# Uradni list L 366/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 366 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5720. december 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 366

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5720. december 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1367/2014 z dne 15. decembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2015 in 2016 | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1368/2014 z dne 17. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1369/2014 z dne 17. decembra 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Garda (ZOP)] | 17 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1370/2014 z dne 19. decembra 2014 o začasni izredni pomoči proizvajalcem mleka na Finskem | 18 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1371/2014 z dne 19. decembra 2014 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave | 20 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1372/2014 z dne 19. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 32 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1373/2014 z dne 19. decembra 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine | 34 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 z dne 28. novembra 2014 o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe (ECB/2014/50) | 36 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1375/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) | 77 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1376/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1745/2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (ECB/2014/52) | 79 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2014/110/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2004/33/ES glede meril za začasni odklon dajalcev alogenih odvzemov (
  1
  ) | 81 |
| | * | Izvedbena direktiva Komisije 2014/111/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (
  1
  ) | 83 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/938/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 o ukrepu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ki sta ga Danska in Švedska izvedli za družbo Scandinavian Airlines
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 18. decembra 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/833/EU o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9741)

   (
  1
  ) | 104 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1367/2014 z dne 15. decembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2015 in 2016

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1368/2014 z dne 17. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1369/2014 z dne 17. decembra 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Garda (ZOP)]

17

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1370/2014 z dne 19. decembra 2014 o začasni izredni pomoči proizvajalcem mleka na Finskem

18

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1371/2014 z dne 19. decembra 2014 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave

20

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1372/2014 z dne 19. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

32

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1373/2014 z dne 19. decembra 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

34

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1374/2014 z dne 28. novembra 2014 o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe (ECB/2014/50)

(ECB/2014/50)

36

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1375/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (ECB/2014/51)

(ECB/2014/51)

77

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1376/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1745/2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (ECB/2014/52)

(ECB/2014/52)

79

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2014/110/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2004/33/ES glede meril za začasni odklon dajalcev alogenih odvzemov (
  1
  )

1

81

*

Izvedbena direktiva Komisije 2014/111/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (
  1
  )

1

83

SKLEPI

2014/938/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. julija 2014 o ukrepu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ki sta ga Danska in Švedska izvedli za družbo Scandinavian Airlines
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)

1

88

2014/939/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 18. decembra 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/833/EU o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9741)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9741)

1

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1367/2014

z dne 15. decembra 2014

o določitvi ribolovnih možnosti za plovila Unije za določene staleže globokomorskih rib za leti 2015 in 2016

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

| (2) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

| (3) | Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba med države članice razdeliti tako, da se vsaki državi članici zagotovi sorazmerna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolov, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba med države članice razdeliti tako, da se vsaki državi članici zagotovi sorazmerna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolov, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (4) | Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ter ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer je treba zagotoviti pošteno obravnavo med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti zadevnih regionalnih svetovalnih svetov. |
| --- | --- |

(4)

Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ter ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer je treba zagotoviti pošteno obravnavo med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti zadevnih regionalnih svetovalnih svetov.

| (5) | Ribolovne možnosti bi morale biti v skladu z mednarodnimi sporazumi in načeli, kot je Sporazum Združenih narodov glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib iz leta 1995 (2), ter v skladu s podrobnimi načeli upravljanja iz mednarodnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih iz leta 2008, v skladu s katerimi mora biti upravni organ zlasti previdnejši, če so informacije negotove, nezanesljive ali neustrezne. Pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne bi smelo biti razlog za odlaganje ali nesprejetje ukrepov ohranjanja in upravljanja. |
| --- | --- |

(5)

Ribolovne možnosti bi morale biti v skladu z mednarodnimi sporazumi in načeli, kot je Sporazum Združenih narodov glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib iz leta 1995 (2), ter v skladu s podrobnimi načeli upravljanja iz mednarodnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih iz leta 2008, v skladu s katerimi mora biti upravni organ zlasti previdnejši, če so informacije negotove, nezanesljive ali neustrezne. Pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne bi smelo biti razlog za odlaganje ali nesprejetje ukrepov ohranjanja in upravljanja.

| (6) | V najnovejšem znanstvenem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) in STECF je navedeno, da se večina globokomorskih staležev še vedno ne lovi trajnostno, pri čemer bi bilo treba ribolovne možnosti za te staleže zaradi zagotovitve njihove trajnosti dodatno zmanjšati, dokler se ne bi pokazal pozitiven trend pri razvoju staležev. Poleg tega je ICES mnenja, da usmerjeni ribolov oranžne sluzoglavke ter nekaterih staležev okatega ribona in okroglonosega repaka ne bi smel biti dovoljen na nobenem območju. |
| --- | --- |

(6)

V najnovejšem znanstvenem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) in STECF je navedeno, da se večina globokomorskih staležev še vedno ne lovi trajnostno, pri čemer bi bilo treba ribolovne možnosti za te staleže zaradi zagotovitve njihove trajnosti dodatno zmanjšati, dokler se ne bi pokazal pozitiven trend pri razvoju staležev. Poleg tega je ICES mnenja, da usmerjeni ribolov oranžne sluzoglavke ter nekaterih staležev okatega ribona in okroglonosega repaka ne bi smel biti dovoljen na nobenem območju.

| (7) | Glede štirih staležev okroglonosega repaka znanstveni podatki in znanstveni podatki in zadnje razprave v Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) kažejo, da so ulovi te vrste morda napačno sporočene kot ulovi čebulastookega repaka. Zato je primerno določiti TAC, ki zajema obe vrsti, in omogočiti poročanje o ulovu vsake vrste posebej. |
| --- | --- |

(7)

Glede štirih staležev okroglonosega repaka znanstveni podatki in znanstveni podatki in zadnje razprave v Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) kažejo, da so ulovi te vrste morda napačno sporočene kot ulovi čebulastookega repaka. Zato je primerno določiti TAC, ki zajema obe vrsti, in omogočiti poročanje o ulovu vsake vrste posebej.

| (8) | V zvezi z globokomorskimi morskimi psi velja, da so glavne komercialne vrste izčrpane, zato ne bi smelo biti nikakršnega usmerjenega ribolova. Poleg tega je STECF glede na selivsko naravo globokomorskih morskih psov in njihovo široko razširjenost po celotnem severovzhodnem Atlantiku priporočil, da se ukrepi upravljanja za te vrste razširijo na vode Unije območja Odbora za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik (CECAF) v okolici Madeire. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z globokomorskimi morskimi psi velja, da so glavne komercialne vrste izčrpane, zato ne bi smelo biti nikakršnega usmerjenega ribolova. Poleg tega je STECF glede na selivsko naravo globokomorskih morskih psov in njihovo široko razširjenost po celotnem severovzhodnem Atlantiku priporočil, da se ukrepi upravljanja za te vrste razširijo na vode Unije območja Odbora za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik (CECAF) v okolici Madeire.

| (9) | Ribolovne možnosti za globokomorske vrste, kot so opredeljene v členu 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (3), se določijo vsaki dve leti. Vendar so izjema staleži velike srebrenke in staleži modrega lenga. Glede slednjega so glavne vrste ribolova modrega lenga povezane z letnimi pogajanji z Norveško; zaradi poenostavitve bi bilo treba vse TAC modrega lenga določiti v skladu s TAC, ki velja za glavno vrsto ribolova modrega lenga, in v istem pravnem aktu. Zato bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže velike srebrenke in modrega lenga določiti v drugi zadevni letni uredbi o določitvi ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ribolovne možnosti za globokomorske vrste, kot so opredeljene v členu 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 (3), se določijo vsaki dve leti. Vendar so izjema staleži velike srebrenke in staleži modrega lenga. Glede slednjega so glavne vrste ribolova modrega lenga povezane z letnimi pogajanji z Norveško; zaradi poenostavitve bi bilo treba vse TAC modrega lenga določiti v skladu s TAC, ki velja za glavno vrsto ribolova modrega lenga, in v istem pravnem aktu. Zato bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže velike srebrenke in modrega lenga določiti v drugi zadevni letni uredbi o določitvi ribolovnih možnosti.

| (10) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) bi bilo treba določiti staleže, za katere veljajo razni ukrepi iz navedene uredbe. Previdnostni TAC bi bilo treba uporabiti za staleže, za katere ni na voljo nobene znanstveno utemeljene ocene možnosti ribolova za leto, v katerem je treba določiti TAC; v vseh drugih primerih bi bilo treba uporabljati analitske TAC. Ob upoštevanju mnenja ICES in STECF glede globokomorskih staležev ter predvsem dejstva, da za zadevne ribolovne možnosti večinoma ne obstaja znanstvena ocena, bi morali veljati previdnostni TAC iz te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) bi bilo treba določiti staleže, za katere veljajo razni ukrepi iz navedene uredbe. Previdnostni TAC bi bilo treba uporabiti za staleže, za katere ni na voljo nobene znanstveno utemeljene ocene možnosti ribolova za leto, v katerem je treba določiti TAC; v vseh drugih primerih bi bilo treba uporabljati analitske TAC. Ob upoštevanju mnenja ICES in STECF glede globokomorskih staležev ter predvsem dejstva, da za zadevne ribolovne možnosti večinoma ne obstaja znanstvena ocena, bi morali veljati previdnostni TAC iz te uredbe.

| (11) | Da se izogne prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da se zagotovi preživljanje ribičev Unije, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(11)

Da se izogne prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da se zagotovi preživljanje ribičev Unije, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa letne ribolovne možnosti, ki so na voljo za ribiška plovila Unije za staleže rib nekaterih globokomorskih vrst za leti 2015 in 2016 v vodah Unije in nekaterih vodah zunaj Unije, za katere se zahtevajo omejitve ulova.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (b) | „vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |
| --- | --- |

(b)

„vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

| (c) | „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža ulovi in iztovori vsako leto; |
| --- | --- |

(c)

„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

| (d) | „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji ali državi članici; |
| --- | --- |

(d)

„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji ali državi članici;

| (e) | „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države. |
| --- | --- |

(e)

„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države.

2.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij:

| (a) | območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5); |
| --- | --- |

(a)

območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5);

| (b) | območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(b)

območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) pomenijo geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 3

TAC in dodelitve

TAC za globokomorske vrste, ki jih ulovijo ribiška plovila Unije v vodah Unije ali v nekaterih vodah zunaj Unije, dodelitev takih TAC državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 4

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti

1.   Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:

| (a) | izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) ali členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (8); |
| --- | --- |

(b)

odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) ali členom 10(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (8);

| (c) | dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 847/96; |
| --- | --- |

(c)

dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

| (d) | odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(d)

odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2.   Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični TAC, razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 5

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če ulov ulovijo ribiška plovila, ki plovejo pod zastavo države članice in imajo kvoto ter ta kvota ni izčrpana.

Člen 6

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2014

Za Svet

Predsednik

M. MARTINA

---

(1)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

1

(2)  Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 16).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

4

(5)  Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

5

(6)  Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti ter o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 1627/94 in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 3317/94 (UL L 286, 29.10.2008, str. 33).

8

---

PRILOGA

Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES.

DEL 1

Opredelitev vrst in skupin vrst

| 1. | Na seznamu iz dela 2 te priloge so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Globokomorski morski psi pa so na začetku navedenega seznama. Za namene te uredbe je v nadaljevanju prikazana primerjalna tabela s splošnimi in latinskimi imeni:







  Splošno ime | Tričrkovna oznaka | Znanstveno ime |
| --- | --- | --- | --- |
| Črni morski meč | BSF | Aphanopus carbo |
| Sluzoglavke | ALF | Beryx spp. |
| Okroglonosi repak | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Čebulastooki repak | RHG | Macrourus berglax |
| Oranžna sluzoglavka | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Okati ribon | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Tabinja belica | GFB | Phycis blennoides |

1.

Na seznamu iz dela 2 te priloge so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Globokomorski morski psi pa so na začetku navedenega seznama. Za namene te uredbe je v nadaljevanju prikazana primerjalna tabela s splošnimi in latinskimi imeni:

Splošno ime

Tričrkovna oznaka

Znanstveno ime

Črni morski meč

BSF

Aphanopus carbo

Sluzoglavke

ALF

Beryx spp.

Okroglonosi repak

RNG

Coryphaenoides rupestris

Čebulastooki repak

RHG

Macrourus berglax

Oranžna sluzoglavka

ORY

Hoplostethus atlanticus

Okati ribon

SBR

Pagellus bogaraveo

Tabinja belica

GFB

Phycis blennoides

| 2. | V tej uredbi izraz „globokomorski morski psi“ pomeni naslednji seznam vrst:







  Splošno ime | Tričrkovna oznaka | Znanstveno ime |
| --- | --- | --- | --- |
| Globokomorske morske mačke iz rodu Apristurus | API | Apristurus spp. |
| Ovratničarski šesteroškrgar | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Trnež vrste Centrophorus granulosus | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugalski morski pes | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Morski pes vrste Centroscymnus crepidater | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Črna morska mačka | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Kljunati morski pes | DCA | Deania calcea |
| Temni morski pes | SCK | Dalatias licha |
| Veliki svetilec | ETR | Etmopterus princeps |
| Črni svetilec | ETX | Etmopterus spinax |
| Morska mačka vrste Galeus murinus | GAM | Galeus murinus |
| Morski pes šesteroškrgar | SBL | Hexanchus griseus |
| Morski pes vrste Oxynotus paradoxus | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Morski pes vrste Scymnodon ringens | SYR | Scymnodon ringens |
| Grenlandski morski pes | GSK | Sonmnousus microcephalus |

2.

V tej uredbi izraz „globokomorski morski psi“ pomeni naslednji seznam vrst:

Splošno ime

Tričrkovna oznaka

Znanstveno ime

Globokomorske morske mačke iz rodu Apristurus

API

Apristurus spp.

Ovratničarski šesteroškrgar

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Trnež vrste Centrophorus granulosus

CWO

Centrophorus spp.

Portugalski morski pes

CYO

Centroscymnus coelolepis

Morski pes vrste Centroscymnus crepidater

CYP

Centroscymnus crepidater

Črna morska mačka

CFB

Centroscyllium fabricii

Kljunati morski pes

DCA

Deania calcea

Temni morski pes

SCK

Dalatias licha

Veliki svetilec

ETR

Etmopterus princeps

Črni svetilec

ETX

Etmopterus spinax

Morska mačka vrste Galeus murinus

GAM

Galeus murinus

Morski pes šesteroškrgar

SBL

Hexanchus griseus

Morski pes vrste Oxynotus paradoxus

OXN

Oxynotus paradoxus

Morski pes vrste Scymnodon ringens

SYR

Scymnodon ringens

Grenlandski morski pes

GSK

Sonmnousus microcephalus

DEL 2

Letne ribolovne možnosti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije v območjih s TAC po vrstah in po območjih (v tonah žive teže)

| Vrsta: | globokomorski morski psi | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX; vode Unije območij CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2
  (DWS/ 56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Nemčija | 0 | 0 | | |
| Estonija | 0 | 0 | | |
| Irska | 0 | 0 | | |
| Španija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Litva | 0 | 0 | | |
| Poljska | 0 | 0 | | |
| Portugalska | 0 | 0 | | |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC.
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

globokomorski morski psi

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX; vode Unije območij CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2

(DWS/ 56789-)

Leto

2015

2016

Nemčija

0

0

Estonija

0

0

Irska

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Litva

0

0

Poljska

0

0

Portugalska

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC.

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | globokomorski morski psi | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja X
  (DWS/ 10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Portugalska | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

globokomorski morski psi

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja X

(DWS/ 10-)

Leto

2015

2016

Portugalska

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | globokomorski morski psi, Deania hystricosa in Deania profundorum | Območje: | mednarodne vode območja XII
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 0 | 0 | | |
| Španija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

globokomorski morski psi, Deania hystricosa in Deania profundorum

Območje:

mednarodne vode območja XII

(DWS/12INT-)

Leto

2015

2016

Irska

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Črni morski meč

  Aphanopus carbo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Nemčija | 3 | 3 | | |
| Francija | 3 | 3 | | |
| Združeno kraljestvo | 3 | 3 | | |
| Unija | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Črni morski meč

Aphanopus carbo

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV

(BSF/1234-)

Leto

2015

2016

Nemčija

3

3

Francija

3

3

Združeno kraljestvo

3

3

Unija

9

9

TAC

9

9

| Vrsta: | Črni morski meč

  Aphanopus carbo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Nemčija | 42 | 39 | | |
| Estonija | 20 | 19 | | |
| Irska | 104 | 96 | | |
| Španija | 208 | 191 | | |
| Francija | 2 918 | 2 684 | | |
| Latvija | 136 | 125 | | |
| Litva | 1 | 1 | | |
| Poljska | 1 | 1 | | |
| Združeno kraljestvo | 208 | 191 | | |
| Druge države (1) | 11 | 10 | | |
| Unija | 3 649 | 3 357 | | |
| TAC | 3 649 | 3 357 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Črni morski meč

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

(BSF/56712-)

Leto

2015

2016

Nemčija

42

39

Estonija

20

19

Irska

104

96

Španija

208

191

Francija

2 918

2 684

Latvija

136

125

Litva

1

1

Poljska

1

1

Združeno kraljestvo

208

191

Druge države (1)

1

11

10

Unija

3 649

3 357

TAC

3 649

3 357

Analitski TAC

| Vrsta: | Črni morski meč

  Aphanopus carbo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX in X
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Španija | 12 | 12 | | |
| Francija | 29 | 29 | | |
| Portugalska | 3 659 | 3 659 | | |
| Unija | 3 700 | 3 700 | | |
| TAC | 3 700 | 3 700 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Črni morski meč

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX in X

(BSF/8910-)

Leto

2015

2016

Španija

12

12

Francija

29

29

Portugalska

3 659

3 659

Unija

3 700

3 700

TAC

3 700

3 700

Analitski TAC

| Vrsta: | Črni morski meč

  Aphanopus carbo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja CECAF 34.1.2.
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Portugalska | 3 141 | 2 827 | | |
| Unija | 3 141 | 2 827 | | |
| TAC | 3 141 | 2 827 | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Črni morski meč

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja CECAF 34.1.2.

(BSF/C3412-)

Leto

2015

2016

Portugalska

3 141

2 827

Unija

3 141

2 827

TAC

3 141

2 827

Previdnostni TAC

| Vrsta: | Sluzoglavke

  Beryx spp. | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 9 | 9 | | |
| Španija | 67 | 67 | | |
| Francija | 18 | 18 | | |
| Portugalska | 193 | 193 | | |
| Združeno kraljestvo | 9 | 9 | | |
| Unija | 296 | 296 | | |
| TAC | 296 | 296 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Sluzoglavke

Beryx spp.

Beryx

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

(ALF/3X14-)

Leto

2015

2016

Irska

9

9

Španija

67

67

Francija

18

18

Portugalska

193

193

Združeno kraljestvo

9

9

Unija

296

296

TAC

296

296

Analitski TAC

| Vrsta: | okroglonosi repak in čebulastooki repak

  Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij I, II in IV
  (RNG/124-) za okroglonosi repak
  (RHG/124-) za čebulastooki repak |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Danska | 1 | 1 | | |
| Nemčija | 1 | 1 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Združeno kraljestvo | 1 | 1 | | |
| Unija | 13 | 13 | | |
| TAC | 13 | 13 | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Vrsta:

okroglonosi repak in čebulastooki repak

Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij I, II in IV

(RNG/124-) za okroglonosi repak

(RHG/124-) za čebulastooki repak

Leto

2015

2016

Danska

1

1

Nemčija

1

1

Francija

10

10

Združeno kraljestvo

1

1

Unija

13

13

TAC

13

13

Previdnostni TAC

| Vrsta: | okroglonosi repak in čebulastooki repak

  Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja III
  (RNG/03-) za okroglonosi repak (2)

  (RHG/03-) za čebulastooki repak |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Danska | 412 | 329 | | |
| Nemčija | 2 | 2 | | |
| Švedska | 21 | 17 | | |
| Unija | 435 | 348 | | |
| TAC | 435 | 348 | | Previdnostni TAC. |

Vrsta:

Vrsta:

okroglonosi repak in čebulastooki repak

Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja III

(RNG/03-) za okroglonosi repak (2)

2

(RHG/03-) za čebulastooki repak

Leto

2015

2016

Danska

412

329

Nemčija

2

2

Švedska

21

17

Unija

435

348

TAC

435

348

Previdnostni TAC.

| Vrsta: | okroglonosi repak in čebulastooki repak

  Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII
  (RNG/5B67-) za okroglonosi repak (5)

  (RHG/5B67-) za čebulastooki repak |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 (4)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Nemčija | 8 | 8 | | |
| Estonija | 59 | 60 | | |
| Irska | 260 | 265 | | |
| Španija | 65 | 66 | | |
| Francija | 3 302 | 3 358 | | |
| Litva | 76 | 77 | | |
| Poljska | 38 | 39 | | |
| Združeno kraljestvo | 194 | 197 | | |
| Druge države (4) | 8 | 8 | | |
| Unija | 4 010 | 4 078 | | |
| TAC | 4 010 | 4 078 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

okroglonosi repak in čebulastooki repak

Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

(RNG/5B67-) za okroglonosi repak (5)

5

(RHG/5B67-) za čebulastooki repak

Leto

2015 (4)
   (4)

4

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Nemčija

8

8

Estonija

59

60

Irska

260

265

Španija

65

66

Francija

3 302

3 358

Litva

76

77

Poljska

38

39

Združeno kraljestvo

194

197

Druge države (4)

4

8

8

Unija

4 010

4 078

TAC

4 010

4 078

Analitski TAC

| Vrsta: | okroglonosi repak in čebulastooki repak

  Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX, X, XII in XIV
  (RNG/8X14-) za okroglonosi repak (7)

  (RHG/8X14-) za čebulastooki repak |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Nemčija | 24 | 21 | | |
| Irska | 5 | 5 | | |
| Španija | 2 617 | 2 354 | | |
| Francija | 121 | 109 | | |
| Latvija | 42 | 38 | | |
| Litva | 5 | 5 | | |
| Poljska | 819 | 737 | | |
| Združeno kraljestvo | 11 | 10 | | |
| Unija | 3 644 | 3 279 | | |
| TAC | 3 644 | 3 279 | | Analitski TAC |

Vrsta:

okroglonosi repak in čebulastooki repak

Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX, X, XII in XIV

(RNG/8X14-) za okroglonosi repak (7)

7

(RHG/8X14-) za čebulastooki repak

Leto

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Nemčija

24

21

Irska

5

5

Španija

2 617

2 354

Francija

121

109

Latvija

42

38

Litva

5

5

Poljska

819

737

Združeno kraljestvo

11

10

Unija

3 644

3 279

TAC

3 644

3 279

Analitski TAC

| Vrsta: | Oranžna sluzoglavka

  Hoplostethus atlanticus | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja VI
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 0 | 0 | | |
| Španija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

Oranžna sluzoglavka

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja VI

(ORY/06-)

Leto

2015

2016

Irska

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Oranžna sluzoglavka

  Hoplostethus atlanticus | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja VII
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 0 | 0 | | |
| Španija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 | | |
| Druge države | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

Oranžna sluzoglavka

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja VII

(ORY/07-)

Leto

2015

2016

Irska

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Druge države

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Oranžna sluzoglavka

  Hoplostethus atlanticus | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 0 | 0 | | |
| Španija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Portugalska | 0 | 0 | | |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 | | |
| Druge države | 0 | 0 | | |
| Unija | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

Oranžna sluzoglavka

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV

(ORY/1CX14)

Leto

2015

2016

Irska

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Portugalska

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Druge države

0

0

Unija

0

0

TAC

0

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Okati ribon

  Pagellus bogaraveo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII in VIII
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Irska | 5 | 5 | | |
| Španija | 135 | 128 | | |
| Francija | 7 | 6 | | |
| Združeno kraljestvo | 17 | 16 | | |
| Druge države (8) | 5 | 5 | | |
| Unija | 169 | 160 | | |
| TAC | 169 | 160 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Okati ribon

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij VI, VII in VIII

(SBR/678-)

Leto

2015

2016

Irska

5

5

Španija

135

128

Francija

7

6

Združeno kraljestvo

17

16

Druge države (8)

8

5

5

Unija

169

160

TAC

169

160

Analitski TAC

| Vrsta: | Okati ribon

  Pagellus bogaraveo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja IX
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Španija | 294 | 144 | | |
| Portugalska | 80 | 39 | | |
| Unija | 374 | 183 | | |
| TAC | 374 | 183 | | Analitski TAC. |

Vrsta:

Vrsta:

Okati ribon

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja IX

(SBR/09-)

Leto

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Španija

294

144

Portugalska

80

39

Unija

374

183

TAC

374

183

Analitski TAC.

| Vrsta: | Okati ribon

  Pagellus bogaraveo | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območja X
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Španija | 6 | 5 | | |
| Portugalska | 678 | 507 | | |
| Združeno kraljestvo | 6 | 5 | | |
| Unija | 690 | 517 | | |
| TAC | 690 | 517 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

Okati ribon

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območja X

(SBR/10-)

Leto

2015

2016

Španija

6

5

Portugalska

678

507

Združeno kraljestvo

6

5

Unija

690

517

TAC

690

517

Analitski TAC

| Vrsta: | tabinja belica

  Phycis blennoides | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Nemčija | 10 | 10 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Združeno kraljestvo | 17 | 17 | | |
| Unija | 37 | 37 | | |
| TAC | 37 | 37 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij I, II, III in IV

(GFB/1234-)

Leto

2015

2016

Nemčija

10

10

Francija

10

10

Združeno kraljestvo

17

17

Unija

37

37

TAC

37

37

Analitski TAC

| Vrsta: | tabinja belica

  Phycis blennoides | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Nemčija | 12 | 12 | | |
| Irska | 312 | 312 | | |
| Španija | 706 | 706 | | |
| Francija | 427 | 427 | | |
| Združeno kraljestvo | 977 | 977 | | |
| Unija | 2 434 | 2 434 | | |
| TAC | 2 434 | 2 434 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII

(GFB/567-)

Leto

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Nemčija

12

12

Irska

312

312

Španija

706

706

Francija

427

427

Združeno kraljestvo

977

977

Unija

2 434

2 434

TAC

2 434

2 434

Analitski TAC

| Vrsta: | tabinja belica

  Phycis blennoides | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij VIII in IX
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Španija | 290 | 290 | | |
| Francija | 18 | 18 | | |
| Portugalska | 12 | 12 | | |
| Unija | 320 | 320 | | |
| TAC | 320 | 320 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij VIII in IX

(GFB/89-)

Leto

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Španija

290

290

Francija

18

18

Portugalska

12

12

Unija

320

320

TAC

320

320

Analitski TAC

| Vrsta: | tabinja belica

  Phycis blennoides | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij X in XII
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Leto | 2015 | 2016 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Portugalska | 45 | 45 | | |
| Združeno kraljestvo | 10 | 10 | | |
| Unija | 65 | 65 | | |
| TAC | 65 | 65 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Območje:

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij X in XII

(GFB/1012-)

Leto

2015

2016

Francija

10

10

Portugalska

45

45

Združeno kraljestvo

10

10

Unija

65

65

TAC

65

65

Analitski TAC

---

(1)  Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov.

1

(2)  Med posvetovanji med Evropsko unijo in Norveško ni dovoljen usmerjeni ribolov okroglonosega repaka na območju ICES IIIa.

2

(3)  Največ 10 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIII, IX, X, XII in XIV (RNG/*8X14-).

3

(4)  Izključno za prilov. Usmerjeni ribolov ni dovoljen.

4

(5)  Iztovor okroglonosega repaka ne presega 95 % kvot posameznih držav članic.

5

(6)  Največ 10 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).

6

(7)  Iztovor okroglonosega repaka ne presega 80 % kvot posameznih držav članic.

7

(8)  Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov.

8

(9)  Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VI, VII in VIII (SBR/*678-).

9

(10)  Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIII in IX (GFB/*89-).

10

(11)  Največ 8 % vsake kvote se lahko lovi v vodah Unije in mednarodnih vodah območij V, VI, VII (GFB/*567-).

11

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1368/2014

z dne 17. decembra 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 48 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), zlasti člena 72(f) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2), zlasti členov 8, 9 in 92 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so Upravni komisiji za koordinacijo sistemov socialne varnosti poslale zahtevke za spremembo vnosov v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009, da bi se navedena priloga uskladila s spremembami v njihovi nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(1)

Države članice so Upravni komisiji za koordinacijo sistemov socialne varnosti poslale zahtevke za spremembo vnosov v Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009, da bi se navedena priloga uskladila s spremembami v njihovi nacionalni zakonodaji.

| (2) | Namen Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009 je zagotoviti pregled izvedbenih določb za dvostranske sporazume med državami članicami, ki ostanejo v veljavi na podlagi člena 8(1) navedene uredbe ali so sklenjeni in navedeni na podlagi člena 8(2) in člena 9(2) iste uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Namen Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009 je zagotoviti pregled izvedbenih določb za dvostranske sporazume med državami članicami, ki ostanejo v veljavi na podlagi člena 8(1) navedene uredbe ali so sklenjeni in navedeni na podlagi člena 8(2) in člena 9(2) iste uredbe.

| (3) | Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti je Komisiji predložila ustrezne predloge za zahtevane spremembe na podlagi člena 72(f) Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(3)

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti je Komisiji predložila ustrezne predloge za zahtevane spremembe na podlagi člena 72(f) Uredbe (ES) št. 883/2004.

| (4) | Komisija se je strinjala z vključitvijo predlogov tehničnih sprememb v Prilogo 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se je strinjala z vključitvijo predlogov tehničnih sprememb v Prilogo 1 k Uredbi (ES) št. 987/2009.

| (5) | Uredba Komisije (EU) št. 1372/2013 (3) je v členu 1(2) pomotoma spremenila Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 883/2004. Navedeno določbo o spremembi bi bilo zato treba črtati. Zaradi pravne jasnosti bi bilo treba črtanje člena 1 (2) Uredbe (EU) št. 1372/2013 uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (EU) št. 1372/2013 (3) je v členu 1(2) pomotoma spremenila Prilogo XI k Uredbi (ES) št. 883/2004. Navedeno določbo o spremembi bi bilo zato treba črtati. Zaradi pravne jasnosti bi bilo treba črtanje člena 1 (2) Uredbe (EU) št. 1372/2013 uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2014.

| (6) | Uredbi (ES) št. 987/2009 in (EU) št. 1372/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbi (ES) št. 987/2009 in (EU) št. 1372/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

| (1) | Priloga 1 se spremeni:






  (a) | oddelek „DANSKA – ITALIJA“ se črta; |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga 1 se spremeni:

(a)

oddelek „DANSKA – ITALIJA“ se črta;

| (2) | v oddelku „FRANCIJA – LUKSEMBURG“ se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Izmenjava pisem z dne 17. julija in 20. septembra 1995 v zvezi s pogoji za ureditev medsebojnih zahtevkov v skladu s členi 93, 95 in 96 Uredbe (EGS) št. 574/72 in izmenjava pisem z dne 10. julija in 30. avgusta 2013“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v oddelku „FRANCIJA – LUKSEMBURG“ se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Izmenjava pisem z dne 17. julija in 20. septembra 1995 v zvezi s pogoji za ureditev medsebojnih zahtevkov v skladu s členi 93, 95 in 96 Uredbe (EGS) št. 574/72 in izmenjava pisem z dne 10. julija in 30. avgusta 2013“

.

Člen 2

Odstavek 2 člena 1 Uredbe (EU) št. 1372/2013 se črta.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi.

Uporablja se od 1. januarja 2015, razen člena 2, ki se uporablja od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 1372/2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 (UL L 346, 20.12.2013, str. 27).

3

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1369/2014

z dne 17. decembra 2014

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Garda (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Garda“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2325/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Garda“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2325/97 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Garda“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2014.

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2325/97 z dne 24. novembra 1997 (UL L 322, 25.11.1997, str. 33–35).

2

(3)  UL C 260, 9.8.2014, str. 17.

3

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/18

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1370/2014

z dne 19. decembra 2014

o začasni izredni pomoči proizvajalcem mleka na Finskem

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, vključno z mlečnimi izdelki, iz Unije v Rusijo. |
| --- | --- |

(1)

Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, vključno z mlečnimi izdelki, iz Unije v Rusijo.

| (2) | Finska, ki preko 25 % svoje proizvodnje mleka izvozi v Rusijo, kar predstavlja 64 % njenega skupnega izvoza mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, sodi med države članice, katerih proizvodnja mleka je bila pred uvedbo prepovedi najbolj odvisna od izvoza v Rusijo. |
| --- | --- |

(2)

Finska, ki preko 25 % svoje proizvodnje mleka izvozi v Rusijo, kar predstavlja 64 % njenega skupnega izvoza mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, sodi med države članice, katerih proizvodnja mleka je bila pred uvedbo prepovedi najbolj odvisna od izvoza v Rusijo.

| (3) | Septembra 2014 so odkupne cene mleka na Finskem močno padle, kar je v celoti posledica ruske prepovedi. Na Finskem je povprečna cena mleka glede na ceno v Uniji kot celoti relativno visoka, vendar so tudi stroški proizvodnje na Finskem najvišji v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Septembra 2014 so odkupne cene mleka na Finskem močno padle, kar je v celoti posledica ruske prepovedi. Na Finskem je povprečna cena mleka glede na ceno v Uniji kot celoti relativno visoka, vendar so tudi stroški proizvodnje na Finskem najvišji v Uniji.

| (4) | Ruska prepoved uvoza ogroža kontinuiteto finske industrije mleka in mlečnih izdelkov, saj je ta investirala v proizvode z visoko dodano vrednostjo, prilagojene okusu in potrebam ruskega trga. Mlečne izdelke, proizvedene za ruski trg, je treba zdaj po znižanih cenah prodati na finskem maloprodajnem trgu. Potreben je čas, da se za ta finski sektor najdejo novi trgi ali da se proizvodnja v sektorju preusmeri v nove proizvode, ki bi lahko zadostili povpraševanju. Za odpravo te težave javna intervencija in zasebno skladiščenje ne zadoščata. |
| --- | --- |

(4)

Ruska prepoved uvoza ogroža kontinuiteto finske industrije mleka in mlečnih izdelkov, saj je ta investirala v proizvode z visoko dodano vrednostjo, prilagojene okusu in potrebam ruskega trga. Mlečne izdelke, proizvedene za ruski trg, je treba zdaj po znižanih cenah prodati na finskem maloprodajnem trgu. Potreben je čas, da se za ta finski sektor najdejo novi trgi ali da se proizvodnja v sektorju preusmeri v nove proizvode, ki bi lahko zadostili povpraševanju. Za odpravo te težave javna intervencija in zasebno skladiščenje ne zadoščata.

| (5) | Da bi se učinkovito in uspešno odpravile nastale motnje na trgu, je Finski primerno dodeliti pomoč v obliki enkratnih finančnih sredstev za podporo proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza in se posledično soočajo z likvidnostnimi težavami. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se učinkovito in uspešno odpravile nastale motnje na trgu, je Finski primerno dodeliti pomoč v obliki enkratnih finančnih sredstev za podporo proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza in se posledično soočajo z likvidnostnimi težavami.

| (6) | Finančna sredstva, namenjena Finski, bi bilo treba izračunati na podlagi proizvodnje mleka v letu 2013/2014 v okviru nacionalnih kvot in sorazmerno z zabeleženim padcem cene mleka. Za zagotovitev, da bo pomoč dosegla tiste proizvajalce, ki jih je prepoved prizadela, in zaradi omejenih proračunskih sredstev bi morala Finska navedeni znesek razdeliti na podlagi objektivnih meril in na nediskriminatoren način, pri čemer bi morala preprečiti kakršne koli motnje trga in izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(6)

Finančna sredstva, namenjena Finski, bi bilo treba izračunati na podlagi proizvodnje mleka v letu 2013/2014 v okviru nacionalnih kvot in sorazmerno z zabeleženim padcem cene mleka. Za zagotovitev, da bo pomoč dosegla tiste proizvajalce, ki jih je prepoved prizadela, in zaradi omejenih proračunskih sredstev bi morala Finska navedeni znesek razdeliti na podlagi objektivnih meril in na nediskriminatoren način, pri čemer bi morala preprečiti kakršne koli motnje trga in izkrivljanje konkurence.

| (7) | Ker bodo finančna sredstva, dodeljena Finski, nadomestila samo omejen del dejanske izgube proizvajalcev, bi bilo treba Finski dovoliti, da proizvajalcem mleka dodeli dodatno podporo. |
| --- | --- |

(7)

Ker bodo finančna sredstva, dodeljena Finski, nadomestila samo omejen del dejanske izgube proizvajalcev, bi bilo treba Finski dovoliti, da proizvajalcem mleka dodeli dodatno podporo.

| (8) | Za dodelitev dodatne podpore bi morali veljati enaki pogoji objektivnosti, nediskriminatornosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence, upoštevati pa bi bilo treba tudi nacionalno pomoč, ki so jo proizvajalci za isti namen prejeli na podlagi člena 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske. |
| --- | --- |

(8)

Za dodelitev dodatne podpore bi morali veljati enaki pogoji objektivnosti, nediskriminatornosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence, upoštevati pa bi bilo treba tudi nacionalno pomoč, ki so jo proizvajalci za isti namen prejeli na podlagi člena 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske.

| (9) | Pomoč iz te uredbe bi se morala šteti za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(9)

Pomoč iz te uredbe bi se morala šteti za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (10) | Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati izdatke Finske v zvezi s finančno podporo proizvajalcem mleka le v primerih, ko se takšna plačila izvršijo v določenem roku. |
| --- | --- |

(10)

Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati izdatke Finske v zvezi s finančno podporo proizvajalcem mleka le v primerih, ko se takšna plačila izvršijo v določenem roku.

| (11) | Za zagotovitev transparentnosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so ji na voljo, bi morala Finska Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporablja za določitev metod za dodeljevanje podpore, ter določbe, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev transparentnosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so ji na voljo, bi morala Finska Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporablja za določitev metod za dodeljevanje podpore, ter določbe, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence.

| (12) | Da bi proizvajalci mleka pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti Finski omogočeno, da začne to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi – |
| --- | --- |

(12)

Da bi proizvajalci mleka pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti Finski omogočeno, da začne to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Finski je na razpolago pomoč Unije v skupni višini 10 729 307 EUR, da se zagotovi usmerjena podpora proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza proizvodov iz Unije.

Finska navedeni znesek uporabi na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, pod pogojem, da plačila ne povzročajo izkrivljanja konkurence. V ta namen Finska upošteva obseg posledic ruske prepovedi uvoza za zadevne proizvajalce.

Finska navedena plačila izvede najpozneje do 31. maja 2015.

Člen 2

Finska lahko proizvajalcem mleka, ki prejmejo pomoč iz člena 1, dodeli dodatno podporo do največ enakega zneska, kot je določen v navedenem členu.

Za dodelitev dodatne podpore veljajo enaki pogoji objektivnosti, nediskriminatornosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence, upošteva pa se tudi nacionalna podpora, ki so jo proizvajalci za isti namen prejeli na podlagi člena 142 Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske.

Finska dodatno podporo izplača najpozneje do 31. maja 2015.

Člen 3

Finska Komisijo uradno obvesti o naslednjem:

| (a) | brez odlašanja in najpozneje 30. aprila 2015 o objektivnih merilih, ki jih je uporabila za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

(a)

brez odlašanja in najpozneje 30. aprila 2015 o objektivnih merilih, ki jih je uporabila za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki jih je sprejela za preprečitev izkrivljanja konkurence;

| (b) | najpozneje 31. julija 2015 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti upravičencev do pomoči. |
| --- | --- |

(b)

najpozneje 31. julija 2015 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti upravičencev do pomoči.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

2

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/20

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1371/2014

z dne 19. decembra 2014

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih proizvodov, vključno s sadjem in zelenjavo, iz Unije v Rusijo. |
| --- | --- |

(1)

Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih proizvodov, vključno s sadjem in zelenjavo, iz Unije v Rusijo.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 932/2014 (2) je bila sprejeta, da motnje, do katerih bi zaradi velikih količin pokvarljivih proizvodov prišlo na trgu sadja in zelenjave, ne bi prerasle v resnejše in trajnejše tržne motnje. V uredbi so bili določeni najvišji zneski podpore za ukrepe umika, opustitve spravila in zelenega obiranja. Mehanizem, vzpostavljen z navedeno uredbo, je bil nato dopolnjen z ukrepi na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1031/2014 (3) v obliki dodatne usmerjene podpore za količine proizvodov, izračunane na podlagi tradicionalnega izvoza v Rusijo. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 932/2014 (2) je bila sprejeta, da motnje, do katerih bi zaradi velikih količin pokvarljivih proizvodov prišlo na trgu sadja in zelenjave, ne bi prerasle v resnejše in trajnejše tržne motnje. V uredbi so bili določeni najvišji zneski podpore za ukrepe umika, opustitve spravila in zelenega obiranja. Mehanizem, vzpostavljen z navedeno uredbo, je bil nato dopolnjen z ukrepi na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1031/2014 (3) v obliki dodatne usmerjene podpore za količine proizvodov, izračunane na podlagi tradicionalnega izvoza v Rusijo.

| (3) | Ruska prepoved uvoza še naprej povzroča resno nevarnost motenj na trgu zaradi znatnih padcev cen, saj pomemben izvozni trg nenadoma ni več na voljo. Za navedene tržne razmere se običajni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 še naprej zdijo nezadostni. Zato je treba podaljšati uporabo mehanizma iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, ki temelji na podpori za nekatere količine proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Ruska prepoved uvoza še naprej povzroča resno nevarnost motenj na trgu zaradi znatnih padcev cen, saj pomemben izvozni trg nenadoma ni več na voljo. Za navedene tržne razmere se običajni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 še naprej zdijo nezadostni. Zato je treba podaljšati uporabo mehanizma iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, ki temelji na podpori za nekatere količine proizvodov.

| (4) | Ob upoštevanju ocenjenih količin, ki jih zadeva prepoved, bi bilo treba finančno podporo Unije podaljšati v skladu s količinami zadevnih proizvodov. Navedene količine bi bilo za vsako državo članico treba izračunati glede na delež povprečnega izvoza zadevnih proizvodov navedene države članice v Rusijo v preteklih treh letih, in sicer v naslednjih mesecih: aprila in maja za sadje ter od januarja do maja za zelenjavo. Poleg bi bilo treba zaradi sezonske narave njihovega izvoza na seznam proizvodov, upravičenih do podpore iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, dodati limone z oznako KN 0805 50 10. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju ocenjenih količin, ki jih zadeva prepoved, bi bilo treba finančno podporo Unije podaljšati v skladu s količinami zadevnih proizvodov. Navedene količine bi bilo za vsako državo članico treba izračunati glede na delež povprečnega izvoza zadevnih proizvodov navedene države članice v Rusijo v preteklih treh letih, in sicer v naslednjih mesecih: aprila in maja za sadje ter od januarja do maja za zelenjavo. Poleg bi bilo treba zaradi sezonske narave njihovega izvoza na seznam proizvodov, upravičenih do podpore iz Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014, dodati limone z oznako KN 0805 50 10.

| (5) | Delegirano uredbo (EU) št. 1031/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Delegirano uredbo (EU) št. 1031/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da bi imela takojšen učinek na trg in bi prispevala k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(6)

Da bi imela takojšen učinek na trg in bi prispevala k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe (EU) št. 1031/2014

Delegirana uredba (EU) št. 1031/2014 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednja točka (r):






  „(r) | limone z oznako KN 0805 50 10.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednja točka (r):

„(r)

limone z oznako KN 0805 50 10.“

;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Podpora iz odstavka 1 zajema postopke, ki se izvajajo v obdobju, razdeljenem na naslednji način:






  (a) | obdobje od 30. septembra 2014 do datuma, na katerega so količine iz člena 2(1) v vsaki zadevni državi članici izčrpane, oziroma do 31. decembra 2014, pri čemer se upošteva zgodnejši datum; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Podpora iz odstavka 1 zajema postopke, ki se izvajajo v obdobju, razdeljenem na naslednji način:

(a)

obdobje od 30. septembra 2014 do datuma, na katerega so količine iz člena 2(1) v vsaki zadevni državi članici izčrpane, oziroma do 31. decembra 2014, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;

| (b) | obdobje od 1. januarja 2015 do datuma, na katerega so količine iz člena 2(1) v vsaki zadevni državi članici izčrpane, oziroma do 30. junija 2015, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.“ |
| --- | --- |

(b)

obdobje od 1. januarja 2015 do datuma, na katerega so količine iz člena 2(1) v vsaki zadevni državi članici izčrpane, oziroma do 30. junija 2015, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.“

| 2. | v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Podpora iz člena 1(1) je na voljo državam članicam za naslednje količine proizvodov:






  (a) | za obdobje iz člena 1(3)(a) so količine določene v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Podpora iz člena 1(1) je na voljo državam članicam za naslednje količine proizvodov:

(a)

za obdobje iz člena 1(3)(a) so količine določene v Prilogi I;

| (b) | za obdobje iz člena 1(3)(b) so količine določene v Prilogi Ia. |
| --- | --- |

(b)

za obdobje iz člena 1(3)(b) so količine določene v Prilogi Ia.

Za obdobje iz člena 1(3)(a) je podpora v vseh državah članicah na voljo tudi za ukrepe umika, opustitve spravila in zelenega obiranja za enega ali več proizvodov iz člena 1(2), kakor jih določi država članica, pod pogojem, da dodatna količina ne preseže 3 000 ton na državo članico.“

| 3. | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za plačilo finančne pomoči Unije iz členov 4, 5 in 6 do 31. januarja 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a), in do 31. julija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b).
  2.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za plačilo celotne finančne pomoči Unije iz členov 4 in 6 te uredbe v skladu s postopkom iz člena 72 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 do 31. januarja 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a) te uredbe, in do 31. julija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b) te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za plačilo finančne pomoči Unije iz členov 4, 5 in 6 do 31. januarja 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a), in do 31. julija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b).

2.   Organizacije proizvajalcev vložijo zahtevek za plačilo celotne finančne pomoči Unije iz členov 4 in 6 te uredbe v skladu s postopkom iz člena 72 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 do 31. januarja 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a) te uredbe, in do 31. julija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b) te uredbe.“

| (b) | v odstavku 3 se besedilo „do datuma iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „do datumov iz odstavka 1“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se besedilo „do datuma iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „do datumov iz odstavka 1“;

| 4. | v členu 10(1) se uvodni stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:
  „Države članice do 30. septembra 2014, 15. oktobra 2014, 31. oktobra 2014, 15. novembra 2014, 30. novembra 2014, 15. decembra 2014, 31. decembra 2014, 15. januarja 2015, 31. januarja 2015 in 15. februarja 2015 za obdobje iz člena 1(3)(a) ter do 15. in zadnjega dne vsakega meseca (zadnjič 30. septembra 2015) za obdobje iz člena 1(3)(b) Komisiji za vsak proizvod sporočijo:“; |
| --- | --- |

4.

v členu 10(1) se uvodni stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„Države članice do 30. septembra 2014, 15. oktobra 2014, 31. oktobra 2014, 15. novembra 2014, 30. novembra 2014, 15. decembra 2014, 31. decembra 2014, 15. januarja 2015, 31. januarja 2015 in 15. februarja 2015 za obdobje iz člena 1(3)(a) ter do 15. in zadnjega dne vsakega meseca (zadnjič 30. septembra 2015) za obdobje iz člena 1(3)(b) Komisiji za vsak proizvod sporočijo:“

| 5. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Izplačilo finančne pomoči Unije
  Izdatki držav članic v zvezi s plačili na podlagi te uredbe so upravičeni do finančne pomoči Unije le, če so bili izplačani do naslednjih datumov:






  (a) | 30. junija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a); |
| --- | --- | --- |

5.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Izplačilo finančne pomoči Unije

Izdatki držav članic v zvezi s plačili na podlagi te uredbe so upravičeni do finančne pomoči Unije le, če so bili izplačani do naslednjih datumov:

(a)

30. junija 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(a);

| (b) | 30. septembra 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b).“ |
| --- | --- |

(b)

30. septembra 2015 za ukrepe, izvedene v obdobju iz člena 1(3)(b).“

| 6. | naslov Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „Največje količine proizvodov, dodeljene posamezni državi članici, kakor je navedeno v členu 2(1)(a)“; |
| --- | --- |

6.

naslov Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„Največje količine proizvodov, dodeljene posamezni državi članici, kakor je navedeno v členu 2(1)(a)“

| 7. | vstavi se Priloga Ia, katere besedilo je v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

7.

vstavi se Priloga Ia, katere besedilo je v Prilogi I k tej uredbi;

| 8. | prilogi III in IV se nadomestita z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

prilogi III in IV se nadomestita z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 932/2014 z dne 29. avgusta 2014 o določitvi začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave ter spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 913/2014 (UL L 259, 30.8.2014, str. 2).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1031/2014 z dne 29. septembra 2014 o določitvi nadaljnjih začasnih izrednih podpornih ukrepov za proizvajalce nekaterih vrst sadja in zelenjave (UL L 284, 30.9.2014, str. 22).

3

---

PRILOGA I

„PRILOGA Ia

Največje količine proizvodov, dodeljene posamezni državi članici, kakor je navedeno v členu 2(1)(b)

| (v tonah) | Jabolka in hruške | Slive, namizno grozdje in kivi | Paradižnik, korenje, sladka paprika, kumare in kumarice | Pomaranče, klementine, mandarine in limone |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Nemčija | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Grčija | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Španija | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Francija | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Italija | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Ciper | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Litva | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Nizozemska | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Avstrija | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Poljska | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugalska | 350 | 0 | 0 | 0“ |

(v tonah)

Jabolka in hruške

Slive, namizno grozdje in kivi

Paradižnik, korenje, sladka paprika, kumare in kumarice

Pomaranče, klementine, mandarine in limone

Belgija

21 200

0

13 200

0

Nemčija

3 450

0

0

0

Grčija

200

3 100

2 000

0

Španija

300

0

26 650

15 775

Francija

3 800

0

1 450

0

Italija

8 400

3 800

0

0

Ciper

0

0

0

1 750

Litva

0

0

6 000

0

Nizozemska

9 700

0

24 650

0

Avstrija

500

0

0

0

Poljska

155 700

0

18 650

0

Portugalska

350

0

0

0“

---

PRILOGA II

PRILOGA III

Predloge za priglasitev iz člena 10

PRIGLASITEV UMIKA S TRGA – BREZPLAČNA RAZDELITEV

| država članica: | zadevno obdobje: | datum: |
| --- | --- | --- |

država članica:

zadevno obdobje:

datum:

| Proizvod | Organizacije proizvajalcev | Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev | Skupna količina (t) | Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| količina (t) | finančna pomoč Unije (EUR) | količina (t) | finančna pomoč Unije (EUR) |
| umik s trga | prevoz | sortiranje in pakiranje | SKUPAJ | umik s trga | prevoz | sortiranje in pakiranje | SKUPAJ |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| jabolka | | | | | | | | | | | | |
| hruške | | | | | | | | | | | | |
| jabolka in hruške skupaj | | | | | | | | | | | | |
| paradižnik | | | | | | | | | | | | |
| korenje | | | | | | | | | | | | |
| sladka paprika | | | | | | | | | | | | |
| kumare in kumarice | | | | | | | | | | | | |
| zelenjava skupaj | | | | | | | | | | | | |
| slive | | | | | | | | | | | | |
| sveže namizno grozdje | | | | | | | | | | | | |
| kivi | | | | | | | | | | | | |
| drugo sadje skupaj | | | | | | | | | | | | |
| pomaranče | | | | | | | | | | | | |
| klementine | | | | | | | | | | | | |
| mandarine | | | | | | | | | | | | |
| limone | | | | | | | | | | | | |
| citrusi skupaj | | | | | | | | | | | | |
| zelje | | | | | | | | | | | | |
| cvetača in glavnati brokoli | | | | | | | | | | | | |
| gobe | | | | | | | | | | | | |
| jagodičevje | | | | | | | | | | | | |
| drugo skupaj | | | | | | | | | | | | |
| SKUPAJ | | | | | | | | | | | | |
| * | Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica. |

Proizvod

Organizacije proizvajalcev

Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev

Skupna količina (t)

Skupna finančna pomoč Unije (EUR)

količina (t)

finančna pomoč Unije (EUR)

količina (t)

finančna pomoč Unije (EUR)

umik s trga

prevoz

sortiranje in pakiranje

SKUPAJ

umik s trga

prevoz

sortiranje in pakiranje

SKUPAJ

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

jabolka

hruške

jabolka in hruške skupaj

paradižnik

korenje

sladka paprika

kumare in kumarice

zelenjava skupaj

slive

sveže namizno grozdje

kivi

drugo sadje skupaj

pomaranče

klementine

mandarine

limone

citrusi skupaj

zelje

cvetača in glavnati brokoli

gobe

jagodičevje

drugo skupaj

SKUPAJ

*

Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica.

PRIGLASITEV UMIKA S TRGA – DRUGI NAMENI

| država članica: | zadevno obdobje: | datum: |
| --- | --- | --- |

država članica:

zadevno obdobje:

datum:

| Proizvod | Organizacije proizvajalcev | Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev | Skupna količina (t) | Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| količina
  (t) | finančna pomoč Unije
  (EUR) | količina
  (t) | finančna pomoč Unije
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| jabolka | | | | | | |
| hruške | | | | | | |
| jabolka in hruške skupaj | | | | | | |
| paradižnik | | | | | | |
| korenje | | | | | | |
| sladka paprika | | | | | | |
| kumare in kumarice | | | | | | |
| zelenjava skupaj | | | | | | |
| slive | | | | | | |
| sveže namizno grozdje | | | | | | |
| kivi | | | | | | |
| drugo sadje skupaj | | | | | | |
| pomaranče | | | | | | |
| klementine | | | | | | |
| mandarine | | | | | | |
| limone | | | | | | |
| citrusi skupaj | | | | | | |
| zelje | | | | | | |
| cvetača in glavnati brokoli | | | | | | |
| gobe | | | | | | |
| jagodičevje | | | | | | |
| drugo skupaj | | | | | | |
| SKUPAJ | | | | | | |
| * | Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica. |

Proizvod

Organizacije proizvajalcev

Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev

Skupna količina (t)

Skupna finančna pomoč Unije (EUR)

količina

(t)

finančna pomoč Unije

(EUR)

količina

(t)

finančna pomoč Unije

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

jabolka

hruške

jabolka in hruške skupaj

paradižnik

korenje

sladka paprika

kumare in kumarice

zelenjava skupaj

slive

sveže namizno grozdje

kivi

drugo sadje skupaj

pomaranče

klementine

mandarine

limone

citrusi skupaj

zelje

cvetača in glavnati brokoli

gobe

jagodičevje

drugo skupaj

SKUPAJ

*

Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica.

PRIGLASITEV OPUSTITVE SPRAVILA IN ZELENEGA OBIRANJA

| država članica: | zadevno obdobje: | datum: |
| --- | --- | --- |

država članica:

zadevno obdobje:

datum:

| Proizvod | Organizacije proizvajalcev | Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev | Skupna količina
  (t) | Skupna finančna pomoč Unije (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| površina
  (ha) | količina
  (t) | finančna pomoč Unije
  (EUR) | površina
  (ha) | količina
  (t) | finančna pomoč Unije
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| jabolka | | | | | | | | |
| hruške | | | | | | | | |
| jabolka in hruške skupaj | | | | | | | | |
| paradižnik | | | | | | | | |
| korenje | | | | | | | | |
| sladka paprika | | | | | | | | |
| kumare in kumarice | | | | | | | | |
| zelenjava skupaj | | | | | | | | |
| slive | | | | | | | | |
| sveže namizno grozdje | | | | | | | | |
| kivi | | | | | | | | |
| drugo sadje skupaj | | | | | | | | |
| pomaranče | | | | | | | | |
| klementine | | | | | | | | |
| mandarine | | | | | | | | |
| limone | | | | | | | | |
| citrusi skupaj | | | | | | | | |
| zelje | | | | | | | | |
| cvetača in glavnati brokoli | | | | | | | | |
| gobe | | | | | | | | |
| jagodičevje | | | | | | | | |
| drugo skupaj | | | | | | | | |
| SKUPAJ | | | | | | | | |
| * | Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica. |

Proizvod

Organizacije proizvajalcev

Proizvajalci, ki niso člani organizacije proizvajalcev

Skupna količina

(t)

Skupna finančna pomoč Unije (EUR)

površina

(ha)

količina

(t)

finančna pomoč Unije

(EUR)

površina

(ha)

količina

(t)

finančna pomoč Unije

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

jabolka

hruške

jabolka in hruške skupaj

paradižnik

korenje

sladka paprika

kumare in kumarice

zelenjava skupaj

slive

sveže namizno grozdje

kivi

drugo sadje skupaj

pomaranče

klementine

mandarine

limone

citrusi skupaj

zelje

cvetača in glavnati brokoli

gobe

jagodičevje

drugo skupaj

SKUPAJ

*

Za vsako priglasitev se izpolni ločena Excelova preglednica.

PRILOGA IV

PREGLEDNICE, KI SE POŠLJEJO S PRVO PRIGLASITVIJO, KAKOR JE NAVEDENO V ČLENU 10(1)

UMIK S TRGA – DRUGI NAMENI

Najvišji zneski podpore, ki jih država članica določi v skladu s členom 79(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ter členoma 4 in 5 te uredbe

| država članica: | datum: |
| --- | --- |

država članica:

datum:

| Proizvod | Prispevek organizacije proizvajalcev
  (EUR/100 kg) | Finančna pomoč Unije
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| jabolka | | |
| hruške | | |
| paradižnik | | |
| korenje | | |
| zelje | | |
| sladka paprika | | |
| cvetača in glavnati brokoli | | |
| kumare in kumarice | | |
| gobe | | |
| slive | | |
| jagodičevje | | |
| sveže namizno grozdje | | |
| kivi | | |
| pomaranče | | |
| klementine | | |
| mandarine | | |
| limone | | |

Proizvod

Prispevek organizacije proizvajalcev

(EUR/100 kg)

Finančna pomoč Unije

(EUR/100 kg)

jabolka

hruške

paradižnik

korenje

zelje

sladka paprika

cvetača in glavnati brokoli

kumare in kumarice

gobe

slive

jagodičevje

sveže namizno grozdje

kivi

pomaranče

klementine

mandarine

limone

OPUSTITEV SPRAVILA IN ZELENO OBIRANJE

Najvišji zneski podpore, ki jih država članica določi v skladu s členom 85(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011in členom 6 te uredbe

| država članica: | datum: |
| --- | --- |

država članica:

datum:

| Proizvod | Na prostem | V rastlinjaku |
| --- | --- | --- |
| prispevek organizacije proizvajalcev
  (EUR/ha) | finančna pomoč Unije
  (EUR/ha) | prispevek organizacije proizvajalcev
  (EUR/ha) | finančna pomoč Unije
  (EUR/ha) |
| jabolka | | | | |
| hruške | | | | |
| paradižnik | | | | |
| korenje | | | | |
| zelje | | | | |
| sladka paprika | | | | |
| cvetača in glavnati brokoli | | | | |
| kumare in kumarice | | | | |
| gobe | | | | |
| slive | | | | |
| jagodičevje | | | | |
| sveže namizno grozdje | | | | |
| kivi | | | | |
| pomaranče | | | | |
| klementine | | | | |
| mandarine | | | | |
| limone | | | | |

Proizvod

Na prostem

V rastlinjaku

prispevek organizacije proizvajalcev

(EUR/ha)

finančna pomoč Unije

(EUR/ha)

prispevek organizacije proizvajalcev

(EUR/ha)

finančna pomoč Unije

(EUR/ha)

jabolka

hruške

paradižnik

korenje

zelje

sladka paprika

cvetača in glavnati brokoli

kumare in kumarice

gobe

slive

jagodičevje

sveže namizno grozdje

kivi

pomaranče

klementine

mandarine

limone

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1372/2014

z dne 19. decembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1373/2014

z dne 19. decembra 2014

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) št. 413/2014 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 413/2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 413/2014 z dne 23. aprila 2014 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 121, 24.4.2014, str. 37).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015

(%)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/36

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1374/2014

z dne 28. novembra 2014

o zahtevah za statistično poročanje za zavarovalne družbe

(ECB/2014/50)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti člena 5(1) in člena 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2533/98 v členu 2(1) določa, da ima Evropska centralna banka (ECB) za izpolnitev svojih zahtev za statistično poročanje, ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB), pravico zbirati statistične informacije v mejah referenčne poročevalske populacije in v mejah, potrebnih za izvedbo nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). Iz člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 izhaja, da so zavarovalne družbe del referenčne poročevalske populacije za namen izpolnitve zahtev ECB za statistično poročanje, med drugim na področju denarne in finančne statistike. Poleg tega člen 2(4) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da ima ECB v ustrezno utemeljenih primerih pravico, da zbira statistične informacije na konsolidirani podlagi. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in jo pooblašča, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2533/98 v členu 2(1) določa, da ima Evropska centralna banka (ECB) za izpolnitev svojih zahtev za statistično poročanje, ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB), pravico zbirati statistične informacije v mejah referenčne poročevalske populacije in v mejah, potrebnih za izvedbo nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). Iz člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 2533/98 izhaja, da so zavarovalne družbe del referenčne poročevalske populacije za namen izpolnitve zahtev ECB za statistično poročanje, med drugim na področju denarne in finančne statistike. Poleg tega člen 2(4) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da ima ECB v ustrezno utemeljenih primerih pravico, da zbira statistične informacije na konsolidirani podlagi. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in jo pooblašča, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje.

| (2) | Namen naložitve zahtev za statistično poročanje zavarovalnim družbam je, da se ECB zagotovi ustrezna statistika o finančnih dejavnostih podsektorja zavarovalnih družb v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), ki se štejejo kot eno gospodarsko ozemlje. Zbiranje statističnih informacij o zavarovalnih družbah je potrebno za zadovoljitev rednih in občasnih analitičnih potreb, za zagotavljanje podpore ECB pri opravljanju denarne in finančne analize in za prispevek ECB k stabilnosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

(2)

Namen naložitve zahtev za statistično poročanje zavarovalnim družbam je, da se ECB zagotovi ustrezna statistika o finančnih dejavnostih podsektorja zavarovalnih družb v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), ki se štejejo kot eno gospodarsko ozemlje. Zbiranje statističnih informacij o zavarovalnih družbah je potrebno za zadovoljitev rednih in občasnih analitičnih potreb, za zagotavljanje podpore ECB pri opravljanju denarne in finančne analize in za prispevek ECB k stabilnosti finančnega sistema.

| (3) | NCB bi morala biti pooblaščena za zbiranje informacij o zavarovalnih družbah od dejanske poročevalske populacije v širšem okviru za statistično poročanje, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. V teh primerih je zaradi zagotovitve preglednosti primerno poročevalske enote obvestiti o različnih statističnih namenih, za katere se podatki zbirajo. |
| --- | --- |

(3)

NCB bi morala biti pooblaščena za zbiranje informacij o zavarovalnih družbah od dejanske poročevalske populacije v širšem okviru za statistično poročanje, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. V teh primerih je zaradi zagotovitve preglednosti primerno poročevalske enote obvestiti o različnih statističnih namenih, za katere se podatki zbirajo.

| (4) | Da se breme poročanja zavarovalnih družb zmanjša na najmanjšo možno mero, bi morale biti NCB pooblaščene, da svoje poročevalske zahteve po tej uredbi združijo s svojimi poročevalskimi zahtevami po Uredbi (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (3). |
| --- | --- |

(4)

Da se breme poročanja zavarovalnih družb zmanjša na najmanjšo možno mero, bi morale biti NCB pooblaščene, da svoje poročevalske zahteve po tej uredbi združijo s svojimi poročevalskimi zahtevami po Uredbi (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke (ECB/2012/24) (3).

| (5) | Obstaja tesna povezava med podatki, ki jih NCB zbirajo za statistične namene po tej uredbi, in podatki, ki jih pristojni nacionalni organi zbirajo za namene nadzora po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Glede na splošno pooblastilo ECB po členu 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), da sodeluje z drugimi organi na področju statistike, in da se omeji administrativno breme in izogne podvajanju nalog, lahko NCB izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, vključno z nacionalnim predpisom, ki prenaša navedeno direktivo, pri čemer je treba upoštevati določbe katerega koli dogovora o sodelovanju med zadevno NCB in zadevnim pristojnim nacionalnim organom. Člen 70 Direktive 2009/138/ES določa, da lahko pristojni nacionalni organi posredujejo informacije, ki so namenjene opravljanju njihovih nalog po navedeni direktivi, NCB in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov. |
| --- | --- |

(5)

Obstaja tesna povezava med podatki, ki jih NCB zbirajo za statistične namene po tej uredbi, in podatki, ki jih pristojni nacionalni organi zbirajo za namene nadzora po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Glede na splošno pooblastilo ECB po členu 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), da sodeluje z drugimi organi na področju statistike, in da se omeji administrativno breme in izogne podvajanju nalog, lahko NCB izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, vključno z nacionalnim predpisom, ki prenaša navedeno direktivo, pri čemer je treba upoštevati določbe katerega koli dogovora o sodelovanju med zadevno NCB in zadevnim pristojnim nacionalnim organom. Člen 70 Direktive 2009/138/ES določa, da lahko pristojni nacionalni organi posredujejo informacije, ki so namenjene opravljanju njihovih nalog po navedeni direktivi, NCB in drugim organom s podobno funkcijo v vlogi monetarnih organov.

| (6) | Evropski sistem računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), zahteva, da se sredstva in obveznosti institucionalnih enot poročajo v državi rezidenčnosti. Da se breme poročanja zmanjša na najmanjšo možno mero, se lahko v primeru, če NCB podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, izpeljejo iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, sredstva in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, katerih glavne uprave so rezidenti v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), agregirajo s sredstvi in obveznostmi glavnih uprav. Omejene informacije o podružnicah zavarovalnih družb bi bilo treba zbirati za namene spremljanja njihove velikosti in kakršnih koli odstopanj od ESR 2010. |
| --- | --- |

(6)

Evropski sistem računov, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), zahteva, da se sredstva in obveznosti institucionalnih enot poročajo v državi rezidenčnosti. Da se breme poročanja zmanjša na najmanjšo možno mero, se lahko v primeru, če NCB podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, izpeljejo iz podatkov, ki se zbirajo po Direktivi 2009/138/ES, sredstva in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, katerih glavne uprave so rezidenti v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), agregirajo s sredstvi in obveznostmi glavnih uprav. Omejene informacije o podružnicah zavarovalnih družb bi bilo treba zbirati za namene spremljanja njihove velikosti in kakršnih koli odstopanj od ESR 2010.

| (7) | Za zbiranje statističnih informacij po tej uredbi bi se morali uporabljati standardi za varovanje in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98. |
| --- | --- |

(7)

Za zbiranje statističnih informacij po tej uredbi bi se morali uporabljati standardi za varovanje in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členu 8 Uredbe (ES) št. 2533/98.

| (8) | Čeprav je priznano, da uredbe, sprejete na podlagi člena 34.1 Statuta ESCB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za države članice euroobmočja kot za države članice zunaj euroobmočja. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 navaja dejstvo, da člen 5 Statuta ESCB, skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja, na nacionalni ravni, vseh ukrepov, ki jih države članice zunaj euroobmočja štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo države članice euroobmočja. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav je priznano, da uredbe, sprejete na podlagi člena 34.1 Statuta ESCB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za države članice euroobmočja kot za države članice zunaj euroobmočja. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 navaja dejstvo, da člen 5 Statuta ESCB, skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja, na nacionalni ravni, vseh ukrepov, ki jih države članice zunaj euroobmočja štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo države članice euroobmočja.

| (9) | Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v uredbah ali sklepih ECB. |
| --- | --- |

(9)

Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v uredbah ali sklepih ECB.

| (10) | Svet ECB bi moral najpozneje do leta 2020 oceniti koristi in stroške: (a) povečanja zajetja pri četrtletnem poročanju z 80 % na 95 % skupnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; (b) ločenega poročanja sredstev in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, kadar so podružnice rezidenti v državah članicah euroobmočja, matični subjekti teh podružnic pa so rezidenti v EGP; in (c) dodatnega skrajšanja rokov za posredovanje podatkov s strani poročevalskih enot na štiri tedne po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo – |
| --- | --- |

(10)

Svet ECB bi moral najpozneje do leta 2020 oceniti koristi in stroške: (a) povečanja zajetja pri četrtletnem poročanju z 80 % na 95 % skupnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; (b) ločenega poročanja sredstev in obveznosti podružnic zavarovalnih družb, kadar so podružnice rezidenti v državah članicah euroobmočja, matični subjekti teh podružnic pa so rezidenti v EGP; in (c) dodatnega skrajšanja rokov za posredovanje podatkov s strani poročevalskih enot na štiri tedne po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| 1. | „zavarovalna družba“ (podsektor 128 v ESR 2010) pomeni finančno družbo ali nepravo družbo, ki se v glavnem ukvarja s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja.
  Pod to opredelitev spada naslednje:






  (a) | finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve življenjskega zavarovanja, kjer zavarovanci redno ali izredno plačujejo zavarovalcu, v zameno pa mu zavarovalec jamči dogovorjeno vsoto ali rento na določen datum ali prej; |
| --- | --- | --- |

1.

„zavarovalna družba“ (podsektor 128 v ESR 2010) pomeni finančno družbo ali nepravo družbo, ki se v glavnem ukvarja s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja.

Pod to opredelitev spada naslednje:

(a)

finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve življenjskega zavarovanja, kjer zavarovanci redno ali izredno plačujejo zavarovalcu, v zameno pa mu zavarovalec jamči dogovorjeno vsoto ali rento na določen datum ali prej;

| (b) | finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve neživljenjskega zavarovanja za kritje tveganj, kot so nezgode, bolezen, požar ali nezmožnost vračila kredita; |
| --- | --- |

(b)

finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve neživljenjskega zavarovanja za kritje tveganj, kot so nezgode, bolezen, požar ali nezmožnost vračila kredita;

| (c) | finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve pozavarovanja, kjer zavarovalec kupi zavarovanje, da se zaščiti pred nepričakovano velikim številom zahtevkov ali zelo velikimi zahtevki. |
| --- | --- |

(c)

finančna družba ali neprava družba, ki zagotavlja storitve pozavarovanja, kjer zavarovalec kupi zavarovanje, da se zaščiti pred nepričakovano velikim številom zahtevkov ali zelo velikimi zahtevki.

Pod to opredelitev ne spada naslednje:

| (a) | investicijski skladi, kakor so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (6); |
| --- | --- |

(a)

investicijski skladi, kakor so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (6);

| (b) | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (7); |
| --- | --- |

(b)

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (7);

| (c) | denarne finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (8); |
| --- | --- |

(c)

denarne finančne institucije, kakor so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (8);

| (d) | pokojninski skladi, kakor so opredeljeni v odstavku 2.105 v ESR 2010; |
| --- | --- |

(d)

pokojninski skladi, kakor so opredeljeni v odstavku 2.105 v ESR 2010;

| 2. | „podružnica“ pomeni neregistrirano agencijo ali podružnico zavarovalne ali pozavarovalne družbe, ki ni glavna uprava zavarovalne ali pozavarovalne družbe; |
| --- | --- |

2.

„podružnica“ pomeni neregistrirano agencijo ali podružnico zavarovalne ali pozavarovalne družbe, ki ni glavna uprava zavarovalne ali pozavarovalne družbe;

| 3. | „hčerinska družba“ pomeni registriran subjekt, v katerem ima drug subjekt večinski ali polni delež; |
| --- | --- |

3.

„hčerinska družba“ pomeni registriran subjekt, v katerem ima drug subjekt večinski ali polni delež;

| 4. | „poročevalske enote“ imajo pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

4.

„poročevalske enote“ imajo pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;

| 5. | „rezident“ in „rezidenčen“ imata pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98. Za namen te uredbe se za pravni subjekt, ki nima fizičnega elementa, njegova rezidenčnost določi po ekonomskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se njegova rezidenčnost določi po njegovi pravni pripadnosti, to je po državi, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta; |
| --- | --- |

5.

„rezident“ in „rezidenčen“ imata pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98. Za namen te uredbe se za pravni subjekt, ki nima fizičnega elementa, njegova rezidenčnost določi po ekonomskem ozemlju, po katerega zakonodaji je subjekt ustanovljen. Če subjekt ni ustanovljen, se njegova rezidenčnost določi po njegovi pravni pripadnosti, to je po državi, katere pravni sistem ureja oblikovanje in nadaljnji obstoj subjekta;

| 6. | „zadevna NCB“ pomeni NCB države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident; |
| --- | --- |

6.

„zadevna NCB“ pomeni NCB države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident;

| 7. | „zadevni pristojni nacionalni organ“ pomeni pristojni nacionalni organ države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident; |
| --- | --- |

7.

„zadevni pristojni nacionalni organ“ pomeni pristojni nacionalni organ države članice euroobmočja, v kateri je zavarovalna družba rezident;

| 8. | „podatki po posameznih vrednostnih papirjih“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih vrednostnih papirjih; |
| --- | --- |

8.

„podatki po posameznih vrednostnih papirjih“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih vrednostnih papirjih;

| 9. | „podatki po posameznih postavkah“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih sredstvih ali obveznostih; |
| --- | --- |

9.

„podatki po posameznih postavkah“ pomenijo podatke, razčlenjene po posameznih sredstvih ali obveznostih;

| 10. | „agregirani podatki“ pomenijo podatke, ki niso razčlenjeni po posameznih sredstvih ali obveznostih; |
| --- | --- |

10.

„agregirani podatki“ pomenijo podatke, ki niso razčlenjeni po posameznih sredstvih ali obveznostih;

| 11. | „finančne transakcije“ pomenijo transakcije, ki izhajajo iz nastanka, likvidacije ali spremembe lastništva finančnih sredstev ali obveznosti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II; |
| --- | --- |

11.

„finančne transakcije“ pomenijo transakcije, ki izhajajo iz nastanka, likvidacije ali spremembe lastništva finančnih sredstev ali obveznosti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II;

| 12. | „cenovna in tečajna prevrednotenja“ pomenijo spremembe v vrednotenju sredstev in obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen sredstev in obveznosti in/ali zaradi vpliva tečajev na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II. |
| --- | --- |

12.

„cenovna in tečajna prevrednotenja“ pomenijo spremembe v vrednotenju sredstev in obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen sredstev in obveznosti in/ali zaradi vpliva tečajev na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti, kot je podrobneje opisano v delu 5 Priloge II.

Člen 2

Dejanska poročevalska populacija

1.   Kadar NCB zbirajo podatke po ESR 2010, ki zahteva, da se sredstva in obveznosti institucionalnih enot poročajo v državi rezidenčnosti, dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo zavarovalne družbe, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja.

2.   Kadar NCB izpeljejo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz podatkov, ki se zbirajo po določbah Direktive 2009/138/ES ali nacionalnem predpisu, ki prenaša navedeno direktivo, dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo:

| (a) | zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, vključno s hčerinskimi družbami, katerih matične družbe se nahajajo zunaj tega ozemlja; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, vključno s hčerinskimi družbami, katerih matične družbe se nahajajo zunaj tega ozemlja;

| (b) | podružnice zavarovalnih družb, navedenih v točki (a), ki so rezidenti zunaj ozemlja zadevne države članice euroobmočja; in |
| --- | --- |

(b)

podružnice zavarovalnih družb, navedenih v točki (a), ki so rezidenti zunaj ozemlja zadevne države članice euroobmočja; in

| (c) | podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, njihova glavna uprava pa se nahaja zunaj EGP. |
| --- | --- |

(c)

podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju zadevne države članice euroobmočja, njihova glavna uprava pa se nahaja zunaj EGP.

Podružnice zavarovalnih družb, ki so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja in katerih glavna uprava se nahaja v EGP, niso del dejanske poročevalske populacije.

3.   Za zavarovalne družbe iz dejanske poročevalske populacije veljajo vse zahteve za statistično poročanje, razen če se uporablja odstopanje, odobreno po členu 7.

Člen 3

Seznam zavarovalnih družb za statistične namene

1.   Izvršilni odbor ECB za statistične namene sestavi in vodi seznam zavarovalnih družb, ki sestavljajo dejansko poročevalsko populacijo po tej uredbi. Seznam lahko temelji na obstoječih seznamih zavarovalnih družb, ki so jih sestavili nacionalni organi, kadar so ti seznami na razpolago, in se dopolni z drugimi seznami zavarovalnih družb, ki spadajo pod opredelitev „zavarovalne družbe“ iz člena 1.

2.   Zadevna NCB lahko od poročevalske enote, določene v členu 2(2)(a), zahteva, da zagotovi potrebne informacije o svojih podružnicah, kadar so te informacije potrebne za seznam.

3.   NCB in ECB omogočijo, da so seznam in njegove posodobitve na voljo v primerni obliki, vključno preko elektronskih sredstev, interneta ali, na zahtevo zadevnih poročevalskih enot, v papirni obliki.

4.   Če je zadnja elektronska različica seznama, navedenega v tem členu, napačna, ECB ne naloži sankcij poročevalski enoti, ki ni pravilno izpolnila njenih zahtev za poročanje, kolikor se je poročevalska enota zanašala na napačen seznam v dobri veri.

Člen 4

Zahteve za statistično poročanje

1.   Poročevalske enote morajo zadevni NCB neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa na podlagi lokalnih ureditev sodelovanja in v skladu s prilogama I in II zagotoviti:

| (a) | četrtletno, podatke o stanjih sredstev in obveznosti zavarovalnih družb ob koncu četrtletja in, v skladu s členom 5, četrtletne prevrednotovalne popravke ali finančne transakcije, kjer je primerno; |
| --- | --- |

(a)

četrtletno, podatke o stanjih sredstev in obveznosti zavarovalnih družb ob koncu četrtletja in, v skladu s členom 5, četrtletne prevrednotovalne popravke ali finančne transakcije, kjer je primerno;

| (b) | četrtletno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu četrtletja, razčlenjene po vrsti zavarovanja; |
| --- | --- |

(b)

četrtletno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu četrtletja, razčlenjene po vrsti zavarovanja;

| (c) | letno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu leta, razčlenjene po vrsti zavarovanja in geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

letno, podatke o stanjih tehničnih rezervacij neživljenjskega zavarovanja ob koncu leta, razčlenjene po vrsti zavarovanja in geografskem območju.

2.   Poleg zahtev iz odstavka 1 morajo poročevalske enote, ki so zavarovalne družbe, ustanovljene in rezidenčne na ozemlju države članice euroobmočja, zadevni NCB neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa na podlagi lokalnih ureditev sodelovanja zagotoviti informacije o obračunanih premijah, odškodninskih zahtevkih in plačanih provizijah. Te informacije se zagotovijo letno v skladu s prilogama I in II.

3.   NCB lahko pridobijo podatke, ki jih je treba poročati po tej uredbi, iz naslednjih podatkov, ki se zbirajo po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES:

| (a) | podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih pristojni nacionalni organi pošljejo NCB, če sta NCB in pristojni nacionalni organ ločeno ustanovljena ali združena v isti instituciji, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja med obema organoma; ali |
| --- | --- |

(a)

podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih pristojni nacionalni organi pošljejo NCB, če sta NCB in pristojni nacionalni organ ločeno ustanovljena ali združena v isti instituciji, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja med obema organoma; ali

| (b) | podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih poročevalske enote neposredno in istočasno pošljejo NCB in pristojnemu nacionalnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

podatkov, vsebovanih v predlogah za kvantitativno poročanje, namenjenih nadzorniškemu poročanju, ki jih poročevalske enote neposredno in istočasno pošljejo NCB in pristojnemu nacionalnemu organu.

Kadar predloga za kvantitativno poročanje, namenjena nadzorniškemu poročanju, vsebuje podatke, ki so potrebni za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, morajo NCB imeti dostop do celotne predloge in kakršne koli povezane predloge, potrebnih za namen kakovosti podatkov.

Države članice lahko vzpostavijo ureditve sodelovanja, da se zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu omogoči centralizirano zbiranje informacij, ki se nanašajo na zahteve za zbiranje podatkov po okviru, vzpostavljenem z Direktivo 2009/138/ES, in na dodatne zahteve po zbiranju podatkov, opredeljene v tej uredbi, v skladu z nacionalnim pravom in usklajenim referenčnim okvirom, kot ga lahko opredeli ECB.

4.   NCB morajo poročevalske enote obvestiti o različnih namenih, za katere se podatki zbirajo.

Člen 5

Prevrednotovalni popravki in finančne transakcije

Informacije o prevrednotovalnih popravkih in finančnih transakcijah, kot so podrobneje določene v Prilogi I in opisane v Prilogi II, se pridobijo na naslednji način:

| (a) | poročevalske enote poročajo agregirane podatke o prevrednotovalnih popravkih in/ali finančnih transakcijah, odvisno od navodil zadevne NCB; |
| --- | --- |

(a)

poročevalske enote poročajo agregirane podatke o prevrednotovalnih popravkih in/ali finančnih transakcijah, odvisno od navodil zadevne NCB;

| (b) | NCB bodisi izpeljejo približke vrednosti transakcij z vrednostnimi papirji iz podatkov po posameznih vrednostnih papirjih bodisi neposredno zbirajo podatke o teh transakcijah od poročevalskih enot na podlagi posameznih vrednostnih papirjev. NCB lahko pri zbiranji podatkov po posameznih postavkah uporabijo podoben pristop za sredstva razen za vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(b)

NCB bodisi izpeljejo približke vrednosti transakcij z vrednostnimi papirji iz podatkov po posameznih vrednostnih papirjih bodisi neposredno zbirajo podatke o teh transakcijah od poročevalskih enot na podlagi posameznih vrednostnih papirjev. NCB lahko pri zbiranji podatkov po posameznih postavkah uporabijo podoben pristop za sredstva razen za vrednostne papirje;

| (c) | približke vrednosti finančnih transakcij v zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami, ki jih vzdržujejo zavarovalne družbe, izpeljejo:






  (i) | poročevalske enote v skladu z usmeritvijo zadevne NCB, ki temelji na skupnih najboljših praksah, ki se lahko opredelijo na ravni euroobmočja; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

približke vrednosti finančnih transakcij v zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami, ki jih vzdržujejo zavarovalne družbe, izpeljejo:

(i)

poročevalske enote v skladu z usmeritvijo zadevne NCB, ki temelji na skupnih najboljših praksah, ki se lahko opredelijo na ravni euroobmočja; ali

| (ii) | zadevna NCB na podlagi podatkov, ki jih zagotovijo zavarovalne družbe. |
| --- | --- |

(ii)

zadevna NCB na podlagi podatkov, ki jih zagotovijo zavarovalne družbe.

Člen 6

Računovodska pravila

1.   Razen če je v tej uredbi določeno drugače, uporabljajo zavarovalne družbe za namene poročanja po tej uredbi računovodska pravila, določena v ustreznem nacionalnem predpisu, ki prenaša Direktivo 2009/138/ES, ali v katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih standardih, ki jih morajo uporabljati zavarovalne družbe na podlagi navodil NCB.

2.   Dodatno k zahtevam računovodskih pravil, ki jih zavarovalne družbe uporabljajo v skladu z odstavkom 1, se vloge in posojila zavarovalnih družb, ki so v tabeli 2.1 in tabeli 2.2 Priloge I označena kot „nominalna vrednost“, poročajo v nominalnem znesku, ki je neporavnan ob koncu četrtletja. Odpisi in delni odpisi, kakor so določeni z upoštevno računovodsko prakso, se izključijo iz tega zneska.

3.   Brez poseganja v računovodske prakse in postopke izravnave, ki veljajo v državah članicah euroobmočja, se vsa finančna sredstva in obveznosti za statistične namene poročajo v bruto zneskih.

Člen 7

Odstopanja

1.   Odstopanja se lahko majhnim zavarovalnim družbam odobrijo na naslednji način:

| (a) | NCB lahko odobrijo odstopanja najmanjšim zavarovalnim družbam, glede na tržni delež, kakor je opredeljen v členu 35(6) Direktive 2009/138/ES, pod pogojem, da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za četrtletno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 80 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; |
| --- | --- |

(a)

NCB lahko odobrijo odstopanja najmanjšim zavarovalnim družbam, glede na tržni delež, kakor je opredeljen v členu 35(6) Direktive 2009/138/ES, pod pogojem, da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za četrtletno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 80 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja;

| (b) | zavarovalna družba, ki se ji odobri odstopanje po točki (a), mora izpolniti zahteve za poročanje iz člena 4 na letni osnovi, tako da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za letno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 95 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalna družba, ki se ji odobri odstopanje po točki (a), mora izpolniti zahteve za poročanje iz člena 4 na letni osnovi, tako da zavarovalne družbe, ki posredujejo podatke za letno agregirano bilanco stanja, predstavljajo najmanj 95 % celotnega tržnega deleža zavarovalnih družb v vsaki državi članici euroobmočja;

| (c) | zavarovalna družba, od katere se ne zahteva poročanje podatkov po točkah (a) in (b), poroča manjši nabor informacij, ki ga opredeli zadevna NCB; |
| --- | --- |

(c)

zavarovalna družba, od katere se ne zahteva poročanje podatkov po točkah (a) in (b), poroča manjši nabor informacij, ki ga opredeli zadevna NCB;

| (d) | NCB morajo enkrat letno pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (b), da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od začetka naslednjega koledarskega leta. |
| --- | --- |

(d)

NCB morajo enkrat letno pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (b), da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od začetka naslednjega koledarskega leta.

2.   NCB lahko odobrijo odstopanja zavarovalnim družbam v zvezi s poročanjem imetij gotovine in vlog po nominalni vrednosti.

Če iz podatkov, zbranih na višji ravni agregiranja, izhaja, da imetja gotovine in vlog rezidenčnih zavarovalnih družb znašajo manj kakor 10 % nacionalne skupne bilančne vsote zavarovalnih družb in manj kakor 10 % vseh imetij gotovine in vlog zavarovalnih družb v euroobmočju v obliki stanj, se lahko zadevna NCB odloči, da ne bo zahtevala poročanja imetij gotovine in vlog po nominalni vrednosti. Zadevna NCB mora o taki odločitvi obvestiti poročevalske enote.

3.   Zavarovalne družbe se lahko odločijo, da ne bodo izkoristile odstopanja in bodo namesto tega izpolnile vse zahteve za statistično poročanje, določene v členu 4. Če zavarovalna družba sprejme tako odločitev, mora pred kakršno koli naknadno uporabo odstopanja pridobiti soglasje zadevne NCB.

Člen 8

Roki

1.   Za leto 2016 poročevalske enote pošljejo zadevni NCB ali zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu ali obema, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja, zahtevane četrtletne podatke najpozneje osem tednov po koncu četrtletja, na katero se podatki nanašajo. Ta rok se vsako naslednje leto skrajša za en teden in znaša pet tednov za četrtletja, ki se končajo v letu 2019.

2.   Za leto 2016 poročevalske enote pošljejo zadevni NCB ali zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu ali obema, v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja, zahtevane letne podatke najpozneje 20 tednov po koncu leta, na katero se podatki nanašajo. Ta rok se vsako naslednje leto skrajša za dva tedna in znaša 14 tednov v letu 2019.

Člen 9

Minimalni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1.   Poročevalske enote morajo izpolniti zahteve za statistično poročanje v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi III.

2.   NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, ki jih morajo upoštevati poročevalske enote, v skladu z nacionalnimi zahtevami. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi III.

Člen 10

Združitve, delitve in reorganizacije

Zadevne poročevalske enote morajo v primeru združitve, delitve ali reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njihovih statističnih obveznosti, neposredno ali preko zadevnega pristojnega nacionalnega organa v skladu z lokalnimi ureditvami sodelovanja obvestiti zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takrat, ko namera za izvedbo postopka postane javna in preden začne učinkovati.

Člen 11

Preverjanje in obvezno zbiranje

NCB izvajajo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pravico ECB, da sama izvaja pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja teh informacij. NCB to pravico izvajajo zlasti v primeru, kadar poročevalska enota ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost ali popravke, določenih v Prilogi III.

Člen 12

Prvo poročanje

1.   Prvo poročanje se začne s četrtletnimi podatki za prvo četrtletje leta 2016 in z letnimi podatki za leto 2016.

2.   Zavarovalne družbe, navedene v členu 7(1)(b), poročajo letne podatke od referenčnega leta 2016. Poleg tega te zavarovalne družbe zaradi priprave statistike o podsektorju zavarovalnih družb od začetka leta 2016 poročajo celoten niz podatkov v skladu s členom 4(1)(a) za prvo četrtletje leta 2016.

Člen 13

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Frankfurtu na Majni, 28. novembra 2014

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL C 427, 28.11.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6).

3

(4)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

8

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE

DEL 1

Splošne zahteve za statistično poročanje

| 1. | Dejanska poročevalska populacija mora četrtletno zagotoviti naslednje statistične informacije:






  (a) | podatke po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje s kodami ISIN; |
| --- | --- | --- |

1.

Dejanska poročevalska populacija mora četrtletno zagotoviti naslednje statistične informacije:

(a)

podatke po posameznih vrednostnih papirjih za vrednostne papirje s kodami ISIN;

| (b) | podatke o vrednostnih papirjih brez kod ISIN bodisi na podlagi posameznih vrednostnih papirjev bodisi na agregirani podlagi, razčlenjene po kategorijah instrumentov/zapadlosti in nasprotnih strankah; |
| --- | --- |

(b)

podatke o vrednostnih papirjih brez kod ISIN bodisi na podlagi posameznih vrednostnih papirjev bodisi na agregirani podlagi, razčlenjene po kategorijah instrumentov/zapadlosti in nasprotnih strankah;

| (c) | podatke o sredstvih in obveznostih razen vrednostnih papirjev bodisi na podlagi posameznih postavk bodisi na agregirani podlagi, razčlenjene po kategorijah instrumentov/zapadlosti in nasprotnih strankah. |
| --- | --- |

(c)

podatke o sredstvih in obveznostih razen vrednostnih papirjev bodisi na podlagi posameznih postavk bodisi na agregirani podlagi, razčlenjene po kategorijah instrumentov/zapadlosti in nasprotnih strankah.

| 2. | Agregirani podatki se morajo zagotoviti v obliki stanj in, v skladu z navodili zadevne NCB, v obliki: (a) prevrednotenj zaradi cenovnih in tečajnih sprememb; ali (b) finančnih transakcij. |
| --- | --- |

2.

Agregirani podatki se morajo zagotoviti v obliki stanj in, v skladu z navodili zadevne NCB, v obliki: (a) prevrednotenj zaradi cenovnih in tečajnih sprememb; ali (b) finančnih transakcij.

| 3. | Zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja, morajo letno zagotoviti tudi podatke o premijah, odškodninskih zahtevkih in provizijah, ki omogočajo prepoznavo poslov, opravljenih doma in preko podružnic v tujini, razčlenjene po posameznih državah v primeru držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP). |
| --- | --- |

3.

Zavarovalne družbe, ki so ustanovljene in so rezidenti na ozemlju države članice euroobmočja, morajo letno zagotoviti tudi podatke o premijah, odškodninskih zahtevkih in provizijah, ki omogočajo prepoznavo poslov, opravljenih doma in preko podružnic v tujini, razčlenjene po posameznih državah v primeru držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP).

| 4. | Podatki, ki jih je treba zagotoviti zadevni NCB na podlagi posameznih vrednostnih papirjev, so navedeni v tabeli 2.1 za vrednostne papirje s kodami ISIN in v tabeli 2.2 za vrednostne papirje brez kod ISIN. Zahteve za agregirano četrtletno statistično poročanje v zvezi s stanji so navedene v tabelah 1a in 1b, tiste v zvezi s prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s finančnimi transakcijami pa so navedene v tabelah 3a in 3b. Zahteve za letno poročanje v zvezi s premijami, odškodninskimi zahtevki in provizijami so navedene v tabeli 4. |
| --- | --- |

4.

Podatki, ki jih je treba zagotoviti zadevni NCB na podlagi posameznih vrednostnih papirjev, so navedeni v tabeli 2.1 za vrednostne papirje s kodami ISIN in v tabeli 2.2 za vrednostne papirje brez kod ISIN. Zahteve za agregirano četrtletno statistično poročanje v zvezi s stanji so navedene v tabelah 1a in 1b, tiste v zvezi s prevrednotenji zaradi cenovnih in tečajnih sprememb ali v zvezi s finančnimi transakcijami pa so navedene v tabelah 3a in 3b. Zahteve za letno poročanje v zvezi s premijami, odškodninskimi zahtevki in provizijami so navedene v tabeli 4.

DEL 2

Zavarovalno-tehnične rezervacije

| 1. | V zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami morajo poročevalske enote pri spodaj navedenih zahtevah za četrtletno poročanje izpeljati približke, če podatkov ni mogoče neposredno ugotoviti, v skladu z usmeritvijo zadevne NCB, ki temelji na skupnih najboljših praksah, opredeljenih na ravni euroobmočja:






  (a) | v zvezi s sredstvi, podatke o rezidenčnosti subjekta, ki ponuja pozavarovanje poročevalski enoti, ki se vzdržuje kot tehnična rezervacija neživljenjskega zavarovanja (izterljivi zneski iz naslova pozavarovanja); |
| --- | --- | --- |

1.

V zvezi z zavarovalno-tehničnimi rezervacijami morajo poročevalske enote pri spodaj navedenih zahtevah za četrtletno poročanje izpeljati približke, če podatkov ni mogoče neposredno ugotoviti, v skladu z usmeritvijo zadevne NCB, ki temelji na skupnih najboljših praksah, opredeljenih na ravni euroobmočja:

(a)

v zvezi s sredstvi, podatke o rezidenčnosti subjekta, ki ponuja pozavarovanje poročevalski enoti, ki se vzdržuje kot tehnična rezervacija neživljenjskega zavarovanja (izterljivi zneski iz naslova pozavarovanja);

| (b) | v zvezi z obveznostmi, podatke o:






  (i) | rezidenčnosti imetnikov zavarovalno-tehničnih rezervacij (ločeno za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje), ki jih zagotovijo zavarovalne družbe, ki so rezidenti v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja); |
| --- | --- | --- |

(b)

v zvezi z obveznostmi, podatke o:

(i)

rezidenčnosti imetnikov zavarovalno-tehničnih rezervacij (ločeno za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje), ki jih zagotovijo zavarovalne družbe, ki so rezidenti v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja);

| (ii) | pokojninskih pravicah, ki se nanašajo na poklicne pokojninske načrte (razčlenjene po shemah z določenimi prispevki, shemah z zagotovljenimi prejemki in kombiniranih shemah); |
| --- | --- |

(ii)

pokojninskih pravicah, ki se nanašajo na poklicne pokojninske načrte (razčlenjene po shemah z določenimi prispevki, shemah z zagotovljenimi prejemki in kombiniranih shemah);

| (iii) | finančnih transakcijah in/ali prevrednotovalnih popravkih za vse zahtevane razčlenitve, kakor je prikazano v tabelah 3a in 3b. |
| --- | --- |

(iii)

finančnih transakcijah in/ali prevrednotovalnih popravkih za vse zahtevane razčlenitve, kakor je prikazano v tabelah 3a in 3b.

| 2. | NCB se lahko tudi odločijo, da bodo zahtevane informacije izpeljale iz podatkov, ki jih je po njihovem mnenju treba zahtevati od poročevalskih enot za namene tega dela. |
| --- | --- |

2.

NCB se lahko tudi odločijo, da bodo zahtevane informacije izpeljale iz podatkov, ki jih je po njihovem mnenju treba zahtevati od poročevalskih enot za namene tega dela.

DEL 3

Tabele za poročanje

Tabela 1a

Četrtletna stanja

| | Skupaj | Euroobmočje | Tujina |
| --- | --- | --- | --- |
| Domači | Države članice euroobmočja razen domači | Države članice euroobmočja razen domači
  (informacije po posameznih državah) | Skupaj | Nesodelujoče države članice
  (informacije po posameznih državah) | Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije
  (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
| SREDSTVA (F) |
| 1. | Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – poštena vrednost |

Skupaj

Euroobmočje

Tujina

Domači

Države članice euroobmočja razen domači

Države članice euroobmočja razen domači

(informacije po posameznih državah)

Skupaj

Nesodelujoče države članice

(informacije po posameznih državah)

Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije

(informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA)

SREDSTVA (F)

1.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

do 1 leta (do zapadlosti)

VSOTA

nad 1 letom (do zapadlosti)

VSOTA

| 1x. | Gotovina in vloge, od tega prenosljive vloge (F.22) |
| --- | --- |

1x.

VSOTA

| 1. | Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominalna vrednost |
| --- | --- |

1.

VSOTA

VSOTA

| 2. | Dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

VSOTA

VSOTA

ki jih izda država

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo DFP

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo zavarovalne družbe

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo pokojninski skladi

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo NFD

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

VSOTA

VSOTA

do 1 leta (prvotna zapadlost)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

nad 1 letom do 2 let (prvotna zapadlost)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

nad 2 letoma (prvotna zapadlost)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

do 1 leta (do zapadlosti)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

nad 1 letom do 2 let (do zapadlosti)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

nad 2 letoma do 5 let (do zapadlosti)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

nad 5 let (do zapadlosti)

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

ki jih izda država

ki jih izdajo DFP

ki jih izdajo zavarovalne družbe

ki jih izdajo pokojninski skladi

ki jih izdajo NFD

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

| 3. | Posojila (ESR 2010: F.4) – poštena vrednost |
| --- | --- |

3.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

prvotna zapadlost do 1 leta – poštena vrednost

VSOTA

VSOTA

VSOTA

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – poštena vrednost

VSOTA

VSOTA

VSOTA

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

prvotna zapadlost nad 5 let – poštena vrednost

VSOTA

VSOTA

VSOTA

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

do 1 leta do zapadlosti – poštena vrednost

VSOTA

nad 1 letom do 2 let do zapadlosti – poštena vrednost

VSOTA

nad 2 letoma do 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

VSOTA

nad 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

VSOTA

| 3x. | Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja – poštena vrednost |
| --- | --- |

3x.

VSOTA

VSOTA

| 3. | Posojila (ESR 2010: F.4) – nominalna vrednost |
| --- | --- |

3.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

prvotna zapadlost do 1 leta – nominalna vrednost

VSOTA

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – nominalna vrednost

VSOTA

prvotna zapadlost nad 5 let – nominalna vrednost

VSOTA

| 4. | Lastniški kapital (ESR 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

| 4a. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4a.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

VSOTA

ki jih izda država

VSOTA

ki jih izdajo DFP

VSOTA

ki jih izdajo zavarovalne družbe

VSOTA

ki jih izdajo pokojninski skladi

VSOTA

ki jih izdajo NFD

VSOTA

| 4b. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4b.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo MFI

VSOTA

ki jih izda država

VSOTA

ki jih izdajo DFP

VSOTA

ki jih izdajo zavarovalne družbe

VSOTA

ki jih izdajo pokojninski skladi

VSOTA

ki jih izdajo NFD

VSOTA

| 4c. | Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital |
| --- | --- |

4c.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

ki ga izdajo MFI

VSOTA

ki ga izda država

VSOTA

ki ga izdajo DFP

VSOTA

ki ga izdajo zavarovalne družbe

VSOTA

ki ga izdajo pokojninski skladi

VSOTA

ki ga izdajo NFD

VSOTA

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov (ESR 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

| 5a. | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

5a.

VSOTA

| 5b. | Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT |
| --- | --- |

5b.

VSOTA

| 6. | Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja (ESR 2010: F.61)
   (1) |
| --- | --- |

7.

VSOTA

VSOTA

| 8. | Nefinančna sredstva (ESR 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

9.

| 10. | Celotna sredstva |
| --- | --- |

10.

VSOTA

Okrajšave in kratice, uporabljene v tej tabeli: MFI = denarna finančna institucija, DFP = drug finančni posrednik, NFD = nefinančna družba, NPISG = nepridobitna institucija, ki opravlja storitve za gospodinjstva, SDT = skladi denarnega trga.

Tabela 1b

Tabela 1b

Četrtletna stanja
   (2)

Četrtletna stanja

2

| | Skupaj | Euroobmočje | Tujina |
| --- | --- | --- | --- |
| Domači | Države članice euroobmočja razen domači | Države članice euroobmočja razen domači
  (informacije po posameznih državah) | Skupaj | Nesodelujoče države članice
  (informacije po posameznih državah) | Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije
  (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
| OBVEZNOSTI (F) |
| 1. | Izdani dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3) |

Skupaj

Euroobmočje

Tujina

Domači

Države članice euroobmočja razen domači

Države članice euroobmočja razen domači

(informacije po posameznih državah)

Skupaj

Nesodelujoče države članice

(informacije po posameznih državah)

Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije

(informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA)

OBVEZNOSTI (F)

OBVEZNOSTI (F)

1.

Izdani dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3)

| 2. | Posojila (ESR 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Posojila (ESR 2010: F.4)

ki jih izdajo denarne finančne institucije (MFI) (3)

3

VSOTA

VSOTA

ki jih izdajo ne-MFI (3)

3

VSOTA

VSOTA

| 2.x. | Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja |
| --- | --- |

2.x.

Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja

| 3. | Lastniški kapital (ESR 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Lastniški kapital (ESR 2010: F.51)

VSOTA

VSOTA

| 3a. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

3a.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi

| 3b. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

3b.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi

| 3c. | Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital |
| --- | --- |

3c.

Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital

| 4 | Zavarovalno-tehnične rezervacije (ESR 2010: F.6)
   (4) |
| --- | --- |

4

Zavarovalno-tehnične rezervacije (ESR 2010: F.6)

4

VSOTA

VSOTA

| 4.1 | Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

4.1

Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

od tega, vezanega na enote investicijskih skladov

od tega, ki ni vezano na enote investicijskih skladov

od tega pokojninske pravice

od tega pokojninske pravice

VSOTA

VSOTA

od tega sheme z določenimi prispevki

od tega sheme z zajamčenimi prejemki

od tega kombinirane sheme

| 4.2 | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

4.2

Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja

VSOTA

VSOTA

VSOTA

VSOTA

po vrsti zavarovanja

Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje dohodka

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Nezgodno zavarovanje za delavce

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje drugih vozil

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Požarno in drugo škodno zavarovanje

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje splošne odgovornosti

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Kreditno in kavcijsko zavarovanje

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje stroškov postopka

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje pomoči

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Zavarovanje različnih finančnih izgub

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Pozavarovanje

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

Letna

| 5 | Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7) |
| --- | --- |

5

Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7)

| 6 | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

6

Preostale obveznosti

Tabela 2

Tabela 2

Zahtevani podatki po posameznih vrednostnih papirjih

Zahtevani podatki po posameznih vrednostnih papirjih

Podatki za polja v tabeli 2.1 in tabeli 2.2 se morajo poročati za vsak vrednostni papir, ki je razvrščen v kategorije instrumentov „dolžniški vrednostni papirji“, „lastniški kapital“ in „delnice/enote investicijskih skladov“ (kakor je opredeljeno v tabeli A iz dela 1 Priloge II). Tabela 2.1 se nanaša na vrednostne papirje z dodeljeno kodo ISIN, medtem ko se tabela 2.2 nanaša na vrednostne papirje brez kode ISIN.

Tabela 2.1

Tabela 2.1

Imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN

Imetja vrednostnih papirjev s kodo ISIN

Podatki za vsako polje se morajo poročati za vsak vrednostni papir v skladu z naslednjimi pravili:

| 1. | Poročati se morajo podatki za polje 1. |
| --- | --- |

1.

Poročati se morajo podatki za polje 1.

| 2. | Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b. |
| --- | --- |

2.

Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b.

| 3. | Če zadevna NCB zbira podatke o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:






  (a) | polje 5; ali polji 6 in 7; ter |
| --- | --- | --- |

3.

Če zadevna NCB zbira podatke o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:

(a)

polje 5; ali polji 6 in 7; ter

| (b) | polje 4; ali polji 2 in 3. |
| --- | --- |

(b)

polje 4; ali polji 2 in 3.

| 4. | Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 8, 9, 10 in 11.






  Polje | Naslov |
| --- | --- | --- |
| 1 | Koda ISIN |
| 2 | Število enot ali agregirani nominalni znesek |
| 3 | Cena |
| 3b | Osnova za kotiranje |
| 4 | Skupni znesek po tržni vrednosti |
| 5 | Finančne transakcije |
| 6 | Kupljeni vrednostni papirji |
| 7 | Prodani vrednostni papirji |
| 8 | Valuta beleženja vrednostnega papirja |
| 9 | Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti |
| 10 | Druge spremembe obsega po tržni vrednosti |
| 11 | Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe |

4.

Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 8, 9, 10 in 11.

Polje

Naslov

1

Koda ISIN

2

Število enot ali agregirani nominalni znesek

3

Cena

3b

Osnova za kotiranje

4

Skupni znesek po tržni vrednosti

5

Finančne transakcije

6

Kupljeni vrednostni papirji

7

Prodani vrednostni papirji

8

Valuta beleženja vrednostnega papirja

9

Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti

10

Druge spremembe obsega po tržni vrednosti

11

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

Tabela 2.2

Tabela 2.2

Imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN

Imetja vrednostnih papirjev brez kode ISIN

Podatki za vsako polje se morajo poročati bodisi: (a) za vsak vrednostni papir; bodisi (b) z agregiranjem katerega koli števila vrednostnih papirjev kot ena postavka.

V primeru točke (a) se uporabljajo naslednja pravila:

| 1. | Poročati se morajo podatki za polja 1, 12, 13, 14 in 15. |
| --- | --- |

1.

Poročati se morajo podatki za polja 1, 12, 13, 14 in 15.

| 2. | Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b. |
| --- | --- |

2.

Če zadevna NCB ne zbira podatkov o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati podatki za dve od treh polj 2, 3 in 4 (tj. polji 2 in 3; polji 2 in 4; ali polji 3 in 4). Če se zbirajo podatki za polje 3, se morajo zbirati tudi podatki za polje 3b.

| 3. | Če zadevna NCB zbira informacije o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:






  (a) | polje 5; ali polji 6 in 7; ter |
| --- | --- | --- |

3.

Če zadevna NCB zbira informacije o finančnih transakcijah po posameznih vrednostnih papirjih neposredno, se morajo poročati tudi podatki za naslednja polja:

(a)

polje 5; ali polji 6 in 7; ter

| (b) | polje 4; ali polji 2 in 3. |
| --- | --- |

(b)

polje 4; ali polji 2 in 3.

| 4. | Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 3b, 8, 9, 10 in 11.
  V primeru točke (b) se uporabljajo naslednja pravila:






  1. | Poročati se morajo podatki za polja 4, 12, 13, 14, 15. |
| --- | --- | --- |

4.

Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 3b, 8, 9, 10 in 11.

V primeru točke (b) se uporabljajo naslednja pravila:

1.

Poročati se morajo podatki za polja 4, 12, 13, 14, 15.

| 2. | Poročati se morajo podatki za polje 5 ali za polji 10 in 16. |
| --- | --- |

2.

Poročati se morajo podatki za polje 5 ali za polji 10 in 16.

| 3. | Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 8, 9 in 11. |
| --- | --- |

3.

Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot tudi zahteva, da poročajo podatke za polja 8, 9 in 11.

| Polje | Naslov |
| --- | --- |
| 1 | Identifikacijska koda vrednostnega papirja |
| 2 | Število enot ali agregirani nominalni znesek |
| 3 | Cena |
| 3b | Osnova za kotiranje |
| 4 | Skupni znesek po tržni vrednosti |
| 5 | Finančne transakcije |
| 6 | Kupljeni vrednostni papirji |
| 7 | Prodani vrednostni papirji |
| 8 | Valuta beleženja vrednostnega papirja |
| 9 | Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti |
| 10 | Druge spremembe obsega po tržni vrednosti |
| 11 | Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe |
| 12 | Instrument (z razvrstitvijo finančnih transakcij):






  — | dolžniški vrednostni papirji (F.3) |

Polje

Naslov

1

Identifikacijska koda vrednostnega papirja

2

Število enot ali agregirani nominalni znesek

3

Cena

3b

Osnova za kotiranje

4

Skupni znesek po tržni vrednosti

5

Finančne transakcije

6

Kupljeni vrednostni papirji

7

Prodani vrednostni papirji

8

Valuta beleženja vrednostnega papirja

9

Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti

10

Druge spremembe obsega po tržni vrednosti

11

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

12

Instrument (z razvrstitvijo finančnih transakcij):

—

dolžniški vrednostni papirji (F.3)

| — | lastniški kapital (F.51) |
| --- | --- |

—

lastniški kapital (F.51)

| — | od tega delnice, ki kotirajo na borzi (F.511) |
| --- | --- |

—

od tega delnice, ki kotirajo na borzi (F.511)

| — | od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi (F.512) |
| --- | --- |

—

od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi (F.512)

| — | od tega drug lastniški kapital (F.519) |
| --- | --- |

—

od tega drug lastniški kapital (F.519)

| — | delnice ali enote investicijskih skladov (F.52) |
| --- | --- |

—

delnice ali enote investicijskih skladov (F.52)

13

Datum izdaje in datum zapadlosti za dolžniške vrednostne papirje. Alternativno, razčlenitev po naslednjih razredih zapadlosti: prvotna zapadlost do enega leta, nad enim letom do dveh let, nad dvema letoma in preostala zapadlost do enega leta, nad enim letom do dveh let, nad dvema letoma do pet let, nad pet let.

14

Sektor ali podsektor izdajatelja:

| — | centralna banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centralna banka (S.121)

| — | institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122) |
| --- | --- |

—

institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke (S.122)

| — | skladi denarnega trga (S.123) |
| --- | --- |

—

skladi denarnega trga (S.123)

| — | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124) |
| --- | --- |

—

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)

| — | drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja) + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, +S.126+S.127) |
| --- | --- |

—

drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja) + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, +S.126+S.127)

| — | družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (nadaljnja razčlenitev S.125) |
| --- | --- |

—

družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja (nadaljnja razčlenitev S.125)

| — | zavarovalne družbe (S.128) |
| --- | --- |

—

zavarovalne družbe (S.128)

| — | pokojninski skladi (S.129) |
| --- | --- |

—

pokojninski skladi (S.129)

| — | nefinančne družbe (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinančne družbe (S.11)

| — | država (S.13) |
| --- | --- |

—

država (S.13)

| — | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) (5) |
| --- | --- |

—

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14+S.15) (5)

5

15

Država izdajatelja

16

Prevrednotovalni popravki

Tabela 3a

Tabela 3a

Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije

Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije

| | Skupaj | Euroobmočje | Tujina |
| --- | --- | --- | --- |
| Domači | Države članice euroobmočja razen domači | Države članice euroobmočja razen domači
  (informacije po posameznih državah) | Skupaj | Nesodelujoče države članice
  (informacije po posameznih državah) | Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije
  (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
| SREDSTVA (F) |
| 1. | Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – poštena vrednost |

Skupaj

Euroobmočje

Tujina

Domači

Države članice euroobmočja razen domači

Države članice euroobmočja razen domači

(informacije po posameznih državah)

Skupaj

Nesodelujoče države članice

(informacije po posameznih državah)

Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije

(informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA)

SREDSTVA (F)

SREDSTVA (F)

1.

Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – poštena vrednost

do 1 leta (do zapadlosti)

nad 1 letom (do zapadlosti)

| 1x. | Gotovina in vloge, od tega prenosljive vloge (F.22) |
| --- | --- |

1x.

Gotovina in vloge, od tega prenosljive vloge (F.22)

| 1. | Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominalna vrednost |
| --- | --- |

1.

Gotovina in vloge (ESR 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominalna vrednost

| 2. | Dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

Dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3)

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

do 1 leta (prvotna zapadlost)

do 1 leta (prvotna zapadlost)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 1 letom do 2 let (prvotna zapadlost)

nad 1 letom do 2 let (prvotna zapadlost)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 2 letoma (prvotna zapadlost)

nad 2 letoma (prvotna zapadlost)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

do 1 leta (do zapadlosti)

do 1 leta (do zapadlosti)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 1 letom do 2 let (do zapadlosti)

nad 1 letom do 2 let (do zapadlosti)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 2 letoma do 5 let (do zapadlosti)

nad 2 letoma do 5 let (do zapadlosti)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 5 let (do zapadlosti)

nad 5 let (do zapadlosti)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo gospodinjstva in NPISG

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 3. | Posojila (ESR 2010: F.4) – poštena vrednost |
| --- | --- |

3.

Posojila (ESR 2010: F.4) – poštena vrednost

prvotna zapadlost do 1 leta – poštena vrednost

prvotna zapadlost do 1 leta – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – poštena vrednost

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

prvotna zapadlost nad 5 let – poštena vrednost

prvotna zapadlost nad 5 let – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

MFI

državi

investicijskim skladom

DFP

zavarovalnim družbam

pokojninskim skladom

NFD

gospodinjstvom in NPISG

do 1 leta do zapadlosti – poštena vrednost

do 1 leta do zapadlosti – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 1 letom do 2 let do zapadlosti – poštena vrednost

nad 1 letom do 2 let do zapadlosti – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 2 letoma do 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

nad 2 letoma do 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

nad 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

nad 5 let do zapadlosti – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 3x. | Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja – poštena vrednost |
| --- | --- |

3x.

Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja – poštena vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 3. | Posojila (ESR 2010: F.4) – nominalna vrednost |
| --- | --- |

3.

Posojila (ESR 2010: F.4) – nominalna vrednost

prvotna zapadlost do 1 leta – nominalna vrednost

prvotna zapadlost do 1 leta – nominalna vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – nominalna vrednost

prvotna zapadlost nad 1 letom do 5 let – nominalna vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

prvotna zapadlost nad 5 let – nominalna vrednost

prvotna zapadlost nad 5 let – nominalna vrednost

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 4. | Lastniški kapital (ESR 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

Lastniški kapital (ESR 2010: F.51)

| 4a. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4a.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 4b. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4b.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 4c. | Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital |
| --- | --- |

4c.

Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izdajo MFI

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izda država

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izdajo DFP

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izdajo zavarovalne družbe

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izdajo pokojninski skladi

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

ki ga izdajo NFD

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov (ESR 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov (ESR 2010: F.52)

| 5a. | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

5a.

Delnice/enote SDT

| 5b. | Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT |
| --- | --- |

5b.

Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 6. | Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7)

| 7. | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja (ESR 2010: F.61) (6) |
| --- | --- |

7.

Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja (ESR 2010: F.61) (6)

6

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

NAJMANJ

| 8. | Nefinančna sredstva (ESR 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

Nefinančna sredstva (ESR 2010: AN)

NAJMANJ

NAJMANJ

| 9. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

9.

Preostala sredstva

| 10. | Celotna sredstva |
| --- | --- |

10.

Celotna sredstva

Okrajšave in kratice, uporabljene v tej tabeli: MFI = denarna finančna institucija, DFP = drug finančni posrednik, NFD = nefinančna družba, NPISG = nepridobitna institucija, ki opravlja storitve za gospodinjstva, SDT = skladi denarnega trga.

Zavarovalne družbe poročajo: polja, označena z „NAJMANJ“, kadar se podatki o kategorijah instrumentov ne zbirajo na podlagi posameznih postavk. NCB lahko to prakso razširijo na polja s podatki, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“.

Tabela 3b

Tabela 3b

Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije

Četrtletni prevrednotovalni popravki ali finančne transakcije

| | Skupaj | Euroobmočje | Tujina |
| --- | --- | --- | --- |
| Domači | Države članice euroobmočja razen domači | Države članice euroobmočja razen domači
  (informacije po posameznih državah) | Skupaj | Nesodelujoče države članice
  (informacije po posameznih državah) | Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (uporabljajo se opombe v predhodnih tabelah)
  (informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA) |
| OBVEZNOSTI (F) |
| 1. | Izdani dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3) |

Skupaj

Euroobmočje

Tujina

Domači

Države članice euroobmočja razen domači

Države članice euroobmočja razen domači

(informacije po posameznih državah)

Skupaj

Nesodelujoče države članice

(informacije po posameznih državah)

Glavne nasprotne stranke zunaj Evropske unije (uporabljajo se opombe v predhodnih tabelah)

(informacije po posameznih državah za Brazilijo, Hongkong, Indijo, Japonsko, Kanado, Kitajsko, Rusijo, Švico, ZDA)

OBVEZNOSTI (F)

OBVEZNOSTI (F)

1.

Izdani dolžniški vrednostni papirji (ESR 2010: F.3)

NAJMANJ

NAJMANJ

| 2. | Posojila (ESR 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Posojila (ESR 2010: F.4)

NAJMANJ

NAJMANJ

ki jih izdajo denarne finančne institucije (MFI) (7)

7

ki jih izdajo ne-MFI (7)

7

| 2.x. | Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja |
| --- | --- |

2.x.

Posojila, od tega jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja

NAJMANJ

NAJMANJ

| 3. | Lastniški kapital (ESR 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Lastniški kapital (ESR 2010: F.51)

| 3a. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

3a.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki kotirajo na borzi

| 3b. | Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

3b.

Lastniški kapital, od tega delnice, ki ne kotirajo na borzi

| 3c. | Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital |
| --- | --- |

3c.

Lastniški kapital, od tega drug lastniški kapital

| 4 | Zavarovalno-tehnične rezervacije (ESR 2010: F.6) (8) |
| --- | --- |

4

Zavarovalno-tehnične rezervacije (ESR 2010: F.6) (8)

8

| 4.1 | Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

4.1

Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja

od tega, vezanega na enote investicijskih skladov

NAJMANJ

NAJMANJ

od tega, ki ni vezano na enote investicijskih skladov

od tega pokojninske pravice

od tega pokojninske pravice

NAJMANJ

NAJMANJ

od tega sheme z določenimi prispevki

od tega sheme z zajamčenimi prejemki

od tega kombinirane sheme

| 4.2 | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

4.2

Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja

po vrsti zavarovanja

Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev

Zavarovanje dohodka

Nezgodno zavarovanje za delavce

Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil

Zavarovanje drugih vozil

Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga

Požarno in drugo škodno zavarovanje

Zavarovanje splošne odgovornosti

Kreditno in kavcijsko zavarovanje

Zavarovanje stroškov postop

Zavarovanje pomoči

Zavarovanje različnih finančnih izgub

Pozavarovanje

| 5 | Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7) |
| --- | --- |

5

Izvedeni finančni instrumenti (ESR 2010: F.7)

NAJMANJ

NAJMANJ

| 6 | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

6

Preostale obveznosti

Zavarovalne družbe poročajo: polja, označena z „NAJMANJ“, kadar se podatki o kategorijah instrumentov ne zbirajo na podlagi posameznih postavk. NCB lahko to prakso razširijo na polja s podatki, ki ne vsebujejo besede „NAJMANJ“.

Tabela 4

Tabela 4

Letne premije, odškodninski zahtevki in provizije

Letne premije, odškodninski zahtevki in provizije

| | Skupaj (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Od tega: domači | Od tega: podružnice zunaj EGP (informacije po posameznih državah) | Od tega: podružnice zunaj EGP (skupaj) |
| 1. | Premije |

Skupaj (9)

9

Od tega: domači

Od tega: podružnice zunaj EGP (informacije po posameznih državah)

Od tega: podružnice zunaj EGP (skupaj)

1.

Premije

| 2. | Odškodninski zahtevki |
| --- | --- |

2.

Odškodninski zahtevki

| 3. | Provizije |
| --- | --- |

3.

Provizije

---

(1)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

1

(2)  Razen če je določena letna frekvenca.

2

(3)  V primeru držav članic zunaj euroobmočja se „MFI“ in „ne-MFI“ nanašajo na „banke“ in „ne-banke“.

3

(4)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti informacij, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

4

(5)  Zadevna NCB lahko od poročevalskih enot zahteva, da ločeno obravnavajo podsektorja „gospodinjstva“ (S.14) in „nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva“ (S.15).

5

(6)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

6

(7)  V primeru držav članic zunaj euroobmočja se „MFI“ in „ne-MFI“ nanašajo na „banke“ in „ne-banke“.

7

(8)  Če poročevalska enota ne more neposredno ugotoviti rezidenčnosti nasprotne stranke, lahko izpelje približke ali, alternativno, poroča druge informacije, ki jih zahteva zadevna NCB, tako da lahko zadevna NCB izpelje približke (kakor je določeno v delu 2 Priloge I k tej uredbi).

8

(9)  Skupni znesek vključuje posle, opravljene na podlagi uresničevanja svobode opravljanja storitev po členu 56 Pogodbe.

9

---

PRILOGA II

OPISI

DEL 1

Opisi kategorij instrumentov

| 1. | Tabela A določa podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih morajo nacionalne centralne banke (NCB) pretvoriti v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Niti seznam posameznih finančnih instrumentov v tabeli niti njihovi pripadajoči opisi niso izčrpni. Opisi se sklicujejo na Evropski sistem računov, določen v Uredbi (EU) št. 549/2013 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010). |
| --- | --- |

1.

Tabela A določa podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih morajo nacionalne centralne banke (NCB) pretvoriti v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Niti seznam posameznih finančnih instrumentov v tabeli niti njihovi pripadajoči opisi niso izčrpni. Opisi se sklicujejo na Evropski sistem računov, določen v Uredbi (EU) št. 549/2013 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010).

| 2. | Za nekatere kategorije instrumentov se zahtevajo razčlenitve po zapadlosti. To se nanaša na:






  (a) | prvotno zapadlost, tj. zapadlost ob izdaji, ki pomeni določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu kazni, npr. pri nekaterih vrstah vlog; ali |
| --- | --- | --- |

2.

Za nekatere kategorije instrumentov se zahtevajo razčlenitve po zapadlosti. To se nanaša na:

(a)

prvotno zapadlost, tj. zapadlost ob izdaji, ki pomeni določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu kazni, npr. pri nekaterih vrstah vlog; ali

| (b) | preostalo zapadlost, tj. preostala življenjska doba finančnega instrumenta ob koncu obdobja poročanja, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu kazni, npr. pri nekaterih vrstah vlog. |
| --- | --- |

(b)

preostalo zapadlost, tj. preostala življenjska doba finančnega instrumenta ob koncu obdobja poročanja, pred potekom katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu kazni, npr. pri nekaterih vrstah vlog.

| 3. | Finančne terjatve se lahko razlikujejo po tržnosti. Terjatev je tržna, kadar se lahko njeno lastništvo prenese z ene stranke na drugo z dostavo ali indosamenti ali se pobota, kot je to v primeru izvedenih finančnih instrumentov. Medtem ko se lahko trguje z vsakim finančnim instrumentom, so tržni instrumenti namenjeni trgovanju na organizirani borzi ali prek okenc, čeprav dejansko trgovanje ni potreben pogoj za tržnost. |
| --- | --- |

3.

Finančne terjatve se lahko razlikujejo po tržnosti. Terjatev je tržna, kadar se lahko njeno lastništvo prenese z ene stranke na drugo z dostavo ali indosamenti ali se pobota, kot je to v primeru izvedenih finančnih instrumentov. Medtem ko se lahko trguje z vsakim finančnim instrumentom, so tržni instrumenti namenjeni trgovanju na organizirani borzi ali prek okenc, čeprav dejansko trgovanje ni potreben pogoj za tržnost.

Tabela A

Opis kategorij instrumentov v sredstvih in obveznostih zavarovalnih družb

SREDSTVA

| Kategorija instrumenta | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 1. | Gotovina in vloge |

Kategorija instrumenta

Opis glavnih značilnosti

1.

Gotovina in vloge

Imetja eurobankovcev in eurokovancev ter tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil, in vloge zavarovalne družbe pri denarnih finančnih institucijah (MFI). Vključujejo lahko vloge čez noč, vezane vloge in vloge na odpoklic z odpovednim rokom ter terjatve na podlagi začasnega nakupa ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju.

| 1.1 | Prenosljive vloge |
| --- | --- |

1.1

Prenosljive vloge

Prenosljive vloge so vloge, ki so neposredno prenosljive na zahtevo, da se izvršijo plačila drugim gospodarskim subjektom z običajno uporabljenimi sredstvi plačil, kot sta kreditni prenos in direktna obremenitev, po možnosti tudi s kreditno ali debetno kartico, transakcijami z elektronskim denarjem, čeki ali podobnimi sredstvi, brez znatnega odloga, omejitve ali kazni. Vloge, ki se jih lahko uporabi le z dvigom gotovine, in/ali vloge, iz katerih se lahko sredstva dvignejo ali prenesejo le preko drugega računa istega lastnika, se ne vključijo med prenosljive vloge.

| 2. | Dolžniški vrednostni papirji |
| --- | --- |

2.

Dolžniški vrednostni papirji

Z imetji dolžniških vrednostnih papirjev, ki so tržni finančni instrumenti, ki služijo kot dokaz o dolgu, se običajno trguje na sekundarnih trgih. Prav tako jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo nobenih lastniških pravic nad institucijo izdajateljico.

Ta kategorija instrumentov vključuje:

| — | imetja vrednostnih papirjev, ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum ali datume ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji, |
| --- | --- |

—

imetja vrednostnih papirjev, ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum ali datume ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji,

| — | posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, pod pogojem, da obstaja dokaz o trgovanju na sekundarnem trgu, vključno z obstojem vzdrževalcev trga in pogostim kotiranjem finančnih sredstev, kot ga izkazujejo razponi med povpraševanjem in ponudbo. Kadar ta merila niso izpolnjena, je treba posojila razvrstiti v kategorijo instrumentov 3 „Posojila“ (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v isti kategoriji), |
| --- | --- |

—

posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, pod pogojem, da obstaja dokaz o trgovanju na sekundarnem trgu, vključno z obstojem vzdrževalcev trga in pogostim kotiranjem finančnih sredstev, kot ga izkazujejo razponi med povpraševanjem in ponudbo. Kadar ta merila niso izpolnjena, je treba posojila razvrstiti v kategorijo instrumentov 3 „Posojila“ (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v isti kategoriji),

| — | podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki posojil“ v kategoriji instrumentov 3 „Posojila“). |
| --- | --- |

—

podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki posojil“ v kategoriji instrumentov 3 „Posojila“).

Vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbi o začasni prodaji, ostanejo v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba zabeležiti v bilanci stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar začasni pridobitelj proda prejete vrednostne papirje, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev.

| 3. | Posojila |
| --- | --- |

3.

Posojila

Za namene sistema poročanja to kategorijo sestavljajo sredstva, ki jih zavarovalne družbe posodijo posojilojemalcem, ali posojila, ki jih pridobijo zavarovalne družbe, in ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti bodisi niso evidentirana z dokumenti.

Vključene so naslednje postavke:

| — | imetja netržnih vrednostnih papirjev: imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki niso tržni in s katerimi se ne trguje na sekundarnih trgih, |
| --- | --- |

—

imetja netržnih vrednostnih papirjev: imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki niso tržni in s katerimi se ne trguje na sekundarnih trgih,

| — | posojila, s katerimi se trguje: posojila, ki so dejansko postala tržna, se razvrstijo v kategorijo „posojila“, pod pogojem, da ni dokazov o trgovanju na sekundarnem trgu. V nasprotnem primeru se razvrstijo med dolžniške vrednostne papirje (kategorija instrumentov 2), |
| --- | --- |

—

posojila, s katerimi se trguje: posojila, ki so dejansko postala tržna, se razvrstijo v kategorijo „posojila“, pod pogojem, da ni dokazov o trgovanju na sekundarnem trgu. V nasprotnem primeru se razvrstijo med dolžniške vrednostne papirje (kategorija instrumentov 2),

| — | podrejeni dolg v obliki posojil: instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti lastniškega kapitala. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti med „posojila“ ali „dolžniške vrednostne papirje“ glede na naravo instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga, ki jih imajo zavarovalne družbe, izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, jih je treba razvrstiti v kategorijo „dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne med posojila, |
| --- | --- |

—

podrejeni dolg v obliki posojil: instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti lastniškega kapitala. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti med „posojila“ ali „dolžniške vrednostne papirje“ glede na naravo instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga, ki jih imajo zavarovalne družbe, izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, jih je treba razvrstiti v kategorijo „dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne med posojila,

| — | terjatve na podlagi začasnih nakupov ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju: protipostavka gotovine, izplačane v zameno za vrednostne papirje, ki jih kupijo poročevalske enote po določeni ceni s trdno zavezo k ponovni prodaji istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti, ali pri izposojanju vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju. |
| --- | --- |

—

terjatve na podlagi začasnih nakupov ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju: protipostavka gotovine, izplačane v zameno za vrednostne papirje, ki jih kupijo poročevalske enote po določeni ceni s trdno zavezo k ponovni prodaji istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti, ali pri izposojanju vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju.

Ta kategorija ne vključuje sredstev v obliki vlog zavarovalnih družb (ki so vključena v kategorijo 1).

| 3.1 | Jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja |
| --- | --- |

3.1

Jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja

Vloge družb pozavarovanja, ki služijo kot zavarovanje za zavarovalne družbe, ki delujejo kot cedent pri transakcijah pozavarovanja.

| 4. | Lastniški kapital |
| --- | --- |

4.

Lastniški kapital

Finančna sredstva, ki predstavljajo lastniške pravice v družbah ali nepravih družbah. Ta finančna sredstva dajejo v splošnem imetnikom pravico do deleža v dobičku družb ali nepravih družb in do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji.

Ta kategorija vključuje delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi, ter drug lastniški kapital.

Lastniški vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani po pogodbi o začasni prodaji, se obravnavajo v skladu s kategorijo 2 „Dolžniški vrednostni papirji“.

| 4.1 | Delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4.1

Delnice, ki kotirajo na borzi

Lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na borzi. Borza je lahko priznana borza vrednostnih papirjev ali katera koli druga oblika sekundarnega trga. Za delnice, ki kotirajo na borzi, se uporablja tudi izraz „kotirajoče delnice“.

| 4.2 | Delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

4.2

Delnice, ki ne kotirajo na borzi

Delnice, ki ne kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki ne kotirajo na borzi.

| 4.3 | Drug lastniški kapital |
| --- | --- |

4.3

Drug lastniški kapital

Drug lastniški kapital sestavljajo vse oblike lastniškega kapitala razen delnic, ki kotirajo na borzi, in delnic, ki ne kotirajo na borzi.

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov

Ta kategorija vključuje imetja delnic ali enot, ki jih izdajo skladi denarnega trga (SDT) in investicijski skladi razen SDT (tj. investicijski skladi, ki niso SDT), vključeni na seznama MFI in investicijskih skladov za statistične namene, ki ju sestavi ECB.

| 5.1 | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

5.1

Delnice/enote SDT

Imetja delnic ali enot, ki jih izdajo SDT, kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 5.2 | Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT |
| --- | --- |

5.2

Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT

Imetja delnic ali enot, ki jih izdajo investicijski skladi razen SDT, kakor so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

6.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti so finančni instrumenti, povezani s posebnim finančnim instrumentom, kazalnikom ali blagom, prek katerih se lahko na finančnih trgih trguje s posebnimi finančnimi tveganji v lastnem imenu.

Ta kategorija vključuje:

| — | opcije, |
| --- | --- |

—

opcije,

| — | nakupne bone, |
| --- | --- |

—

nakupne bone,

| — | standardizirane terminske posle, |
| --- | --- |

—

standardizirane terminske posle,

| — | terminske posle, |
| --- | --- |

—

terminske posle,

| — | zamenjave, |
| --- | --- |

—

zamenjave,

| — | kreditne izvedene finančne instrumente. |
| --- | --- |

—

kreditne izvedene finančne instrumente.

Izvedeni finančni instrumenti se beležijo po tržni vrednosti v bilanci stanja na bruto osnovi. Posamezne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih s pozitivno tržno vrednostjo se beležijo na strani sredstev bilance stanja, pogodbe z negativno tržno vrednostjo pa na strani obveznosti bilance stanja.

Bruto bodoče obveznosti iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih se v bilanci stanja ne beležijo.

Ta kategorija ne vključuje izvedenih finančnih instrumentov, ki se v skladu z nacionalnimi pravili ne beležijo v bilanci stanja.

| 7. | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

7.

Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja

Finančne terjatve zavarovalnih družb do družb pozavarovanja na podlagi pozavarovanja polic življenjskega in neživljenjskega zavarovanja.

| 8. | Nefinančna sredstva |
| --- | --- |

8.

Nefinančna sredstva

Opredmetena in neopredmetena sredstva razen finančnih sredstev.

Ta kategorija vključuje stanovanja, druge zgradbe in objekte, stroje in opremo, vrednostne predmete ter proizvode intelektualne lastnine, kot so računalniška programska oprema in podatkovne baze.

| 9. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

9.

Preostala sredstva

To je rezidualna kategorija na strani sredstev bilance stanja, opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to kategorijo. Preostala sredstva lahko vključujejo:

| — | terjatve iz naslova dividend, |
| --- | --- |

—

terjatve iz naslova dividend,

| — | terjatve iz naslova obračunanih najemnin, |
| --- | --- |

—

terjatve iz naslova obračunanih najemnin,

| — | odškodninske terjatve iz naslova pozavarovanja, |
| --- | --- |

—

odškodninske terjatve iz naslova pozavarovanja,

| — | terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo zavarovalne družbe. |
| --- | --- |

—

terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo zavarovalne družbe.

OBVEZNOSTI

| Kategorija instrumentov | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 10. | Izdani dolžniški vrednostni papirji |

Kategorija instrumentov

Opis glavnih značilnosti

10.

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Vrednostni papirji, ki jih izda zavarovalna družba, razen lastniškega kapitala, ki so običajno tržni instrumenti in se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniških pravic v zvezi z institucijo izdajateljico.

| 11. | Prejeta posojila |
| --- | --- |

11.

Prejeta posojila

Zneski, ki jih zavarovalna družba dolguje upnikom, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev. To kategorijo sestavljajo:

| — | posojila: posojila, odobrena zavarovalnim družbam, ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti bodisi niso evidentirana z dokumenti, |
| --- | --- |

—

posojila: posojila, odobrena zavarovalnim družbam, ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti bodisi niso evidentirana z dokumenti,

| — | repo posli in posli, ki so podobni repo poslom, ob gotovinskem zavarovanju: protipostavka gotovine, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki jih je zavarovalna družba prodala po dani ceni s trdno zavezo ponovnega odkupa enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti. Zneske, ki jih prejme zavarovalna družba v zameno za vrednostne papirje, prenesene na tretjo osebo („začasni pridobitelj“), je treba razvrstiti v to kategorijo, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. To pomeni, da zavarovalna družba obdrži vsa tveganja in koristi zadevnih vrednostnih papirjev med postopkom, |
| --- | --- |

—

repo posli in posli, ki so podobni repo poslom, ob gotovinskem zavarovanju: protipostavka gotovine, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki jih je zavarovalna družba prodala po dani ceni s trdno zavezo ponovnega odkupa enakih (ali podobnih) vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti. Zneske, ki jih prejme zavarovalna družba v zameno za vrednostne papirje, prenesene na tretjo osebo („začasni pridobitelj“), je treba razvrstiti v to kategorijo, kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. To pomeni, da zavarovalna družba obdrži vsa tveganja in koristi zadevnih vrednostnih papirjev med postopkom,

| — | gotovinsko zavarovanje, prejeto v zameno za posojanje vrednostnih papirjev: zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v poslih posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju, |
| --- | --- |

—

gotovinsko zavarovanje, prejeto v zameno za posojanje vrednostnih papirjev: zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v poslih posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju,

| — | gotovinsko zavarovanje, prejeto v poslih, ki vključujejo začasni prenos zlata ob zavarovanju. |
| --- | --- |

—

gotovinsko zavarovanje, prejeto v poslih, ki vključujejo začasni prenos zlata ob zavarovanju.

| 11.1 | Jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja |
| --- | --- |

11.1

Jamstva za vloge v povezavi s posli pozavarovanja

Vloge, ki jih cedenti prejmejo od družb pozavarovanja kot zavarovanje.

| 12. | Lastniški kapital |
| --- | --- |

12.

Lastniški kapital

Glej kategorijo 4.

| 12.1 | Delnice, ki kotirajo na borzi |
| --- | --- |

12.1

Delnice, ki kotirajo na borzi

Glej kategorijo 4.1.

| 12.2 | Delnice, ki ne kotirajo na borzi |
| --- | --- |

12.2

Delnice, ki ne kotirajo na borzi

Glej kategorijo 4.2.

| 12.3 | Drug lastniški kapital |
| --- | --- |

12.3

Drug lastniški kapital

Glej kategorijo 4.3.

| 13. | Zavarovalno-tehnične rezervacije |
| --- | --- |

13.

Zavarovalno-tehnične rezervacije

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic.

| 13.1 | Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

13.1

Tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja.

| 13.1.1 | od tega tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja, vezanega na enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

13.1.1

od tega tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja, vezanega na enote investicijskih skladov

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja, vezanega na enote investicijskih skladov. Bodoče odškodnine imetnikom polic na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, vezanem na enote investicijskih skladov, so odvisne od donosnosti paketa sredstev, v katera so investirana sredstva imetnika police.

| 13.1.2 | od tega tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja, ki ni vezano na enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

13.1.2

od tega tehnične rezervacije življenjskega zavarovanja, ki ni vezano na enote investicijskih skladov

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic življenjskega zavarovanja, ki ni vezano na enote investicijskih skladov. Bodoče odškodnine imetnikom polic na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, ki ni vezano na enote investicijskih skladov, niso odvisne od donosnosti opredeljenega paketa sredstev.

| 13.1.3 | od tega pokojninske pravice |
| --- | --- |

13.1.3

od tega pokojninske pravice

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen poplačilu bodočih terjatev pokojninskih shem. Ta kategorija se nanaša samo na poklicne pokojninske načrte. Individualni pokojninski načrti, ki niso povezani z delovnim razmerjem, ne spadajo v to kategorijo.

| 13.1.3.1 | Pokojninske pravice, od tega sheme z določenimi prispevki |
| --- | --- |

13.1.3.1

Pokojninske pravice, od tega sheme z določenimi prispevki

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic v shemah z določenimi prispevki.

Pri shemi z določenimi prispevki so izplačani prejemki odvisni od donosnosti sredstev, ki jih pridobi pokojninska shema. Odgovornost sheme z določenimi prispevki je omejena na trenutno tržno vrednost sredstev sklada.

| 13.1.3.2 | Pokojninske pravice, od tega sheme z zagotovljenimi prejemki |
| --- | --- |

13.1.3.2

Pokojninske pravice, od tega sheme z zagotovljenimi prejemki

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic v shemah z zagotovljenimi prejemki.

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki se raven pokojninskih prejemkov, obljubljenih zaposlenim, ki sodelujejo v shemi, določi po vnaprej dogovorjeni formuli. Odgovornost sheme z zagotovljenimi prejemki je omejena na sedanjo vrednost obljubljenih prejemkov.

| 13.1.3.3 | Pokojninske pravice, od tega kombinirane sheme |
| --- | --- |

13.1.3.3

Pokojninske pravice, od tega kombinirane sheme

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin iz shem, v katerih se kombinirajo elementi shem z določenimi prispevki in shem z zagotovljenimi prejemki.

| 13.2 | Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja |
| --- | --- |

13.2

Tehnične rezervacije neživljenjskega zavarovanja

Znesek kapitala zavarovalne družbe, namenjen izplačilu bodočih zavarovalnih odškodnin imetnikom polic neživljenjskega zavarovanja.

| 13.2.1 | Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev |
| --- | --- |

13.2.1

Zavarovanje stroškov zdravstvenih storitev

Obveznosti iz zavarovanja stroškov zdravstvenih storitev, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje, razen obveznosti, vključenih v vrsto zavarovanja 13.2.3.

| 13.2.2 | Zavarovanje dohodka |
| --- | --- |

13.2.2

Zavarovanje dohodka

Obveznosti iz zavarovanja dohodka, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje, razen obveznosti, vključenih v vrsto zavarovanja 13.2.3.

| 13.2.3 | Nezgodno zavarovanje za delavce |
| --- | --- |

13.2.3

Nezgodno zavarovanje za delavce

Obveznosti iz zdravstvenega zavarovanja, ki se nanašajo na nesreče pri delu, poškodbe pri delu in poklicne bolezni, kadar se to zavarovanje ne sklene na podobni tehnični podlagi kot življenjsko zavarovanje.

| 13.2.4 | Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil |
| --- | --- |

13.2.4

Zavarovanje odgovornosti za uporabo motornih vozil

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vse odgovornosti, ki izhajajo iz uporabe kopenskih motornih vozil (vključno s prevozniško odgovornostjo).

| 13.2.5 | Zavarovanje drugih vozil |
| --- | --- |

13.2.5

Zavarovanje drugih vozil

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo kopenskih vozil (vključno s tirnimi vozili).

| 13.2.6 | Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga |
| --- | --- |

13.2.6

Zavarovanje plovil, zrakoplovov in prevoza blaga

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo morskih, jezerskih, rečnih in kanalskih plovil in zrakoplovov ter škodo ali izgubo blaga pri prevozu ali prtljage ne glede na vrsto prevoza. Zavarovalne obveznosti, ki krijejo odgovornosti, ki izhajajo iz uporabe zrakoplovov ter morskih, jezerskih, rečnih ali kanalskih ladij, plovil ali čolnov (vključno s prevozniško odgovornostjo).

| 13.2.7 | Požarno in drugo škodno zavarovanje |
| --- | --- |

13.2.7

Požarno in drugo škodno zavarovanje

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vso škodo ali izgubo premoženja zaradi požara, eksplozije, elementarnih nesreč, vključno z nevihtami, toče ali pozebe, jedrske energije, pogrezanja in drsenja tal ter drugih dogodkov, na primer tatvine, razen tistih, vključenih v vrstah zavarovanja 13.2.5 in 13.2.6.

| 13.2.8 | Zavarovanje splošne odgovornosti |
| --- | --- |

13.2.8

Zavarovanje splošne odgovornosti

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo vse vrste odgovornosti, razen tistih, vključenih v vrstah zavarovanja 13.2.4 in 13.2.6.

| 13.2.9 | Kreditno in kavcijsko zavarovanje |
| --- | --- |

13.2.9

Kreditno in kavcijsko zavarovanje

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo nesolventnost, izvozne kredite, kredite z obročnim odplačevanjem, hipoteke, kmetijske kredite ter neposredno in posredno kavcijo.

| 13.2.10 | Zavarovanje stroškov postopka |
| --- | --- |

13.2.10

Zavarovanje stroškov postopka

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo stroške odvetnika in stroške sodnega postopka.

| 13.2.11 | Zavarovanje pomoči |
| --- | --- |

13.2.11

Zavarovanje pomoči

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo pomoč osebam, ki zaidejo v težave na potovanju ali v primerih odsotnosti z doma ali običajnega prebivališča.

| 13.2.12 | Zavarovanje različnih finančnih izgub |
| --- | --- |

13.2.12

Zavarovanje različnih finančnih izgub

Zavarovalne obveznosti, ki krijejo poklicne nevarnosti, nezadostne prihodke, slabo vreme, izgubo dobička, tekoče splošne stroške, nepredvidene poslovne stroške, izgubo tržne vrednosti, izpad najemnine ali prihodka, druge neposredne poslovne izgube, druge (neposlovne) finančne izgube in druga tveganja neživljenjskega zavarovanja, ki niso zajeta v vrstah zavarovanja 13.2.1 do 13.2.11.

| 13.2.13 | Pozavarovanje |
| --- | --- |

13.2.13

Pozavarovanje

Obveznosti pozavarovanja.

| 14. | Izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- |

14.

Izvedeni finančni instrumenti

Glej kategorijo 6.

| 15. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

15.

Preostale obveznosti

To je rezidualna postavka na strani obveznosti bilance stanja, opredeljena kot „obveznosti, ki niso vključene drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to kategorijo. Preostale obveznosti lahko vključujejo:

| — | obveznosti, ki niso povezane z glavno dejavnostjo zavarovalne družbe, tj. zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki itd., |
| --- | --- |

—

obveznosti, ki niso povezane z glavno dejavnostjo zavarovalne družbe, tj. zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki itd.,

| — | rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb, tj. pokojnine, dividende itd., |
| --- | --- |

—

rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb, tj. pokojnine, dividende itd.,

| — | neto pozicije, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez gotovinskega zavarovanja, |
| --- | --- |

—

neto pozicije, ki izhajajo iz posojanja vrednostnih papirjev brez gotovinskega zavarovanja,

| — | neto obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

—

neto obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji.

DEL 2

Opisi atributov po posameznih vrednostnih papirjih

Tabela B

Opisi atributov po posameznih vrednostnih papirjih

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Identifikacijska koda vrednostnega papirja | Koda, ki enolično identificira vrednostni papir, v skladu z navodili NCB (npr. identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL). |
| Število enot ali agregirani nominalni znesek | Število enot vrednostnega papirja ali agregirani nominalni znesek, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti. |
| Cena | Tržna cena na enoto vrednostnega papirja ali odstotek agregiranega nominalnega zneska, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah. NCB lahko tudi zahtevajo, da se pod to postavko poročajo obračunane obresti. |
| Osnova za kotiranje | Kaže, ali je vrednostni papir kotiran v odstotku ali v enotah. |
| Skupni znesek | Skupna tržna vrednost vrednostnega papirja. V primeru vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v enotah, je ta znesek enak številu vrednostnih papirjev, pomnoženim s ceno na enoto. Kadar se z vrednostnimi papirji trguje v zneskih in ne v enotah, je ta znesek enak agregiranemu nominalnemu znesku, pomnoženemu s ceno, izraženo v odstotku nominalnega zneska.
  NCB morajo načeloma zahtevati, da se obračunane obresti poročajo pod to postavko ali ločeno. Vendar pa lahko NCB na podlagi svoje diskrecijske pravice zahtevajo podatke brez obračunanih obresti. |
| Finančne transakcije | Vsota nakupov minus prodaje (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj minus odkupi (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije v eurih. |
| Kupljeni vrednostni papirji | Vsota nakupov vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije. |
| Prodani vrednostni papirji | Vsota prodaj vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije. |
| Valuta beleženja vrednostnega papirja | Koda ISO ali njen ekvivalent za valuto, ki se uporabi za prikaz cene in/ali neporavnanega zneska vrednostnega papirja. |
| Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti | Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po nominalni vrednosti v nominalni valuti/enoti ali v eurih. |
| Druge spremembe obsega po tržni vrednosti | Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po tržni vrednosti v eurih. |
| Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe | Funkcija naložbe glede na njeno razvrstitev v statistiki plačilne bilance (1). |
| Država izdajatelja | Rezidenčnost izdajatelja. V primeru delnic/enot investicijskih skladov se država izdajatelja nanaša na kraj, v katerem je investicijski sklad rezident, in ne na rezidenčnost upravljavca sklada. |

Polje

Opis

Identifikacijska koda vrednostnega papirja

Koda, ki enolično identificira vrednostni papir, v skladu z navodili NCB (npr. identifikacijska številka NCB, CUSIP, SEDOL).

Število enot ali agregirani nominalni znesek

Število enot vrednostnega papirja ali agregirani nominalni znesek, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah, brez obračunanih obresti.

Cena

Tržna cena na enoto vrednostnega papirja ali odstotek agregiranega nominalnega zneska, če se z vrednostnim papirjem trguje v zneskih in ne v enotah. NCB lahko tudi zahtevajo, da se pod to postavko poročajo obračunane obresti.

Osnova za kotiranje

Kaže, ali je vrednostni papir kotiran v odstotku ali v enotah.

Skupni znesek

Skupna tržna vrednost vrednostnega papirja. V primeru vrednostnih papirjev, s katerimi se trguje v enotah, je ta znesek enak številu vrednostnih papirjev, pomnoženim s ceno na enoto. Kadar se z vrednostnimi papirji trguje v zneskih in ne v enotah, je ta znesek enak agregiranemu nominalnemu znesku, pomnoženemu s ceno, izraženo v odstotku nominalnega zneska.

NCB morajo načeloma zahtevati, da se obračunane obresti poročajo pod to postavko ali ločeno. Vendar pa lahko NCB na podlagi svoje diskrecijske pravice zahtevajo podatke brez obračunanih obresti.

Finančne transakcije

Vsota nakupov minus prodaje (vrednostni papirji na strani sredstev) ali izdaj minus odkupi (vrednostni papirji na strani obveznosti) vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije v eurih.

Kupljeni vrednostni papirji

Vsota nakupov vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije.

Prodani vrednostni papirji

Vsota prodaj vrednostnega papirja, zabeležena po vrednosti transakcije.

Valuta beleženja vrednostnega papirja

Koda ISO ali njen ekvivalent za valuto, ki se uporabi za prikaz cene in/ali neporavnanega zneska vrednostnega papirja.

Druge spremembe obsega po nominalni vrednosti

Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po nominalni vrednosti v nominalni valuti/enoti ali v eurih.

Druge spremembe obsega po tržni vrednosti

Druge spremembe obsega vrednostnega papirja po tržni vrednosti v eurih.

Naložbe v vrednostne papirje ali neposredne naložbe

Funkcija naložbe glede na njeno razvrstitev v statistiki plačilne bilance (1).

Država izdajatelja

Rezidenčnost izdajatelja. V primeru delnic/enot investicijskih skladov se država izdajatelja nanaša na kraj, v katerem je investicijski sklad rezident, in ne na rezidenčnost upravljavca sklada.

DEL 3

Tabela C

Opisi premij, odškodninskih zahtevkov in provizij

| Kategorija | Opis |
| --- | --- |
| Obračunane premije | Bruto obračunane premije obsegajo vse zneske, ki zapadejo v plačilo med poslovnim letom na podlagi zavarovalnih pogodb, ne glede na to, ali se ti zneski morda v celoti ali delno nanašajo na poznejše poslovno leto. |
| Odškodninski zahtevki | Vsota odškodninskih zahtevkov, izplačanih v zvezi s poslovnim letom, in rezervacije za odškodninske zahtevke za to poslovno leto minus rezervacije za odškodninske zahtevke za preteklo finančno leto. |
| Provizije | Stroški pridobitev, ki jih zavarovalne družbe plačajo drugim subjektom, da prodajajo njihove produkte. |

Kategorija

Opis

Obračunane premije

Bruto obračunane premije obsegajo vse zneske, ki zapadejo v plačilo med poslovnim letom na podlagi zavarovalnih pogodb, ne glede na to, ali se ti zneski morda v celoti ali delno nanašajo na poznejše poslovno leto.

Odškodninski zahtevki

Vsota odškodninskih zahtevkov, izplačanih v zvezi s poslovnim letom, in rezervacije za odškodninske zahtevke za to poslovno leto minus rezervacije za odškodninske zahtevke za preteklo finančno leto.

Provizije

Stroški pridobitev, ki jih zavarovalne družbe plačajo drugim subjektom, da prodajajo njihove produkte.

DEL 4

Opisi po sektorjih

ESR 2010 predpisuje standard za razvrstitev sektorjev. Tabela D določa podrobne opise teh sektorjev, ki jih morajo NCB pretvoriti v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Nasprotne stranke, ki so rezidenti na ozemlju držav članic, katerih valuta je euro, so izkazane po njihovem sektorju v skladu s seznamom, ki ga vodi Evropska centralna banka (ECB) za statistične namene, in navodili za statistično razvrstitev nasprotnih strank, določenimi v priročniku ECB Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers (Sektorski priročnik za denarno statistiko, statistiko finančnih institucij in statistiko finančnih trgov: Smernice za statistično klasifikacijo strank) (2).

Tabela D

Opisi po sektorjih

| Sektor | Opis |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektor

Opis

1.

MFI

MFI so opredeljene v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Sektor MFI sestavljajo NCB, kreditne institucije, kakor so opredeljene v pravu Unije, SDT, druge finančne institucije, katerih dejavnost je, da od subjektov, ki niso MFI, sprejemajo vloge in/ali bližnje substitute za vloge in za svoj račun, vsaj v ekonomskem smislu, dajejo posojila in/ali investirajo v vrednostne papirje, ter institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom v obliki izdajanja elektronskega denarja.

| 2. | Država |
| --- | --- |

2.

Država

Sektor država (S.13) sestavljajo institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja (ESR 2010, odstavki 2.111 do 2.113).

| 3. | Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov + investicijski skladi razen SDT + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci |
| --- | --- |

3.

Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov + investicijski skladi razen SDT + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci

Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, tako da od institucionalnih enot prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge (ali bližnji substituti za vloge), delnice/enote investicijskih skladov ali povezane s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami. DPFS, kakor so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), so vključene v ta podsektor (ESR 2010, odstavki 2.86 do 2.94).

Investicijski skladi razen SDT so opredeljeni v členu 1 Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38).

Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo z dejavnostmi, tesno povezanimi s finančnim posredništvom, same pa niso finančni posredniki. Ta podsektor prav tako vključuje uprave podjetij, katerih hčerinske družbe so vse ali večinoma finančne družbe (ESR 2010, odstavki 2.95 do 2.97).

Podsektor lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredništvom ali opravljanjem pomožnih finančnih storitev in v katerih se večina transakcij z njihovimi sredstvi ali obveznostmi ne izvaja na odprtih trgih. Ta podsektor vključuje holdinge, ki so lastniki upravljalnega deleža lastniškega kapitala skupine hčerinskih družb in katerih glavna dejavnost je lastništvo skupine brez zagotavljanja drugih storitev podjetjem, v katerih imajo lastniški kapital, kar pomeni, da ne upravljajo ali nadzirajo drugih enot (ESR 2010, odstavka 2.98 in 2.99).

| 4. | Zavarovalne družbe |
| --- | --- |

4.

Zavarovalne družbe

Zavarovalne družbe so opredeljene v členu 1 te uredbe.

| 5. | Pokojninski skladi |
| --- | --- |

5.

Pokojninski skladi

Podsektor pokojninski skladi (S.129) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje). Pokojninski skladi podobno kot sistemi socialnega zavarovanja zagotavljajo dohodek po upokojitvi in pogosto pokojnine za smrt in invalidnost (ESR 2010, odstavki 2.105 do 2.110). Skladi socialne varnosti, ki spadajo v sektor država, so izključeni.

| 6. | Nefinančne družbe |
| --- | --- |

6.

Nefinančne družbe

Sektor nefinančne družbe (S.11) sestavljajo institucionalne enote, ki so neodvisne pravne osebe in tržni proizvajalci, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. Ta sektor vključuje tudi nefinančne neprave družbe (ESR 2010, odstavki 2.45 do 2.50).

| 7. | Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva |
| --- | --- |

7.

Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

Sektor gospodinjstva (S.14) sestavljajo posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki in kot podjetniki, ki proizvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če blaga in storitev ne proizvajajo ločeni subjekti, ki se obravnavajo kot neprave družbe. Vključeni so tudi posamezniki ali skupine posameznikov proizvajalcev blaga in nefinančnih storitev za izključno lastno končno porabo. Sektor gospodinjstva vključuje individualne lastnike in partnerska podjetja brez neodvisnega pravnega statusa, razen tistih, ki se obravnavajo kot neprave družbe, ki so tržni proizvajalci (ESR 2010, odstavki 2.118 do 2.128).

Sektor nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15), sestavljajo nepridobitne institucije, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebni netržni proizvajalci. Njihovi glavni viri so prostovoljni prispevki gospodinjstev kot potrošnikov v denarju ali naravi, plačila države in dohodki od lastnine (ESR 2010, odstavka 2.129 in 2.130).

DEL 5

Opis finančnih transakcij in prevrednotovalnih popravkov za namene te uredbe

| 1. | „Finančne transakcije“ se merijo po razliki med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu obdobja, iz katerih je odstranjen učinek sprememb zaradi vpliva „prevrednotovalnih popravkov“ (ki jih povzročijo cenovne in tečajne spremembe) ter „prerazvrstitev in drugih popravkov“. ECB zahteva statistične informacije zaradi priprave podatkov o finančnih transakcijah v obliki popravkov, ki zajemajo „prerazvrstitve in druge popravke“ ter „cenovna in tečajna prevrednotenja“. |
| --- | --- |

1.

„Finančne transakcije“ se merijo po razliki med postavkami stanj na datume poročanja ob koncu obdobja, iz katerih je odstranjen učinek sprememb zaradi vpliva „prevrednotovalnih popravkov“ (ki jih povzročijo cenovne in tečajne spremembe) ter „prerazvrstitev in drugih popravkov“. ECB zahteva statistične informacije zaradi priprave podatkov o finančnih transakcijah v obliki popravkov, ki zajemajo „prerazvrstitve in druge popravke“ ter „cenovna in tečajna prevrednotenja“.

| 2. | „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ odražajo spremembe v vrednotenju sredstev/obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen, po katerih so sredstva/obveznosti zabeležena ali se z njimi trguje, ali zaradi sprememb tečajev, ki vplivajo na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti. Cenovna prevrednotenja upoštevajo spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj ob koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so ta stanja zabeležena, tj. dobičke/izgube. Gibanja tečajev za euro, ki se pojavijo med datumi poročanja ob koncu obdobja, povzročijo tudi spremembe vrednosti sredstev/obveznosti v tuji valuti, kadar so izražene v eurih. Ker te spremembe predstavljajo dobičke/izgube in ker niso posledica finančnih transakcij, je treba te učinke odstraniti iz podatkov o finančnih transakcijah. „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ načeloma upoštevajo tudi spremembe vrednosti, ki izhajajo iz transakcij s sredstvi/obveznostmi, tj. realizirane dobičke/izgube; vendar v tej zvezi obstajajo različne nacionalne prakse. |
| --- | --- |

2.

„Cenovna in tečajna prevrednotenja“ odražajo spremembe v vrednotenju sredstev/obveznosti, ki nastanejo zaradi sprememb cen, po katerih so sredstva/obveznosti zabeležena ali se z njimi trguje, ali zaradi sprememb tečajev, ki vplivajo na v eurih izražene vrednosti sredstev in obveznosti, denominiranih v tuji valuti. Cenovna prevrednotenja upoštevajo spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj ob koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so ta stanja zabeležena, tj. dobičke/izgube. Gibanja tečajev za euro, ki se pojavijo med datumi poročanja ob koncu obdobja, povzročijo tudi spremembe vrednosti sredstev/obveznosti v tuji valuti, kadar so izražene v eurih. Ker te spremembe predstavljajo dobičke/izgube in ker niso posledica finančnih transakcij, je treba te učinke odstraniti iz podatkov o finančnih transakcijah. „Cenovna in tečajna prevrednotenja“ načeloma upoštevajo tudi spremembe vrednosti, ki izhajajo iz transakcij s sredstvi/obveznostmi, tj. realizirane dobičke/izgube; vendar v tej zvezi obstajajo različne nacionalne prakse.

---

(1)  Smernica ECB/2011/23 z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (UL L 65, 3.3.2012, str. 1).

(2)  Marec 2007, dostopno na spletni strani ECB na naslovu https://www.ecb.europa.eu/.

---

PRILOGA III

MINIMALNI STANDARDI, KI JIH MORA UPOŠTEVATI DEJANSKA POROČEVALSKA POPULACIJA

Poročevalske enote morajo upoštevati naslednje minimalne standarde, da bi izpolnile zahteve Evropske centralne banke (ECB) za statistično poročanje.

| 1. | Minimalni standardi za prenos:






  (a) | poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalni standardi za prenos:

(a)

poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB;

| (b) | statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določi zadevna NCB; |
| --- | --- |

(b)

statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določi zadevna NCB;

| (c) | poročevalska enota mora zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb; |
| --- | --- |

(c)

poročevalska enota mora zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb;

| (d) | upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB;

| (e) | za poročanje po posameznih vrednostnih papirjih morajo poročevalske enote, če zadevna NCB tako zahteva, zagotoviti dodatne informacije (npr. ime izdajatelja, datum izdaje), ki so potrebne za identifikacijo vrednostnih papirjev, katerih identifikacijske kode so bodisi napačne bodisi niso javno dostopne. |
| --- | --- |

(e)

za poročanje po posameznih vrednostnih papirjih morajo poročevalske enote, če zadevna NCB tako zahteva, zagotoviti dodatne informacije (npr. ime izdajatelja, datum izdaje), ki so potrebne za identifikacijo vrednostnih papirjev, katerih identifikacijske kode so bodisi napačne bodisi niso javno dostopne.

| 2. | Minimalni standardi za točnost:






  (a) | statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. delne vsote morajo biti enake skupni vsoti); |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni standardi za točnost:

(a)

statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. delne vsote morajo biti enake skupni vsoti);

| (b) | poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih;

| (c) | statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli; obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti zadevni NCB in jih po potrebi čim prej premostiti; |
| --- | --- |

(c)

statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli; obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti zadevni NCB in jih po potrebi čim prej premostiti;

| (d) | poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov. |
| --- | --- |

(d)

poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov.

| 3. | Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:






  (a) | statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:

(a)

statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe;

| (b) | v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi;

| (c) | poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij.

| 4. | Minimalni standardi za popravke:
  Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih popravkov, morajo spremljati pojasnila. |
| --- | --- |

4.

Minimalni standardi za popravke:

Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih popravkov, morajo spremljati pojasnila.

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/77

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1375/2014

z dne 10. decembra 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33)

(ECB/2014/51)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (2) ter zlasti člena 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3).

| (2) | Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv.

| (4) | Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja. |
| --- | --- |

(4)

Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja.

| (5) | Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba

Člen 12(2) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Podatki za osnovo za obvezne rezerve institucij 'na repu' za dve obdobji izpolnjevanja obveznih rezerv temeljijo na podatkih ob koncu četrtletja, ki jih NCB zberejo v 28 delovnih dneh po koncu četrtletja, na katero se nanašajo.“

Člen 2

Končna določba

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2014

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

4

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/79

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) št. 1376/2014

z dne 10. decembra 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 1745/2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9)

(ECB/2014/52)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 19.1 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Člen 19.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da lahko Svet Evropske centralne banke (ECB) opredeli pravila za izračun in določitev zahtevanih obveznih rezerv. Podrobnosti o uporabi obveznih rezerv so določene v Uredbi (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3).

| (2) | Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 3. julija 2014 sklenil spremeniti pogostost svojih sej, na katerih razpravlja o denarni politiki, iz štiritedenskega cikla na šesttedenski cikel od 1. januarja 2015 in ustrezno podaljšati obdobja izpolnjevanja obveznih rezerv iz štirih na šest tednov.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) je obdobje izpolnjevanja obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje obveznih rezerv in v katerem je treba imeti obvezne rezerve na računih rezerv.

| (4) | Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska zahtev obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja. |
| --- | --- |

(4)

Za institucije, za katere po Uredbi (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4) veljajo zahteve za poročanje v polnem obsegu, sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja ne vpliva na izračun zneska obveznih rezerv, ki mora biti izpolnjen v obdobju izpolnjevanja. Te institucije enako kot prej izračunajo osnovo za obvezne rezerve, ki velja za določeno obdobje izpolnjevanja, na osnovi podatkov po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) za mesec, ki je dva meseca pred tistim mesecem, v katerem se začne obdobje izpolnjevanja. Po drugi strani pa sprememba dolžine obdobij izpolnjevanja vpliva na izračun zneska zahtev obveznih rezerv za institucije, ki podatke po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročajo četrtletno, saj bo četrtletno obdobje sedaj zajemalo dve obdobji izpolnjevanja.

| (5) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe

Uredba (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 3(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Institucijam, katerim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (5) (‚institucije,na repu‘), se osnova za obvezne rezerve izračuna za dve zaporedni obdobji izpolnjevanja, začenši z obdobjem izpolnjevanja, ki se začne v tretjem mesecu po koncu četrtletja, na osnovi podatkov ob koncu četrtletja, sporočenih v skladu s točko 4 Dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Te institucije sporočijo svoje obvezne rezerve v skladu s členom 5. |
| --- | --- |

1.

Člen 3(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Institucijam, katerim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (5) (‚institucije,na repu‘), se osnova za obvezne rezerve izračuna za dve zaporedni obdobji izpolnjevanja, začenši z obdobjem izpolnjevanja, ki se začne v tretjem mesecu po koncu četrtletja, na osnovi podatkov ob koncu četrtletja, sporočenih v skladu s točko 4 Dela 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Te institucije sporočijo svoje obvezne rezerve v skladu s členom 5.

| 2. | Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Razen če se Svet ECB odloči za spremembo koledarja v skladu z odstavkom 2, se obdobje izpolnjevanja začne na dan poravnave prve naslednje operacije glavnega refinanciranja po seji Sveta ECB, na kateri je predvidena presoja usmeritve denarne politike. Izvršilni odbor ECB objavi koledar obdobij izpolnjevanja vsaj tri mesece pred začetkom vsakega koledarskega leta. Ta koledar se objavi v Uradnem listu Evropske unije ter na spletnih straneh ECB in sodelujočih NCB.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Razen če se Svet ECB odloči za spremembo koledarja v skladu z odstavkom 2, se obdobje izpolnjevanja začne na dan poravnave prve naslednje operacije glavnega refinanciranja po seji Sveta ECB, na kateri je predvidena presoja usmeritve denarne politike. Izvršilni odbor ECB objavi koledar obdobij izpolnjevanja vsaj tri mesece pred začetkom vsakega koledarskega leta. Ta koledar se objavi v Uradnem listu Evropske unije ter na spletnih straneh ECB in sodelujočih NCB.“

| 3. | V členih 3(1), 3(3), 4(1), 5(5), 10(6), 11, 13a(1)(b) se sklic na Uredbo (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

3.

V členih 3(1), 3(3), 4(1), 5(5), 10(6), 11, 13a(1)(b) se sklic na Uredbo (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 4. | V členih 5(3) in 13(4) se sklic na člen 5 Uredbe (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na člen 6 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

4.

V členih 5(3) in 13(4) se sklic na člen 5 Uredbe (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na člen 6 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 5. | V členu 13(2) se sklic na Prilogo II k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Prilogo III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

5.

V členu 13(2) se sklic na Prilogo II k Uredbi (ES) št. 2423/2001 (ECB/2001/13) nadomesti s sklicem na Prilogo III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Člen 2

Končna določba

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2014

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 318, 27.11.1998, str. 4.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1)“

5

---

DIREKTIVE

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/81

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2014/110/EU

z dne 17. decembra 2014

o spremembi Direktive 2004/33/ES glede meril za začasni odklon dajalcev alogenih odvzemov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES (1), zlasti točke (d) drugega odstavka člena 29 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 2.2 Priloge III k Direktivi Komisije 2004/33/ES (2) določa merila za začasni odklon dajalcev, ki imajo nalezljivo bolezen, ali dajalcev, ki zapuščajo območje, kjer je nalezljiva bolezen prisotna. |
| --- | --- |

(1)

Točka 2.2 Priloge III k Direktivi Komisije 2004/33/ES (2) določa merila za začasni odklon dajalcev, ki imajo nalezljivo bolezen, ali dajalcev, ki zapuščajo območje, kjer je nalezljiva bolezen prisotna.

| (2) | Točka 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES določa, da je obdobje odklona za morebitne dajalce 28 dni po odhodu z območja, kjer ostaja možnost okužbe ljudi z virusom zahodnega Nila. |
| --- | --- |

(2)

Točka 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES določa, da je obdobje odklona za morebitne dajalce 28 dni po odhodu z območja, kjer ostaja možnost okužbe ljudi z virusom zahodnega Nila.

| (3) | Nedavni znanstveni dokazi kažejo, da začasen odlog teh morebitnih dajalcev ni potreben, če je izveden test NAT (Nucleic Acid test) in je rezultat negativen. |
| --- | --- |

(3)

Nedavni znanstveni dokazi kažejo, da začasen odlog teh morebitnih dajalcev ni potreben, če je izveden test NAT (Nucleic Acid test) in je rezultat negativen.

| (4) | Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo ta test, če želijo zamenjati merila za začasen odklon. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo ta test, če želijo zamenjati merila za začasen odklon.

| (5) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega z Direktivo 2002/98/ES – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega z Direktivo 2002/98/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Merilo za odklon dajalcev zaradi virusa zahodnega Nila, določeno v preglednici (drugi stolpec, zadnja vrstica) v točki 2.2.1 Priloge III k Direktivi 2004/33/ES, se nadomesti z naslednjim:

„28 dni po odhodu z območja, kjer obstaja tveganje okužbe z virusom zahodnega Nila, razen če je test NAT (Nucleic Acid test), opravljen na dajalcu, negativen“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 31. decembra 2015. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 33, 8.2.2003, str. 30.

1

(2)  Direktiva Komisije 2004/33/ES z dne 22. marca 2004 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih tehničnih zahtev za kri in komponente krvi (UL L 91, 30.3.2004, str. 25).

2

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/83

---

IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/111/EU

z dne 17. decembra 2014

o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (1), zlasti druge povedi člena 7(2) Direktive,

v skladu s postopkom preverjanja skladnosti, določenim v členu 5 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 2099/2002 države članice in Komisija sodelujejo, da bi opredelile, če je primerno, skupno stališče ali pristop v okviru pristojnih mednarodnih forumov in s tem zmanjšale tveganja kolizije pomorske zakonodaje Unije in mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 2099/2002 države članice in Komisija sodelujejo, da bi opredelile, če je primerno, skupno stališče ali pristop v okviru pristojnih mednarodnih forumov in s tem zmanjšale tveganja kolizije pomorske zakonodaje Unije in mednarodnih instrumentov.

| (2) | Direktiva 2009/15/ES in Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) skupaj sestavljata skladen del zakonodaje, ki dosledno ureja dejavnosti priznanih organizacij v skladu z istimi načeli in opredelitvami. Člen 3(2) Direktive 2009/15/ES določa, da država članica, če se v zvezi z ladjami, ki plujejo pod njeno zastavo, odloči pooblastiti organizacije, da v njenem imenu izvajajo tehnični nadzor in pregled v zvezi s predpisanimi spričevali, te obveznosti poveri samo priznani organizaciji, ki v skladu s členom 2(g) navedene direktive pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato sklop pravil, na podlagi katerih se priznajo zadevne organizacije, vpliva na oba akta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2009/15/ES in Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) skupaj sestavljata skladen del zakonodaje, ki dosledno ureja dejavnosti priznanih organizacij v skladu z istimi načeli in opredelitvami. Člen 3(2) Direktive 2009/15/ES določa, da država članica, če se v zvezi z ladjami, ki plujejo pod njeno zastavo, odloči pooblastiti organizacije, da v njenem imenu izvajajo tehnični nadzor in pregled v zvezi s predpisanimi spričevali, te obveznosti poveri samo priznani organizaciji, ki v skladu s členom 2(g) navedene direktive pomeni organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato sklop pravil, na podlagi katerih se priznajo zadevne organizacije, vpliva na oba akta.

| (3) | Izraz „mednarodne konvencije“, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive 2009/15/ES, pomeni Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah (v nadaljnjem besedilu: konvencija o tovornih črtah) in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (v nadaljnjem besedilu: konvencija MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah. |
| --- | --- |

(3)

Izraz „mednarodne konvencije“, kot je opredeljen v členu 2(d) Direktive 2009/15/ES, pomeni Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah (v nadaljnjem besedilu: konvencija o tovornih črtah) in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (v nadaljnjem besedilu: konvencija MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah.

| (4) | Skupščina IMO je na svojem 28. zasedanju sprejela Kodeks o izvajanju instrumentov IMO (v nadaljnjem besedilu: Kodeks III), kot je določen v Resoluciji IMO A.1070(28) z dne 4. decembra 2013, in spremembe konvencije o tovornih črtah, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen, kot je določeno v Resoluciji IMO A.1083(28) z dne 4. decembra 2013. |
| --- | --- |

(4)

Skupščina IMO je na svojem 28. zasedanju sprejela Kodeks o izvajanju instrumentov IMO (v nadaljnjem besedilu: Kodeks III), kot je določen v Resoluciji IMO A.1070(28) z dne 4. decembra 2013, in spremembe konvencije o tovornih črtah, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen, kot je določeno v Resoluciji IMO A.1083(28) z dne 4. decembra 2013.

| (5) | Odbor IMO za varstvo morskega okolja (MEPC) je na svojem 66. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.246(66) z dne 4. aprila 2014, in spremembe Protokola iz leta 1997 h konvenciji MARPOL, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k tej konvenciji, kot je določeno v Resoluciji MEPC.247(66) z dne 4. aprila 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen. |
| --- | --- |

(5)

Odbor IMO za varstvo morskega okolja (MEPC) je na svojem 66. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.246(66) z dne 4. aprila 2014, in spremembe Protokola iz leta 1997 h konvenciji MARPOL, kot je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 k tej konvenciji, kot je določeno v Resoluciji MEPC.247(66) z dne 4. aprila 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen.

| (6) | Odbor IMO za pomorsko varnost (MSC) je na svojem 93. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS, kot so določene v Resoluciji MSC.366(93) z dne 22. maja 2014, in spremembe Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v Resoluciji MSC.375(93) z dne 22. maja 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen. |
| --- | --- |

(6)

Odbor IMO za pomorsko varnost (MSC) je na svojem 93. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS, kot so določene v Resoluciji MSC.366(93) z dne 22. maja 2014, in spremembe Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v Resoluciji MSC.375(93) z dne 22. maja 2014, da bi Kodeks III, skupaj s povezanim sistemom pregledov držav zastave, postal obvezen.

| (7) | Kodeks IMO o priznanih organizacijah (v nadaljnjem besedilu: Kodeks RO), kot je določen v Resoluciji MSC.349(92) z dne 21. junija 2013, je bil sprejet na 65. zasedanju Odbora IMO za varstvo morskega okolja in na 92. zasedanju Odbora IMO za pomorsko varnost. |
| --- | --- |

(7)

Kodeks IMO o priznanih organizacijah (v nadaljnjem besedilu: Kodeks RO), kot je določen v Resoluciji MSC.349(92) z dne 21. junija 2013, je bil sprejet na 65. zasedanju Odbora IMO za varstvo morskega okolja in na 92. zasedanju Odbora IMO za pomorsko varnost.

| (8) | Odbor IMO za varstvo morskega okolja je na svojem 65. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.238(65) z dne 17. maja 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen. |
| --- | --- |

(8)

Odbor IMO za varstvo morskega okolja je na svojem 65. zasedanju sprejel spremembe Protokola iz leta 1978 h konvenciji MARPOL, kot so določene v Resoluciji MEPC.238(65) z dne 17. maja 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen.

| (9) | Odbor IMO za pomorsko varnost je na svojem 92. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS in Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v resolucijah MSC.350(92) in MSC.356(92) z dne 21. junija 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen. |
| --- | --- |

(9)

Odbor IMO za pomorsko varnost je na svojem 92. zasedanju sprejel spremembe konvencije SOLAS in Protokola iz leta 1988 h konvenciji o tovornih črtah, kot so določene v resolucijah MSC.350(92) in MSC.356(92) z dne 21. junija 2013, da bi Kodeks RO postal obvezen.

| (10) | Zato se pričakuje, da bosta kodeksa III in RO začela veljati 1. januarja 2015 in bosta veljala do 1. januarja 2018 v skladu z veljavnimi pravili o sprejetju, ratifikaciji in začetku veljavnosti sprememb na podlagi vsake zadevne konvencije IMO. |
| --- | --- |

(10)

Zato se pričakuje, da bosta kodeksa III in RO začela veljati 1. januarja 2015 in bosta veljala do 1. januarja 2018 v skladu z veljavnimi pravili o sprejetju, ratifikaciji in začetku veljavnosti sprememb na podlagi vsake zadevne konvencije IMO.

| (11) | Svet je 13. maja 2013 sprejel Sklep Sveta 2013/268/EU o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) v zvezi s sprejetjem določenih kodeksov in povezanih sprememb določenih konvencij in protokolov (4). V skladu s členom 5 navedenega sklepa je Svet države članice pooblastil, da izrazijo privolitev, da jih v interesu Unije in ob upoštevanju izjave iz Priloge k navedenemu sklepu zavezujejo spremembe iz uvodnih izjav od (4) do (9) te direktive. |
| --- | --- |

(11)

Svet je 13. maja 2013 sprejel Sklep Sveta 2013/268/EU o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) v zvezi s sprejetjem določenih kodeksov in povezanih sprememb določenih konvencij in protokolov (4). V skladu s členom 5 navedenega sklepa je Svet države članice pooblastil, da izrazijo privolitev, da jih v interesu Unije in ob upoštevanju izjave iz Priloge k navedenemu sklepu zavezujejo spremembe iz uvodnih izjav od (4) do (9) te direktive.

| (12) | V izjavi, priloženi k Sklepu Sveta 2013/268/EU, je navedeno, da države članice menijo, da kodeksa III in RO vsebujeta sklop minimalnih zahtev, ki jih lahko države po potrebi izpopolnijo in izboljšajo za večjo pomorsko varnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(12)

V izjavi, priloženi k Sklepu Sveta 2013/268/EU, je navedeno, da države članice menijo, da kodeksa III in RO vsebujeta sklop minimalnih zahtev, ki jih lahko države po potrebi izpopolnijo in izboljšajo za večjo pomorsko varnost in varstvo okolja.

| (13) | V priloženi izjavi je navedeno tudi, da se nič v kodeksu III ali RO ne razlaga kot kakršna koli omejitev izpolnjevanja obveznosti držav članic v skladu s pravom Evropske unije glede opredelitve „predpisanih spričeval“ in „klasifikacijskih spričeval“, področja uporabe obveznosti in meril, določenih za priznane organizacije, ter obveznosti Evropske komisije v zvezi s priznavanjem, ocenjevanjem priznanih organizacij in, če je ustrezno, naložitvijo popravnih ukrepov ali sankcij priznanim organizacijam. V isti izjavi je navedeno še, da bodo države članice v primeru pregleda IMO navedle, da se mora preveriti skladnost z določbami ustreznih mednarodnih konvencij, ki so jih države članice sprejele, vključno s pogoji navedene izjave. |
| --- | --- |

(13)

V priloženi izjavi je navedeno tudi, da se nič v kodeksu III ali RO ne razlaga kot kakršna koli omejitev izpolnjevanja obveznosti držav članic v skladu s pravom Evropske unije glede opredelitve „predpisanih spričeval“ in „klasifikacijskih spričeval“, področja uporabe obveznosti in meril, določenih za priznane organizacije, ter obveznosti Evropske komisije v zvezi s priznavanjem, ocenjevanjem priznanih organizacij in, če je ustrezno, naložitvijo popravnih ukrepov ali sankcij priznanim organizacijam. V isti izjavi je navedeno še, da bodo države članice v primeru pregleda IMO navedle, da se mora preveriti skladnost z določbami ustreznih mednarodnih konvencij, ki so jih države članice sprejele, vključno s pogoji navedene izjave.

| (14) | V pravnem redu Unije področji uporabe Direktive 2009/15/ES in Uredbe (ES) št. 391/2009 vključujeta sklice na „mednarodne konvencije“, kot so opisane v uvodni izjavi (3). V tem okviru spremembe konvencij IMO samodejno postanejo del prava Unije, ko začnejo veljati na mednarodni ravni, vključno s pripadajočimi kodeksi obveznega značaja, kot sta kodeksa III in RO, ki sta torej del instrumentov IMO, pomembnih za izvajanje Direktive 2009/15/ES. |
| --- | --- |

(14)

V pravnem redu Unije področji uporabe Direktive 2009/15/ES in Uredbe (ES) št. 391/2009 vključujeta sklice na „mednarodne konvencije“, kot so opisane v uvodni izjavi (3). V tem okviru spremembe konvencij IMO samodejno postanejo del prava Unije, ko začnejo veljati na mednarodni ravni, vključno s pripadajočimi kodeksi obveznega značaja, kot sta kodeksa III in RO, ki sta torej del instrumentov IMO, pomembnih za izvajanje Direktive 2009/15/ES.

| (15) | Vendar se lahko spremembe mednarodnih konvencij v skladu s postopkom preverjanja skladnosti izključijo iz področja uporabe pomorske zakonodaje Unije, če izpolnjujejo vsaj enega od obeh meril iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002. |
| --- | --- |

(15)

Vendar se lahko spremembe mednarodnih konvencij v skladu s postopkom preverjanja skladnosti izključijo iz področja uporabe pomorske zakonodaje Unije, če izpolnjujejo vsaj enega od obeh meril iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002.

| (16) | Komisija je proučila spremembe konvencij IMO v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 in ugotovila, da so med kodeksoma III in RO na eni strani ter Direktivo 2009/15/ES in Uredbo (ES) št. 391/2009 na drugi strani številna neskladja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je proučila spremembe konvencij IMO v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 in ugotovila, da so med kodeksoma III in RO na eni strani ter Direktivo 2009/15/ES in Uredbo (ES) št. 391/2009 na drugi strani številna neskladja.

| (17) | Prvič, točka 16.1 v delu 2 Kodeksa III določa minimalni seznam sredstev in postopkov, ki jih morajo zagotoviti države zastave, vključno z upravnimi navodili, ki se med drugim nanašajo na ladijska klasifikacijska spričevala, ki jih država zastave zahteva za dokazovanje skladnosti s konstrukcijskimi, mehanskimi, električnimi in/ali drugimi zahtevami mednarodne konvencije, katere pogodbenica je država zastave, ali z zahtevo nacionalne zakonodaje države zastave. Vendar, kot je opisano v uvodni izjavi (21), pravo Unije razlikuje med predpisanimi in klasifikacijskimi spričevali. Klasifikacijska spričevala so dokumenti zasebne narave in niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Ta določba Kodeksa III se pravzaprav nanaša na pravilo 3-1 v delu A-1 poglavja II-1 konvencije SOLAS, ki določa, da morajo biti ladje zasnovane, grajene in vzdrževane v skladu s konstrukcijskimi, mehanskimi in električnimi zahtevami klasifikacijskega zavoda, ki ga je uprava priznala v skladu z določbami pravila XI-1/1.1. Konvencija SOLAS jasno določa, da je predmet te zahteve ladja ali njeno pravno zastopstvo v odnosu do države zastave. Poleg tega priznana organizacija, kadar deluje kot klasifikacijski zavod, izdaja ladijska klasifikacijska spričevala v skladu s svojimi pravili, postopki, pogoji in zasebnimi pogodbenimi dogovori, katerih pogodbenice ne vključujejo države zastave. Zato je ta določba Kodeksa III v nasprotju z razmejitvijo med klasifikacijskimi in predpisanimi dejavnostmi, kot so določene v veljavni zakonodaji EU. |
| --- | --- |

(17)

Prvič, točka 16.1 v delu 2 Kodeksa III določa minimalni seznam sredstev in postopkov, ki jih morajo zagotoviti države zastave, vključno z upravnimi navodili, ki se med drugim nanašajo na ladijska klasifikacijska spričevala, ki jih država zastave zahteva za dokazovanje skladnosti s konstrukcijskimi, mehanskimi, električnimi in/ali drugimi zahtevami mednarodne konvencije, katere pogodbenica je država zastave, ali z zahtevo nacionalne zakonodaje države zastave. Vendar, kot je opisano v uvodni izjavi (21), pravo Unije razlikuje med predpisanimi in klasifikacijskimi spričevali. Klasifikacijska spričevala so dokumenti zasebne narave in niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Ta določba Kodeksa III se pravzaprav nanaša na pravilo 3-1 v delu A-1 poglavja II-1 konvencije SOLAS, ki določa, da morajo biti ladje zasnovane, grajene in vzdrževane v skladu s konstrukcijskimi, mehanskimi in električnimi zahtevami klasifikacijskega zavoda, ki ga je uprava priznala v skladu z določbami pravila XI-1/1.1. Konvencija SOLAS jasno določa, da je predmet te zahteve ladja ali njeno pravno zastopstvo v odnosu do države zastave. Poleg tega priznana organizacija, kadar deluje kot klasifikacijski zavod, izdaja ladijska klasifikacijska spričevala v skladu s svojimi pravili, postopki, pogoji in zasebnimi pogodbenimi dogovori, katerih pogodbenice ne vključujejo države zastave. Zato je ta določba Kodeksa III v nasprotju z razmejitvijo med klasifikacijskimi in predpisanimi dejavnostmi, kot so določene v veljavni zakonodaji EU.

| (18) | Drugič, točka 18.1 v delu 2 Kodeksa III zahteva, da država zastave „samo za ladje, ki so upravičene do plovbe pod njeno zastavo,“ preveri, ali ima priznana organizacija zadostne tehnične, upravljavske in raziskovalne zmogljivosti za opravljanje dodeljenih nalog. V nasprotju s tem je ta vidik v okviru prava Unije obravnavan kot zahteva za namene priznanja, kot je razvidno iz merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009, in v zvezi s celotnim ladjevjem, ki ga je klasificirala zadevna organizacija, brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009 omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(18)

Drugič, točka 18.1 v delu 2 Kodeksa III zahteva, da država zastave „samo za ladje, ki so upravičene do plovbe pod njeno zastavo,“ preveri, ali ima priznana organizacija zadostne tehnične, upravljavske in raziskovalne zmogljivosti za opravljanje dodeljenih nalog. V nasprotju s tem je ta vidik v okviru prava Unije obravnavan kot zahteva za namene priznanja, kot je razvidno iz merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009, in v zvezi s celotnim ladjevjem, ki ga je klasificirala zadevna organizacija, brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo merila A.3 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 391/2009 omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami.

| (19) | Tretjič, točka 19 v delu 2 Kodeksa III uvaja prepoved, po kateri država zastave svojih priznanih organizacij ne sme pooblastiti, da za ladje, ki niso upravičene do plovbe pod njeno zastavo, uporabljajo zahteve, ki se med drugim nanašajo na klasifikacijska pravila, zahteve ali postopke teh organizacij. V skladu z Direktivo 2009/15/ES lahko države članice organizacijo pooblastijo, da v njihovem imenu izdaja predpisana spričevala njihovemu zadevnemu ladjevju, vendar samo, če je navedena organizacija priznana in se spremlja za ta namen v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. V tem okviru morajo priznane organizacije kot take pri zadevnih dejavnostih v zvezi s celotnim ladjevjem, ki so ga klasificirale, izpolnjevati določene zahteve, ne glede na zastavo. To se nanaša na večino meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009, pa tudi na druge obveznosti, zlasti na člen 10(4) navedene uredbe. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo veljavnih zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, med drugim če predstavljajo pravila, postopke in zahteve glede poslovanja priznane organizacije, omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic. |
| --- | --- |

(19)

Tretjič, točka 19 v delu 2 Kodeksa III uvaja prepoved, po kateri država zastave svojih priznanih organizacij ne sme pooblastiti, da za ladje, ki niso upravičene do plovbe pod njeno zastavo, uporabljajo zahteve, ki se med drugim nanašajo na klasifikacijska pravila, zahteve ali postopke teh organizacij. V skladu z Direktivo 2009/15/ES lahko države članice organizacijo pooblastijo, da v njihovem imenu izdaja predpisana spričevala njihovemu zadevnemu ladjevju, vendar samo, če je navedena organizacija priznana in se spremlja za ta namen v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009. V tem okviru morajo priznane organizacije kot take pri zadevnih dejavnostih v zvezi s celotnim ladjevjem, ki so ga klasificirale, izpolnjevati določene zahteve, ne glede na zastavo. To se nanaša na večino meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009, pa tudi na druge obveznosti, zlasti na člen 10(4) navedene uredbe. Če bi se navedena določba Kodeksa III vključila v pravo Unije, bi uporabo veljavnih zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, med drugim če predstavljajo pravila, postopke in zahteve glede poslovanja priznane organizacije, omejila na poslovanje priznane organizacije v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavami držav članic.

| (20) | Četrtič, v oddelku 1.1 v delu 2 Kodeksa RO je „priznana organizacija“ opredeljena kot organizacija, ki jo je država zastave proučila in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz dela 2 Kodeksa RO. V nasprotju s tem člen 2(g) Direktive 2009/15/ES določa, da priznana organizacija pomeni „organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009“. Na podlagi ocene Komisije iz uvodnih izjav od (21) do (23) se zdi, da je več določb v delu 2 Kodeksa RO nezdružljivih z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato priznana organizacija, kot je opredeljena v Kodeksu RO, ne bi izpolnjevala vseh zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009 in torej ne bi bila v skladu z opredelitvijo priznane organizacije, kot je določena v pravu Unije. |
| --- | --- |

(20)

Četrtič, v oddelku 1.1 v delu 2 Kodeksa RO je „priznana organizacija“ opredeljena kot organizacija, ki jo je država zastave proučila in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz dela 2 Kodeksa RO. V nasprotju s tem člen 2(g) Direktive 2009/15/ES določa, da priznana organizacija pomeni „organizacijo, priznano v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009“. Na podlagi ocene Komisije iz uvodnih izjav od (21) do (23) se zdi, da je več določb v delu 2 Kodeksa RO nezdružljivih z Uredbo (ES) št. 391/2009. Zato priznana organizacija, kot je opredeljena v Kodeksu RO, ne bi izpolnjevala vseh zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009 in torej ne bi bila v skladu z opredelitvijo priznane organizacije, kot je določena v pravu Unije.

| (21) | Petič, v oddelku 1.3 v delu 2 Kodeksa RO je „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ opredeljeno kot enotna kategorija dejavnosti, ki jih lahko priznana organizacija opravlja v imenu države zastave, vključno z izdajanjem spričeval, ki se nanašajo na zakonske in klasifikacijske zahteve. V nasprotju s tem opredelitvi v členu 2(i) in (k) Direktive 2009/15/ES jasno razlikujeta med „predpisanimi spričevali“, to so spričevala, ki jih izda država zastave ali so izdana v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami, in „klasifikacijskimi spričevali“, to so dokumenti, ki jih izda priznana organizacija, ki deluje kot klasifikacijski zavod, in potrjujejo primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in postopki, ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija. Iz tega sledi, da se predpisana in klasifikacijska spričevala v okviru prava Unije razlikujejo, tudi po naravi. Predpisana spričevala so namreč javna, klasifikacijska spričevala pa zasebna, saj jih klasifikacijski zavodi izdajo v skladu s svojimi pravili, postopki in pogoji. Klasifikacijska spričevala, ki jih priznana organizacija izda za ladjo, da bi potrdila njeno skladnost s klasifikacijskimi pravili in postopki, vključno s spričevali, ki jih država zastave potrdi kot dokazilo o skladnosti s pravilom 3-1 v delu A-1 poglavja II-I konvencije SOLAS, so dokumenti povsem zasebne narave, ki niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Vendar se „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ v Kodeksu RO sistematično navaja kot dejavnost, ki jo priznana organizacija opravlja „v imenu države zastave“, kar je v nasprotju s pravnim razlikovanjem, določenim v pravu Unije. Ne glede na to nasprotje bi ta določba Kodeksa RO, če bi bila sprejeta kot standard pravnega reda Unije, pomenila očitno tveganje, da zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, ki se nanašajo na celotno dejavnost organizacije, ne glede na zastavo, v EU ne bi bilo več mogoče uveljavljati. Zaradi povezave med obema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), to tveganje zadeva tudi Direktivo 2009/15/ES. |
| --- | --- |

(21)

Petič, v oddelku 1.3 v delu 2 Kodeksa RO je „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ opredeljeno kot enotna kategorija dejavnosti, ki jih lahko priznana organizacija opravlja v imenu države zastave, vključno z izdajanjem spričeval, ki se nanašajo na zakonske in klasifikacijske zahteve. V nasprotju s tem opredelitvi v členu 2(i) in (k) Direktive 2009/15/ES jasno razlikujeta med „predpisanimi spričevali“, to so spričevala, ki jih izda država zastave ali so izdana v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami, in „klasifikacijskimi spričevali“, to so dokumenti, ki jih izda priznana organizacija, ki deluje kot klasifikacijski zavod, in potrjujejo primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in postopki, ki jih določi in objavi zadevna priznana organizacija. Iz tega sledi, da se predpisana in klasifikacijska spričevala v okviru prava Unije razlikujejo, tudi po naravi. Predpisana spričevala so namreč javna, klasifikacijska spričevala pa zasebna, saj jih klasifikacijski zavodi izdajo v skladu s svojimi pravili, postopki in pogoji. Klasifikacijska spričevala, ki jih priznana organizacija izda za ladjo, da bi potrdila njeno skladnost s klasifikacijskimi pravili in postopki, vključno s spričevali, ki jih država zastave potrdi kot dokazilo o skladnosti s pravilom 3-1 v delu A-1 poglavja II-I konvencije SOLAS, so dokumenti povsem zasebne narave, ki niso niti akti države zastave niti niso izdani v imenu države zastave. Vendar se „izdajanje predpisanih spričeval in opravljanje storitev“ v Kodeksu RO sistematično navaja kot dejavnost, ki jo priznana organizacija opravlja „v imenu države zastave“, kar je v nasprotju s pravnim razlikovanjem, določenim v pravu Unije. Ne glede na to nasprotje bi ta določba Kodeksa RO, če bi bila sprejeta kot standard pravnega reda Unije, pomenila očitno tveganje, da zahtev glede priznanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009, ki se nanašajo na celotno dejavnost organizacije, ne glede na zastavo, v EU ne bi bilo več mogoče uveljavljati. Zaradi povezave med obema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), to tveganje zadeva tudi Direktivo 2009/15/ES.

| (22) | Šestič, oddelek 3.9.3.1 v delu 2 Kodeksa RO opredeljuje mehanizem sodelovanja med priznanimi organizacijami v enotnem okviru, ki ga vzpostavi država zastave, s ciljem standardizirati postopke v zvezi z izdajanjem predpisanih spričeval in opravljanjem storitev za državo zastave, če je to primerno, oddelek 3.9.3.2 v delu 2 istega kodeksa pa določa, da se v okviru, ki ga vzpostavi „država zastave ali skupina držav zastave“, ureja sodelovanje med priznanimi organizacijami teh držav na področju tehničnih in varnostnih vidikov „izdajanja predpisanih spričeval in opravljanja storitev ladij [...] v imenu navedenih držav zastave“. V nasprotju s tem sodelovanje med priznanimi organizacijami v skladu s pravom Unije ureja člen 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, ki od priznanih organizacij zahteva, da se med seboj posvetujejo, da bi ohranile enakovrednost ter si prizadevale za usklajenost svojih pravil in postopkov in njihovega izvajanja, in vzpostavlja okvir, na podlagi katerega se v ustreznih primerih vzajemno priznavajo klasifikacijska spričevala za materiale, opremo in sestavne dele. Navedena postopka sodelovanja iz člena 10(1) se nanašata na zasebne dejavnosti priznanih organizacij, kadar delujejo kot klasifikacijski zavodi, in se zato uporabljata brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se mehanizmi sodelovanja, predvideni v Kodeksu RO, vključili v pravo Unije, bi to omejilo področje uporabe okvira sodelovanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009 za dejavnosti priznanih organizacij izključno na ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(22)

Šestič, oddelek 3.9.3.1 v delu 2 Kodeksa RO opredeljuje mehanizem sodelovanja med priznanimi organizacijami v enotnem okviru, ki ga vzpostavi država zastave, s ciljem standardizirati postopke v zvezi z izdajanjem predpisanih spričeval in opravljanjem storitev za državo zastave, če je to primerno, oddelek 3.9.3.2 v delu 2 istega kodeksa pa določa, da se v okviru, ki ga vzpostavi „država zastave ali skupina držav zastave“, ureja sodelovanje med priznanimi organizacijami teh držav na področju tehničnih in varnostnih vidikov „izdajanja predpisanih spričeval in opravljanja storitev ladij [...] v imenu navedenih držav zastave“. V nasprotju s tem sodelovanje med priznanimi organizacijami v skladu s pravom Unije ureja člen 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, ki od priznanih organizacij zahteva, da se med seboj posvetujejo, da bi ohranile enakovrednost ter si prizadevale za usklajenost svojih pravil in postopkov in njihovega izvajanja, in vzpostavlja okvir, na podlagi katerega se v ustreznih primerih vzajemno priznavajo klasifikacijska spričevala za materiale, opremo in sestavne dele. Navedena postopka sodelovanja iz člena 10(1) se nanašata na zasebne dejavnosti priznanih organizacij, kadar delujejo kot klasifikacijski zavodi, in se zato uporabljata brez razlikovanja na podlagi zastave. Če bi se mehanizmi sodelovanja, predvideni v Kodeksu RO, vključili v pravo Unije, bi to omejilo področje uporabe okvira sodelovanja iz Uredbe (ES) št. 391/2009 za dejavnosti priznanih organizacij izključno na ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic, kar je v nasprotju s trenutno veljavnimi zahtevami.

| (23) | Sedmič, oddelek 3.9.3.3 v delu 2 Kodeksa RO je popolnoma enak točki 19 v delu 2 Kodeksa III, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (19) v enaki meri nanašajo tudi na to določbo Kodeksa RO. |
| --- | --- |

(23)

Sedmič, oddelek 3.9.3.3 v delu 2 Kodeksa RO je popolnoma enak točki 19 v delu 2 Kodeksa III, zato se ugotovitve iz uvodne izjave (19) v enaki meri nanašajo tudi na to določbo Kodeksa RO.

| (24) | Nič v kodeksu III ali RO ne bi smelo na noben način omejevati pristojnosti Unije, da v skladu s pogodbami in mednarodnim pravom določa ustrezne pogoje za podeljevanje priznanja organizacijam, ki želijo dobiti pooblastilo držav članic za opravljanje pregleda ladij in izdajo spričeval v njihovem imenu, z namenom, da se dosežejo cilji Unije, zlasti da se izboljšata pomorska varnost in varstvo okolja. |
| --- | --- |

(24)

Nič v kodeksu III ali RO ne bi smelo na noben način omejevati pristojnosti Unije, da v skladu s pogodbami in mednarodnim pravom določa ustrezne pogoje za podeljevanje priznanja organizacijam, ki želijo dobiti pooblastilo držav članic za opravljanje pregleda ladij in izdajo spričeval v njihovem imenu, z namenom, da se dosežejo cilji Unije, zlasti da se izboljšata pomorska varnost in varstvo okolja.

| (25) | Sistem za vzajemno priznavanje klasifikacijskih spričeval za materiale, opremo in sestavne dele, kot je določen s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, se lahko uveljavlja samo v Uniji v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavo države članice. Kar zadeva tuja plovila, lahko o sprejemanju zadevnih spričeval še naprej v okviru svoje izključne pristojnosti, zlasti na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), po svoji presoji odločajo ustrezne države zastave, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

(25)

Sistem za vzajemno priznavanje klasifikacijskih spričeval za materiale, opremo in sestavne dele, kot je določen s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, se lahko uveljavlja samo v Uniji v zvezi z ladjami, ki plujejo pod zastavo države članice. Kar zadeva tuja plovila, lahko o sprejemanju zadevnih spričeval še naprej v okviru svoje izključne pristojnosti, zlasti na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), po svoji presoji odločajo ustrezne države zastave, ki niso članice EU.

| (26) | Komisija je na podlagi svoje presoje ugotovila, da so določbe kodeksov III in RO, navedene v zgornjih uvodnih izjavah, zaradi povezave med tema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), nezdružljive z Direktivo 2009/15/ES oziroma z Uredbo (ES) št. 391/2009 in posledično tudi z Direktivo 2009/15/ES ter bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe navedene direktive. Člen 2(d) Direktive 2009/15/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je na podlagi svoje presoje ugotovila, da so določbe kodeksov III in RO, navedene v zgornjih uvodnih izjavah, zaradi povezave med tema instrumentoma, ki je pojasnjena v uvodni izjavi (2), nezdružljive z Direktivo 2009/15/ES oziroma z Uredbo (ES) št. 391/2009 in posledično tudi z Direktivo 2009/15/ES ter bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe navedene direktive. Člen 2(d) Direktive 2009/15/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (27) | Ker Kodeks RO začne veljati 1. januarja 2015, bi ta direktiva morala začeti veljati kar najhitreje po njeni objavi. |
| --- | --- |

(27)

Ker Kodeks RO začne veljati 1. januarja 2015, bi ta direktiva morala začeti veljati kar najhitreje po njeni objavi.

| (28) | Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) ni podal mnenja o ukrepih iz te direktive. Potreben je bil izvedbeni akt, zato je predsednik odboru za pritožbe predložil osnutek izvedbenega akta v nadaljnjo obravnavo. Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora za pritožbe – |
| --- | --- |

(28)

Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) ni podal mnenja o ukrepih iz te direktive. Potreben je bil izvedbeni akt, zato je predsednik odboru za pritožbe predložil osnutek izvedbenega akta v nadaljnjo obravnavo. Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora za pritožbe –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Točka (d) člena 2 Direktive 2009/15/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:

| „(d) | ,mednarodne konvencije' pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah, razen točk 16.1, 18.1 in 19 dela 2 Kodeksa o izvajanju instrumentov IMO ter oddelkov 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 in 3.9.3.3 dela 2 Kodeksa IMO o priznanih organizacijah.“ |
| --- | --- |

„(d)

,mednarodne konvencije' pomenijo Mednarodno konvencijo z dne 1. novembra 1974 o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS 74), z izjemo poglavja XI-2 njene priloge, Mednarodno konvencijo z dne 5. aprila 1966 o tovornih črtah in Mednarodno konvencijo z dne 2. novembra 1973 o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (MARPOL), skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij ter pripadajočimi kodeksi obveznega značaja v vseh državah članicah, in sicer v najnovejših različicah, razen točk 16.1, 18.1 in 19 dela 2 Kodeksa o izvajanju instrumentov IMO ter oddelkov 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 in 3.9.3.3 dela 2 Kodeksa IMO o priznanih organizacijah.“

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2015 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedila navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

1

(2)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

2

(3)  Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).

3

(4)  UL L 155, 7.6.2013, str. 3.

4

---

SKLEPI

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/88

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. julija 2014

o ukrepu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ki sta ga Danska in Švedska izvedli za družbo Scandinavian Airlines

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/938/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila uvesti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Konec oktobra 2012 so Danska, Švedska in Norveška (v nadaljnjem besedilu skupaj: države) neuradno stopile v stik s Komisijo in Nadzornim organom Efte v zvezi s svojo namero o sodelovanju v novem revolving kreditu za družbo Scandinavian Airlines (v nadaljnjem besedilu: družba SAS, skupina SAS ali družba). Države so se 12. novembra 2012 odločile sodelovati v novem revolving kreditu, vendar o tem ukrepu niso uradno obvestile Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Konec oktobra 2012 so Danska, Švedska in Norveška (v nadaljnjem besedilu skupaj: države) neuradno stopile v stik s Komisijo in Nadzornim organom Efte v zvezi s svojo namero o sodelovanju v novem revolving kreditu za družbo Scandinavian Airlines (v nadaljnjem besedilu: družba SAS, skupina SAS ali družba). Države so se 12. novembra 2012 odločile sodelovati v novem revolving kreditu, vendar o tem ukrepu niso uradno obvestile Komisije.

| (2) | Komisija je 14. novembra 2012 začela preiskavo po uradni dolžnosti v zvezi z novim revolving kreditom. Danski in Švedski je 29. novembra 2012, 18. decembra 2012, 28. januarja 2013 in 18. februarja 2013 poslala zahtevke za informacije, na katere je prejela odgovore 6. decembra 2012, 8. januarja 2013, 5. in 13. februarja 2013 ter 22. marca 2013. Danska in Švedska sta dodatne informacije predložili v dopisu z dne 3. junija 2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 14. novembra 2012 začela preiskavo po uradni dolžnosti v zvezi z novim revolving kreditom. Danski in Švedski je 29. novembra 2012, 18. decembra 2012, 28. januarja 2013 in 18. februarja 2013 poslala zahtevke za informacije, na katere je prejela odgovore 6. decembra 2012, 8. januarja 2013, 5. in 13. februarja 2013 ter 22. marca 2013. Danska in Švedska sta dodatne informacije predložili v dopisu z dne 3. junija 2013.

| (3) | Poleg tega je Komisija 20. novembra 2012 prejela pritožbo družbe Ryanair, 4. februarja 2013 pa še pritožbo Združenja evropskih nizkocenovnih letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: ELFAA), v zvezi s katerima sta Danska in Švedska predložili pripombe v dopisu z dne 22. marca 2013. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Komisija 20. novembra 2012 prejela pritožbo družbe Ryanair, 4. februarja 2013 pa še pritožbo Združenja evropskih nizkocenovnih letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: ELFAA), v zvezi s katerima sta Danska in Švedska predložili pripombe v dopisu z dne 22. marca 2013.

| (4) | Komisija je v dopisu z dne 19. junija 2013 obvestila Dansko in Švedsko, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Danska in Švedska sta pripombe k sklepu o začetku postopka predložili v dopisih z dne 19. avgusta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v dopisu z dne 19. junija 2013 obvestila Dansko in Švedsko, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Danska in Švedska sta pripombe k sklepu o začetku postopka predložili v dopisih z dne 19. avgusta 2013.

| (5) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2)28. septembra 2013. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom. |
| --- | --- |

(5)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2)28. septembra 2013. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom.

| (6) | Komisija je 28. oktobra 2013 prejela pripombe skupine SAS in družbe Foundation Asset Management Sweden AB (v nadaljnjem besedilu: družba FAM) (3). Dne 5. novembra 2013 je te pripombe posredovala Danski in Švedski, ki sta se imeli priložnost odzvati. V dopisih z dne 4. in 5. decembra 2013 so danski in švedski organi navedli, da k pripombam skupine SAS in družbe FAM nimajo kaj dodati. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 28. oktobra 2013 prejela pripombe skupine SAS in družbe Foundation Asset Management Sweden AB (v nadaljnjem besedilu: družba FAM) (3). Dne 5. novembra 2013 je te pripombe posredovala Danski in Švedski, ki sta se imeli priložnost odzvati. V dopisih z dne 4. in 5. decembra 2013 so danski in švedski organi navedli, da k pripombam skupine SAS in družbe FAM nimajo kaj dodati.

| (7) | Komisija je od Danske in Švedske zahtevala dodatne informacije v dopisu z dne 25. februarja 2014, na katerega sta obe državi članici odgovorili 25. marca 2014. Poleg tega so danski in švedski organi z dopisoma z dne 5. in 7. marca 2014 Komisijo obvestili, da je družba SAS sklenila preklicati nov revolving kredit in raziskati druge možnosti za okrepitev svoje kapitalske osnove. Preklic je začel veljati 4. marca 2014. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je od Danske in Švedske zahtevala dodatne informacije v dopisu z dne 25. februarja 2014, na katerega sta obe državi članici odgovorili 25. marca 2014. Poleg tega so danski in švedski organi z dopisoma z dne 5. in 7. marca 2014 Komisijo obvestili, da je družba SAS sklenila preklicati nov revolving kredit in raziskati druge možnosti za okrepitev svoje kapitalske osnove. Preklic je začel veljati 4. marca 2014.

| (8) | Švedska in Danska sta z dopisoma z dne 4. in 7. julija 2014 potrdili, da se odpovedujeta uveljavljanju svojih pravic na podlagi člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958 ter da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(8)

Švedska in Danska sta z dopisoma z dne 4. in 7. julija 2014 potrdili, da se odpovedujeta uveljavljanju svojih pravic na podlagi člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958 ter da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku.

| (9) | Za namene tega postopka je le Komisija edina pristojna oceniti, ali Danska in Švedska spoštujeta določbe iz PDEU. Na drugi strani pa je v skladu s členom 109(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) v povezavi s členom 24 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, Nadzorni organ Efte pristojen oceniti, ali Norveška izpolnjuje določbe iz Sporazuma EGP. Poleg tega bosta Nadzorni organ Efte in Komisija na podlagi člena 109(2) in Protokola št. 27 k Sporazumu EGP za zagotovitev enotne uporabe po vsem EGP sodelovala, si izmenjevala informacije in se posvetovala glede vprašanj nadzorne politike in posameznih primerov. |
| --- | --- |

(9)

Za namene tega postopka je le Komisija edina pristojna oceniti, ali Danska in Švedska spoštujeta določbe iz PDEU. Na drugi strani pa je v skladu s členom 109(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) v povezavi s členom 24 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, Nadzorni organ Efte pristojen oceniti, ali Norveška izpolnjuje določbe iz Sporazuma EGP. Poleg tega bosta Nadzorni organ Efte in Komisija na podlagi člena 109(2) in Protokola št. 27 k Sporazumu EGP za zagotovitev enotne uporabe po vsem EGP sodelovala, si izmenjevala informacije in se posvetovala glede vprašanj nadzorne politike in posameznih primerov.

| (10) | Ob upoštevanju navedenega in vzporedne pristojnosti obeh institucij v obravnavanem primeru je Komisija pred sprejetjem tega sklepa sodelovala in se posvetovala z Nadzornim organom Efte. |
| --- | --- |

(10)

Ob upoštevanju navedenega in vzporedne pristojnosti obeh institucij v obravnavanem primeru je Komisija pred sprejetjem tega sklepa sodelovala in se posvetovala z Nadzornim organom Efte.

2.   SKANDINAVSKI TRG ZA ZRAČNI PROMET

| (11) | Skandinavski trg za zračni promet (ki zajema Dansko, Švedsko, Finsko in Norveško) naj bi se med letoma 2001 in 2011 z vidika ASK (4) povečal za 126 %. Skoraj vso rast na skandinavskem trgu letov na kratke razdalje gre pripisati nizkocenovnim letalskim prevoznikom, zlasti družbama Norwegian Air Shuttle in Ryanair. Dejansko je ocenjeno, da so nizkocenovni prevozniki v navedenem obdobju ustvarili 90 % rasti (5). |
| --- | --- |

(11)

Skandinavski trg za zračni promet (ki zajema Dansko, Švedsko, Finsko in Norveško) naj bi se med letoma 2001 in 2011 z vidika ASK (4) povečal za 126 %. Skoraj vso rast na skandinavskem trgu letov na kratke razdalje gre pripisati nizkocenovnim letalskim prevoznikom, zlasti družbama Norwegian Air Shuttle in Ryanair. Dejansko je ocenjeno, da so nizkocenovni prevozniki v navedenem obdobju ustvarili 90 % rasti (5).

| (12) | Kljub povečanju pomembnosti nizkocenovnih prevoznikov je največji udeleženec na skandinavskem trgu še vedno družba SAS, katere tržni delež je bil leta 2011 ocenjen na 35,6 %, kar je veliko manj od več kot 50-odstotnega deleža družbe pred desetletjem. Tržna deleža družb Norwegian Air Shuttle in Ryanair sta v navedenem letu dosegla 18,7 % oziroma 6,8 %. |
| --- | --- |

(12)

Kljub povečanju pomembnosti nizkocenovnih prevoznikov je največji udeleženec na skandinavskem trgu še vedno družba SAS, katere tržni delež je bil leta 2011 ocenjen na 35,6 %, kar je veliko manj od več kot 50-odstotnega deleža družbe pred desetletjem. Tržna deleža družb Norwegian Air Shuttle in Ryanair sta v navedenem letu dosegla 18,7 % oziroma 6,8 %.

3.   UPRAVIČENEC

| (13) | Družba SAS je nacionalni letalski prevoznik držav, največji letalski prevoznik v Skandinaviji in osmi največji letalski prevoznik v Evropi. Poleg tega je ustanovna članica skupnosti Star Alliance. Skupina letalskih prevoznikov, ki vključuje družbe Scandinavian Airlines, Widerøe (6) in Blue1, ima sedež v Stockholmu, njeno glavno evropsko in medcelinsko vozlišče pa je letališče v Københavnu. Družba SAS je leta 2013 zabeležila približno 28 milijonov potnikov in ustvarila približno 42 milijard SEK prihodkov. |
| --- | --- |

(13)

Družba SAS je nacionalni letalski prevoznik držav, največji letalski prevoznik v Skandinaviji in osmi največji letalski prevoznik v Evropi. Poleg tega je ustanovna članica skupnosti Star Alliance. Skupina letalskih prevoznikov, ki vključuje družbe Scandinavian Airlines, Widerøe (6) in Blue1, ima sedež v Stockholmu, njeno glavno evropsko in medcelinsko vozlišče pa je letališče v Københavnu. Družba SAS je leta 2013 zabeležila približno 28 milijonov potnikov in ustvarila približno 42 milijard SEK prihodkov.

| (14) | Trenutno je 50 % družbe SAS v lasti držav: 21,4 % je v lasti Švedske, 14,3 % v lasti Danske, 14,3 % pa v lasti Norveške. Glavni zasebni delničar je fundacija Knut and Alice Wallenberg foundation (v nadaljnjem besedilu: fundacija KAW) (7,6 %), ostali delničarji pa imajo v lasti 1,5-odstotne ali manjše deleže.

  Preglednica 1


  Glavni delničarji družbe SAS AB na dan 31. marca 2012
   (7)







  Delničar | Skupaj (%) |
| --- | --- | --- |
| Švedska vlada | 21,4 |
| Danska vlada | 14,3 |
| Norveška vlada | 14,3 |
| Fundacija KAW | 7,6 |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 |
| Sindikati | 1,4 |
| Danska nacionalna banka | 1,4 |
| Robur Försäkring | 0,9 |
| Ponderus Försäkring | 0,8 |
| Andra AP-fonden | 0,5 |
| Tredje AP-fonden | 0,5 |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 |
| JPM Chase NA | 0,3 |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 |
| JP Morgan Bank | 0,3 |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 |
| Nomura International | 0,2 |

(14)

Trenutno je 50 % družbe SAS v lasti držav: 21,4 % je v lasti Švedske, 14,3 % v lasti Danske, 14,3 % pa v lasti Norveške. Glavni zasebni delničar je fundacija Knut and Alice Wallenberg foundation (v nadaljnjem besedilu: fundacija KAW) (7,6 %), ostali delničarji pa imajo v lasti 1,5-odstotne ali manjše deleže.

Preglednica 1

Glavni delničarji družbe SAS AB na dan 31. marca 2012
   (7)

Delničar

Skupaj (%)

Švedska vlada

21,4

Danska vlada

14,3

Norveška vlada

14,3

Fundacija KAW

7,6

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5

A.H Värdepapper AB

1,4

Sindikati

1,4

Danska nacionalna banka

1,4

Robur Försäkring

0,9

Ponderus Försäkring

0,8

Andra AP-fonden

0,5

Tredje AP-fonden

0,5

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4

Swedbank Robur Sverigefond

0,4

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3

JPM Chase NA

0,3

AMF Aktiefond Småbolag

0,3

JP Morgan Bank

0,3

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2

Nomura International

0,2

| (15) | Finančni položaj družbe SAS je že več let slab, pri čemer je družba med letoma 2008 in 2013 utrpela več izgub. Družba Standard and Poor's (v nadaljnjem besedilu: družba S&P) je novembra 2012 svojo bonitetno oceno za družbo SAS znižala z B– na CCC+ (8). Te težave so bile še večje zaradi razmer na trgu, in sicer stroškov goriva in negotovega povpraševanje. |
| --- | --- |

(15)

Finančni položaj družbe SAS je že več let slab, pri čemer je družba med letoma 2008 in 2013 utrpela več izgub. Družba Standard and Poor's (v nadaljnjem besedilu: družba S&P) je novembra 2012 svojo bonitetno oceno za družbo SAS znižala z B– na CCC+ (8). Te težave so bile še večje zaradi razmer na trgu, in sicer stroškov goriva in negotovega povpraševanje.

| (16) | Na podlagi letnih poročil družbe je zlasti razvidno, da je družba SAS v obdobju 2008–2012 vsako leto utrpela velike izgube in zabeležila znaten finančni neto dolg.

  Preglednica 2


  Ključni finančni
  podatki družbe SAS za obdobje 2007–2012 (v milijonih SEK)
   (9) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
  (jan.–okt.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Finančni neto dolg | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Prihodki pred obdavčitvijo (EBT) | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Neto prihodki | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Denarni tok v posameznem letu | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Donos naložbenega kapitala (ROCE) – % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Donos lastniških sredstev po obdavčitvi – % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Stopnja kritja obresti – % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

Na podlagi letnih poročil družbe je zlasti razvidno, da je družba SAS v obdobju 2008–2012 vsako leto utrpela velike izgube in zabeležila znaten finančni neto dolg.

Preglednica 2

Ključni finančni
  podatki družbe SAS za obdobje 2007–2012 (v milijonih SEK)
   (9)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

(jan.–okt.)

Prihodki

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Finančni neto dolg

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Prihodki pred obdavčitvijo (EBT)

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Neto prihodki

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Denarni tok v posameznem letu

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Donos naložbenega kapitala (ROCE) – %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Donos lastniških sredstev po obdavčitvi – %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Stopnja kritja obresti – %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | Zaradi vse slabšega finančnega položaja je družba SAS v obdobju 2009–2010 izvedla program za bistveno znižanje stroškov. V okviru izvajanja tega programa je morala povečati lastniški kapital na podlagi dveh novih izdaj delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje: (i) 6 milijard SEK aprila 2009 in (ii) 5 milijard SEK maja 2010 (10). |
| --- | --- |

(17)

Zaradi vse slabšega finančnega položaja je družba SAS v obdobju 2009–2010 izvedla program za bistveno znižanje stroškov. V okviru izvajanja tega programa je morala povečati lastniški kapital na podlagi dveh novih izdaj delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje: (i) 6 milijard SEK aprila 2009 in (ii) 5 milijard SEK maja 2010 (10).

| (18) | Finančne težave družbe SAS so vrhunec dosegle leta 2012, ko je družba predstavila poslovni načrt 4 Excellence Next Generation (v nadaljnjem besedilu: načrt 4XNG), ki ga je vodstvo letalskega prevoznika obravnavalo kot „zadnjo priložnost“ za družbo SAS (11). Poleg tega so tiskani mediji novembra 2012 poročali o možnosti stečaja družbe SAS (12). |
| --- | --- |

(18)

Finančne težave družbe SAS so vrhunec dosegle leta 2012, ko je družba predstavila poslovni načrt 4 Excellence Next Generation (v nadaljnjem besedilu: načrt 4XNG), ki ga je vodstvo letalskega prevoznika obravnavalo kot „zadnjo priložnost“ za družbo SAS (11). Poleg tega so tiskani mediji novembra 2012 poročali o možnosti stečaja družbe SAS (12).

4.   OPIS UKREPA: NOVI REVOLVING KREDIT V LETU 2012

| (19) | Družba SAS se je tako kot drugi letalski prevozniki po svetu pri ohranjanju minimalne ravni likvidnosti zanašala na zunanje kredite. Od 20. decembra 2006 se je družba SAS zanašala na revolving kredit z rokom junija 2013 (v nadaljnjem besedilu: stari revolving kredit). Stari revolving kredit je znašal 366 milijonov EUR, zagotavljalo pa ga je izključno več bank ([...] (13)). Vključeval je tudi številne finančne klavzule ali pogoje, na primer [...]. |
| --- | --- |

(19)

Družba SAS se je tako kot drugi letalski prevozniki po svetu pri ohranjanju minimalne ravni likvidnosti zanašala na zunanje kredite. Od 20. decembra 2006 se je družba SAS zanašala na revolving kredit z rokom junija 2013 (v nadaljnjem besedilu: stari revolving kredit). Stari revolving kredit je znašal 366 milijonov EUR, zagotavljalo pa ga je izključno več bank ([...] (13)). Vključeval je tudi številne finančne klavzule ali pogoje, na primer [...].

| (20) | Zaradi poslabšanja poslovne uspešnosti je vodstvo družbe SAS decembra 2011 sklenilo, da bo v celoti izkoristilo stari revolving kredit. Potem ko je hčerinska družba družbe SAS (družba Spanair) januarja 2012 vložila zahtevo za stečaj, je družba SAS začela pogajanja z bankami in 15. marca 2012 sklenila sporazum o spremembi klavzul. S to spremembo klavzul so se povišali stroški črpanja starega revolving kredita, zaostrili so se pogoji črpanja, družba SAS pa je morala takoj v celoti odplačati črpani znesek. Poleg tega je morala družba SAS kreditodajalcem predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor in glavni delničarji, tj. države in fundacija KAW. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi poslabšanja poslovne uspešnosti je vodstvo družbe SAS decembra 2011 sklenilo, da bo v celoti izkoristilo stari revolving kredit. Potem ko je hčerinska družba družbe SAS (družba Spanair) januarja 2012 vložila zahtevo za stečaj, je družba SAS začela pogajanja z bankami in 15. marca 2012 sklenila sporazum o spremembi klavzul. S to spremembo klavzul so se povišali stroški črpanja starega revolving kredita, zaostrili so se pogoji črpanja, družba SAS pa je morala takoj v celoti odplačati črpani znesek. Poleg tega je morala družba SAS kreditodajalcem predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor in glavni delničarji, tj. države in fundacija KAW.

| (21) | Načrt dokapitalizacije je bil podprt s tako imenovanim načrtom 4XNG, ki so ga začeli razvijati že v začetku leta 2012. V načrtu 4XNG so bili obravnavani tudi pomisleki o obstoječem poslovnem načrtu družbe SAS 4 Excellence (v nadaljnjem besedilu: načrt 4X), ki jih je maja 2012 izrazil [...]. Po navedbah družbe SAS bi lahko družba na podlagi načrta 4XNG dosegla položaj finančno samozadostnega letalskega prevoznika. V načrtu so bili določeni številni finančni cilji, ki jih je morala družba SAS doseči v poslovnem letu 2014/2015. Ti so vključevali stopnjo EBIT nad 8 %, stopnjo finančne pripravljenosti nad 20 % in delež lastniškega kapitala (lastniški kapital/sredstva) nad 35 %. Načrt 4XNG naj bi družbi SAS omogočil povečanje prihodkov pred obdavčitvijo za približno 3 milijarde SEK na leto, medtem ko bi bilo za izvajanje načrta potrebno prestrukturiranje stroškov in enkratnih stroškov v znesku približno 1,5 milijarde SEK. |
| --- | --- |

(21)

Načrt dokapitalizacije je bil podprt s tako imenovanim načrtom 4XNG, ki so ga začeli razvijati že v začetku leta 2012. V načrtu 4XNG so bili obravnavani tudi pomisleki o obstoječem poslovnem načrtu družbe SAS 4 Excellence (v nadaljnjem besedilu: načrt 4X), ki jih je maja 2012 izrazil [...]. Po navedbah družbe SAS bi lahko družba na podlagi načrta 4XNG dosegla položaj finančno samozadostnega letalskega prevoznika. V načrtu so bili določeni številni finančni cilji, ki jih je morala družba SAS doseči v poslovnem letu 2014/2015. Ti so vključevali stopnjo EBIT nad 8 %, stopnjo finančne pripravljenosti nad 20 % in delež lastniškega kapitala (lastniški kapital/sredstva) nad 35 %. Načrt 4XNG naj bi družbi SAS omogočil povečanje prihodkov pred obdavčitvijo za približno 3 milijarde SEK na leto, medtem ko bi bilo za izvajanje načrta potrebno prestrukturiranje stroškov in enkratnih stroškov v znesku približno 1,5 milijarde SEK.

| (22) | Med drugim je bil cilj načrta 4XNG pripraviti družbo na uvedbo novih računovodskih pravil za pokojnine, ki bi se uporabljala od novembra 2013 in ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na lastniški kapital skupine SAS. Poleg tega je načrt vključeval zavezo k izvedbi načrta za odprodajo sredstev in financiranje, ki je skupaj zajemal približno 3 milijarde SEK v potencialnih neto denarnih prihodkih. Odprodaja sredstev je vključevala (14): (i) prodajo hčerinske družbe in norveškega regionalnega letalskega prevoznika Widerøe (15), (ii) prodajo naložbe manjšinskega deleža v [...], (iii) prodajo letaliških nepremičninskih deležev, (iv) oddajanje zemeljske oskrbe zrakoplova v zunanje izvajanje (16), (v) prodajo letalskih motorjev (17), (vi) prodajo in povratni najem ali drugo finančno transakcijo v zvezi z [...], (vii) oddajanje sistemov upravljanja in klicnih centrov v zunanje izvajanje (18) ter (viii) prodajo ali zavarovano financiranje treh zrakoplovov Q400. |
| --- | --- |

(22)

Med drugim je bil cilj načrta 4XNG pripraviti družbo na uvedbo novih računovodskih pravil za pokojnine, ki bi se uporabljala od novembra 2013 in ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na lastniški kapital skupine SAS. Poleg tega je načrt vključeval zavezo k izvedbi načrta za odprodajo sredstev in financiranje, ki je skupaj zajemal približno 3 milijarde SEK v potencialnih neto denarnih prihodkih. Odprodaja sredstev je vključevala (14): (i) prodajo hčerinske družbe in norveškega regionalnega letalskega prevoznika Widerøe (15), (ii) prodajo naložbe manjšinskega deleža v [...], (iii) prodajo letaliških nepremičninskih deležev, (iv) oddajanje zemeljske oskrbe zrakoplova v zunanje izvajanje (16), (v) prodajo letalskih motorjev (17), (vi) prodajo in povratni najem ali drugo finančno transakcijo v zvezi z [...], (vii) oddajanje sistemov upravljanja in klicnih centrov v zunanje izvajanje (18) ter (viii) prodajo ali zavarovano financiranje treh zrakoplovov Q400.

| (23) | Države vztrajajo, da je načrt 4XNG temeljil na samofinanciranju, kar pomeni, da bi družba SAS z operacijami in neključnimi odprodajami ustvarila dovolj denarja za kritje predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Vendar je bila družba SAS zaskrbljena, kako bodo vlagatelji dojemali slab likvidnostni položaj zaradi visokih predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Družba SAS je zato zaprosila za podaljšanje starega revolving kredita skupaj z uvedbo novega revolving kredita, ki bi ga podprle države in fundacija KAW. Vendar je trdila, da ne bi črpala niti starega (podaljšanega) revolving kredita niti novega revolving kredita. |
| --- | --- |

(23)

Države vztrajajo, da je načrt 4XNG temeljil na samofinanciranju, kar pomeni, da bi družba SAS z operacijami in neključnimi odprodajami ustvarila dovolj denarja za kritje predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Vendar je bila družba SAS zaskrbljena, kako bodo vlagatelji dojemali slab likvidnostni položaj zaradi visokih predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Družba SAS je zato zaprosila za podaljšanje starega revolving kredita skupaj z uvedbo novega revolving kredita, ki bi ga podprle države in fundacija KAW. Vendar je trdila, da ne bi črpala niti starega (podaljšanega) revolving kredita niti novega revolving kredita.

| (24) | Razprave v zvezi z novim revolving kreditom so se začele 4. junija 2012 (19). Prvotno so banke kreditodajalke starega revolving kredita v skladu z načrtom dokapitalizacije (glej uvodno izjavo 20 zgoraj) zahtevale, da države zagotovijo dodatno vsoto lastniškega kapitala, na primer novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje, ker niso bile pripravljene same podpreti novega revolving kredita. Vendar so države ta predlog zavrnile. |
| --- | --- |

(24)

Razprave v zvezi z novim revolving kreditom so se začele 4. junija 2012 (19). Prvotno so banke kreditodajalke starega revolving kredita v skladu z načrtom dokapitalizacije (glej uvodno izjavo 20 zgoraj) zahtevale, da države zagotovijo dodatno vsoto lastniškega kapitala, na primer novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje, ker niso bile pripravljene same podpreti novega revolving kredita. Vendar so države ta predlog zavrnile.

| (25) | Po nekaj pogajanjih so banke sprejele novi revolving kredit, ki naj bi ga omogočile skupaj z državami in fundacijo KAW ter ki naj bi bil strukturiran izključno pod enakimi pogoji brez podrejenosti ali nesorazmernih pravic do zavarovanja. Omeniti je treba, da je bil prvotni načrtovani znesek novega revolving kredita [3–6] milijard SEK, medtem ko je razpoložljivo zavarovanje znašalo le [1–4] milijarde SEK. Velikost novega revolving kredita se je 22. oktobra 2012 dokončno zmanjšala na 3,5 milijarde SEK (približno 400 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(25)

Po nekaj pogajanjih so banke sprejele novi revolving kredit, ki naj bi ga omogočile skupaj z državami in fundacijo KAW ter ki naj bi bil strukturiran izključno pod enakimi pogoji brez podrejenosti ali nesorazmernih pravic do zavarovanja. Omeniti je treba, da je bil prvotni načrtovani znesek novega revolving kredita [3–6] milijard SEK, medtem ko je razpoložljivo zavarovanje znašalo le [1–4] milijarde SEK. Velikost novega revolving kredita se je 22. oktobra 2012 dokončno zmanjšala na 3,5 milijarde SEK (približno 400 milijonov EUR).

| (26) | Novi revolving kredit so zagotovile iste banke, ki so zagotovile starega (razen ene (20)), skupaj z državami in fundacijo KAW. Države so sorazmerno s svojimi deleži družbe SAS zagotovile 50 % novega revolving kredita, preostalih 50 % pa so zagotovile banke in fundacija KAW. Države in fundacija KAW so v novem revolving kreditu sodelovale pod enakimi pogoji (provizije, obrestne mere, klavzule) kot banke. |
| --- | --- |

(26)

Novi revolving kredit so zagotovile iste banke, ki so zagotovile starega (razen ene (20)), skupaj z državami in fundacijo KAW. Države so sorazmerno s svojimi deleži družbe SAS zagotovile 50 % novega revolving kredita, preostalih 50 % pa so zagotovile banke in fundacija KAW. Države in fundacija KAW so v novem revolving kreditu sodelovale pod enakimi pogoji (provizije, obrestne mere, klavzule) kot banke.

| (27) | Glavne značilnosti novega revolving kredita so bile naslednje:






  — | Kredit je bil razdeljen na dva podkredita v znesku 2 milijard SEK (kredit A) in 1,5 milijarde SEK (kredit B), h katerima so države prispevale 50 % vrednosti. Cenovni pogoji za oba kredita so vključevali predhodno provizijo, provizijo za prevzete obveznosti, uporabnino, provizijo za kritje in pravice do izstopa. |
| --- | --- | --- |

(27)

Glavne značilnosti novega revolving kredita so bile naslednje:

—

Kredit je bil razdeljen na dva podkredita v znesku 2 milijard SEK (kredit A) in 1,5 milijarde SEK (kredit B), h katerima so države prispevale 50 % vrednosti. Cenovni pogoji za oba kredita so vključevali predhodno provizijo, provizijo za prevzete obveznosti, uporabnino, provizijo za kritje in pravice do izstopa.

| — | Da bi lahko družba SAS črpala iz revolving kredita, je morala izpolnjevati nekatere pogoje, ki so bili v primeru kredita B strožji kot v primeru kredita A (21). |
| --- | --- |

—

Da bi lahko družba SAS črpala iz revolving kredita, je morala izpolnjevati nekatere pogoje, ki so bili v primeru kredita B strožji kot v primeru kredita A (21).

| — | Novi revolving kredit se je nadaljeval z izvajanjem zavarovalnega paketa starega revolving kredita, poleg tega pa je bilo kreditodajalcem od decembra 2012 zagotovljeno zavarovanje za vse delnice v družbi Widerøe in vsa druga neobremenjena fiksna sredstva skupine SAS. Tako je novi revolving kredit vključeval najvišje zavarovanje za številna sredstva družbe SAS, vključno s 100 % delnic njegovih hčerinskih družb Widerøe in SAS Spare Engine, 18 zrakoplovi in številnimi nepremičninami. Knjižna vrednost teh zavarovanj je bila ocenjena na približno 2,7 milijarde SEK(tj. približno 75 % novega revolving kredita), pri čemer so bila zavarovanja sorazmerno porazdeljena med kreditoma A in B. |
| --- | --- |

—

Novi revolving kredit se je nadaljeval z izvajanjem zavarovalnega paketa starega revolving kredita, poleg tega pa je bilo kreditodajalcem od decembra 2012 zagotovljeno zavarovanje za vse delnice v družbi Widerøe in vsa druga neobremenjena fiksna sredstva skupine SAS. Tako je novi revolving kredit vključeval najvišje zavarovanje za številna sredstva družbe SAS, vključno s 100 % delnic njegovih hčerinskih družb Widerøe in SAS Spare Engine, 18 zrakoplovi in številnimi nepremičninami. Knjižna vrednost teh zavarovanj je bila ocenjena na približno 2,7 milijarde SEK(tj. približno 75 % novega revolving kredita), pri čemer so bila zavarovanja sorazmerno porazdeljena med kreditoma A in B.

| — | Črpanje kredita B je bilo mogoče šele po črpanju kredita A v celoti. Po 1. januarju 2014 bi lahko družba SAS črpala kredit le v primeru zaključene odprodaje sredstev ali delnic družbe Widerøe. |
| --- | --- |

—

Črpanje kredita B je bilo mogoče šele po črpanju kredita A v celoti. Po 1. januarju 2014 bi lahko družba SAS črpala kredit le v primeru zaključene odprodaje sredstev ali delnic družbe Widerøe.

| — | Novi revolving kredit zapade 31. marca 2015. |
| --- | --- |

—

Novi revolving kredit zapade 31. marca 2015.

| (28) | Pogoji novega revolving kredita so bili dogovorjeni 25. oktobra 2012. Vendar so bile med drugim potrebne parlamentarne odobritve za posamezno državo ter sklenitev sindikalnih sporazumov s pilotsko kabino in kabinskim osebjem. |
| --- | --- |

(28)

Pogoji novega revolving kredita so bili dogovorjeni 25. oktobra 2012. Vendar so bile med drugim potrebne parlamentarne odobritve za posamezno državo ter sklenitev sindikalnih sporazumov s pilotsko kabino in kabinskim osebjem.

| (29) | Države so predložile poročilo, ki ga je 7. novembra 2012 pripravila družba CITI (v nadaljnjem besedilu: poročilo CITI) in v katerem se ocenjuje, ali bi se morda zasebni vlagatelj v položaju, ki je čim bolj podoben položaju držav, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji. Sklepna ugotovitev poročila CITI ob predvidevanju uspešnega izvajanja načrta 4XNG v okviru osnovnega scenarija navaja, da bi se s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu ustvarila [90–140]-odstotna notranja stopnja donosa, približno [4–9]-kratni večkratnik čistega dobička in povišanje vrednosti lastniškega kapitala za skoraj [700–1 200] % (od novembra 2012 do marca 2015). Sklepna ugotovitev poročila CITI navaja, da bi bil torej donos, ki se zahteva od držav, vsaj enak donosu, ki bi se zahteval od zasebnega vlagatelja v podobnem položaju. Vendar poročilo CITI ne vključuje niti ocene verjetnosti, da bi družba SAS uspešno izvedla osnovni scenarij načrta 4XNG, niti ocene učinka odstopanj od osnovnega scenarija, na primer neuspešnega denarnega ovrednotenja neključnih sredstev. |
| --- | --- |

(29)

Države so predložile poročilo, ki ga je 7. novembra 2012 pripravila družba CITI (v nadaljnjem besedilu: poročilo CITI) in v katerem se ocenjuje, ali bi se morda zasebni vlagatelj v položaju, ki je čim bolj podoben položaju držav, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji. Sklepna ugotovitev poročila CITI ob predvidevanju uspešnega izvajanja načrta 4XNG v okviru osnovnega scenarija navaja, da bi se s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu ustvarila [90–140]-odstotna notranja stopnja donosa, približno [4–9]-kratni večkratnik čistega dobička in povišanje vrednosti lastniškega kapitala za skoraj [700–1 200] % (od novembra 2012 do marca 2015). Sklepna ugotovitev poročila CITI navaja, da bi bil torej donos, ki se zahteva od držav, vsaj enak donosu, ki bi se zahteval od zasebnega vlagatelja v podobnem položaju. Vendar poročilo CITI ne vključuje niti ocene verjetnosti, da bi družba SAS uspešno izvedla osnovni scenarij načrta 4XNG, niti ocene učinka odstopanj od osnovnega scenarija, na primer neuspešnega denarnega ovrednotenja neključnih sredstev.

| (30) | Družba SAS je 19. decembra 2012 navedla, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za začetek veljavnosti novega revolving kredita (glej uvodno izjavo 28 zgoraj), vključno s parlamentarnimi odobritvami v državah. Novi revolving kredit je bil veljaven od navedenega datuma do 3. marca 2014 in je zamenjal stari revolving kredit (22). |
| --- | --- |

(30)

Družba SAS je 19. decembra 2012 navedla, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za začetek veljavnosti novega revolving kredita (glej uvodno izjavo 28 zgoraj), vključno s parlamentarnimi odobritvami v državah. Novi revolving kredit je bil veljaven od navedenega datuma do 3. marca 2014 in je zamenjal stari revolving kredit (22).

| (31) | V dopisu z dne 3. junija 2013 sta Danska in Švedska pojasnili, da so se države in banke kreditodajalke zaradi prodaje 80 % delnic družbe Widerøe's (uvodna izjava 22 zgoraj) z družbo SAS dogovorile, naj se pogoji novega revolving kredita spremenijo, čeprav sporazum o spremembi še ni bil uradno sprejet. Danski in švedski organi so v pripombah, predloženih med uradno preiskavo, Komisijo obvestili, da so spremembo novega revolving kredita podpisale vse strani in da bo sporazum začel veljati ob zaključku transakcije v zvezi z družbo Widerøe, tj. 30. septembra 2013. Te spremembe so vključevale naslednje:






  — | znesek kredita A se z 1,173 milijarde SEK zniža na 0,8 milijarde SEK, datum zapadlosti pa se podaljša za pet mesecev, tj. do 1. junija 2014, |
| --- | --- | --- |

(31)

V dopisu z dne 3. junija 2013 sta Danska in Švedska pojasnili, da so se države in banke kreditodajalke zaradi prodaje 80 % delnic družbe Widerøe's (uvodna izjava 22 zgoraj) z družbo SAS dogovorile, naj se pogoji novega revolving kredita spremenijo, čeprav sporazum o spremembi še ni bil uradno sprejet. Danski in švedski organi so v pripombah, predloženih med uradno preiskavo, Komisijo obvestili, da so spremembo novega revolving kredita podpisale vse strani in da bo sporazum začel veljati ob zaključku transakcije v zvezi z družbo Widerøe, tj. 30. septembra 2013. Te spremembe so vključevale naslednje:

—

znesek kredita A se z 1,173 milijarde SEK zniža na 0,8 milijarde SEK, datum zapadlosti pa se podaljša za pet mesecev, tj. do 1. junija 2014,

| — | družba SAS kot zavarovanje kredita A zastavi [0,5–0,8] milijarde SEK v gotovini. Preostali znesek [0,1–0,4] milijarde SEK se zavaruje z vrednostnimi papirji, ki so že navedeni v sporazumu o novem revolving kreditu, |
| --- | --- |

—

družba SAS kot zavarovanje kredita A zastavi [0,5–0,8] milijarde SEK v gotovini. Preostali znesek [0,1–0,4] milijarde SEK se zavaruje z vrednostnimi papirji, ki so že navedeni v sporazumu o novem revolving kreditu,

| — | po delni prodaji oddelka za zemeljsko oskrbo zrakoplova se prekliče 0,2 milijarde SEK kredita A. Družba SAS je pred preklicem novega revolving kredita 4. marca 2014 z morebitnim kupcem že pripravila pismo o nameri (23), |
| --- | --- |

—

po delni prodaji oddelka za zemeljsko oskrbo zrakoplova se prekliče 0,2 milijarde SEK kredita A. Družba SAS je pred preklicem novega revolving kredita 4. marca 2014 z morebitnim kupcem že pripravila pismo o nameri (23),

| — | znesek kredita B se z 1,5 milijarde SEK zniža na 1,2 milijarde SEK. |
| --- | --- |

—

znesek kredita B se z 1,5 milijarde SEK zniža na 1,2 milijarde SEK.

5.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (32) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede pari passu sodelovanja držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu, zlasti ker:






  — | so bile banke že izpostavljene družbi SAS zaradi sodelovanja v starem revolving kreditu. Banke so dejansko približno razpolovile svoj prispevek k novemu revolving kreditu in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države – ki glede na vztrajno negativne rezultate družbe SAS z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso imele nobenega donosa – svojo izpostavljenost družbi SAS povečale, |
| --- | --- | --- |

(32)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede pari passu sodelovanja držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu, zlasti ker:

—

so bile banke že izpostavljene družbi SAS zaradi sodelovanja v starem revolving kreditu. Banke so dejansko približno razpolovile svoj prispevek k novemu revolving kreditu in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države – ki glede na vztrajno negativne rezultate družbe SAS z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso imele nobenega donosa – svojo izpostavljenost družbi SAS povečale,

| — | je družba SAS januarja 2012 v celoti porabila stari revolving kredit, kar bi lahko vplivalo na odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu, da bi preprečile kakršno koli nadaljnje črpanje in zagotovile, da njihovi prispevki k revolving kreditu ne bi bili popolnoma izgubljeni zaradi težav družbe, |
| --- | --- |

—

je družba SAS januarja 2012 v celoti porabila stari revolving kredit, kar bi lahko vplivalo na odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu, da bi preprečile kakršno koli nadaljnje črpanje in zagotovile, da njihovi prispevki k revolving kreditu ne bi bili popolnoma izgubljeni zaradi težav družbe,

| — | Komisiji ni bilo jasno, ali je na odločitev bank glede sodelovanja v novem revolving kreditu vplivalo dejstvo, da so države v prejšnjih letih družbi SAS zagotavljale stalno finančno podporo. Komisija je tudi navedla, da je bilo sodelovanje držav strog pogoj za sodelovanje zasebnih subjektov v novem revolving kreditu, |
| --- | --- |

—

Komisiji ni bilo jasno, ali je na odločitev bank glede sodelovanja v novem revolving kreditu vplivalo dejstvo, da so države v prejšnjih letih družbi SAS zagotavljale stalno finančno podporo. Komisija je tudi navedla, da je bilo sodelovanje držav strog pogoj za sodelovanje zasebnih subjektov v novem revolving kreditu,

| — | je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje fundacije KAW v novem revolving kreditu primerjalo s sodelovanjem zasebnega vlagatelja, saj je fundacija KAW družbi SAS izpostavljena prek imetništva delnic in banke SEB. |
| --- | --- |

—

je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje fundacije KAW v novem revolving kreditu primerjalo s sodelovanjem zasebnega vlagatelja, saj je fundacija KAW družbi SAS izpostavljena prek imetništva delnic in banke SEB.

| (33) | Komisija je izrazila nadaljnje pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja obravnavalo kot razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. V zvezi s tem je Komisija ocenila, ali je načrt 4XNG temeljil na dovolj trdnih predpostavkah za spodbuditev sodelovanja zasebnega vlagatelja v novem revolving kreditu in ali so bile analize občutljivosti, izvedene v okviru načrta, preveč optimistične. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je izrazila nadaljnje pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja obravnavalo kot razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. V zvezi s tem je Komisija ocenila, ali je načrt 4XNG temeljil na dovolj trdnih predpostavkah za spodbuditev sodelovanja zasebnega vlagatelja v novem revolving kreditu in ali so bile analize občutljivosti, izvedene v okviru načrta, preveč optimistične.

| (34) | Komisija je na primer med drugim opozorila na visoko zastavljene cilje v načrtu v zvezi z rastjo trga z vidika ASK in BDP ter na ničodstotno stopnjo inflacije v obdobju 2015–2017. Podobno je imela pomisleke glede tega, ali bi se lahko ob sklenitvi novega revolving kredita napovedalo uspešno izvajanje vseh pobud za prihranke stroškov in odprodajo sredstev. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je na primer med drugim opozorila na visoko zastavljene cilje v načrtu v zvezi z rastjo trga z vidika ASK in BDP ter na ničodstotno stopnjo inflacije v obdobju 2015–2017. Podobno je imela pomisleke glede tega, ali bi se lahko ob sklenitvi novega revolving kredita napovedalo uspešno izvajanje vseh pobud za prihranke stroškov in odprodajo sredstev.

| (35) | Kar zadeva pogoje novega revolving kredita in oceno CITI v zvezi s pričakovanim donosom sodelovanja držav v novem revolving kreditu, je Komisija poudarila, da poročilo CITI ne vključuje niti ocene načrta 4XNG niti izvedbe analize občutljivosti finančnega modela, temveč temelji zgolj na predloženih informacijah. Komisija je tudi poudarila, da se v poročilu CITI zavarovanje novega revolving kredita ni ovrednotilo z vidika zasebnega tržnega vlagatelja in da se v njem ni upošteval učinek morebitnih alternativnih scenarijev z manj ugodnimi predpostavkami (vključno z neplačilom) na analizo donosa. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je se je v poročilu CITI predpostavljala nična verjetnost glede neplačil družbe SAS v naslednjih treh letih, kar je po njenem mnenju podcenjevanje tveganja. |
| --- | --- |

(35)

Kar zadeva pogoje novega revolving kredita in oceno CITI v zvezi s pričakovanim donosom sodelovanja držav v novem revolving kreditu, je Komisija poudarila, da poročilo CITI ne vključuje niti ocene načrta 4XNG niti izvedbe analize občutljivosti finančnega modela, temveč temelji zgolj na predloženih informacijah. Komisija je tudi poudarila, da se v poročilu CITI zavarovanje novega revolving kredita ni ovrednotilo z vidika zasebnega tržnega vlagatelja in da se v njem ni upošteval učinek morebitnih alternativnih scenarijev z manj ugodnimi predpostavkami (vključno z neplačilom) na analizo donosa. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je se je v poročilu CITI predpostavljala nična verjetnost glede neplačil družbe SAS v naslednjih treh letih, kar je po njenem mnenju podcenjevanje tveganja.

| (36) | Ob upoštevanju navedenega Komisija ni mogla izključiti možnosti, da bi lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu pomenilo prednost za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(36)

Ob upoštevanju navedenega Komisija ni mogla izključiti možnosti, da bi lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu pomenilo prednost za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU.

| (37) | Nazadnje, če bi novi revolving kredit pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, po mnenju Komisije ni verjetno, da bi se lahko obravnaval kot združljiv z notranjim trgom. Komisija je v zvezi s tem ocenila, ali bi se lahko uporabil kateri koli od morebitnih razlogov za združljivost iz PDEU. Ob upoštevanju vrste ukrepa in težav družbe SAS Komisija ugotavlja, da so edina ustrezna merila očitno merila v zvezi s pomočjo za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v skladu s členom 107(3)(c) PDEU na podlagi smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Vendar je Komisija predhodno sklenila, da pogoji pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje očitno niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(37)

Nazadnje, če bi novi revolving kredit pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, po mnenju Komisije ni verjetno, da bi se lahko obravnaval kot združljiv z notranjim trgom. Komisija je v zvezi s tem ocenila, ali bi se lahko uporabil kateri koli od morebitnih razlogov za združljivost iz PDEU. Ob upoštevanju vrste ukrepa in težav družbe SAS Komisija ugotavlja, da so edina ustrezna merila očitno merila v zvezi s pomočjo za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v skladu s členom 107(3)(c) PDEU na podlagi smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Vendar je Komisija predhodno sklenila, da pogoji pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje očitno niso izpolnjeni.

6.   PRIPOMBE K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

6.1   Pripombe Danske in Švedske

| (38) | Danska in Švedska vztrajata, da je bilo njuno sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu s tržnimi pogoji, saj sta sodelovali pari passu z bankami in fundacijo KAW, kar izključuje obstoj državne pomoči. |
| --- | --- |

(38)

Danska in Švedska vztrajata, da je bilo njuno sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu s tržnimi pogoji, saj sta sodelovali pari passu z bankami in fundacijo KAW, kar izključuje obstoj državne pomoči.

| (39) | Danska in Švedska trdita, da družba SAS v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu ni črpala starega revolving kredita. Opozarjata, da so bili s spremembami starega revolving kredita marca 2012 uvedeni še strožji pogoji črpanja, in trdita, da so morale zato banke od konca junija 2012 zavrniti vsako zahtevo družbe SAS za črpanje. Družba SAS je znesek, ki ga je črpala iz revolving kredita, v celoti odplačala marca 2012 in od takrat ni več črpala iz starega revolving kredita. Tako bi se lahko navedene banke razumno štele za „zunanje“ vlagatelje, ki v novem revolving kreditu sodelujejo pod enakimi pogoji kot države (25), ne da bi bile pomembno nezavarovano izpostavljene družbi SAS (26). |
| --- | --- |

(39)

Danska in Švedska trdita, da družba SAS v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu ni črpala starega revolving kredita. Opozarjata, da so bili s spremembami starega revolving kredita marca 2012 uvedeni še strožji pogoji črpanja, in trdita, da so morale zato banke od konca junija 2012 zavrniti vsako zahtevo družbe SAS za črpanje. Družba SAS je znesek, ki ga je črpala iz revolving kredita, v celoti odplačala marca 2012 in od takrat ni več črpala iz starega revolving kredita. Tako bi se lahko navedene banke razumno štele za „zunanje“ vlagatelje, ki v novem revolving kreditu sodelujejo pod enakimi pogoji kot države (25), ne da bi bile pomembno nezavarovano izpostavljene družbi SAS (26).

| (40) | Danski in švedski organi v zvezi s sodelovanjem fundacije KAW v novem revolving kreditu skupaj z bankami menijo, da je bila ekonomska izpostavljenost fundacije KAW banki SEB omejena in da to ni moglo vplivati na njeno odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu. |
| --- | --- |

(40)

Danski in švedski organi v zvezi s sodelovanjem fundacije KAW v novem revolving kreditu skupaj z bankami menijo, da je bila ekonomska izpostavljenost fundacije KAW banki SEB omejena in da to ni moglo vplivati na njeno odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu.

| (41) | Poleg tega Danska in Švedska navajata, da je bil načrt 4XNG realen in da bi se lahko uspešno izvedel. Vztrajata, da so bili vsi vidiki in predpostavke, vključno s tistimi v zvezi z napovedmi prihodkov (RASK) (27), ukrepi za prihranke stroškov in načrtovanimi odprodajami, skrbno proučeni, da bi se dosegli finančni cilji načrta 4XNG za obdobje 2014–2015. Poleg tega so načrt 4XNG – skupaj z vsemi predpostavkami, na katerih je temeljil – pozorno pregledali zunanji finančni svetovalci držav (Goldman Sachs) in bank ([...]), pri čemer je bil načrt sprejet ob upoštevanju njihovih pripomb in priporočil. Poudarjata tudi, da je pričakovanje uspešne izvedbe načrta ob odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljilo na dejstvu, da je bil novi revolving kredit odvisen od sklenitve novih sindikalnih sporazumov. Poleg tega je bil načrt po navedbah Danske in Švedske glede na razvoj dogodkov med decembrom 2012 in ukinitvijo novega revolving kredita 4. marca 2014 na dobri poti, da doseže pričakovane rezultate (28). |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega Danska in Švedska navajata, da je bil načrt 4XNG realen in da bi se lahko uspešno izvedel. Vztrajata, da so bili vsi vidiki in predpostavke, vključno s tistimi v zvezi z napovedmi prihodkov (RASK) (27), ukrepi za prihranke stroškov in načrtovanimi odprodajami, skrbno proučeni, da bi se dosegli finančni cilji načrta 4XNG za obdobje 2014–2015. Poleg tega so načrt 4XNG – skupaj z vsemi predpostavkami, na katerih je temeljil – pozorno pregledali zunanji finančni svetovalci držav (Goldman Sachs) in bank ([...]), pri čemer je bil načrt sprejet ob upoštevanju njihovih pripomb in priporočil. Poudarjata tudi, da je pričakovanje uspešne izvedbe načrta ob odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljilo na dejstvu, da je bil novi revolving kredit odvisen od sklenitve novih sindikalnih sporazumov. Poleg tega je bil načrt po navedbah Danske in Švedske glede na razvoj dogodkov med decembrom 2012 in ukinitvijo novega revolving kredita 4. marca 2014 na dobri poti, da doseže pričakovane rezultate (28).

| (42) | Danska in Švedska v zvezi s pogoji novega revolving kredita trdita, da so bili v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj so bili podobni pogojem primerljivih poslov, ter da je imel novi revolving kredit tudi višje predhodne provizije in strožje pogoje črpanja kot večina analiziranih poslov. Kar zadeva zavarovalni paket, Danska in Švedska navajata, da so bila dejanska finančna tveganja bank kreditodajalk zanemarljiva, saj je ocenjena vrednost zavarovanj jasno presegala znesek kredita A. Tako bi se v primeru likvidacije vse terjatve bank kreditodajalk odplačale iz zavarovalnega paketa ali iz drugih sredstev družbe SAS, ki bi se lahko prodala, na primer [...], njegove delnice v [...] itd. Navedeno podpira tudi dejanska ukinitev velikega dela obveznosti v okviru kredita A v prvi polovici leta 2013. Po navedbah Danske in Švedske to dokazuje, da so banke pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj z državami in fundacijo KAW ravnale poslovno in preudarno. |
| --- | --- |

(42)

Danska in Švedska v zvezi s pogoji novega revolving kredita trdita, da so bili v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj so bili podobni pogojem primerljivih poslov, ter da je imel novi revolving kredit tudi višje predhodne provizije in strožje pogoje črpanja kot večina analiziranih poslov. Kar zadeva zavarovalni paket, Danska in Švedska navajata, da so bila dejanska finančna tveganja bank kreditodajalk zanemarljiva, saj je ocenjena vrednost zavarovanj jasno presegala znesek kredita A. Tako bi se v primeru likvidacije vse terjatve bank kreditodajalk odplačale iz zavarovalnega paketa ali iz drugih sredstev družbe SAS, ki bi se lahko prodala, na primer [...], njegove delnice v [...] itd. Navedeno podpira tudi dejanska ukinitev velikega dela obveznosti v okviru kredita A v prvi polovici leta 2013. Po navedbah Danske in Švedske to dokazuje, da so banke pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj z državami in fundacijo KAW ravnale poslovno in preudarno.

| (43) | Nazadnje, Danska in Švedska poročata, da je sodelovanje v novem revolving kreditu kreditodajalcem ustvarilo velik donos, ne da bi morala družba SAS črpati kredit. To bi moralo podpreti stališče, da je bilo sodelovanje držav v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami v celoti v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, Danska in Švedska poročata, da je sodelovanje v novem revolving kreditu kreditodajalcem ustvarilo velik donos, ne da bi morala družba SAS črpati kredit. To bi moralo podpreti stališče, da je bilo sodelovanje držav v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami v celoti v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji.

6.2   Pripombe skupine SAS

| (44) | Skupina SAS trdi, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot delničarji in ne kot javni organi. S tega vidika je bilo sodelovanje v takšnem instrumentu zaradi velikih prihodkov delničarjev/kreditodajalcev v obliki provizij in predvidenega povišanja vrednosti delnic boljše od prispevka lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(44)

Skupina SAS trdi, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot delničarji in ne kot javni organi. S tega vidika je bilo sodelovanje v takšnem instrumentu zaradi velikih prihodkov delničarjev/kreditodajalcev v obliki provizij in predvidenega povišanja vrednosti delnic boljše od prispevka lastniškega kapitala.

| (45) | V zvezi s preskusom pari passu skupina SAS navaja, da je bil uspešen, saj banke niso bile izpostavljene družbi SAS in se morajo zato šteti za „zunanje“ vlagatelje. Poleg tega sodelovanje držav v novem revolving kreditu ni vplivalo na ravnanje bank, saj sodelovanja delničarjev v novem revolving kreditu niso zahtevale banke, ampak družba SAS. Poleg tega skupina SAS vztraja, da so se banke odločile sodelovati v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW na podlagi zelo pozitivnih rezultatov analize tveganja/prihodkov. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s preskusom pari passu skupina SAS navaja, da je bil uspešen, saj banke niso bile izpostavljene družbi SAS in se morajo zato šteti za „zunanje“ vlagatelje. Poleg tega sodelovanje držav v novem revolving kreditu ni vplivalo na ravnanje bank, saj sodelovanja delničarjev v novem revolving kreditu niso zahtevale banke, ampak družba SAS. Poleg tega skupina SAS vztraja, da so se banke odločile sodelovati v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW na podlagi zelo pozitivnih rezultatov analize tveganja/prihodkov.

| (46) | Skupina SAS tudi podpira trditev Danske in Švedske, da so bile predpostavke, na katerih je temeljil načrt 4XNG, trdne z zelo realnimi napovedmi v zvezi s tremi glavnimi dejavniki, tj. rast trga z vidika ASK, rast BDP v obdobju 2015–2017 in predvidena ničodstotna inflacija. Poleg tega so vse banke kreditodajalke pozorno pregledale tveganja, povezana z izvajanjem načrta, pri čemer so se zlasti osredotočile na RASK kot na ključni kazalnik dobičkonosnosti družbe. |
| --- | --- |

(46)

Skupina SAS tudi podpira trditev Danske in Švedske, da so bile predpostavke, na katerih je temeljil načrt 4XNG, trdne z zelo realnimi napovedmi v zvezi s tremi glavnimi dejavniki, tj. rast trga z vidika ASK, rast BDP v obdobju 2015–2017 in predvidena ničodstotna inflacija. Poleg tega so vse banke kreditodajalke pozorno pregledale tveganja, povezana z izvajanjem načrta, pri čemer so se zlasti osredotočile na RASK kot na ključni kazalnik dobičkonosnosti družbe.

| (47) | Hkrati skupina SAS trdi, da je bil zavarovalni paket ustrezno ocenjen in da se je tveganje, da družba SAS ne bo izvajala načrta 4XNG, zmanjšalo. To podpira dejstvo, da je bila zagotovitev prihrankov stroškov pogoj za sodelovanje kreditodajalcev v novem revolving kreditu in da je bila sklenitev novih kolektivnih sporazumov novembra 2012 ključna za uspešno izvajanje načrta. |
| --- | --- |

(47)

Hkrati skupina SAS trdi, da je bil zavarovalni paket ustrezno ocenjen in da se je tveganje, da družba SAS ne bo izvajala načrta 4XNG, zmanjšalo. To podpira dejstvo, da je bila zagotovitev prihrankov stroškov pogoj za sodelovanje kreditodajalcev v novem revolving kreditu in da je bila sklenitev novih kolektivnih sporazumov novembra 2012 ključna za uspešno izvajanje načrta.

| (48) | Skupina SAS nadalje kritizira Komisijo, da ni upoštevala alternativne možnosti stečaja in dejstva, da bi države izgubile vrednost skupnega poslovnega deleža, če ne bi bil zagotovljen novi revolving kredit. V zvezi s tem skupina SAS poudarja, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot temeljni delničarji družbe SAS, da bi si zagotovile rentabilnost svoje naložbe. |
| --- | --- |

(48)

Skupina SAS nadalje kritizira Komisijo, da ni upoštevala alternativne možnosti stečaja in dejstva, da bi države izgubile vrednost skupnega poslovnega deleža, če ne bi bil zagotovljen novi revolving kredit. V zvezi s tem skupina SAS poudarja, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot temeljni delničarji družbe SAS, da bi si zagotovile rentabilnost svoje naložbe.

| (49) | Nazadnje, skupina SAS poroča, da se je z izvajanjem načrta 4XNG ustvaril dobiček pred obdavčitvijo v znesku 3 milijarde SEK, kar je pomenilo pozitivne rezultate za družbo SAS v obdobju od novembra 2012 do julija 2013. |
| --- | --- |

(49)

Nazadnje, skupina SAS poroča, da se je z izvajanjem načrta 4XNG ustvaril dobiček pred obdavčitvijo v znesku 3 milijarde SEK, kar je pomenilo pozitivne rezultate za družbo SAS v obdobju od novembra 2012 do julija 2013.

6.3   Pripombe družbe FAM

| (50) | Po navedbah družbe FAM, ki je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije KAW, je fundacija odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu sprejela ne glede na svoje interese v zvezi z banko SEB in izpostavljenost banke SEB družbi SAS. Družba FAM trdi, da fundacija KAW niti ni imela večinskega deleža v banki SEB niti ni mogoče reči, da nadzira banko SEB. |
| --- | --- |

(50)

Po navedbah družbe FAM, ki je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije KAW, je fundacija odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu sprejela ne glede na svoje interese v zvezi z banko SEB in izpostavljenost banke SEB družbi SAS. Družba FAM trdi, da fundacija KAW niti ni imela večinskega deleža v banki SEB niti ni mogoče reči, da nadzira banko SEB.

| (51) | Družba FAM je proučila načrt 4XNG, z njim povezana finančna tveganja in zavarovalni paket ter presodila, da je sodelovanje v novem revolving kreditu v interesu fundacije KAW. V zvezi s tem je možnost zaščite dolgoročne naložbe fundacije KAW v družbo SAS in morebitni prihodnji donos te naložbe ter visoke provizije, ki bi jih v okviru novega revolving kredita plačala družba SAS, primerjala z likvidacijo družbe SAS, ki po njenem mnenju ni ekonomsko zanimiva možnost. |
| --- | --- |

(51)

Družba FAM je proučila načrt 4XNG, z njim povezana finančna tveganja in zavarovalni paket ter presodila, da je sodelovanje v novem revolving kreditu v interesu fundacije KAW. V zvezi s tem je možnost zaščite dolgoročne naložbe fundacije KAW v družbo SAS in morebitni prihodnji donos te naložbe ter visoke provizije, ki bi jih v okviru novega revolving kredita plačala družba SAS, primerjala z likvidacijo družbe SAS, ki po njenem mnenju ni ekonomsko zanimiva možnost.

| (52) | Družba FAM se z Dansko, Švedsko in skupino SAS strinja tudi, da so vsi deležniki sodelovali v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji, brez kakršne koli oblike podrejenosti, nesorazmernih pravic do zavarovanj ali drugih neenakih pogojev. Odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu je temeljila na poglobljeni analizi možnosti za dobičkonosnost, ki bi jo v prihodnje zagotovila trdna in konkurenčna družba SAS. |
| --- | --- |

(52)

Družba FAM se z Dansko, Švedsko in skupino SAS strinja tudi, da so vsi deležniki sodelovali v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji, brez kakršne koli oblike podrejenosti, nesorazmernih pravic do zavarovanj ali drugih neenakih pogojev. Odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu je temeljila na poglobljeni analizi možnosti za dobičkonosnost, ki bi jo v prihodnje zagotovila trdna in konkurenčna družba SAS.

| (53) | Nazadnje, družba FAM se strinja z Dansko in Švedsko, da je odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljila na poslovnih premislekih, saj je bila njihova obstoječa izpostavljenost v okviru starega revolving kredita zgolj teoretična. Trdi, da banke niso imele tako močnega razloga za sodelovanje v novem revolving kreditu kot države in fundacija KAW, saj so lahko slednje pričakovale povišanje cen delnic. Zato vztraja, da je treba pogoje preskusa pari passu šteti za izpolnjene. |
| --- | --- |

(53)

Nazadnje, družba FAM se strinja z Dansko in Švedsko, da je odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljila na poslovnih premislekih, saj je bila njihova obstoječa izpostavljenost v okviru starega revolving kredita zgolj teoretična. Trdi, da banke niso imele tako močnega razloga za sodelovanje v novem revolving kreditu kot države in fundacija KAW, saj so lahko slednje pričakovale povišanje cen delnic. Zato vztraja, da je treba pogoje preskusa pari passu šteti za izpolnjene.

7.   OCENA UKREPA

7.1   Obstoj državne pomoči

| (54) | V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (55) | Koncept državne pomoči velja za vsako prednost, odobreno neposredno ali posredno, ki se financira iz državnih virov, ki jih odobri država sama ali posredniški organ, ki deluje na podlagi podeljenih pooblastil. |
| --- | --- |

(55)

Koncept državne pomoči velja za vsako prednost, odobreno neposredno ali posredno, ki se financira iz državnih virov, ki jih odobri država sama ali posredniški organ, ki deluje na podlagi podeljenih pooblastil.

| (56) | Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč, mora izhajati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi. Državni viri so načeloma viri države članice in njenih javnih organov ter viri javnih podjetij, na katere lahko imajo javni organi neposreden ali posreden prevladujoč vpliv. |
| --- | --- |

(56)

Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč, mora izhajati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi. Državni viri so načeloma viri države članice in njenih javnih organov ter viri javnih podjetij, na katere lahko imajo javni organi neposreden ali posreden prevladujoč vpliv.

| (57) | Dejstva, da je zadevni ukrep vključeval državne vire, saj se je financiral iz virov v okviru proračunov držav, in da ga je bilo mogoče pripisati državi, ni mogoče izpodbijati. Zlasti je mogoče opaziti, da sta danski in švedski parlament odobrila sodelovanje obeh vlad v novem revolving kreditu (uvodna izjava 30 zgoraj). |
| --- | --- |

(57)

Dejstva, da je zadevni ukrep vključeval državne vire, saj se je financiral iz virov v okviru proračunov držav, in da ga je bilo mogoče pripisati državi, ni mogoče izpodbijati. Zlasti je mogoče opaziti, da sta danski in švedski parlament odobrila sodelovanje obeh vlad v novem revolving kreditu (uvodna izjava 30 zgoraj).

| (58) | Zadevni ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco, prav tako pa mora biti verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(58)

Zadevni ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco, prav tako pa mora biti verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami.

| (59) | Če finančna podpora, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj družbe v primerjavi z drugimi družbami, ki konkurirajo pri trgovini znotraj Unije, obstaja v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaj možnost vpliva na trgovino med državami članicami in na konkurenco (29). Komisija v zvezi s tem meni, da bi kakršna koli morebitna gospodarska prednost, dodeljena družbi SAS na podlagi državnih virov, izpolnjevala ta pogoj. Družbi SAS konkurirajo drugi letalski prevozniki v Evropski uniji in EGP, zlasti odkar se je 1. januarja 1993 začela tretja faza liberalizacije zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: tretji sveženj) (30). Poleg tega zračnemu prometu na področju sorazmerno krajših potovanj znotraj EU konkurirata cestni in železniški promet, zato je mogoč tudi vpliv na cestne in železniške prevoznike. |
| --- | --- |

(59)

Če finančna podpora, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj družbe v primerjavi z drugimi družbami, ki konkurirajo pri trgovini znotraj Unije, obstaja v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaj možnost vpliva na trgovino med državami članicami in na konkurenco (29). Komisija v zvezi s tem meni, da bi kakršna koli morebitna gospodarska prednost, dodeljena družbi SAS na podlagi državnih virov, izpolnjevala ta pogoj. Družbi SAS konkurirajo drugi letalski prevozniki v Evropski uniji in EGP, zlasti odkar se je 1. januarja 1993 začela tretja faza liberalizacije zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: tretji sveženj) (30). Poleg tega zračnemu prometu na področju sorazmerno krajših potovanj znotraj EU konkurirata cestni in železniški promet, zato je mogoč tudi vpliv na cestne in železniške prevoznike.

| (60) | Edino merilo pojma državne pomoči, ki ga je torej smiselno obravnavati, je vprašanje, ali je ukrep družbi SAS omogočil selektivno neupravičeno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(60)

Edino merilo pojma državne pomoči, ki ga je torej smiselno obravnavati, je vprašanje, ali je ukrep družbi SAS omogočil selektivno neupravičeno gospodarsko prednost.

| (61) | Komisija je ob upoštevanju ukinitve novega revolving kredita, ki je bila izvedena 4. marca 2014, ocenila, ali je bila družbi SAS v okviru novega revolving kredita od njegove vzpostavitve leta 2012 do ukinitve leta 2014 podeljena selektivna neupravičena gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je ob upoštevanju ukinitve novega revolving kredita, ki je bila izvedena 4. marca 2014, ocenila, ali je bila družbi SAS v okviru novega revolving kredita od njegove vzpostavitve leta 2012 do ukinitve leta 2014 podeljena selektivna neupravičena gospodarska prednost.

7.2   Gospodarska prednost družbe SAS

| (62) | Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi SAS dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bo ocenila, ali je letalski prevoznik dobil gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imel. Komisija za proučitev tega vprašanja uporablja preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji, v skladu s katerim državna pomoč ne obstaja, če bi bilo mogoče zasebnega vlagatelja, ki se lahko po velikosti primerja z zadevnimi organi v javnem sektorju ter deluje v tržnem gospodarstvu pod običajnimi tržnimi pogoji, v podobnih okoliščinah spodbuditi, da upravičencu zagotovi zadevni ukrep. |
| --- | --- |

(62)

Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi SAS dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bo ocenila, ali je letalski prevoznik dobil gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imel. Komisija za proučitev tega vprašanja uporablja preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji, v skladu s katerim državna pomoč ne obstaja, če bi bilo mogoče zasebnega vlagatelja, ki se lahko po velikosti primerja z zadevnimi organi v javnem sektorju ter deluje v tržnem gospodarstvu pod običajnimi tržnimi pogoji, v podobnih okoliščinah spodbuditi, da upravičencu zagotovi zadevni ukrep.

| (63) | V skladu s preskusom vlagatelja pod tržnimi pogoji mora Komisija torej oceniti, ali bi zasebni vlagatelj zadevni posel sklenil pod enakimi pogoji. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj, ki želi povečati svoj dobiček, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja zanj (31). |
| --- | --- |

(63)

V skladu s preskusom vlagatelja pod tržnimi pogoji mora Komisija torej oceniti, ali bi zasebni vlagatelj zadevni posel sklenil pod enakimi pogoji. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj, ki želi povečati svoj dobiček, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja zanj (31).

| (64) | Prispevek iz javnih sredstev načeloma ne vključuje državne pomoči, če je izveden hkrati s pomembnim kapitalskim prispevkom zasebnega vlagatelja, v primerljivih okoliščinah in pod primerljivimi pogoji (pari passu) (32). |
| --- | --- |

(64)

Prispevek iz javnih sredstev načeloma ne vključuje državne pomoči, če je izveden hkrati s pomembnim kapitalskim prispevkom zasebnega vlagatelja, v primerljivih okoliščinah in pod primerljivimi pogoji (pari passu) (32).

7.2.1   Pari passu sodelovanje držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu

| (65) | Komisija ugotavlja, da so banke kreditodajalke, ki sodelujejo v novem revolving kreditu, sodelovale tudi v starem. Vendar so države v okviru novega revolving kredita povečale svojo izpostavljenost družbi SAS, medtem ko so banke približno razpolovile svoj prispevek (s 366 milijonov EUR na približno 200 milijonov EUR) in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno obstoječo izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede resničnosti utemeljitve pari passu, saj položaj držav in bank ni bil videti primerljiv. |
| --- | --- |

(65)

Komisija ugotavlja, da so banke kreditodajalke, ki sodelujejo v novem revolving kreditu, sodelovale tudi v starem. Vendar so države v okviru novega revolving kredita povečale svojo izpostavljenost družbi SAS, medtem ko so banke približno razpolovile svoj prispevek (s 366 milijonov EUR na približno 200 milijonov EUR) in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno obstoječo izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede resničnosti utemeljitve pari passu, saj položaj držav in bank ni bil videti primerljiv.

| (66) | Danska, Švedska in skupina SAS trdijo, da banke kreditodajalke v času pogajanj o njihovem sodelovanju v novem revolving kreditu niso bile izpostavljene v okviru starega revolving kredita. Zato je treba banke obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje, ki so v primerljivem položaju kot države in fundacija KAW. |
| --- | --- |

(66)

Danska, Švedska in skupina SAS trdijo, da banke kreditodajalke v času pogajanj o njihovem sodelovanju v novem revolving kreditu niso bile izpostavljene v okviru starega revolving kredita. Zato je treba banke obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje, ki so v primerljivem položaju kot države in fundacija KAW.

| (67) | Komisija ugotavlja, da je družba SAS januarja 2012 v celoti črpala stari revolving kredit (uvodna izjava 20 zgoraj). Spremembe starega revolving kredita, sprejete marca 2012, so med drugim dejansko vključevale pogoj, da je treba črpani znesek odplačati takoj in v celoti. Znesek je bil v celoti odplačan marca 2012, spremembe starega revolving kredita, sprejete istega meseca, pa so družbi SAS zelo otežile, da bi po tem še črpala kredit (33). Poleg tega je morala družba SAS do junija 2012 predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor ter države in fundacija KAW kot glavni delničarji. Banke so ta načrt najprej zavrnile. Šele novembra 2012 so se države po skrbni proučitvi revidiranega načrta 4XNG odločile za sodelovanje v novem revolving kreditu, za njimi pa tudi banke. |
| --- | --- |

(67)

Komisija ugotavlja, da je družba SAS januarja 2012 v celoti črpala stari revolving kredit (uvodna izjava 20 zgoraj). Spremembe starega revolving kredita, sprejete marca 2012, so med drugim dejansko vključevale pogoj, da je treba črpani znesek odplačati takoj in v celoti. Znesek je bil v celoti odplačan marca 2012, spremembe starega revolving kredita, sprejete istega meseca, pa so družbi SAS zelo otežile, da bi po tem še črpala kredit (33). Poleg tega je morala družba SAS do junija 2012 predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor ter države in fundacija KAW kot glavni delničarji. Banke so ta načrt najprej zavrnile. Šele novembra 2012 so se države po skrbni proučitvi revidiranega načrta 4XNG odločile za sodelovanje v novem revolving kreditu, za njimi pa tudi banke.

| (68) | Na podlagi tega danski in švedski organi ter skupina SAS trdijo, da je bila družbi SAS uspešno preprečena zahteva za črpanje starega revolving kredita. Banke so se morale ob upoštevanju navedenih razmer odločiti, ali bodo nadaljevale stari revolving kredit, dokler se junija 2013 ne izteče, ali bodo sodelovale v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW, kljub temu da so imele države in fundacija KAW kot delničarji tehtnejše razloge za sodelovanje, saj bi lahko z izvajanjem načrta 4XNG dosegle višje vrednosti svojih delnic. |
| --- | --- |

(68)

Na podlagi tega danski in švedski organi ter skupina SAS trdijo, da je bila družbi SAS uspešno preprečena zahteva za črpanje starega revolving kredita. Banke so se morale ob upoštevanju navedenih razmer odločiti, ali bodo nadaljevale stari revolving kredit, dokler se junija 2013 ne izteče, ali bodo sodelovale v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW, kljub temu da so imele države in fundacija KAW kot delničarji tehtnejše razloge za sodelovanje, saj bi lahko z izvajanjem načrta 4XNG dosegle višje vrednosti svojih delnic.

| (69) | Čeprav je po mnenju Komisije verjetno, da banke ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso bile bistveno izpostavljene staremu revolving kreditu, vsaj ne banke, ki sicer niso bile nezavarovano dvostransko izpostavljene družbi SAS, pa je Komisija tudi mnenja, da je še vedno obstajalo tveganje, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja pred vzpostavitvijo novega revolving kredita. Dejstvo, da se to ni zgodilo in da se stari revolving kredit, potem ko je bil v celoti odplačan marca 2012, ni porabil, v zvezi s tem ni pomembno. Na podlagi tega se zdi, da so bile banke v okviru starega revolving kredita v nekaterih pogledih izpostavljene družbi SAS, države (in fundacija KAW) pa ne. Komisija zato ne more sprejeti trditve danskih in švedskih organov, da so banke v novem revolving kreditu sodelovale kot „zunanji“ vlagatelji, ne glede na njihovo izpostavljenost v okviru starega revolving kredita. |
| --- | --- |

(69)

Čeprav je po mnenju Komisije verjetno, da banke ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso bile bistveno izpostavljene staremu revolving kreditu, vsaj ne banke, ki sicer niso bile nezavarovano dvostransko izpostavljene družbi SAS, pa je Komisija tudi mnenja, da je še vedno obstajalo tveganje, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja pred vzpostavitvijo novega revolving kredita. Dejstvo, da se to ni zgodilo in da se stari revolving kredit, potem ko je bil v celoti odplačan marca 2012, ni porabil, v zvezi s tem ni pomembno. Na podlagi tega se zdi, da so bile banke v okviru starega revolving kredita v nekaterih pogledih izpostavljene družbi SAS, države (in fundacija KAW) pa ne. Komisija zato ne more sprejeti trditve danskih in švedskih organov, da so banke v novem revolving kreditu sodelovale kot „zunanji“ vlagatelji, ne glede na njihovo izpostavljenost v okviru starega revolving kredita.

| (70) | Poleg tega se Komisija ne more strinjati z navedbami Danske in Švedske, da izpostavljenost nekaterih bank v obliki dvostranskih kreditov, povezanih s starim revolving kreditom (34), ni vključevala nobenega finančnega tveganja za banke v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu, ker bi bilo mogoče te kredite črpati le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Kot je navedeno zgoraj, je obstajalo tveganje, čeprav res majhno, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja starega revolving kredita, kljub temu da je bila verjetnost tega po spremembah, sprejetih marca 2012, in uvedbi strogih pogojev zelo majhna. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega se Komisija ne more strinjati z navedbami Danske in Švedske, da izpostavljenost nekaterih bank v obliki dvostranskih kreditov, povezanih s starim revolving kreditom (34), ni vključevala nobenega finančnega tveganja za banke v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu, ker bi bilo mogoče te kredite črpati le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Kot je navedeno zgoraj, je obstajalo tveganje, čeprav res majhno, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja starega revolving kredita, kljub temu da je bila verjetnost tega po spremembah, sprejetih marca 2012, in uvedbi strogih pogojev zelo majhna.

| (71) | Poleg tega se zdi, da so bile nekatere banke tudi sicer izpostavljene družbi SAS. Poleg sodelovanja v starem revolving kreditu je imela na primer [...] od 30. septembra 2012 nezavarovano (in nečrpano) dvostransko izpostavljenost družbi SAS v znesku [200–600] milijonov SEK in nezavarovano izpostavljenost na podlagi kreditne kartice v znesku [500–900] milijonov SEK. Zato bi lahko bila odgovorna za kritje kakršnega koli povračila stroškov strankam, če bi družba SAS odpovedala zadevne lete. Čeprav je ta nezavarovana izpostavljenost na podlagi kreditne kartice znašala [0–2] % skupnega portfelja kredita banke [...] v znesku približno [1 000–3 000] milijard SEK, je kljub temu pomenila finančno tveganje, zato ni mogoče sprejeti, da je bila [...] ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu v primerljivem položaju kot države. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega se zdi, da so bile nekatere banke tudi sicer izpostavljene družbi SAS. Poleg sodelovanja v starem revolving kreditu je imela na primer [...] od 30. septembra 2012 nezavarovano (in nečrpano) dvostransko izpostavljenost družbi SAS v znesku [200–600] milijonov SEK in nezavarovano izpostavljenost na podlagi kreditne kartice v znesku [500–900] milijonov SEK. Zato bi lahko bila odgovorna za kritje kakršnega koli povračila stroškov strankam, če bi družba SAS odpovedala zadevne lete. Čeprav je ta nezavarovana izpostavljenost na podlagi kreditne kartice znašala [0–2] % skupnega portfelja kredita banke [...] v znesku približno [1 000–3 000] milijard SEK, je kljub temu pomenila finančno tveganje, zato ni mogoče sprejeti, da je bila [...] ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu v primerljivem položaju kot države.

| (72) | Poleg tega so bile tri druge banke izpostavljene na podlagi neporavnanih mehanizmov financiranja zrakoplovov (npr. [...]). Čeprav države trdijo, da so bila financiranja zavarovana z zrakoplovi in bankam niso predstavljala finančnega tveganja, saj bi se z lahkoto prodala na trgu, to ni bilo dokazano z dejstvi. Še vedno ni jasno, ali bi bil celotni znesek v primeru nujne prodaje zrakoplovov dejansko povrnjen. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega so bile tri druge banke izpostavljene na podlagi neporavnanih mehanizmov financiranja zrakoplovov (npr. [...]). Čeprav države trdijo, da so bila financiranja zavarovana z zrakoplovi in bankam niso predstavljala finančnega tveganja, saj bi se z lahkoto prodala na trgu, to ni bilo dokazano z dejstvi. Še vedno ni jasno, ali bi bil celotni znesek v primeru nujne prodaje zrakoplovov dejansko povrnjen.

| (73) | V sklepu o začetku postopka se je Komisija spraševala, ali je na odločitev bank morda vplivalo ravnanje držav, saj so države v prejšnjih letih letalskemu prevozniku zagotavljale stalno finančno podporo (npr. z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010). Poleg tega so bile banke pripravljene sodelovati v novem revolving kreditu le, če bi v njem sodelovale države, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 23 in 24 zgoraj. |
| --- | --- |

(73)

V sklepu o začetku postopka se je Komisija spraševala, ali je na odločitev bank morda vplivalo ravnanje držav, saj so države v prejšnjih letih letalskemu prevozniku zagotavljale stalno finančno podporo (npr. z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010). Poleg tega so bile banke pripravljene sodelovati v novem revolving kreditu le, če bi v njem sodelovale države, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 23 in 24 zgoraj.

| (74) | Komisija načeloma meni, da se pogoj pari passu ne more uporabljati v primerih, kadar zasebni subjekti kot pogoj za svoje sodelovanje v transakciji izrecno zahtevajo sodelovanje držav. |
| --- | --- |

(74)

Komisija načeloma meni, da se pogoj pari passu ne more uporabljati v primerih, kadar zasebni subjekti kot pogoj za svoje sodelovanje v transakciji izrecno zahtevajo sodelovanje držav.

| (75) | Med uradno preiskavo so Danska, Švedska in skupina SAS trdile, da banke v nobeni fazi pogajanj o novem revolving kreditu niso čutile vpliva preteklega ravnanja držav in njihove stalne pripravljenosti za financiranje družbe SAS, kljub temu da se napovedi držav v zvezi s prihodki od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso uresničile. |
| --- | --- |

(75)

Med uradno preiskavo so Danska, Švedska in skupina SAS trdile, da banke v nobeni fazi pogajanj o novem revolving kreditu niso čutile vpliva preteklega ravnanja držav in njihove stalne pripravljenosti za financiranje družbe SAS, kljub temu da se napovedi držav v zvezi s prihodki od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso uresničile.

| (76) | Komisija ne more izključiti možnosti, da zasebni vlagatelji ne bi bili pripravljeni vlagati v družbo s takšnimi preteklimi dosežki in nepredvidljivimi projekcijami, če ne bi pri tem sodelovale tudi države. Hkrati tudi ne more izključiti možnosti, da države, ki so zavrnile zagotovitev novega lastniškega kapitala in sodelovanje v podrejenem revolving kreditu, niso bile več pripravljene vlagati dodatnih sredstev v družbo SAS. Ne glede na te premisleke Komisija še vedno ni prepričana, da je bilo sodelovanje držav in bank kreditodajalk v novem revolving kreditu dogovorjeno pod pogoji pari passu, pri čemer upošteva, da so banke zaradi sodelovanja držav z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost revolving kredita družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države svojo izpostavljenost družbi SAS povečale. |
| --- | --- |

(76)

Komisija ne more izključiti možnosti, da zasebni vlagatelji ne bi bili pripravljeni vlagati v družbo s takšnimi preteklimi dosežki in nepredvidljivimi projekcijami, če ne bi pri tem sodelovale tudi države. Hkrati tudi ne more izključiti možnosti, da države, ki so zavrnile zagotovitev novega lastniškega kapitala in sodelovanje v podrejenem revolving kreditu, niso bile več pripravljene vlagati dodatnih sredstev v družbo SAS. Ne glede na te premisleke Komisija še vedno ni prepričana, da je bilo sodelovanje držav in bank kreditodajalk v novem revolving kreditu dogovorjeno pod pogoji pari passu, pri čemer upošteva, da so banke zaradi sodelovanja držav z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost revolving kredita družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države svojo izpostavljenost družbi SAS povečale.

| (77) | V zvezi s tem, ali bi se lahko ravnanje fundacije KAW štelo za referenčno točko za opredelitev ravnanja zasebnega vlagatelja, je uradna preiskava pokazala, da je bila izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic banke SEB manjša, kot je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka. Ob upoštevanju, da je fundacija KAW zgolj manjšinski delničar banke SEB in da je bila izpostavljenost banke SEB družbi SAS omejena, je mogoče trditi, da je fundacijo KAW k sodelovanju v novem revolving kreditu spodbudila možnost dobičkonosnosti naložbe. |
| --- | --- |

(77)

V zvezi s tem, ali bi se lahko ravnanje fundacije KAW štelo za referenčno točko za opredelitev ravnanja zasebnega vlagatelja, je uradna preiskava pokazala, da je bila izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic banke SEB manjša, kot je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka. Ob upoštevanju, da je fundacija KAW zgolj manjšinski delničar banke SEB in da je bila izpostavljenost banke SEB družbi SAS omejena, je mogoče trditi, da je fundacijo KAW k sodelovanju v novem revolving kreditu spodbudila možnost dobičkonosnosti naložbe.

| (78) | Ob upoštevanju navedenega Komisija na podlagi uradne preiskave ni mogla z gotovostjo sprejeti sklepa, da je bila obravnavana transakcija izvedena pod pogoji pari passu. |
| --- | --- |

(78)

Ob upoštevanju navedenega Komisija na podlagi uradne preiskave ni mogla z gotovostjo sprejeti sklepa, da je bila obravnavana transakcija izvedena pod pogoji pari passu.

| (79) | Ne glede na oceno pari passu je Komisija proučila tudi vprašanje, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja štelo za razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. |
| --- | --- |

(79)

Ne glede na oceno pari passu je Komisija proučila tudi vprašanje, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja štelo za razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu.

7.2.2   Ocena sodelovanja držav v novem revolving kreditu v okviru preskusa vlagatelja pod tržnimi pogoji

| (80) | Vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je, ali bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe SAS, in v podobnih okoliščinah, v kakršnih so bile države leta 2012, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji (35). |
| --- | --- |

(80)

Vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je, ali bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe SAS, in v podobnih okoliščinah, v kakršnih so bile države leta 2012, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji (35).

| (81) | V zvezi s tem so poučne neodvisne analize, ki so jih pred vzpostavitvijo novega revolving kredita izvedli zunanji finančni svetovalci (in sicer družbi Goldman Sachs International in CITI kot svetovalki držav ter [...] kot svetovalec kreditodajalcev). Po navedbah Danske in Švedske so se države za sodelovanje v novem revolving kreditu odločile šele po tem, ko so njihovi zunanji svetovalci natančno pregledali načrt 4XNG in ko so bili pogoji novega revolving kredita prilagojeni. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s tem so poučne neodvisne analize, ki so jih pred vzpostavitvijo novega revolving kredita izvedli zunanji finančni svetovalci (in sicer družbi Goldman Sachs International in CITI kot svetovalki držav ter [...] kot svetovalec kreditodajalcev). Po navedbah Danske in Švedske so se države za sodelovanje v novem revolving kreditu odločile šele po tem, ko so njihovi zunanji svetovalci natančno pregledali načrt 4XNG in ko so bili pogoji novega revolving kredita prilagojeni.

| (82) | Medtem ko je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede obsega poročila, ki ga je pripravila družba CITI, sta Danska in Švedska pojasnili, da je njuna odločitev o sodelovanju v novem revolving kreditu temeljila na vseh analizah, ki so jih izvedli njuni finančni svetovalci, in da se zato poročilo CITI ne bi smelo ocenjevati ločeno. |
| --- | --- |

(82)

Medtem ko je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede obsega poročila, ki ga je pripravila družba CITI, sta Danska in Švedska pojasnili, da je njuna odločitev o sodelovanju v novem revolving kreditu temeljila na vseh analizah, ki so jih izvedli njuni finančni svetovalci, in da se zato poročilo CITI ne bi smelo ocenjevati ločeno.

| (83) | Finančni svetovalci so morali med drugim zagotoviti kritično analizo načrta 4XNG in novega revolving kredita ter zadevnih občutljivosti in ranljivosti v zvezi s tem. Ta analiza je bila izvedena prek zaporednih poročil ter se je navezovala na preteklo uspešnost družbe SAS in druga merila uspešnosti panoge. Svetovalci so v zvezi z načrtom 4XNG in novim revolving kreditom izdali številna priporočila glede strategij za zmanjšanje tveganja. V skladu s temi priporočili so države zahtevale številne prilagoditve načrta 4XNG (za pospešitev ukrepov za prihranek stroškov in sprejetje dodatnih pobud) in prilagoditve pogojev novega revolving kredita, da bi se zmanjšala verjetnost črpanja. |
| --- | --- |

(83)

Finančni svetovalci so morali med drugim zagotoviti kritično analizo načrta 4XNG in novega revolving kredita ter zadevnih občutljivosti in ranljivosti v zvezi s tem. Ta analiza je bila izvedena prek zaporednih poročil ter se je navezovala na preteklo uspešnost družbe SAS in druga merila uspešnosti panoge. Svetovalci so v zvezi z načrtom 4XNG in novim revolving kreditom izdali številna priporočila glede strategij za zmanjšanje tveganja. V skladu s temi priporočili so države zahtevale številne prilagoditve načrta 4XNG (za pospešitev ukrepov za prihranek stroškov in sprejetje dodatnih pobud) in prilagoditve pogojev novega revolving kredita, da bi se zmanjšala verjetnost črpanja.

| (84) | Pri analizi načrta 4XNG so zunanji svetovalci opredelili ključna področja morebitnih tveganj, vključno s cilji za prihranke stroškov, prodajami in pritiskom v zvezi z RASK, ter jim namenili posebno pozornost. Na podlagi te ocene tveganja so bili med drugim oblikovani naslednji premisleki:






  — | Cilji za prihranke stroškov
  Poleg prejetih zunanjih priporočil je bil načrt 4XNG spremenjen in okrepljen z vključitvijo pobud za prihranek stroškov v znesku približno [1–4] milijarde SEK odobritev plačil (kar je več od prvotnega cilja [1–4] milijarde SEK odobritev plačil). Medtem ko je bila v zvezi z nedoseganjem ciljev za prihranke stroškov izražena zaskrbljenost, je bil ključni ukrep za odpravo tveganj v zvezi z načrtom 4XNG pred vzpostavitvijo novega revolving kredita sklenitev novih sindikalnih sporazumov z odškodnino za zaposlene in znižanjem dajatev ter spremembe pokojninskega načrta, uvedene novembra 2012. Na podlagi tega so bili doseženi neposredni prihranki stroškov v znesku skoraj [0–3] milijard SEK odobritev plačil [...], ki jih je bilo treba na zahtevo držav uspešno izvesti pred začetkom veljavnosti novega revolving kredita. |
| --- | --- | --- |

(84)

Pri analizi načrta 4XNG so zunanji svetovalci opredelili ključna področja morebitnih tveganj, vključno s cilji za prihranke stroškov, prodajami in pritiskom v zvezi z RASK, ter jim namenili posebno pozornost. Na podlagi te ocene tveganja so bili med drugim oblikovani naslednji premisleki:

—

Cilji za prihranke stroškov

Poleg prejetih zunanjih priporočil je bil načrt 4XNG spremenjen in okrepljen z vključitvijo pobud za prihranek stroškov v znesku približno [1–4] milijarde SEK odobritev plačil (kar je več od prvotnega cilja [1–4] milijarde SEK odobritev plačil). Medtem ko je bila v zvezi z nedoseganjem ciljev za prihranke stroškov izražena zaskrbljenost, je bil ključni ukrep za odpravo tveganj v zvezi z načrtom 4XNG pred vzpostavitvijo novega revolving kredita sklenitev novih sindikalnih sporazumov z odškodnino za zaposlene in znižanjem dajatev ter spremembe pokojninskega načrta, uvedene novembra 2012. Na podlagi tega so bili doseženi neposredni prihranki stroškov v znesku skoraj [0–3] milijard SEK odobritev plačil [...], ki jih je bilo treba na zahtevo držav uspešno izvesti pred začetkom veljavnosti novega revolving kredita.

| — | Prodaje
  Poleg tega, da so zunanji finančni svetovalci izrazili dvom glede prvotnih predpostavk o prodajah sredstev, pa tudi zaradi novih informacij, ki so se pojavile med postopkom, je končni seznam načrtovanih prodaj iz načrta 4XNG odstopal od seznama, ki ga je prvotno predložila družba SAS (36). Finančni svetovalec držav je nazadnje sklenil, da so prodaje (ocenjena vrednost prodaje znaša približno 3,0 milijarde SEK) iz končnega načrta 4XNG izvedljive v predvidenem časovnem okviru. Poleg tega je novi revolving kredit vključeval določbe o časovnem razporedu prodaje družbe Widerøe in o strogi uporabi prihodkov od prodaje za odplačevanje novega revolving kredita. |
| --- | --- |

—

Prodaje

Poleg tega, da so zunanji finančni svetovalci izrazili dvom glede prvotnih predpostavk o prodajah sredstev, pa tudi zaradi novih informacij, ki so se pojavile med postopkom, je končni seznam načrtovanih prodaj iz načrta 4XNG odstopal od seznama, ki ga je prvotno predložila družba SAS (36). Finančni svetovalec držav je nazadnje sklenil, da so prodaje (ocenjena vrednost prodaje znaša približno 3,0 milijarde SEK) iz končnega načrta 4XNG izvedljive v predvidenem časovnem okviru. Poleg tega je novi revolving kredit vključeval določbe o časovnem razporedu prodaje družbe Widerøe in o strogi uporabi prihodkov od prodaje za odplačevanje novega revolving kredita.

| — | Pritisk v zvezi z RASK
  Ob upoštevanju ustreznih podatkov o preteklih trendih, napovedi tretjih oseb in znanih sprememb v konkurenčnem okolju v zadevnem obdobju so bile ocenjene temeljne predpostavke glede donosa in pritiska v zvezi z RASK, ki so bile opredeljene kot razumne. Te predpostavke se tako niso obravnavale kot negativno tveganje za izvajanje načrta 4XNG. |
| --- | --- |

—

Pritisk v zvezi z RASK

Ob upoštevanju ustreznih podatkov o preteklih trendih, napovedi tretjih oseb in znanih sprememb v konkurenčnem okolju v zadevnem obdobju so bile ocenjene temeljne predpostavke glede donosa in pritiska v zvezi z RASK, ki so bile opredeljene kot razumne. Te predpostavke se tako niso obravnavale kot negativno tveganje za izvajanje načrta 4XNG.

| (85) | V zvezi s pomisleki Komisije v sklepu o začetku postopka glede optimistične narave določenih elementov iz načrta 4XNG (npr. rast trga z vidika ASK, napovedi v zvezi z BDP in ničodstotna inflacija v obdobju 2015–2017) so Danska, Švedska in skupina SAS med uradno preiskavo predložile informacije, ki kažejo, da so se ob izvedbi teh ocen zlasti upoštevali glavni trgi, na katerih je dejavna družba SAS. To je vključevalo izrazitejšo izpostavljenost družbe severni Evropi v primerjavi z južno Evropo ter njegovo izpostavljenost ameriškemu in azijskemu trgu. Informacije kažejo še, da je ocenjena stroškovna inflacija v vrednosti 0 % odobritev plačil za obdobje 2015–2017 neto učinek temeljne stopnje inflacije v vrednosti 2 % odobritev plačil (v skladu z ocenjeno stopnjo inflacije EU), in vključujejo predpostavke, da bi jo bilo mogoče nevtralizirati z novimi ukrepi za prihranke stroškov. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi s pomisleki Komisije v sklepu o začetku postopka glede optimistične narave določenih elementov iz načrta 4XNG (npr. rast trga z vidika ASK, napovedi v zvezi z BDP in ničodstotna inflacija v obdobju 2015–2017) so Danska, Švedska in skupina SAS med uradno preiskavo predložile informacije, ki kažejo, da so se ob izvedbi teh ocen zlasti upoštevali glavni trgi, na katerih je dejavna družba SAS. To je vključevalo izrazitejšo izpostavljenost družbe severni Evropi v primerjavi z južno Evropo ter njegovo izpostavljenost ameriškemu in azijskemu trgu. Informacije kažejo še, da je ocenjena stroškovna inflacija v vrednosti 0 % odobritev plačil za obdobje 2015–2017 neto učinek temeljne stopnje inflacije v vrednosti 2 % odobritev plačil (v skladu z ocenjeno stopnjo inflacije EU), in vključujejo predpostavke, da bi jo bilo mogoče nevtralizirati z novimi ukrepi za prihranke stroškov.

| (86) | Kar zadeva pomanjkanje preverjanja občutljivosti analize notranje stopnje donosa, predložene v poročilu CITI (glej uvodno izjavo 35 zgoraj), in prvotne pomisleke Komisije glede morebitnega učinka manj optimističnih scenarijev, sta Danska in Švedska v pripombah k sklepu o začetku postopka Komisiji predložili dodatne informacije v zvezi z obsegom izvedene analize občutljivosti. V zvezi s tem je družba Goldman Sachs predstavila številne preskuse občutljivosti, izvedene med pripravo načrta 4XNG v obdobju od junija do septembra 2012. V okviru revidirane analize iz septembra 2012 je bilo ugotovljeno, da družbi SAS tudi v primeru negativnega scenarija ne bi zmanjkalo denarja, tj. denarna pozicija družbe SAS bi se v vseh analiziranih primerih obdržala nad najnižjo stopnjo revolving kredita. Vendar je bilo ocenjeno, da je za ohranitev zaupanja v trg potreben likvidnostni varovalni mehanizem in da je revolving kredit še vedno najrealnejša možnost za takšno varnostno likvidnost. |
| --- | --- |

(86)

Kar zadeva pomanjkanje preverjanja občutljivosti analize notranje stopnje donosa, predložene v poročilu CITI (glej uvodno izjavo 35 zgoraj), in prvotne pomisleke Komisije glede morebitnega učinka manj optimističnih scenarijev, sta Danska in Švedska v pripombah k sklepu o začetku postopka Komisiji predložili dodatne informacije v zvezi z obsegom izvedene analize občutljivosti. V zvezi s tem je družba Goldman Sachs predstavila številne preskuse občutljivosti, izvedene med pripravo načrta 4XNG v obdobju od junija do septembra 2012. V okviru revidirane analize iz septembra 2012 je bilo ugotovljeno, da družbi SAS tudi v primeru negativnega scenarija ne bi zmanjkalo denarja, tj. denarna pozicija družbe SAS bi se v vseh analiziranih primerih obdržala nad najnižjo stopnjo revolving kredita. Vendar je bilo ocenjeno, da je za ohranitev zaupanja v trg potreben likvidnostni varovalni mehanizem in da je revolving kredit še vedno najrealnejša možnost za takšno varnostno likvidnost.

| (87) | Komisija zato upošteva zaporedne finančne preglede, izvedene v zvezi z načrtom 4XNG (vključno z obsežno analizo in preskušanjem različnih iteracij načrta). Komisija upošteva tudi posledične zahteve držav za zmanjšanje tveganj pri izvajanju in oblikovanje konsolidiranega načrta za prestrukturiranje pred vključitvijo v novi revolving kredit. Ti ukrepi naj bi bili v skladu z ukrepi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo. Ne glede na navedeno je še vedno treba proučiti, ali so bili pogoji novega revolving kredita v skladu s tem, kar bi bilo še sprejemljivo za zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo, ki bi bil v enakem položaju kot države, torej kot obstoječi delničar družbe. |
| --- | --- |

(87)

Komisija zato upošteva zaporedne finančne preglede, izvedene v zvezi z načrtom 4XNG (vključno z obsežno analizo in preskušanjem različnih iteracij načrta). Komisija upošteva tudi posledične zahteve držav za zmanjšanje tveganj pri izvajanju in oblikovanje konsolidiranega načrta za prestrukturiranje pred vključitvijo v novi revolving kredit. Ti ukrepi naj bi bili v skladu z ukrepi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo. Ne glede na navedeno je še vedno treba proučiti, ali so bili pogoji novega revolving kredita v skladu s tem, kar bi bilo še sprejemljivo za zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo, ki bi bil v enakem položaju kot države, torej kot obstoječi delničar družbe.

| (88) | Danska, Švedska in skupina SAS so pojasnile, da je posebna značilnost letalskega sektorja potreba po vzdrževanju visoke ravni finančne pripravljenosti, da se ohrani zaupanje strank in delničarjev v zmožnost družbe za nadaljnje poslovanje. Ob upoštevanju finančnih težav družbe SAS leta 2012 in prevladujočega likvidnostnega položaja v tem obdobju je države k sodelovanju v novem revolving kreditu kot delničarje družbe SAS verjetno spodbudil strah pred večjimi izgubami ali stečajem v primeru odvzema sredstev, ki zagotavljajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(88)

Danska, Švedska in skupina SAS so pojasnile, da je posebna značilnost letalskega sektorja potreba po vzdrževanju visoke ravni finančne pripravljenosti, da se ohrani zaupanje strank in delničarjev v zmožnost družbe za nadaljnje poslovanje. Ob upoštevanju finančnih težav družbe SAS leta 2012 in prevladujočega likvidnostnega položaja v tem obdobju je države k sodelovanju v novem revolving kreditu kot delničarje družbe SAS verjetno spodbudil strah pred večjimi izgubami ali stečajem v primeru odvzema sredstev, ki zagotavljajo likvidnost družbe.

| (89) | V zvezi s tem se zdi, da so države pri dokončnem oblikovanju pogojev novega revolving kredita uporabile zlasti priporočila neodvisnih finančnih svetovalcev. Dejansko se zdi, da je bil skupni cilj vseh pogojev revolving kredita zmanjšanje glavnih ugotovljenih poslovnih tveganj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 84 zgoraj, je bil na primer ključni pogoj za izvedbo novega revolving kredita uspešna sklenitev novih kolektivnih sporazumov s pilotskim osebjem. Poleg tega je bilo zaradi pogojev črpanja, ki so se uporabljali za kredit B, zelo malo verjetno, da bi se lahko kredit črpal pred marcem 2015 (37). Prav tako so bile finančne klavzule, priložene novemu revolving kreditu, strukturirane tako, da družba SAS v primeru nedoseganja ključnih finančnih napovedi iz načrta 4XNG ne bi imela dostopa do revolving kredita ali pa bi morala odplačati vse zneske, ki bi jih takrat črpala (38). |
| --- | --- |

(89)

V zvezi s tem se zdi, da so države pri dokončnem oblikovanju pogojev novega revolving kredita uporabile zlasti priporočila neodvisnih finančnih svetovalcev. Dejansko se zdi, da je bil skupni cilj vseh pogojev revolving kredita zmanjšanje glavnih ugotovljenih poslovnih tveganj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 84 zgoraj, je bil na primer ključni pogoj za izvedbo novega revolving kredita uspešna sklenitev novih kolektivnih sporazumov s pilotskim osebjem. Poleg tega je bilo zaradi pogojev črpanja, ki so se uporabljali za kredit B, zelo malo verjetno, da bi se lahko kredit črpal pred marcem 2015 (37). Prav tako so bile finančne klavzule, priložene novemu revolving kreditu, strukturirane tako, da družba SAS v primeru nedoseganja ključnih finančnih napovedi iz načrta 4XNG ne bi imela dostopa do revolving kredita ali pa bi morala odplačati vse zneske, ki bi jih takrat črpala (38).

| (90) | Poleg navedenih pripomb je Komisija prejela dodatne informacije glede ustreznosti temeljnega zavarovanja s premoženjem za novi revolving kredit. V poročilu iz maja 2012 je [...] zagotovilo neodvisno oceno družbe Widerøe in nekaterih opredmetenih sredstev (vključno z rezervnimi motorji, zadevnim zrakoplovom, številnimi manjšimi nepremičninami in nekatero opremo), ki so se naknadno uporabila kot zavarovanje za novi revolving kredit. Medtem ko se je ocena osredotočala na družbo Widerøe kot na najpomembnejše premoženje v zavarovalnem paketu, je ocena drugih sredstev temeljila na bolj omejenih informacijah, skupna vrednost sredstev na podlagi splošne ocene pa je znašala približno [1–4]–[3–6] milijard SEK. Skupna ocenjena vrednost sredstev, ki so se uporabila kot zavarovanje, je torej presegala znesek kredita A. Po navedbah Danske in Švedske je bilo to zadostno zagotovilo za kreditodajalce novega revolving kredita, saj se je, kot je navedeno zgoraj, verjetnost, da bo družba SAS kdaj koli črpala kredit B, štela za zanemarljivo. |
| --- | --- |

(90)

Poleg navedenih pripomb je Komisija prejela dodatne informacije glede ustreznosti temeljnega zavarovanja s premoženjem za novi revolving kredit. V poročilu iz maja 2012 je [...] zagotovilo neodvisno oceno družbe Widerøe in nekaterih opredmetenih sredstev (vključno z rezervnimi motorji, zadevnim zrakoplovom, številnimi manjšimi nepremičninami in nekatero opremo), ki so se naknadno uporabila kot zavarovanje za novi revolving kredit. Medtem ko se je ocena osredotočala na družbo Widerøe kot na najpomembnejše premoženje v zavarovalnem paketu, je ocena drugih sredstev temeljila na bolj omejenih informacijah, skupna vrednost sredstev na podlagi splošne ocene pa je znašala približno [1–4]–[3–6] milijard SEK. Skupna ocenjena vrednost sredstev, ki so se uporabila kot zavarovanje, je torej presegala znesek kredita A. Po navedbah Danske in Švedske je bilo to zadostno zagotovilo za kreditodajalce novega revolving kredita, saj se je, kot je navedeno zgoraj, verjetnost, da bo družba SAS kdaj koli črpala kredit B, štela za zanemarljivo.

| (91) | Dejanska finančna tveganja, povezana z novim revolving kreditom, so se dodatno zmanjšala z določbami o obveznem predplačilu in/ali preklicu obveznosti v okviru novega revolving kredita, če bi družba SAS prodala nekatera sredstva ali se vključila v druge finančne možnosti. Zaradi teh določb o predplačilu in preklicu so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube. Na podlagi prodaje družbe Widerøe in v skladu s sporazumom, ki je začel veljati ob prodaji septembra 2013 (glej uvodno izjavo 31 zgoraj), se je splošna velikost novega revolving kredita s 3,5 milijarde SEK dejansko zmanjšala na 2 milijardi SEK. |
| --- | --- |

(91)

Dejanska finančna tveganja, povezana z novim revolving kreditom, so se dodatno zmanjšala z določbami o obveznem predplačilu in/ali preklicu obveznosti v okviru novega revolving kredita, če bi družba SAS prodala nekatera sredstva ali se vključila v druge finančne možnosti. Zaradi teh določb o predplačilu in preklicu so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube. Na podlagi prodaje družbe Widerøe in v skladu s sporazumom, ki je začel veljati ob prodaji septembra 2013 (glej uvodno izjavo 31 zgoraj), se je splošna velikost novega revolving kredita s 3,5 milijarde SEK dejansko zmanjšala na 2 milijardi SEK.

| (92) | Tako se zdi, da je bil sprejet celovit in skladen sklop ukrepov, izrecno namenjen zagotovitvi stalnega uspešnega poslovanja družbe SAS v obdobju 2012–2015 in omejitvi ključnih finančnih tveganj, povezanih z novim revolving kreditom. |
| --- | --- |

(92)

Tako se zdi, da je bil sprejet celovit in skladen sklop ukrepov, izrecno namenjen zagotovitvi stalnega uspešnega poslovanja družbe SAS v obdobju 2012–2015 in omejitvi ključnih finančnih tveganj, povezanih z novim revolving kreditom.

| (93) | Komisija priznava tudi potrebo po proučitvi vprašanja, ali bi bilo mogoče primerljivega zasebnega vlagatelja, ki se srečuje s podobnimi tržnimi okoliščinami kot države (tj. kot obstoječi delničarji družbe SAS), spodbuditi, da bi upravičencu zagotovil zadevni ukrep. Zato je priporočljivo proučiti tudi morebitne hipotetične scenarije, ki ne vključujejo ukrepa, ki se izvaja. |
| --- | --- |

(93)

Komisija priznava tudi potrebo po proučitvi vprašanja, ali bi bilo mogoče primerljivega zasebnega vlagatelja, ki se srečuje s podobnimi tržnimi okoliščinami kot države (tj. kot obstoječi delničarji družbe SAS), spodbuditi, da bi upravičencu zagotovil zadevni ukrep. Zato je priporočljivo proučiti tudi morebitne hipotetične scenarije, ki ne vključujejo ukrepa, ki se izvaja.

| (94) | Danska, Švedska in skupina SAS v pripombah k sklepu o začetku postopka trdijo, da bi družba verjetno šla v stečaj, če leta 2012 ne bi bil vzpostavljen novi revolving kredit. Po navedbah Danske in Švedske bi to za države pomenilo skupno izgubo v vrednosti 1 044 milijonov SEK, tj. vrednost njihovega skupnega deleža. Dodatne pripombe so se nanašale tudi na možnost odpovedi prihodnjemu morebitnemu kapitalskemu dobičku v primeru uspešne izvedbe načrta 4XNG. Za primerjavo sta Danska in Švedska predložili tudi oceno, da bi morebitne skupne izgube, ki izhajajo iz skupnega deleža držav in njihovih prispevkov k revolving kreditu, če družba SAS ne bi izpolnjevala obveznosti glede novega revolving kredita, v najslabšem scenariju znašale približno [1 000–3 000] milijonov SEK (39). |
| --- | --- |

(94)

Danska, Švedska in skupina SAS v pripombah k sklepu o začetku postopka trdijo, da bi družba verjetno šla v stečaj, če leta 2012 ne bi bil vzpostavljen novi revolving kredit. Po navedbah Danske in Švedske bi to za države pomenilo skupno izgubo v vrednosti 1 044 milijonov SEK, tj. vrednost njihovega skupnega deleža. Dodatne pripombe so se nanašale tudi na možnost odpovedi prihodnjemu morebitnemu kapitalskemu dobičku v primeru uspešne izvedbe načrta 4XNG. Za primerjavo sta Danska in Švedska predložili tudi oceno, da bi morebitne skupne izgube, ki izhajajo iz skupnega deleža držav in njihovih prispevkov k revolving kreditu, če družba SAS ne bi izpolnjevala obveznosti glede novega revolving kredita, v najslabšem scenariju znašale približno [1 000–3 000] milijonov SEK (39).

| (95) | Tako se zdi, da bi bile morebitne dodatne izgube, povezane s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu (tj. približno 447,5 milijona SEK glede na ponazoritveni primer Danske in Švedske), v primeru stečaja družbe SAS sorazmerno omejene v primerjavi z izgubami v zvezi z delnicami držav, ki bi nastale v vsakem primeru. Zdi se, da primerjava te sorazmerno omejene dodatne spremembe v primeru negativnega scenarija (stečaja) držav z morebitno prednostjo, ki jo lahko države pridobijo z uspešno izvedbo načrta 4XNG, države dodatno spodbuja k temu, da se odločijo za sodelovanje v novem revolving kreditu. Po ocenah poročila CITI bi lahko kapitalski dobiček držav v najbolj optimističnem osnovnem scenariju znašal skupaj [7 000–12 000] milijonov SEK. Čeprav je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede optimistične narave takšnih napovedi rasti, priznava možnost, da lahko morebitni kapitalski dobiček tudi v konzervativnejših scenarijih v primeru pozitivnega scenarija še vedno bistveno preseže morebitne izgube v primeru negativnega scenarija. |
| --- | --- |

(95)

Tako se zdi, da bi bile morebitne dodatne izgube, povezane s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu (tj. približno 447,5 milijona SEK glede na ponazoritveni primer Danske in Švedske), v primeru stečaja družbe SAS sorazmerno omejene v primerjavi z izgubami v zvezi z delnicami držav, ki bi nastale v vsakem primeru. Zdi se, da primerjava te sorazmerno omejene dodatne spremembe v primeru negativnega scenarija (stečaja) držav z morebitno prednostjo, ki jo lahko države pridobijo z uspešno izvedbo načrta 4XNG, države dodatno spodbuja k temu, da se odločijo za sodelovanje v novem revolving kreditu. Po ocenah poročila CITI bi lahko kapitalski dobiček držav v najbolj optimističnem osnovnem scenariju znašal skupaj [7 000–12 000] milijonov SEK. Čeprav je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede optimistične narave takšnih napovedi rasti, priznava možnost, da lahko morebitni kapitalski dobiček tudi v konzervativnejših scenarijih v primeru pozitivnega scenarija še vedno bistveno preseže morebitne izgube v primeru negativnega scenarija.

| (96) | Komisija zato upošteva navedeno oceno tveganja in nagrade ter obsežen pregled in preskušanje načrta 4XNG, dodatna preverjanja, zagotovljena v zvezi s temeljnim zavarovanjem s premoženjem (40), določbe o preklicu in predplačilu, s katerimi so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube (41), in druge različne ukrepe za zmanjšanje tveganj, vključene v pogoje novega revolving kredita (42). Ob upoštevanju navedenega se zdi odločitev držav za sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu z ravnanjem zasebnega subjekta, ki deluje zato, da bi pridobil običajni tržni donos glede na poseben položaj družbe v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(96)

Komisija zato upošteva navedeno oceno tveganja in nagrade ter obsežen pregled in preskušanje načrta 4XNG, dodatna preverjanja, zagotovljena v zvezi s temeljnim zavarovanjem s premoženjem (40), določbe o preklicu in predplačilu, s katerimi so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube (41), in druge različne ukrepe za zmanjšanje tveganj, vključene v pogoje novega revolving kredita (42). Ob upoštevanju navedenega se zdi odločitev držav za sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu z ravnanjem zasebnega subjekta, ki deluje zato, da bi pridobil običajni tržni donos glede na poseben položaj družbe v zadevnem obdobju.

| (97) | Poleg navedenega je Komisija sklenila, da so države kot obstoječi delničarji družbe SAS pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami kreditodajalkami v obdobju od decembra 2012 do marca 2014 upoštevale razumne in realne možnosti dobičkonosnosti. To sodelovanje torej ni pomenilo nobene prednosti za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(97)

Poleg navedenega je Komisija sklenila, da so države kot obstoječi delničarji družbe SAS pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami kreditodajalkami v obdobju od decembra 2012 do marca 2014 upoštevale razumne in realne možnosti dobičkonosnosti. To sodelovanje torej ni pomenilo nobene prednosti za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU.

7.3   Sklepni ugotovitvi o obstoju državne pomoči

| (98) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da sodelovanje Danske in Švedske v novem revolving kreditu ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(98)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da sodelovanje Danske in Švedske v novem revolving kreditu ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (99) | Nazadnje, Danska in Švedska sta po ugotovitvah Komisije potrdili, da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku – |
| --- | --- |

(99)

Nazadnje, Danska in Švedska sta po ugotovitvah Komisije potrdili, da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Financiranje družbe Scandinavian Airlines prek novega revolving kredita, ki sta ga Kraljevina Danska in Kraljevina Švedska izvedli decembra 2012, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 9. julija 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 283, 28.9.2013, str. 8.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Družba FAM je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije Knut and Alice Wallenberg foundation.

3

(4)  Razpoložljivi sedežni kilometri (ASK) so ukrep potniške zmogljivosti letalskega prevoznika na let. Vrednost je enaka številu razpoložljivih sedežev, pomnoženemu s številom preletenih kilometrov.

4

(5)  Vir: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

5

Vir

(6)  Glej opombo 12 in uvodno izjavo 31 v zvezi s prodajo 80 % delnic družbe Widerøe.

6

(7)  Vir: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

7

Vir:

(8)  Novejši podatki o bonitetni oceni družbe S&P za družbo SAS so navedeni v opombi 25 spodaj.

8

(9)  Vir: Letna poročila družbe SAS za obdobje 2008–2012 so na voljo na: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

9

Vir:

(10)  Poslovna skrivnost.

10

(11)  Novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 sta bili predmet Sklepa Komisije v zadevi SA.29785 (na voljo na: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), v katerem je Komisija sklenila, da izdaji delnic nista vključevali državne pomoči.

11

(12)  Glej v zvezi s tem izjavo izvršnega direktorja družbe SAS, ki jo je agencija Reuters objavila 12. novembra 2012: „To je resnično naša 'zadnja priložnost', če želimo, da se družba SAS obdrži,“ je dejal izvršni direktor po uvedbi novega načrta za reševanje letalskega prevoznika [...], ki celoletnega dobička ni ustvaril že od leta 2007, na voljo na: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Glej tudi članek z naslovom „SAS tops European airline critical list“ (Družba SAS na vrhu kritičnega seznama evropskih letalskih prevoznikov) v časopisu Financial Times z dne 13. novembra 2012, na voljo na: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

12

To je resnično naša 'zadnja priložnost', če želimo, da se družba SAS obdrži,“

SAS tops European airline critical list

(13)  Glej na primer objavo agencije Reuters z dne 18. novembra 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) in časopisa Financial Times z dne 19. novembra 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

(14)  Glede na informacije, ki so jih predložili danski in švedski organi, je bila prodaja [...] – navedena v sklepu o začetku postopka – odstranjena s končnega seznama načrtovanih odprodaj zaradi visoke negotovosti glede časovne razporeditve prodaje in ustvarjanja prihodkov.

14

(15)  Družba SAS je 20. maja 2013 sporočila, da je sklenila sporazum o prodaji 80 % svojih delnic v družbi Widerøe skupini vlagateljev. Družba SAS bo obdržala 20-odstotni delež družbe Widerøe, vendar bo imela možnost, da leta 2016 prenese polno lastništvo. Glej http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

15

(16)  Družba SAS je 10 % delnic v družbi za zemeljsko oskrbo zrakoplova prodalo družbi Swissport. Ta prevzem je začel veljati 1. novembra 2013. Pogajanja so trenutno ustavljena, dokler družba Swissport ne konča prevzema in integracije družbe Servisair.

16

(17)  Učinek te prodaje na likvidnost je znašal približno 1,7 milijarde SEK.

17

(18)  Večina teh ukrepov je bila izvedena, s čimer se bodo zagotovili prihranki v znesku približno 1 milijarde SEK.

18

(19)  [...].

19

(20)  [...], eden od kreditodajalcev v okviru starega revolving kredita, je navedla, da ni pripravljena sodelovati v novem revolving kreditu. Zato sta [...] in [...] sorazmerno povečali svoj delež v novem revolving kreditu.

20

(21)  Glej opombo 34 spodaj.

21

(22)  Glej http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

22

(23)  Obveznost v okviru kredita A se je 31. oktobra 2013 z 0,8 milijarde SEK zmanjšala na 0,6 milijarde SEK, ker je družba SAS delež svojega oddelka za zemeljsko oskrbo zrakoplova prodala družbi Swissport.

23

(24)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

24

(25)  Druga možnost bi bila preprosto pustiti, da se stari revolving kredit 20. junija 2013 izteče, hkrati pa v tem obdobju preprečiti kakršno koli uporabo, če družba SAS ne more izpolniti pogojev črpanja.

25

(26)  Danski in švedski organi so predložili informacije o nekaterih drugih izpostavljenostih bank družbi SAS v obliki dvostranskih kreditov, različnih pogodb o varovanju pred tveganjem, kreditnih kartic, mehanizmov financiranja zrakoplovov, prekoračitev stanja in nepremičninskih poslov. Danski in švedski organi vztrajajo, da banke, razen morda izpostavljenosti [...] v zvezi s plačili s kreditno kartico, niso bile bistveno nezavarovano izpostavljene družbi SAS. Različne navedene oblike izpostavljenosti so bile omejene ali zavarovane in se zato v zvezi z odločitvijo bank glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso zdele pomembne.

26

(27)  Prihodki na razpoložljivi sedežni kilometer (RASK) se pogosto uporabljajo za merjenje prihodkov letalskih prevoznikov.

27

(28)  Danska in Švedska ter družba SAS v zvezi s tem tudi poudarjajo, da je družba S&P 5. avgusta 2013 bonitetno oceno družbe SAS s CCC+ zvišala na B– s stabilnimi obeti.

28

(29)  Glej sodbo Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Recueil, str. 2671, točka 11; sodbo Sodišča prve stopnje z dne 4. aprila 2001 v zadevi T-288/97, Regione Friuli Venezia Giulia proti Komisiji, Recueil, str. II-1169, točka 41; in sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Recueil, str. I-7747, točka 75.

29

(30)  „Tretji sveženj“ je vključeval tri zakonodajne ukrepe: (i) Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992, str. 1); (ii) Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8) in (iii) Uredbo Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (UL L 240, 24.8.1992, str. 15). Te uredbe so bile vključene v Sporazum EGP, dokler niso bile razveljavljene z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3), kot je bila vključena v Sporazum EGP na podlagi Priloge XIII k navedenemu sporazumu.

30

(31)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein – Westfalen proti Komisiji, Recueil, str. II-435, točka 255.

31

(32)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2000 v zadevi T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil, str. II-3871, točka 81.

32

(33)  [...]

33

(34)  Poleg starega revolving kredita so bile do 30. septembra 2012 tri banke izpostavljene na podlagi dvostranskih kreditov, ki so bili povezani s starim revolving kreditom in bi se lahko črpali le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Zneski posameznih dvostranskih kreditov so bili [400–800] milijonov EUR za [...], [200–400] milijonov EUR za [...] in [400–800] milijonov EUR za [...].

34

(35)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1991 v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil, str. I-1603, točka 20.

35

(36)  [...] je bil na primer odstranjen s seznama načrtovanih prodaj [...].

36

(37)  Eden od pogojev črpanja kredita B je na primer določal, da bi moral dobiček družbe SAS pred odbitkom obresti, davkov, amortizacije in najemnin 12 mesecev stalno znašati vsaj [5–9] milijard SEK. Ker je ta znesek presegal dobiček pred odbitkom obresti, davkov, amortizacije in najemnin, predviden za posamezno leto v obdobju 2012–2015, se ni štelo za verjetno, da bo lahko družba SAS v obdobju novega revolving kredita črpala kredit B.

37

(38)  Finančne klavzule so se nanašale na [...]. Zadnji dve finančni klavzuli sta bili vsako četrtletje prilagojeni na podlagi finančnega modela, na katerem temelji načrt 4XNG, kar pomeni, da je morala družba SAS uresničiti svoje finančne cilje.

38

(39)  Danska in Švedska sta za ponazoritev ocenili skupne izgube držav v zvezi z novim revolving kreditom, pri čemer sta predpostavljali, da bi se kredit A (od katerega so [700–1 200] milijonov SEK krile države) črpal v celoti in da zavarovanje krije le 50 % obveznosti kredita A, države pa so že prejele prvi obrok provizije za prevzete obveznosti. To bi pomenilo ocenjene izgube v zvezi z novim revolving kreditom v znesku [400–800] milijonov SEK in ocenjene izgube v zvezi s skupnim deležem v znesku [700–1 200] milijonov SEK, tj. skupaj [1 100–2 000] milijonov SEK.

39

(40)  Glej uvodno izjavo 90.

40

(41)  Glej uvodni izjavi 84 in 91.

41

(42)  Glej uvodni izjavi 84 in 89.

42

---

| 20.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 366/104

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 18. decembra 2014

o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/833/EU o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9741)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/939/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potem ko je Nizozemska 16. novembra 2014 Komisijo obvestilo o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s kokošmi nesnicami v Hekendorpu v provinci Utrecht, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep 2014/808/EU (3). |
| --- | --- |

(1)

Potem ko je Nizozemska 16. novembra 2014 Komisijo obvestilo o izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s kokošmi nesnicami v Hekendorpu v provinci Utrecht, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep 2014/808/EU (3).

| (2) | Izvedbeni sklep 2014/808/EU določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila Nizozemska, v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) obsegati vsaj okužena in ogrožena območja iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep 2014/808/EU določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih je vzpostavila Nizozemska, v skladu z Direktivo Sveta 2005/94/ES (4) obsegati vsaj okužena in ogrožena območja iz Priloge k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (3) | Začasni zaščitni ukrepi, ki so bili uvedeni po izbruhu v Hekendorpu na Nizozemskem, so bili 20. novembra 2014 pregledani v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo. Ukrepi so bili potrjeni, Priloga k navedenemu izvedbenemu sklepu pa je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/833/EU (5), da se upošteva vzpostavitev okuženih in ogroženih območij okoli nadaljnjih izbruhov v Ter Aaru in Kamperveenu, kjer se izvajajo veterinarske omejitve v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(3)

Začasni zaščitni ukrepi, ki so bili uvedeni po izbruhu v Hekendorpu na Nizozemskem, so bili 20. novembra 2014 pregledani v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo. Ukrepi so bili potrjeni, Priloga k navedenemu izvedbenemu sklepu pa je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/833/EU (5), da se upošteva vzpostavitev okuženih in ogroženih območij okoli nadaljnjih izbruhov v Ter Aaru in Kamperveenu, kjer se izvajajo veterinarske omejitve v skladu z Direktivo 2005/94/ES.

| (4) | 30. novembra 2014 je bil potrjen še en izbruh bolezni na gospodarstvu s perutnino v Zoeterwoudeju v provinci Zuid-Holland. Ukrepi iz Direktive 2005/94/ES so bili nemudoma izvedeni, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij. |
| --- | --- |

(4)

30. novembra 2014 je bil potrjen še en izbruh bolezni na gospodarstvu s perutnino v Zoeterwoudeju v provinci Zuid-Holland. Ukrepi iz Direktive 2005/94/ES so bili nemudoma izvedeni, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij.

| (5) | Za preprečitev kakršnih koli nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in v izogib tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nizozemsko opredeliti okužena in ogrožena območja, vzpostavljena zaradi novega izbruha bolezni v navedeni državi članici, ter določiti trajanje navedene regionalizacije. |
| --- | --- |

(5)

Za preprečitev kakršnih koli nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in v izogib tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Nizozemsko opredeliti okužena in ogrožena območja, vzpostavljena zaradi novega izbruha bolezni v navedeni državi članici, ter določiti trajanje navedene regionalizacije.

| (6) | Izvedbeni sklep 2014/833/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep 2014/833/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep 2014/833/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 18. decembra 2014

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/808/EU z dne 17. novembra 2014 o nekaterih začasnih zaščitnih ukrepih v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N8 na Nizozemskem (UL L 332, 19.11.2014, str. 44).

3

(4)  Direktiva sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/833/EU z dne 25. novembra 2014 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z nedavnimi izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na Nizozemskem (UL L 341, 27.11.2014, str. 16).

5

---

PRILOGA

V del A se doda naslednje:

| „ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Uporaba do datuma v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nizozemska | Poštna številka/oznaka ADNS | Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland:
  območje zajema: | 22.12.2014 |
| | | | — | Od križišča cest A4/N11 po cesti A4 proti severu do križišča cest A4/N446. |

„ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Uporaba do datuma v skladu s členom 29 Direktive 2005/94/ES

NL

Nizozemska

Poštna številka/oznaka ADNS

Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland:

območje zajema:

22.12.2014

—

Od križišča cest A4/N11 po cesti A4 proti severu do križišča cest A4/N446.

| — | Po cesti N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) proti jugovzhodu do kanala Woudwetering. |
| --- | --- |

—

Po cesti N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) proti jugovzhodu do kanala Woudwetering.

| — | Ob kanalu Woudwetering proti jugu do reke Oude Rijn. |
| --- | --- |

—

Ob kanalu Woudwetering proti jugu do reke Oude Rijn.

| — | Ob reki Oude Rijn proti vzhodu do ceste Gemeneweg/N209. |
| --- | --- |

—

Ob reki Oude Rijn proti vzhodu do ceste Gemeneweg/N209.

| — | Po cesti Gemeneweg/N209 proti jugu do ceste Hoogeveenseweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Gemeneweg/N209 proti jugu do ceste Hoogeveenseweg.

| — | Po cesti Hoogeveenseweg proti vzhodu do ceste Heereweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Hoogeveenseweg proti vzhodu do ceste Heereweg.

| — | Po cesti Heereweg proti vzhodu na cesto Dorpsstraat do ceste Slootweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Heereweg proti vzhodu na cesto Dorpsstraat do ceste Slootweg.

| — | Po cesti Slootweg proti severovzhodu do ceste Aziëweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Slootweg proti severovzhodu do ceste Aziëweg.

| — | Po cesti Aziëweg proti jugu do ceste Europaweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Aziëweg proti jugu do ceste Europaweg.

| — | Po cesti Europaweg proti jugozahodu do ceste N206. |
| --- | --- |

—

Po cesti Europaweg proti jugozahodu do ceste N206.

| — | Po cesti N206 proti severozahodu do ceste A4. |
| --- | --- |

—

Po cesti N206 proti severozahodu do ceste A4.

| — | Po cesti A4 proti severovzhodu do križišča cest A4/N11.“ |
| --- | --- |

—

Po cesti A4 proti severovzhodu do križišča cest A4/N11.“

V del B se doda naslednje:

| „ISO oznaka države | Država članica | Oznaka
  (če je na voljo) | Ime | Uporaba do datuma v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nizozemska | Poštna številka/oznaka ADNS | Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland:
  območje zajema: | 31.12.2014 |
| | | | — | Od križišča A44/Lisserdijk ob nasipu Lisserdijk proti vzhodu, ob nasipu Huigsloterdijk in nasipu Leimuiderdijk do ceste N207 Provincialeweg. |

„ISO oznaka države

Država članica

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

Uporaba do datuma v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

NL

Nizozemska

Poštna številka/oznaka ADNS

Občina Zoeterwoude, provinca Zuid-Holland:

območje zajema:

31.12.2014

—

Od križišča A44/Lisserdijk ob nasipu Lisserdijk proti vzhodu, ob nasipu Huigsloterdijk in nasipu Leimuiderdijk do ceste N207 Provincialeweg.

| — | Od ceste N207 Provincialeweg proti jugu do ceste N446. |
| --- | --- |

—

Od ceste N207 Provincialeweg proti jugu do ceste N446.

| — | Po cesti N446 proti vzhodu do ceste Aardamseweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti N446 proti vzhodu do ceste Aardamseweg.

| — | Po cesti Aardamseweg proti vzhodu do ceste Oostkanaalweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Aardamseweg proti vzhodu do ceste Oostkanaalweg.

| — | Po cesti Oostkanaalweg proti jugu do ceste Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Oostkanaalweg proti jugu do ceste Nieuwkoopseweg.

| — | Po cesti Nieuwkoopseweg proti vzhodu do ceste Treinweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Nieuwkoopseweg proti vzhodu do ceste Treinweg.

| — | Po cesti Treinweg proti jugu do reke Oude Rijn. |
| --- | --- |

—

Po cesti Treinweg proti jugu do reke Oude Rijn.

| — | Ob reki Oude Rijn proti vzhodu do ceste Goudse Rijpad. |
| --- | --- |

—

Ob reki Oude Rijn proti vzhodu do ceste Goudse Rijpad.

| — | Po cesti Goudse Rijpad proti jugu do ceste Rijerskoop. |
| --- | --- |

—

Po cesti Goudse Rijpad proti jugu do ceste Rijerskoop.

| — | Po cesti Rijerskoop proti zahodu do ceste Zuidwijk. |
| --- | --- |

—

Po cesti Rijerskoop proti zahodu do ceste Zuidwijk.

| — | Po cesti Zuidwijk proti jugu na cesto Randenburgseweg do N207. |
| --- | --- |

—

Po cesti Zuidwijk proti jugu na cesto Randenburgseweg do N207.

| — | Po cesti N207 proti jugu do ceste Brugweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti N207 proti jugu do ceste Brugweg.

| — | Po cesti Brugweg proti zahodu do nasipa Kanaaldijk. |
| --- | --- |

—

Po cesti Brugweg proti zahodu do nasipa Kanaaldijk.

| — | Ob nasipu Kanaaldijk proti jugu do ceste Dreef. |
| --- | --- |

—

Ob nasipu Kanaaldijk proti jugu do ceste Dreef.

| — | Po cesti Dreef proti zahodu do ceste Beijerincklaan. |
| --- | --- |

—

Po cesti Dreef proti zahodu do ceste Beijerincklaan.

| — | Po cesti Beijerincklaan proti jugozahodu do ceste A12. |
| --- | --- |

—

Po cesti Beijerincklaan proti jugozahodu do ceste A12.

| — | Po cesti A12 proti zahodu do reke Rotte. |
| --- | --- |

—

Po cesti A12 proti zahodu do reke Rotte.

| — | Ob reki Rotte proti jugu do Lange Vaart. |
| --- | --- |

—

Ob reki Rotte proti jugu do Lange Vaart.

| — | Ob Lange Vaart proti zahodu na cesto Groendelseweg do ceste Munnikenweg. |
| --- | --- |

—

Ob Lange Vaart proti zahodu na cesto Groendelseweg do ceste Munnikenweg.

| — | Po cesti Munnikenweg proti zahodu do ceste Berkelseweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Munnikenweg proti zahodu do ceste Berkelseweg.

| — | Po cesti Berkelseweg proti severozahodu do ceste Katwijkerlaan. |
| --- | --- |

—

Po cesti Berkelseweg proti severozahodu do ceste Katwijkerlaan.

| — | Po cesti Katwijkerlaan proti jugozahodu do ceste Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Katwijkerlaan proti jugozahodu do ceste Nieuwkoopseweg.

| — | Po cesti Nieuwkoopseweg proti severozahodu do ceste 's-Gravenweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Nieuwkoopseweg proti severozahodu do ceste 's-Gravenweg.

| — | Po cesti 's-Gravenweg proti zahodu do železniške proge Rotterdam/Leiderdorp. |
| --- | --- |

—

Po cesti 's-Gravenweg proti zahodu do železniške proge Rotterdam/Leiderdorp.

| — | Po železniški progi Rotterdam/Leiderdorp proti severu do ceste A12. |
| --- | --- |

—

Po železniški progi Rotterdam/Leiderdorp proti severu do ceste A12.

| — | Po cesti A12 proti zahodu do križišča A4/Prins Clausplein. |
| --- | --- |

—

Po cesti A12 proti zahodu do križišča A4/Prins Clausplein.

| — | Po cesti A4 proti severu do ceste N14. |
| --- | --- |

—

Po cesti A4 proti severu do ceste N14.

| — | Po cesti N14 proti zahodu do križišča cest N14/Rijksstraatweg, potem proti severu do ceste Rust en Vreugdelaan. |
| --- | --- |

—

Po cesti N14 proti zahodu do križišča cest N14/Rijksstraatweg, potem proti severu do ceste Rust en Vreugdelaan.

| — | Po cesti Rust en Vreugdelaan proti zahodu na cesto Lijsterlaan do ceste Jagerslaan. |
| --- | --- |

—

Po cesti Rust en Vreugdelaan proti zahodu na cesto Lijsterlaan do ceste Jagerslaan.

| — | Po cesti Jagerslaan zuide proti severu na cesto Jagerslaan noord do ceste Katwijkerweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Jagerslaan zuide proti severu na cesto Jagerslaan noord do ceste Katwijkerweg.

| — | Po cesti Katwijkerweg proti severozahodu na cesto Wassenaarseweg do ceste N206/Provincialeweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Katwijkerweg proti severozahodu na cesto Wassenaarseweg do ceste N206/Provincialeweg.

| — | Po cesti N206/Provincialeweg proti severu do ceste Sandtlaan. |
| --- | --- |

—

Po cesti N206/Provincialeweg proti severu do ceste Sandtlaan.

| — | Po cesti Sandtlaan proti vzhodu na cesto Oegstgeesterweg do ceste Brouwerstraat. |
| --- | --- |

—

Po cesti Sandtlaan proti vzhodu na cesto Oegstgeesterweg do ceste Brouwerstraat.

| — | Po cesti Brouwerstraat proti severu na cesto Noordwijkerweg do ceste Voorhoutenweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Brouwerstraat proti severu na cesto Noordwijkerweg do ceste Voorhoutenweg.

| — | Po cesti Voorhoutenweg proti severovzhodu do ceste Vinkenweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Voorhoutenweg proti severovzhodu do ceste Vinkenweg.

| — | Po cesti Vinkenweg proti vzhodu do ceste Elsgeesterweg. |
| --- | --- |

—

Po cesti Vinkenweg proti vzhodu do ceste Elsgeesterweg.

| — | Po cesti Elsgeesterweg proti severovzhodu na cesto Eerste Elsgeesterweg do ceste N444/Leidsevaart. |
| --- | --- |

—

Po cesti Elsgeesterweg proti severovzhodu na cesto Eerste Elsgeesterweg do ceste N444/Leidsevaart.

| — | Po cesti N444/Leidsevaart proti jugu do ceste A44. |
| --- | --- |

—

Po cesti N444/Leidsevaart proti jugu do ceste A44.

| — | Po cesti A44 proti vzhodu do križišča A44/Lisserdijk.“ |
| --- | --- |

—

Po cesti A44 proti vzhodu do križišča A44/Lisserdijk.“

---