# Euroopa Liidu C 433/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 433 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide3. detsember 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 433

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide3. detsember 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 433/01 | Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.7417 – Sime Darby / New Britain Palm Oil) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 433/01

Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.7417 – Sime Darby / New Britain Palm Oil) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 433/02 | Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalpoliitika kohta digitaalajastul | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 433/03 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,05 % 1. detsember 2014 – Euro vahetuskurss | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2014/C 433/04 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 433/02

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalpoliitika kohta digitaalajastul

2

Euroopa Komisjon

2014/C 433/03

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,05 % 1. detsember 2014 – Euro vahetuskurss

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2014/C 433/04

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 433/05 | Teade Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi importi käsitleva kordusuurimise algatamise kohta | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 433/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7460 – Scholz Recycling / Thyssen Alfa Rohstoffhandel / Noris Metallrecycling JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 433/05

Teade Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi importi käsitleva kordusuurimise algatamise kohta

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 433/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7460 – Scholz Recycling / Thyssen Alfa Rohstoffhandel / Noris Metallrecycling JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/1

---

Koondumisteatise tühistamine

(Juhtum M.7417 – Sime Darby / New Britain Palm Oil)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 433/01)

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004)

31. oktoobril 2014 sai Komisjon teatise ettevõtjate Sime Darby Bhd ja New Britain Palm Oil Limited kavandatava koondumise kohta. 27. novembril 2014 teatas(id) teatise esitaja(d) komisjonile, et ta/nad on teatise tühistanud.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/2

---

Nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalpoliitika kohta digitaalajastul

(2014/C 433/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | audiovisuaalsektor on äärmiselt tähtis nii jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomiseks kui ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamiseks ning kujutab endast seetõttu tähtsat valdkonda seoses ELi majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalmeetmete kavaga ja eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

1.

audiovisuaalsektor on äärmiselt tähtis nii jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomiseks kui ka kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamiseks ning kujutab endast seetõttu tähtsat valdkonda seoses ELi majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalmeetmete kavaga ja eelkõige strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega.

| 2. | ajal, kui tehnoloogia muutub kiiresti ja turg areneb ettearvamatult, on väga tähtis edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning konkurentsivõimet kõigi poliitikameetmetega, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalsektorit Euroopa ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

2.

ajal, kui tehnoloogia muutub kiiresti ja turg areneb ettearvamatult, on väga tähtis edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning konkurentsivõimet kõigi poliitikameetmetega, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalsektorit Euroopa ja liikmesriikide tasandil.

MÄRKIDES, ET:

| 3. | digitaalne revolutsioon on sügavalt mõjutanud audiovisuaalmaastikku, mida iseloomustab nüüd kino, lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste (näiteks televisioon) ning uute, mittelineaarsete meediateenuste (nagu digitaalne videolaenutus (VoD)) kooseksisteerimine. Piiride hägunemine lineaarsete ja mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste vahel tekitab küsimuse, kas olemasolevad ELi õigusaktide sätted on jätkuvalt asjakohased. |
| --- | --- |

3.

digitaalne revolutsioon on sügavalt mõjutanud audiovisuaalmaastikku, mida iseloomustab nüüd kino, lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste (näiteks televisioon) ning uute, mittelineaarsete meediateenuste (nagu digitaalne videolaenutus (VoD)) kooseksisteerimine. Piiride hägunemine lineaarsete ja mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste vahel tekitab küsimuse, kas olemasolevad ELi õigusaktide sätted on jätkuvalt asjakohased.

| 4. | meedia lähenemine annab samuti uusi võimalusi audiovisuaalse sisu levitamiseks, mis omakorda nõuab ettevõtlus- ja regulatiivse keskkonna kohanemist. |
| --- | --- |

4.

meedia lähenemine annab samuti uusi võimalusi audiovisuaalse sisu levitamiseks, mis omakorda nõuab ettevõtlus- ja regulatiivse keskkonna kohanemist.

| 5. | audiovisuaalturud on endiselt televisioonile ja kinole orienteeritud; sellegipoolest on ilmsed suured muutused publiku käitumises seoses audiovisuaalse sisuga, eriti nooremate inimeste seas, kes kasutavad järjest rohkem sidusteenuseid. Publik nõuab ja ootab üldiselt vahetut juurdepääsu uuele sisule igal ajal, igal pool ja kõigi seadmete kaudu. Euroopas aga, kus turud on killustatud, ei vasta sisu seaduslik tarnimine alati sellele piiriülesele nõudlusele. |
| --- | --- |

5.

audiovisuaalturud on endiselt televisioonile ja kinole orienteeritud; sellegipoolest on ilmsed suured muutused publiku käitumises seoses audiovisuaalse sisuga, eriti nooremate inimeste seas, kes kasutavad järjest rohkem sidusteenuseid. Publik nõuab ja ootab üldiselt vahetut juurdepääsu uuele sisule igal ajal, igal pool ja kõigi seadmete kaudu. Euroopas aga, kus turud on killustatud, ei vasta sisu seaduslik tarnimine alati sellele piiriülesele nõudlusele.

| 6. | vastusena nendele arengutele on poliitikakujundajate kohustus vaadelda, kuidas saaks aidata luua audiovisuaalse sisu dünaamilist ühtset turgu, mis vastaks kodanike, sisuteenuse pakkujate ja õiguste omajate nõudmistele, tagades samas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse. |
| --- | --- |

6.

vastusena nendele arengutele on poliitikakujundajate kohustus vaadelda, kuidas saaks aidata luua audiovisuaalse sisu dünaamilist ühtset turgu, mis vastaks kodanike, sisuteenuse pakkujate ja õiguste omajate nõudmistele, tagades samas kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse.

NÕUSTUDES, ET:

| 7. | digitaalajastu kontekstis peaks autoriõigus täitma jätkuvat osa loome kaitsmisel ja stimuleerimisel ning asjakohase tasu tagamisel õiguste omajatele, võimaldades samas uute innovaatiliste teenuste väljatöötamist ja piiriülest juurdepääsu kodanikele. |
| --- | --- |

7.

digitaalajastu kontekstis peaks autoriõigus täitma jätkuvat osa loome kaitsmisel ja stimuleerimisel ning asjakohase tasu tagamisel õiguste omajatele, võimaldades samas uute innovaatiliste teenuste väljatöötamist ja piiriülest juurdepääsu kodanikele.

| 8. | Euroopa audiovisuaalpoliitika põhilised eesmärgid digitaalajastul on:






  a) | hõlbustada laiahaardelise, kultuuriliselt ja keeleliselt mitmekülgse ning hea kvaliteediga sisu tarnimist; |
| --- | --- | --- |

8.

Euroopa audiovisuaalpoliitika põhilised eesmärgid digitaalajastul on:

a)

hõlbustada laiahaardelise, kultuuriliselt ja keeleliselt mitmekülgse ning hea kvaliteediga sisu tarnimist;

| b) | täita publiku nõudmisi, tagades lihtsa, õigeaegse, piiriülese ja seadusliku juurdepääsu sisule, Euroopa audiovisuaalteoste täieliku piiriülese leviku ning Euroopa teoste nähtavuse ja olemasolu kõigil leviplatvormidel; |
| --- | --- |

b)

täita publiku nõudmisi, tagades lihtsa, õigeaegse, piiriülese ja seadusliku juurdepääsu sisule, Euroopa audiovisuaalteoste täieliku piiriülese leviku ning Euroopa teoste nähtavuse ja olemasolu kõigil leviplatvormidel;

| c) | tagada audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele võrdsed konkurentsitingimused ühtsel turul. |
| --- | --- |

c)

tagada audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele võrdsed konkurentsitingimused ühtsel turul.

| 9. | nende eesmärkide saavutamiseks on oluline tagada meedia mitmekesisus; edendada tehnoloogiliselt neutraalset ühtset audiovisuaalturgu; kaitsta avalikke huve, mis hõlmab liikmesriikide olemasolevat vastutust riigi julgeoleku, publiku ja eelkõige alaealiste kaitse ning eakate ja puudega inimeste juurdepääsu tagamise eest; toetada meediaoskusi, eelkõige laste ja noorte hulgas; ning edendada juurdepääsu Euroopa filmipärandile ja filmikultuurilist pädevust. |
| --- | --- |

9.

nende eesmärkide saavutamiseks on oluline tagada meedia mitmekesisus; edendada tehnoloogiliselt neutraalset ühtset audiovisuaalturgu; kaitsta avalikke huve, mis hõlmab liikmesriikide olemasolevat vastutust riigi julgeoleku, publiku ja eelkõige alaealiste kaitse ning eakate ja puudega inimeste juurdepääsu tagamise eest; toetada meediaoskusi, eelkõige laste ja noorte hulgas; ning edendada juurdepääsu Euroopa filmipärandile ja filmikultuurilist pädevust.

TERVITAB:

| 10. | — | komisjoni teatist „Euroopa filmindus digitaalajastul – kultuurilise mitmekesisuse ja konkurentsivõime sildamine” (1); |
| --- | --- | --- |

10.

—

komisjoni teatist „Euroopa filmindus digitaalajastul – kultuurilise mitmekesisuse ja konkurentsivõime sildamine” (1);

| — | komisjoni teatist filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta (2); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta (2);

| — | rohelist raamatut „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” (3). |
| --- | --- |

—

rohelist raamatut „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” (3).

PALUB KOMISJONIL:

| 11. | lõpetada kiiremas korras audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (4) läbivaatamine (5), võttes arvesse digitaaltehnoloogiale üleminekust tulenevaid tehnoloogia ja turu kiireid muutusi, ja esitada selle läbivaatamise tulemuse põhjal asjakohane ettepanek, et muuta subsidiaarsuse põhimõtet järgides võimalikult kiiresti kõnealust direktiivi. |
| --- | --- |

11.

lõpetada kiiremas korras audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (4) läbivaatamine (5), võttes arvesse digitaaltehnoloogiale üleminekust tulenevaid tehnoloogia ja turu kiireid muutusi, ja esitada selle läbivaatamise tulemuse põhjal asjakohane ettepanek, et muuta subsidiaarsuse põhimõtet järgides võimalikult kiiresti kõnealust direktiivi.

| 12. | rakendada Euroopa filmifoorumi (6) kaudu Euroopa filmipoliitikat käsitleva struktureeritud dialoogi protsessi ja kasutada foorumi tulemusi ka vahehindamise tegemiseks „Loova Euroopa” programmile (MEDIA allprogramm), mille eesmärk on kujundada ümber meetmevaldkonnad, suurendada täiendavust riiklike toetuskavadega ning kohandada neid turu muutuvate vajadustega. |
| --- | --- |

12.

rakendada Euroopa filmifoorumi (6) kaudu Euroopa filmipoliitikat käsitleva struktureeritud dialoogi protsessi ja kasutada foorumi tulemusi ka vahehindamise tegemiseks „Loova Euroopa” programmile (MEDIA allprogramm), mille eesmärk on kujundada ümber meetmevaldkonnad, suurendada täiendavust riiklike toetuskavadega ning kohandada neid turu muutuvate vajadustega.

| 13. | edendada programmide „Erasmus+”, „Horisont 2020” ja „COSME” kasutamist audiovisuaalsektori aluseks oleva haridus-, koolitus- ning uurimis- ja innovatsioonitegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

13.

edendada programmide „Erasmus+”, „Horisont 2020” ja „COSME” kasutamist audiovisuaalsektori aluseks oleva haridus-, koolitus- ning uurimis- ja innovatsioonitegevuse rahastamiseks.

A.   ETTEVÕTLUSKESKKOND

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA VASTAVALT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTELE:

| 14. | katsetama filmide väljalaskmise uute viiside mõju „Loova Euroopa” programmi (MEDIA allprogramm) raames ning uurima võimalusi nende lähenemisviiside katsetamiseks siseriiklike filmipoliitikaeesmärkide osana. |
| --- | --- |

14.

katsetama filmide väljalaskmise uute viiside mõju „Loova Euroopa” programmi (MEDIA allprogramm) raames ning uurima võimalusi nende lähenemisviiside katsetamiseks siseriiklike filmipoliitikaeesmärkide osana.

| 15. | toetama tavasid, mis muudavad internetipõhiste audiovisuaalmeedia teenuste multiterritoriaalse litsentsimise lihtsamaks. |
| --- | --- |

15.

toetama tavasid, mis muudavad internetipõhiste audiovisuaalmeedia teenuste multiterritoriaalse litsentsimise lihtsamaks.

| 16. | toetama vahetust ja rahvusvahelist koostööd audiovisuaalahelas tegutsevate osalejate vahel, muu hulgas selleks, et parandada teabe ja statistiliste andmete koondamist ning parandada selles osas koostööd Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskusega. |
| --- | --- |

16.

toetama vahetust ja rahvusvahelist koostööd audiovisuaalahelas tegutsevate osalejate vahel, muu hulgas selleks, et parandada teabe ja statistiliste andmete koondamist ning parandada selles osas koostööd Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskusega.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 17. | tagama, et õigusaktid ja riiklikud rahastamiskavad võimaldavad innovatsiooni ja katsetamist leviakendega, näiteks üheaegset väljalaskmist erinevatel platvormidel. |
| --- | --- |

17.

tagama, et õigusaktid ja riiklikud rahastamiskavad võimaldavad innovatsiooni ja katsetamist leviakendega, näiteks üheaegset väljalaskmist erinevatel platvormidel.

B.   RIIKLIK RAHASTAMINE JA JUURDEPÄÄS RAHASTAMISELE

PALUB KOMISJONIL:

| 18. | intensiivistada ettevalmistusi kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendiks, nagu on ette nähtud programmis „Loov Euroopa” (7), arvestades selle loomist 2016. aastal. |
| --- | --- |

18.

intensiivistada ettevalmistusi kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendiks, nagu on ette nähtud programmis „Loov Euroopa” (7), arvestades selle loomist 2016. aastal.

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA VASTAVALT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTELE:

| 19. | innustama audiovisuaalteoste riikliku rahastamise tasakaalu muutmist arendamise, levitamise ja müügiedenduse suunas. |
| --- | --- |

19.

innustama audiovisuaalteoste riikliku rahastamise tasakaalu muutmist arendamise, levitamise ja müügiedenduse suunas.

| 20. | edendama täiendavust ELi toetusmeetmete, eelkõige „Loova Euroopa” programmi („MEDIA” allprogramm) ning riiklike ja piirkondlike abiprogrammide vahel. |
| --- | --- |

20.

edendama täiendavust ELi toetusmeetmete, eelkõige „Loova Euroopa” programmi („MEDIA” allprogramm) ning riiklike ja piirkondlike abiprogrammide vahel.

| 21. | toetama filmipärandi ja sellega seotud materjali digiteerimise ja säilitamise rahastamist. |
| --- | --- |

21.

toetama filmipärandi ja sellega seotud materjali digiteerimise ja säilitamise rahastamist.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 22. | edendama vajaduse korral tagatisfondide ja investeerimisfondide loomist, mida kaasrahastatakse avalikest vahenditest ja erainvestorite poolt. |
| --- | --- |

22.

edendama vajaduse korral tagatisfondide ja investeerimisfondide loomist, mida kaasrahastatakse avalikest vahenditest ja erainvestorite poolt.

| 23. | edendama suutlikkuse suurendamist, et toetada panku ja finantsvahendajaid audiovisuaalsektori ettevõtjate rahastamisel kooskõlas programmi „Loov Euroopa” suutlikkuse suurendamise kavaga. |
| --- | --- |

23.

edendama suutlikkuse suurendamist, et toetada panku ja finantsvahendajaid audiovisuaalsektori ettevõtjate rahastamisel kooskõlas programmi „Loov Euroopa” suutlikkuse suurendamise kavaga.

C.   MEEDIAOSKUS, FILMIKULTUURILINE PÄDEVUS JA FILMIPÄRAND

PALUB KOMISJONIL:

| 24. | hinnata „Loova Euroopa” programmi („MEDIA” allprogramm) raames rahastatud filmikultuurilise pädevuse alaste meetmete tulemusi ja levitada neid. |
| --- | --- |

24.

hinnata „Loova Euroopa” programmi („MEDIA” allprogramm) raames rahastatud filmikultuurilise pädevuse alaste meetmete tulemusi ja levitada neid.

| 25. | toetada ja koordineerida jõupingutusi ELi kodanike meediaoskuse taseme hindamiseks ELi, riigi ja kohalikul tasandil meediapädevuse eksperdirühma tegevuse raames. |
| --- | --- |

25.

toetada ja koordineerida jõupingutusi ELi kodanike meediaoskuse taseme hindamiseks ELi, riigi ja kohalikul tasandil meediapädevuse eksperdirühma tegevuse raames.

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA VASTAVALT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTELE:

| 26. | edendama häid tavasid ja uurimistegevust seoses meediaoskuste lisamisega formaalsesse haridusse ja koolitusse ning mitteformaalsesse ja informaalsesse õppesse. |
| --- | --- |

26.

edendama häid tavasid ja uurimistegevust seoses meediaoskuste lisamisega formaalsesse haridusse ja koolitusse ning mitteformaalsesse ja informaalsesse õppesse.

| 27. | kasutama filmipärandit vahendina Euroopa kultuuri ja väärtuste edendamiseks väljaspool Euroopat. |
| --- | --- |

27.

kasutama filmipärandit vahendina Euroopa kultuuri ja väärtuste edendamiseks väljaspool Euroopat.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 28. | edendama kinematograafiliste ja audiovisuaalteoste kasutamist hariduse ja koolituse kõigil tasanditel, sealhulgas mitteformaalses ja informaalses õppes, keskendudes eelkõige meediaoskusele, sisu kriitilisele analüüsile ja valikule ning parimate tavade ja õppematerjali vahetamisele. |
| --- | --- |

28.

edendama kinematograafiliste ja audiovisuaalteoste kasutamist hariduse ja koolituse kõigil tasanditel, sealhulgas mitteformaalses ja informaalses õppes, keskendudes eelkõige meediaoskusele, sisu kriitilisele analüüsile ja valikule ning parimate tavade ja õppematerjali vahetamisele.

| 29. | toetama siseriiklike filmifestivalide kasutamist platvormina filmikultuurilise pädevuse edendamiseks. |
| --- | --- |

29.

toetama siseriiklike filmifestivalide kasutamist platvormina filmikultuurilise pädevuse edendamiseks.

| 30. | kasutama paremini ära ELi struktuurifondide pakutavaid võimalusi, et toetada meetmeid audiovisuaalpärandi (nii filmi- kui ka televisioonipärandi) kaitsmiseks, digiteerimiseks ja levitamiseks, samas ka innustama eksperimenteerimist uute väljalaskmisstrateegiate ja –kanalitega. |
| --- | --- |

30.

kasutama paremini ära ELi struktuurifondide pakutavaid võimalusi, et toetada meetmeid audiovisuaalpärandi (nii filmi- kui ka televisioonipärandi) kaitsmiseks, digiteerimiseks ja levitamiseks, samas ka innustama eksperimenteerimist uute väljalaskmisstrateegiate ja –kanalitega.

| 31. | toetama audiovisuaalpärandi (nii filmi- kui ka televisioonipärandi) innovaatilist taaskasutust. |
| --- | --- |

31.

toetama audiovisuaalpärandi (nii filmi- kui ka televisioonipärandi) innovaatilist taaskasutust.

D.   REGULEERIV RAAMISTIK

PALUB KOMISJONIL:

| 32. | pöörata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel (8) erilist tähelepanu järgmistele elementidele:






  a) | hinnata, kas praegune õiguslik eristamine mittelineaarsete ja lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste vahel on digitaalajastu kontekstis jätkuvalt asjakohane; |
| --- | --- | --- |

32.

pöörata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel (8) erilist tähelepanu järgmistele elementidele:

a)

hinnata, kas praegune õiguslik eristamine mittelineaarsete ja lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste vahel on digitaalajastu kontekstis jätkuvalt asjakohane;

| b) | hinnata „päritoluriigi” põhimõtte toimimist audiovisuaalmaastikul; |
| --- | --- |

b)

hinnata „päritoluriigi” põhimõtte toimimist audiovisuaalmaastikul;

| c) | hinnata tõhusaimat viisi võrdsete võimaluste loomiseks kõigi väärtusahela osaliste vahel; |
| --- | --- |

c)

hinnata tõhusaimat viisi võrdsete võimaluste loomiseks kõigi väärtusahela osaliste vahel;

| d) | hinnata Euroopa teoste müügiedendusmeetmete tõhusust, nagu on ette nähtud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis, kaaludes alternatiivseid meetmeid Euroopa teoste tõhusa müügiedenduse tagamiseks digitaalkeskkonnas; |
| --- | --- |

d)

hinnata Euroopa teoste müügiedendusmeetmete tõhusust, nagu on ette nähtud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis, kaaludes alternatiivseid meetmeid Euroopa teoste tõhusa müügiedenduse tagamiseks digitaalkeskkonnas;

| e) | hinnata kehtivate reklaamieeskirjade toimimist; |
| --- | --- |

e)

hinnata kehtivate reklaamieeskirjade toimimist;

| f) | tagada alaealiste kõrgetasemeline kaitse kõigi audiovisuaalmeedia teenuste puhul. |
| --- | --- |

f)

tagada alaealiste kõrgetasemeline kaitse kõigi audiovisuaalmeedia teenuste puhul.

| 33. | esitada vajalikud ettepanekud ELi autorikaitseraamistiku ajakohastamise jätkamiseks, võttes arvesse üleminekut digitaaltehnoloogiale nii Euroopa majanduse kui ka kultuurilise mitmekesisuse hüvanguks; muu hulgas hõlbustada interneti kaudu seaduslikku ja piiriülest ligipääsu audiovisuaalteostele, toetada audiovisuaalteoste riikidevahelist levitamist interneti kaudu, kaitsta ja tasustada autoreid ja muid õiguste omajaid, näha ette õiguste, kohustuste ja ülesannete tasakaalustatud raamistik väärtusahelas ning parandada filmipärandi digiteerimise ja internetis kättesaadavuse taset. |
| --- | --- |

33.

esitada vajalikud ettepanekud ELi autorikaitseraamistiku ajakohastamise jätkamiseks, võttes arvesse üleminekut digitaaltehnoloogiale nii Euroopa majanduse kui ka kultuurilise mitmekesisuse hüvanguks; muu hulgas hõlbustada interneti kaudu seaduslikku ja piiriülest ligipääsu audiovisuaalteostele, toetada audiovisuaalteoste riikidevahelist levitamist interneti kaudu, kaitsta ja tasustada autoreid ja muid õiguste omajaid, näha ette õiguste, kohustuste ja ülesannete tasakaalustatud raamistik väärtusahelas ning parandada filmipärandi digiteerimise ja internetis kättesaadavuse taset.

---

(1)  10024/14.

(2)  ELT C 332, 15.11.2013, lk 1.

(3)  8934/13.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/13/EL (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

(5)  Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kohane hindamine.

(6)  Käivitati komisjoni teatisega „Euroopa filmindus digitaalajastul”.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1295/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

(8)  Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kohane hindamine on ette nähtud 2015. aastaks (dok 10648/14).

---

Euroopa Komisjon

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/6

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,05 % 1. detsember 2014

Euro vahetuskurss (2)

2. detsember 2014

(2014/C 433/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2424 |
| JPY | Jaapani jeen | 148,08 |
| DKK | Taani kroon | 7,4406 |
| GBP | Inglise nael | 0,79360 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2795 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2040 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6970 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,605 |
| HUF | Ungari forint | 306,93 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1637 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4288 |
| TRY | Türgi liir | 2,7655 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4720 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4125 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,6348 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5884 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6242 |
| KRW | Korea vonn | 1 382,24 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,7499 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6413 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6755 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 272,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2705 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,649 |
| RUB | Vene rubla | 66,2670 |
| THB | Tai baat | 40,825 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,1875 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4172 |
| INR | India ruupia | 76,8834 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2424

JPY

Jaapani jeen

148,08

DKK

Taani kroon

7,4406

GBP

Inglise nael

0,79360

SEK

Rootsi kroon

9,2795

CHF

Šveitsi frank

1,2040

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6970

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,605

HUF

Ungari forint

306,93

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1637

RON

Rumeenia leu

4,4288

TRY

Türgi liir

2,7655

AUD

Austraalia dollar

1,4720

CAD

Kanada dollar

1,4125

HKD

Hongkongi dollar

9,6348

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5884

SGD

Singapuri dollar

1,6242

KRW

Korea vonn

1 382,24

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,7499

CNY

Hiina jüaan

7,6413

HRK

Horvaatia kuna

7,6755

IDR

Indoneesia ruupia

15 272,20

MYR

Malaisia ringit

4,2705

PHP

Filipiini peeso

55,649

RUB

Vene rubla

66,2670

THB

Tai baat

40,825

BRL

Brasiilia reaal

3,1875

MXN

Mehhiko peeso

17,4172

INR

India ruupia

76,8834

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/7

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2014/C 433/04)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 24.10.2014 |
| --- | --- |
| Kestus | 24.10.2014–31.12.2014 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | PLE/7HJK. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIh, VIIj ja VIIk |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 72/TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

24.10.2014

Kestus

24.10.2014–31.12.2014

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru või kalavarude rühm

PLE/7HJK.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIh, VIIj ja VIIk

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

72/TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/8

---

Teade Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi importi käsitleva kordusuurimise algatamise kohta

(2014/C 433/05)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi „algmäärus”) artikli 12 kohase taotluse uurida, kas Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed on avaldanud mõju ekspordihindadele, edasimüügihindadele või hilisematele müügihindadele liidus.

1.   Kordusuurimise algatamise taotlus

Taotluse esitas 21. oktoobril 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „taotluse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.

2.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode on roostevaba terastraat, mis sisaldab:

| — | 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit ja 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi, |
| --- | --- |

—

2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit ja 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,

| — | alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi ja 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi ja 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,

ning mis on pärit Indiast (edaspidi „uurimisalune toode”) ja mis on praegu klassifitseeritud CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EL) nr 1106/2013 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Kordusuurimise algatamise põhjused

Taotluse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi ning enne ja pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist uurimisaluse toote impordile on ekspordihinnad langenud ja toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole piisaval määral muutunud. Selle tagajärjel on suurenenud dumpingumarginaal, mis on pidurdanud kehtivate meetmete kavatsetud parandava mõju avaldumist. Taotluses esitatud tõendid näitavad, et hinnalangust ei saa põhjendada tooraine hinna muutumise, energia- või tööjõukulude, tollimaksumäärade ega vahetuskurssidega.

Lisaks sellele edastas taotluse esitaja tõendid, millest nähtub, et uurimisaluse toote import liitu on jätkunud märkimisväärsetes kogustes.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud otsusele, et taotlus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et kordusuurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega algmääruse artikli 12 alusel kordusuurimise muudatuste arvesse võtmiseks.

5.1.   
  Eksportivate tootjate uurimine

5.1.1.   Menetlus nende eksportivate tootjate valimiseks, keda uuritakse Indias

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas India (edaspidi „asjaomane riik”) nende eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, kes on kaasatud käesolevasse menetlusse, ja vajadust lõpetada kordusuurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe. Sama tähtaja jooksul peavad kõnealused isikud komisjonile teatama, kas nad taotlevad normaalväärtuste kohandamist vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 5. Kui kordusuurimine hõlmab normaalväärtuste uuesti läbivaatamist, võidakse ette näha, et import tuleb registreerida kooskõlas artikli 14 lõikega 5 kuni uurimise tulemuste selgumiseni.

Eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks peetava teabe saamiseks võtab komisjon lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik piisavalt uurida, võttes arvesse nii valimit kui ka esialgse uurimise raames toimunud individuaalset kontrollimist. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Selleks et komisjon saaks eksportivate tootjate kohta teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele küsimustikud.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad täidetud küsimustiku tagastama 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Need valimisse kaasatud isikud, kes taotlesid normaalväärtuse kohandamist, peavad esitama sama tähtaja jooksul täieliku teabe normaalväärtuste kohta ja lisama nõuetekohaselt põhjendatud tõendid.

Ilma et see mõjutaks algmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda valimisse ei kaasata, koostööd tegevate tootjatena (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”).

5.2.   
  Sõltumatute importijate

   (3)

  uurimine

Käesolevas uurimises on kutsutud osalema uurimisalust toodet liitu importivad sõltumatud importijad asjaomasest riigist.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate ilmset suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib ta lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele küsimustikud. Täidetud küsimustik tuleb tagastada 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Muud kirjalikud esildised

Kõigil huvitatud isikutel palutakse vastavalt käesoleva teate sätetele teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.4.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seotud küsimuste korral tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.5.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (4).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skannitud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel. Välja on arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l kas käsiposti või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Huvitatud isikud peavad märkima esildisse või taotlusse oma nime, aadressi, telefoninumbri ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, võtab komisjon huvitatud isikutega ühendust ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui huvitatud isikud avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid juhiseid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 170 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIĖ |
| E-post: TRADE-SSW-R610-ABSORPTION@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

Rue de la Loi/Wetstraat 170

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIĖ

E-post: TRADE-SSW-R610-ABSORPTION@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonilises vormis vastamata jätmist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik näitab, et nõutavas vormis vastamine toob kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb sellisel juhul komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad kaubandusmenetluses taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituse vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotluste ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Uurimise algetapiga seotud küsimuste korral tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka ärakuulamiseks, mille juures on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu kehtivate meetmete mõju lahtumine.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artiklile 12 lõpule 9 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  ELT L 298, 8.11.2013, lk 1.

(3)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad nende eksportivate tootjate kohta täitma küsimustiku 1. lisa. Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) mõlemaid kontrollib otse või kaudselt kolmas isik; g) mõlemad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õemees või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.) Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(4)  Sõnaga „Limited” märgistatud dokument on konfidentsiaalne dokument nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 433/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 433/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7460 – Scholz Recycling / Thyssen Alfa Rohstoffhandel / Noris Metallrecycling JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 433/06)

| 1. | 21. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Scholz Recycling GmbH („Scholz Recycling”, Saksamaa) ja Thyssen ALFA Rohstoffhandel München GmbH („Thyssen ALFA Rohstoffhandel”, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Noris Metallrecycling GmbH („Noris Metallrecycling”, Saksamaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

21. novembril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Scholz Recycling GmbH („Scholz Recycling”, Saksamaa) ja Thyssen ALFA Rohstoffhandel München GmbH („Thyssen ALFA Rohstoffhandel”, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Noris Metallrecycling GmbH („Noris Metallrecycling”, Saksamaa) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Scholz Recycling tegutseb musta ja värvilise vanametalli ning terase kogumise, töötlemise ja nendega kauplemise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Scholz Recycling tegutseb musta ja värvilise vanametalli ning terase kogumise, töötlemise ja nendega kauplemise valdkonnas;

| — | Thyssen ALFA Rohstoffhandel tegutseb terasetehaste ja valukodade jaoks teiseste toormaterjalide ringlussevõtu ja nendega kauplemise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Thyssen ALFA Rohstoffhandel tegutseb terasetehaste ja valukodade jaoks teiseste toormaterjalide ringlussevõtu ja nendega kauplemise valdkonnas;

| — | Noris Metallrecycling tegutseb värvilise vanametalli ja raua-nikli sulamimurru kogumise, töötlemise ja nendega kauplemise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Noris Metallrecycling tegutseb värvilise vanametalli ja raua-nikli sulamimurru kogumise, töötlemise ja nendega kauplemise valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7460 – Scholz Recycling / Thyssen Alfa Rohstoffhandel / Noris Metallrecycling JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7460 – Scholz Recycling / Thyssen Alfa Rohstoffhandel / Noris Metallrecycling JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---