užsienio patronuojamajai įmonei bendrai nuo įsigaliojimo dienos iki 2018 m. birželio 30 d. bankas neteiks papildomo nuosavo kapitalo arba subordinuotojo kapitalo, kurio suma viršytų didesniąją iš šių sumų: i) [...] % pagal riziką įvertinto tos patronuojamosios įmonės turto 2012 m. gruodžio 31 d. arba ii) [...] mln. EUR. Jeigu bankas ketintų užsienio patronuojamajai įmonei skirti nuosavo kapitalo arba subordinuotosios skolos injekciją, kurios suma viršytų nustatytą ribą, jis turi prašyti Graikijos valdžios institucijų gauti Komisijos sprendimą, kuriuo būtų pakeistas restruktūrizavimo planas.

(...)

| a) | [...] |
| --- | --- |

a)

[...]

| b) | [...] |
| --- | --- |

b)

[...]

| c) | [...] |
| --- | --- |

c)

[...]

| d) | [...] |
| --- | --- |

d)

[...]

| e) | [...] |
| --- | --- |

e)

[...]

(...)

7.   Finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimas iki 2018 m. birželio 30 d.: iki 2018 m. birželio 30 d. bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų 8,77 mlrd. EUR.

| 7.1. | Tuo atveju, jei bankas gautų papildomą pagalbą, kuri būtų didesnė nei 1 mlrd. EUR, bet mažesnė už pagalbos sumą, apie kurią buvo pranešta, iki 2018 m. birželio 30 d. bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu šiam tikslui pasiekti būtų parduodamos užsienio įmonės, kiekvienas pardavimo sandoris baigiamas ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

7.1.

Tuo atveju, jei bankas gautų papildomą pagalbą, kuri būtų didesnė nei 1 mlrd. EUR, bet mažesnė už pagalbos sumą, apie kurią buvo pranešta, iki 2018 m. birželio 30 d. bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu šiam tikslui pasiekti būtų parduodamos užsienio įmonės, kiekvienas pardavimo sandoris baigiamas ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d.

| 7.2. | [...] |
| --- | --- |

7.2.

[...]

| 7.3. | [...] |
| --- | --- |

7.3.

[...]

8.   Draudimo veiklos pardavimas: draudimo veikla (gyvybės ir ne gyvybės) bus parduota (t. y. sandoris baigtas) iki [...]. [...]

Bankas ir jo konsultantai kviečia potencialius pirkėjus pateikti pasiūlymą dėl mažiausiai 80 % akcijų dalies ir bankas išreiškia savo norą sudaryti banko laidavimo partnerystės susitarimą, siūlydamas savo platinimo tinklą ir išlaikyti iki 20 % mažumos dalį.

9.   Patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės pardavimas: iki 2016 m. gruodžio 31 d. bankas sumažins savo dalyvavimą „Eurobank Properties REIC“ iki 20 %. [...]

10.   Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, subordinuotųjų obligacijų ir mišrių obligacijų pardavimas: iki 2015 m. gruodžio 31 d. banko (išskyrus reguliuojamas patronuojamąsias draudimo įmones) vertybinių popierių portfelio balansinė vertė, kaip nurodyta toliau, bus mažesnė nei 35 mln. EUR. [...]

11.   Kiekvieno pardavimo atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

| a) | pirkėjas yra nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs; |
| --- | --- |

a)

pirkėjas yra nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs;

| b) | įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai banko finansuojamas; |
| --- | --- |

b)

įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai banko finansuojamas;

| c) | bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo. |
| --- | --- |

c)

bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo.

12.   Investicijų politika: iki 2017 m. gruodžio 31 d. bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.

[...]

13.   Darbo užmokesčio riba: Iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Bankų komunikatą.

III   SKYRIUS

ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL BANKO VALDYMO IR KOMERCINĖS VEIKLOS – PRATĘSIMAS IR PAKEITIMAI

| 1. | Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. Kalbant apie „Eurobank Properties REIC“, įsipareigojimai, numatyti III skyriaus A skirsnio 4 dalyje (t. y. santykių palaikymo tvarkos laikymasis), C skirsnio 27 dalyje (draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas) ir 28 dalyje (draudimas įsigyti), taip pat IV skyriuje (už stebėseną atsakingas patikėtinis), patronuojamajai įmonei nebebus taikomi nuo to momento, kai banko turima „Eurobank Properties REIC“ akcijų dalis bus mažesnė nei [...] %. |
| --- | --- |

1.

Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. Kalbant apie „Eurobank Properties REIC“, įsipareigojimai, numatyti III skyriaus A skirsnio 4 dalyje (t. y. santykių palaikymo tvarkos laikymasis), C skirsnio 27 dalyje (draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas) ir 28 dalyje (draudimas įsigyti), taip pat IV skyriuje (už stebėseną atsakingas patikėtinis), patronuojamajai įmonei nebebus taikomi nuo to momento, kai banko turima „Eurobank Properties REIC“ akcijų dalis bus mažesnė nei [...] %.

| 2. | Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

2.

Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą.

A   skirsnis

Veiksmingos ir tinkamos vidaus organizacinės struktūros sukūrimas

| 3. | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka banko vykdomiesiems direktoriams. |
| --- | --- |

3.

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka banko vykdomiesiems direktoriams.

| 4. | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos. |
| --- | --- |

4.

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos.

| 5. | Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką. |
| --- | --- |

5.

Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką.

| 6. | Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

6.

Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą.

| 7. | Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą. |
| --- | --- |

7.

Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą.

B   SKIRSNIS

Komercinė praktika ir rizikos stebėsena

Bendrieji principai

| 8. | Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

8.

Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje.

| 9. | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas. |
| --- | --- |

9.

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas.

Specialiosios nuostatos

| 10. | Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

10.

Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip.

| 11. | Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos specialios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

11.

Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos specialios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| 12. | Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į banko paskolų politiką. |
| --- | --- |

12.

Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į banko paskolų politiką.

| 13. | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą. |
| --- | --- |

13.

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą.

| 14. | Teikti paskolas (1) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (2) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (3). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu. |
| --- | --- |

14.

Teikti paskolas (1) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (2) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (3). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu.

| 15. | Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

15.

Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| 16. | Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent kartą per metų ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui. |
| --- | --- |

16.

Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent kartą per metų ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui.

| 17. | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

17.

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| 18. | Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu; ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija. |
| --- | --- |

18.

Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu; ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija.

Nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams

| 19. | Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu. |
| --- | --- |

19.

Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu.

| 20. | Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Kreditų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir daliniu jų nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente. |
| --- | --- |

20.

Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Kreditų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir daliniu jų nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente.

| 21. | Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių priskyrimą (angl. mapping). |
| --- | --- |

21.

Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių priskyrimą (angl. mapping).

| 22. | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). |
| --- | --- |

22.

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę).

| 23. | Bankas atskirai stebi savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (4) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (5)) neviršija viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas. |
| --- | --- |

23.

Bankas atskirai stebi savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (4) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (5)) neviršija viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas.

| 24. | Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

24.

Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka.

| 25. | Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

25.

Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| 26. | Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą. |
| --- | --- |

26.

Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą.

C   skirsnis

Kiti apribojimai

27.   Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas: išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

| a) | bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti; |
| --- | --- |

a)

bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti;

| b) | bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirki sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių; |
| --- | --- |

b)

bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirki sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių;

| c) | bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių. |
| --- | --- |

c)

bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių.

28.   Draudimas įsigyti: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, perduodant arba turtą, arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro verslą (6).

i)   Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo: nepaisant to draudimo, bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti.

ii)   Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo: bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

| a) | banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (7) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (8); ir |
| --- | --- |

a)

banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (7) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (8); ir

| b) | banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

b)

banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną.

iii)   Veikla, kuriai netaikomas draudimas pirkti: draudimas įsigyti netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu.

29.   Reklamos draudimas: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos be Graikijos Respublikos paramos.

IV   SKYRIUS

UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

| 1. | Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas iš dalies pakeis ir išplės už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. vasario 22 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena. |
| --- | --- |

1.

Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas iš dalies pakeis ir išplės už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. vasario 22 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena.

| 2. | Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

2.

Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus.

| 3. | Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente. |
| --- | --- |

3.

Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente.

---

(1)  Taikant tą įsipareigojimą, terminas „paskolos“ aiškinamas largo sensu, kaip bet kokios rūšies finansavimas, pvz., kredito galimybė, garantija ir t. t.

(2)  Siekiant aiškumo, „kiti bankai“ reiškia bet kurį banką – finansų įstaigą pasaulyje.

(3)  Siekiant aiškumo, tas įsipareigojimas taikomas visiems skolininkams, įskaitant banko privačiosios bankininkystės klientus.

(4)  Siekiant aiškumo, naujų paskolų teikimas taip pat apima paskolų refinansavimą ir esamų paskolų restruktūrizavimą.

(5)  Siekiant aiškumo, „metinis praeitų metų atsargų %“ (angl. annual % of Y-1 stock) reiškia suteiktų naujų paskolų kiekį, išreikštą atsargų praeitų metų pabaigoje procentine dalimi. Pagal riziką įvertinto turto suma – tai suma metų pabaigoje.

(6)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, banko privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo verslui tas įsipareigojimas netaikomas. Šiuo atžvilgiu bankas pateikia Komisijai oficialų prašymą, kuriame pateikiamas to subjekto verslo planas.

(7)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, balanso suma atitinka visą banko turtą.

(8)  Siekiant aiškumo, tuo atveju, jei pagal įsipareigojimų III skyriaus 28 dalies i punktą gaunamas Komisijos pritarimas panaikinti draudimą įsigyti, apskaičiuojant banko balansą įsipareigojimų įsigaliojimo dieną taip pat įtraukiamas įsigytų įmonių turtas arba įsigytas turtas įsigijimo dieną.

---

priedėlis

MAKROEKONOMINĖS PROJEKCIJOS GRAIKIJOS ŠALIES VIDUJE VYKDOMAI VEIKLAI

| % metinis augimas (jeigu nenurodyta kitaip) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2013–2017 m. bendras augimo rodiklis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalusis paskolų augimas Graikijoje | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BVP defliatorius | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Nekilnojamojo turto kainos | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privačiojo sektoriaus indėliai | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nedarbas (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Didžiausias neveiksnių paskolų lygis | | | 2014 m. II pusm. | | | | |
| 3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai | | TAIP – jokios viršutinės ribos | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos | | TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena | TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena | TAIP – jokios viršutinės ribos | |

% metinis augimas (jeigu nenurodyta kitaip)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2013–2017 m. bendras augimo rodiklis

Realusis BVP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalusis paskolų augimas Graikijoje

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BVP defliatorius

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Nekilnojamojo turto kainos

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privačiojo sektoriaus indėliai

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nedarbas (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Didžiausias neveiksnių paskolų lygis

2014 m. II pusm.

3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai

TAIP – jokios viršutinės ribos

Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos

TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena

TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena

TAIP – jokios viršutinės ribos

---