# Den Europæiske Unions C 415/20.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 415 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang20. november 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 415

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang20. november 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014 |
| 2014/C 415/01 | Regionsudvalgets udtalelse — Langsigtet finansiering af den europæiske økonomi | 1 |
| 2014/C 415/02 | Regionsudvalgets udtalelse — Støtteforanstaltninger til økosystemer for opstart af højteknologiske virksomheder | 5 |
| 2014/C 415/03 | Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk strategi for kyst- og havturisme | 9 |
| 2014/C 415/04 | Regionsudvalgets udtalelse — Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030 | 14 |
| 2014/C 415/05 | Regionsudvalgets udtalelse — Mobilitet i regioner med geografiske og demografiske udfordringer | 18 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014

2014/C 415/01

Regionsudvalgets udtalelse — Langsigtet finansiering af den europæiske økonomi

1

2014/C 415/02

Regionsudvalgets udtalelse — Støtteforanstaltninger til økosystemer for opstart af højteknologiske virksomheder

5

2014/C 415/03

Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk strategi for kyst- og havturisme

9

2014/C 415/04

Regionsudvalgets udtalelse — Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030

14

2014/C 415/05

Regionsudvalgets udtalelse — Mobilitet i regioner med geografiske og demografiske udfordringer

18

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | REGIONSUDVALGET |
| | 108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014 |
| 2014/C 415/06 | Regionsudvalgets udtalelse — Pakken om en politik for ren luft i Europa | 23 |
| 2014/C 415/07 | Regionsudvalgets udtalelse — Støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner | 30 |
| 2014/C 415/08 | Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk platform for bekæmpelse af sort arbejde | 37 |

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014

2014/C 415/06

Regionsudvalgets udtalelse — Pakken om en politik for ren luft i Europa

23

2014/C 415/07

Regionsudvalgets udtalelse — Støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner

30

2014/C 415/08

Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk platform for bekæmpelse af sort arbejde

37

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/1

---

Regionsudvalgets udtalelse — Langsigtet finansiering af den europæiske økonomi

2014/C 415/01

| Ordfører | Witold Krochmal (PL/EA), medlem af by- og kommunalrådet i Wołów |
| --- | --- |
| Basisdokument | Meddelelse om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi
  COM(2014) 168 final |

Ordfører

Witold Krochmal (PL/EA), medlem af by- og kommunalrådet i Wołów

Basisdokument

Meddelelse om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi

COM(2014) 168 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi. Den er en anerkendelse af, at langfristet finansiering af den europæiske økonomi er en nødvendig forudsætning for at overvinde den økonomiske krise og bringe de europæiske virksomheder på rette kurs mod stabil og konkurrencedygtig vækst; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om langsigtet finansiering af den europæiske økonomi. Den er en anerkendelse af, at langfristet finansiering af den europæiske økonomi er en nødvendig forudsætning for at overvinde den økonomiske krise og bringe de europæiske virksomheder på rette kurs mod stabil og konkurrencedygtig vækst;

| 2. | mener, at de tiltag, der foreslås i Kommissionens meddelelse, vil bidrage til fastlæggelse af grundlæggende principper for finansiering af den europæiske økonomi og dermed stimulere jobskabelsen; |
| --- | --- |

2.

mener, at de tiltag, der foreslås i Kommissionens meddelelse, vil bidrage til fastlæggelse af grundlæggende principper for finansiering af den europæiske økonomi og dermed stimulere jobskabelsen;

| 3. | langsigtet finansiering af den europæiske økonomi vil medvirke til at øge mulighederne for at afsætte midler til større infrastrukturinvesteringer, hvilket vil gøre det lettere for de lokale og regionale myndigheder at gennemføre disse projekter; |
| --- | --- |

3.

langsigtet finansiering af den europæiske økonomi vil medvirke til at øge mulighederne for at afsætte midler til større infrastrukturinvesteringer, hvilket vil gøre det lettere for de lokale og regionale myndigheder at gennemføre disse projekter;

| 4. | de langfristede finansieringsmidler bør derfor målrettes mod økonomiske projekter, som er i overensstemmelse med EU's politiske mål og Europa 2020-strategien, og som samtidig tager hensyn til klima- og energipakken for 2030; |
| --- | --- |

4.

de langfristede finansieringsmidler bør derfor målrettes mod økonomiske projekter, som er i overensstemmelse med EU's politiske mål og Europa 2020-strategien, og som samtidig tager hensyn til klima- og energipakken for 2030;

| 5. | er overbevist om, at en passende lovgivningsmæssig regulering af området for langsigtet finansiering af den europæiske økonomi vil overvinde potentielle investorers risikoaversion; |
| --- | --- |

5.

er overbevist om, at en passende lovgivningsmæssig regulering af området for langsigtet finansiering af den europæiske økonomi vil overvinde potentielle investorers risikoaversion;

| 6. | opfordrer derfor til en EU-rammepolitik til at fremme kvaliteten af de offentlige investeringer på områder, der er omfattet af EU-foranstaltninger som beskrevet i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2012, som opfordrede medlemsstaterne og EU-institutionerne til »(at udnytte) de muligheder, som EU's eksisterende finanspolitiske rammer giver for at finde balancen mellem behovene for produktive offentlige investeringer og målene vedrørende finanspolitisk disciplin (...) i den præventive del af stabilitets- og vækstpagten
   (1)«. |
| --- | --- |

6.

opfordrer derfor til en EU-rammepolitik til at fremme kvaliteten af de offentlige investeringer på områder, der er omfattet af EU-foranstaltninger som beskrevet i Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2012, som opfordrede medlemsstaterne og EU-institutionerne til »(at udnytte) de muligheder, som EU's eksisterende finanspolitiske rammer giver for at finde balancen mellem behovene for produktive offentlige investeringer og målene vedrørende finanspolitisk disciplin (...) i den præventive del af stabilitets- og vækstpagten
   (1)«.

| 7. | understreger, at betingelserne for finansiering af realøkonomien er blevet væsentligt ændret af den igangværende finansielle, økonomiske og sociale krise. På denne baggrund supplerer de offentlige og private investeringer i stigende grad hinanden. Offentlige investeringer er således ikke kun et incitament for private investeringer, men er oftest en forudsætning for at skabe de relevante strukturelle betingelser i en regional økonomi og spiller rollen som en automatisk stabilisator, dvs. en kontracyklisk buffer i tider med dårlige økonomiske forhold. Offentlige investeringer handler også om at gennemføre målsætninger af almen interesse i områder (såsom uddannelse, forskning, infrastruktur, sundhed, miljø osv.), hvor offentlig indgriben er nødvendig, fordi de mere omfattende fordele for samfundet ikke matcher de private investeringsmønstre, og markedssvigt dermed sandsynligvis vil føre til, at der bruges for få penge; |
| --- | --- |

7.

understreger, at betingelserne for finansiering af realøkonomien er blevet væsentligt ændret af den igangværende finansielle, økonomiske og sociale krise. På denne baggrund supplerer de offentlige og private investeringer i stigende grad hinanden. Offentlige investeringer er således ikke kun et incitament for private investeringer, men er oftest en forudsætning for at skabe de relevante strukturelle betingelser i en regional økonomi og spiller rollen som en automatisk stabilisator, dvs. en kontracyklisk buffer i tider med dårlige økonomiske forhold. Offentlige investeringer handler også om at gennemføre målsætninger af almen interesse i områder (såsom uddannelse, forskning, infrastruktur, sundhed, miljø osv.), hvor offentlig indgriben er nødvendig, fordi de mere omfattende fordele for samfundet ikke matcher de private investeringsmønstre, og markedssvigt dermed sandsynligvis vil føre til, at der bruges for få penge;

| 8. | bemærker, at finansieringsmekanismer bør vurderes som en del af en gennemgribende reform af arbejdslivet. Passende bestemmelser vil kunne skabe forudsætningerne for en væsentlig reform af arbejdsliv og jobskabelse takket være digitalisering. Dette skridt vil desuden kunne øge evnen til at kanalisere opsparing gennem en åben, sikker og konkurrencedygtig finanssektor. Tilsammen ville dette styrke den europæiske økonomis og industris konkurrencedygtighed. |
| --- | --- |

8.

bemærker, at finansieringsmekanismer bør vurderes som en del af en gennemgribende reform af arbejdslivet. Passende bestemmelser vil kunne skabe forudsætningerne for en væsentlig reform af arbejdsliv og jobskabelse takket være digitalisering. Dette skridt vil desuden kunne øge evnen til at kanalisere opsparing gennem en åben, sikker og konkurrencedygtig finanssektor. Tilsammen ville dette styrke den europæiske økonomis og industris konkurrencedygtighed.

Banksektoren

| 9. | Regionsudvalget understreger, at der i alle regler om kapitalkrav i forbindelse med likviditetsstyring bør tages hensyn til den indvirkning, de kan have på bankernes evne til at yde langfristede lån; |
| --- | --- |

9.

Regionsudvalget understreger, at der i alle regler om kapitalkrav i forbindelse med likviditetsstyring bør tages hensyn til den indvirkning, de kan have på bankernes evne til at yde langfristede lån;

| 10. | mener, at de regionale og lokale banker i nogle medlemsstater kan spille en særlig rolle i forbindelse med langsigtet finansiering, da de har bedst kendskab til regionens økonomi og ofte er i stand til at forfølge en effektiv økonomisk strategi for langsigtet finansiering af regionens økonomi; |
| --- | --- |

10.

mener, at de regionale og lokale banker i nogle medlemsstater kan spille en særlig rolle i forbindelse med langsigtet finansiering, da de har bedst kendskab til regionens økonomi og ofte er i stand til at forfølge en effektiv økonomisk strategi for langsigtet finansiering af regionens økonomi;

| 11. | henleder også opmærksomheden på, at systemet til finansiel rapportering, navnlig for SMV'erne, bør være tilstrækkeligt gennemsigtigt og troværdigt til, at banker beliggende uden for den region, hvor virksomheden driver forretning, kan træffe velfunderede beslutninger om finansiel støtte; |
| --- | --- |

11.

henleder også opmærksomheden på, at systemet til finansiel rapportering, navnlig for SMV'erne, bør være tilstrækkeligt gennemsigtigt og troværdigt til, at banker beliggende uden for den region, hvor virksomheden driver forretning, kan træffe velfunderede beslutninger om finansiel støtte;

| 12. | gentager sin støtte (2) til det fremsatte forslag om en reform af strukturen i EU's banksektor (3), som indebærer en adskillelse af hhv. de finansielle aktiviteter, der består i långivning til erhvervslivet, og de spekulative aktiviteter. En sådan regulering skal bidrage til at begrænse brugen af indlån til finansiering af spekulative aktiviteter, og til at kanalisere midler over i realøkonomien. |
| --- | --- |

12.

gentager sin støtte (2) til det fremsatte forslag om en reform af strukturen i EU's banksektor (3), som indebærer en adskillelse af hhv. de finansielle aktiviteter, der består i långivning til erhvervslivet, og de spekulative aktiviteter. En sådan regulering skal bidrage til at begrænse brugen af indlån til finansiering af spekulative aktiviteter, og til at kanalisere midler over i realøkonomien.

Forsikringssektoren

| 13. | Regionsudvalget opfordrer til, at der skabes de rette betingelser for, at forsikringsselskaber kan deltage i den langsigtede finansiering af økonomien. Dette kan bl.a. omfatte investeringer i infrastruktur, SMV'er og sociale virksomheder; |
| --- | --- |

13.

Regionsudvalget opfordrer til, at der skabes de rette betingelser for, at forsikringsselskaber kan deltage i den langsigtede finansiering af økonomien. Dette kan bl.a. omfatte investeringer i infrastruktur, SMV'er og sociale virksomheder;

| 14. | mener, at pensionskasser er mest disponerede for at investere deres midler på lang sigt, da de har langsigtede forpligtelser at overholde. Udvalget opfordrer EU-institutionerne og de nationale og regionale myndigheder til at etablere garantiordninger for at mindske risiciene og dermed tilskynde investorerne til at anvende midler fra pensions- og forsikringsordninger til langsigtet finansiering; |
| --- | --- |

14.

mener, at pensionskasser er mest disponerede for at investere deres midler på lang sigt, da de har langsigtede forpligtelser at overholde. Udvalget opfordrer EU-institutionerne og de nationale og regionale myndigheder til at etablere garantiordninger for at mindske risiciene og dermed tilskynde investorerne til at anvende midler fra pensions- og forsikringsordninger til langsigtet finansiering;

| 15. | beder på baggrund af det ringe årlige afkast af pensionsfonde og langsigtede forsikringsordninger, der især skyldes en national fragmentering af markederne, Kommissionen om at undersøge muligheden for at udvikle et nyt europæisk overførbart opsparingsprodukt, der attesteres med et europæisk pas for pensionsopsparingsprodukter efter samme model som investeringsselskaber med variabel kapital. Et sådant system skal sikre, at personlige pensionsprodukter er i stand til at garantere sikker og effektiv finansiering af langsigtede investeringer; |
| --- | --- |

15.

beder på baggrund af det ringe årlige afkast af pensionsfonde og langsigtede forsikringsordninger, der især skyldes en national fragmentering af markederne, Kommissionen om at undersøge muligheden for at udvikle et nyt europæisk overførbart opsparingsprodukt, der attesteres med et europæisk pas for pensionsopsparingsprodukter efter samme model som investeringsselskaber med variabel kapital. Et sådant system skal sikre, at personlige pensionsprodukter er i stand til at garantere sikker og effektiv finansiering af langsigtede investeringer;

| 16. | mener, at de offentlige midler endnu ikke udnyttes tilstrækkeligt, hvilket afspejles i det alt for lave afkast af de offentlige investeringer og den ringe evne til at mobilisere private investeringer, hvilket mindsker deres bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

16.

mener, at de offentlige midler endnu ikke udnyttes tilstrækkeligt, hvilket afspejles i det alt for lave afkast af de offentlige investeringer og den ringe evne til at mobilisere private investeringer, hvilket mindsker deres bidrag til den økonomiske vækst.

Kapitalmarkeder

| 17. | Regionsudvalget mener, at der som led i bestræbelserne på at diversificere kilderne til finansiering af den europæiske økonomi bør skabes de bedst mulige betingelser for at udvikle de europæiske kapitalmarkeder med finansielle instrumenter, der er udformet således, at de giver mulighed for at investere i børsnoterede SMV'er; |
| --- | --- |

17.

Regionsudvalget mener, at der som led i bestræbelserne på at diversificere kilderne til finansiering af den europæiske økonomi bør skabes de bedst mulige betingelser for at udvikle de europæiske kapitalmarkeder med finansielle instrumenter, der er udformet således, at de giver mulighed for at investere i børsnoterede SMV'er;

| 18. | mener, at det er nødvendigt at øge kendskabet til, hvordan kapitalmarkederne fungerer, blandt både iværksættere og potentielle investorer. EU-institutioner og agenturer vil i den forbindelse skulle samarbejde med nationale og regionale institutioner om løbende foranstaltninger for at øge mulighederne for finansiel understøtning af økonomien, herunder SMV'erne; |
| --- | --- |

18.

mener, at det er nødvendigt at øge kendskabet til, hvordan kapitalmarkederne fungerer, blandt både iværksættere og potentielle investorer. EU-institutioner og agenturer vil i den forbindelse skulle samarbejde med nationale og regionale institutioner om løbende foranstaltninger for at øge mulighederne for finansiel understøtning af økonomien, herunder SMV'erne;

| 19. | henleder opmærksomheden på udviklingen af markeder for private investeringer i visse EU-lande og det stigende antal europæiske udstedere på det amerikanske marked for private investeringer. Udvalget opfordrer EU-institutionerne til at vedtage regler, der fjerner de barrierer, som hæmmer udviklingen af sådanne markeder, specielt hvad angår oplysninger om udstederne; |
| --- | --- |

19.

henleder opmærksomheden på udviklingen af markeder for private investeringer i visse EU-lande og det stigende antal europæiske udstedere på det amerikanske marked for private investeringer. Udvalget opfordrer EU-institutionerne til at vedtage regler, der fjerner de barrierer, som hæmmer udviklingen af sådanne markeder, specielt hvad angår oplysninger om udstederne;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde arbejdet med at fastsætte EU-regler om kreditvurdering og undersøge muligheden for at harmonisere/øge sammenligneligheden af oplysninger om SMV'er på tværs af EU. |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde arbejdet med at fastsætte EU-regler om kreditvurdering og undersøge muligheden for at harmonisere/øge sammenligneligheden af oplysninger om SMV'er på tværs af EU.

Finansiering af infrastrukturen

| 21. | Eftersom de gængse kilder til finansiering af infrastrukturinvesteringer er ved at være brugt op, mener Regionsudvalget, at der er behov for en ny tilgang til finansiering, som tager hensyn til alle de politikker, der for øjeblikket gennemføres af EU. Denne tilgang bør tage højde for forskellige finansieringskilder, herunder private kilder, og hvor langt de forskellige medlemsstater er kommet med udviklingen af infrastrukturen; |
| --- | --- |

21.

Eftersom de gængse kilder til finansiering af infrastrukturinvesteringer er ved at være brugt op, mener Regionsudvalget, at der er behov for en ny tilgang til finansiering, som tager hensyn til alle de politikker, der for øjeblikket gennemføres af EU. Denne tilgang bør tage højde for forskellige finansieringskilder, herunder private kilder, og hvor langt de forskellige medlemsstater er kommet med udviklingen af infrastrukturen;

| 22. | beklager, at Kommissionen ikke har større ambitioner om indførelse af en EU-opsparingskonto, eftersom den nøjes med at bebude følgende: »Kommissionens tjenestegrene vil inden udgangen af 2014 foretage en undersøgelse af mulige markedssvigt og andre mangler vedrørende grænseoverskridende opsparinger, herunder en oversigt over nationale opsparingskontomodeller og en vurdering af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at indføre en opsparingskonto på EU-plan«
   (4); |
| --- | --- |

22.

beklager, at Kommissionen ikke har større ambitioner om indførelse af en EU-opsparingskonto, eftersom den nøjes med at bebude følgende: »Kommissionens tjenestegrene vil inden udgangen af 2014 foretage en undersøgelse af mulige markedssvigt og andre mangler vedrørende grænseoverskridende opsparinger, herunder en oversigt over nationale opsparingskontomodeller og en vurdering af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at indføre en opsparingskonto på EU-plan«
   (4);

| 23. | opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at gennemføre strukturelle investeringer, der giver et så højt afkast, at det gør samarbejde om gennemførelse af infrastrukturprojekter tiltrækkende for infrastrukturinvesteringsmidler; |
| --- | --- |

23.

opfordrer de regionale og lokale myndigheder til at gennemføre strukturelle investeringer, der giver et så højt afkast, at det gør samarbejde om gennemførelse af infrastrukturprojekter tiltrækkende for infrastrukturinvesteringsmidler;

| 24. | mener, at det er afgørende at udbrede gode eksempler på investering af privat kapital i infrastruktur blandt både offentlige myndigheder og potentielle investorer. Gode eksempler kan bruges til at udvikle metoder til at forenkle infrastrukturfinansieringen; |
| --- | --- |

24.

mener, at det er afgørende at udbrede gode eksempler på investering af privat kapital i infrastruktur blandt både offentlige myndigheder og potentielle investorer. Gode eksempler kan bruges til at udvikle metoder til at forenkle infrastrukturfinansieringen;

| 25. | finder det vigtigt at støtte alle lokale og regionale investeringsinitiativer, der har til formål at finansiere infrastruktur med privat kapital, som har tilknytning til det område, hvor denne infrastruktur benyttes, hvilket i høj grad hjælper både investorer og befolkning til at identificere sig med og tage ansvar for projektet; |
| --- | --- |

25.

finder det vigtigt at støtte alle lokale og regionale investeringsinitiativer, der har til formål at finansiere infrastruktur med privat kapital, som har tilknytning til det område, hvor denne infrastruktur benyttes, hvilket i høj grad hjælper både investorer og befolkning til at identificere sig med og tage ansvar for projektet;

| 26. | er helt enigt i udsagnet om, at tiltrækning af kapital til langsigtet finansiering af den europæiske økonomi i vid udstrækning er afhængig af de erhvervs- og lovgivningsmæssige rammer i den europæiske økonomi og i EU-medlemsstaternes nationale økonomier. |
| --- | --- |

26.

er helt enigt i udsagnet om, at tiltrækning af kapital til langsigtet finansiering af den europæiske økonomi i vid udstrækning er afhængig af de erhvervs- og lovgivningsmæssige rammer i den europæiske økonomi og i EU-medlemsstaternes nationale økonomier.

Afsluttende bemærkninger

| 27. | Regionsudvalget mener, at nedenstående tiltag fra EU-institutionernes side, der er beskrevet i meddelelsen, har stor betydning:






  — | selskabsledelse baseret på arbejdstagernes finansielle deltagelse. Det burde bidrage til at øge arbejdskvaliteten og -effektiviteten og sikre en langsigtet orientering, hvilket er et vigtigt argument for potentielle investorer. En sådan tilgang til selskabsledelse giver større jobsikkerhed, hvilket er vigtigt for de lokale og regionale samfund; |
| --- | --- | --- |

27.

Regionsudvalget mener, at nedenstående tiltag fra EU-institutionernes side, der er beskrevet i meddelelsen, har stor betydning:

—

selskabsledelse baseret på arbejdstagernes finansielle deltagelse. Det burde bidrage til at øge arbejdskvaliteten og -effektiviteten og sikre en langsigtet orientering, hvilket er et vigtigt argument for potentielle investorer. En sådan tilgang til selskabsledelse giver større jobsikkerhed, hvilket er vigtigt for de lokale og regionale samfund;

| — | klar og fuldstændig indberetning om virksomhedsledelse og pålidelige informationskanaler, som sætter investorerne i stand til at træffe de rigtige beslutninger under hensyntagen til SMV'erne, som har sværere ved at træffe investeringsbeslutninger, fordi de har begrænset adgang til rådgivning; |
| --- | --- |

—

klar og fuldstændig indberetning om virksomhedsledelse og pålidelige informationskanaler, som sætter investorerne i stand til at træffe de rigtige beslutninger under hensyntagen til SMV'erne, som har sværere ved at træffe investeringsbeslutninger, fordi de har begrænset adgang til rådgivning;

| — | fastlæggelse af regnskabsstandarder, der er befordrende for langsigtede investeringer, og som gør det muligt at anvende forenklede regnskabsstandarder for børsnoterede SMV'er og samtidig opretholde et passende tillidsniveau blandt investorerne; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af regnskabsstandarder, der er befordrende for langsigtede investeringer, og som gør det muligt at anvende forenklede regnskabsstandarder for børsnoterede SMV'er og samtidig opretholde et passende tillidsniveau blandt investorerne;

| — | udarbejdelse af en selvstændig regnskabsstandard for ikke-børsnoterede SMV'er, hvilket burde føre til, at der opstår koncerner på tværs af grænserne; dette forhindres for øjeblikket af, at SMV'erne er underlagt nationale regnskabsregler; |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af en selvstændig regnskabsstandard for ikke-børsnoterede SMV'er, hvilket burde føre til, at der opstår koncerner på tværs af grænserne; dette forhindres for øjeblikket af, at SMV'erne er underlagt nationale regnskabsregler;

| — | fjernelse af virksomhedernes forkærlighed for finansiering gennem låntagning frem for gennem egenkapital ved enten at tillade fradrag af de udgifter, der er forbundet med at rejse egenkapital, eller at fjerne muligheden for at fratrække renteudgifter; |
| --- | --- |

—

fjernelse af virksomhedernes forkærlighed for finansiering gennem låntagning frem for gennem egenkapital ved enten at tillade fradrag af de udgifter, der er forbundet med at rejse egenkapital, eller at fjerne muligheden for at fratrække renteudgifter;

| — | fjernelse af de juridiske forskelle mellem landene, som hæmmer langsigtede investeringer på tværs af grænserne og dermed begrænser virksomhedernes evne til at styrke deres position og vokse. Det gælder især de små og mellemstore virksomheder og de virksomheder, der ikke befinder sig i den bedste finansielle situation. |
| --- | --- |

—

fjernelse af de juridiske forskelle mellem landene, som hæmmer langsigtede investeringer på tværs af grænserne og dermed begrænser virksomhedernes evne til at styrke deres position og vokse. Det gælder især de små og mellemstore virksomheder og de virksomheder, der ikke befinder sig i den bedste finansielle situation.

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Konklusioner fra Det Europæiske Råd den 14. december 2012 om fuldførelse af ØMU'en, punkt 2.

1

(2)  Se Regionsudvalgets udtalelse af 26. juni 2014 (ECOS-V-055).

2

(3)  COM(2014) 043.

3

(4)  Kommissionens meddelelse, s. 7.

4

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/5

---

Regionsudvalgets udtalelse — Støtteforanstaltninger til økosystemer for opstart af højteknologiske virksomheder

2014/C 415/02

| Ordfører | Markku Markkula (FI/EPP), medlem af byrådet i Espoo |
| --- | --- |

Ordfører

Markku Markkula (FI/EPP), medlem af byrådet i Espoo

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Indledning

En nylig undersøgelse (1) tyder på, at internetøkonomien i G20-landene i de kommende 5 år vil udvise en årlig vækstrate på 8 %. Endvidere vil applikationsudviklernes andel af arbejdsstyrken i Europa stige fra 1 million i 2013 til 2,8 millioner i 2018 (2). Inden for support og marketing blev der i 2013 skabt i alt 1,8 millioner arbejdspladser, og det ventes at stige til 4,8 millioner i 2018. Disse data viser, at man må være særligt opmærksom på fænomenet højteknologiske opstartsvirksomheder, som rigtigt forvaltet kan blive en regulær motor for vækst og jobskabelse i Europa. Dog må man huske på, at der på det europæiske kontinent ikke er sket nogen systematisk udvikling af iværksætterkulturen; fra nu af bør der gøres en kraftigere og mere målrettet indsats. De lokale og regionale myndigheder, som er ansvarlige for en tredjedel af de offentlige udgifter og for to tredjedele af de offentlige investeringer, har en afgørende indflydelse på gennemførelsen af EU's mål og udbredelsen af en iværksætterkultur.

Tilgrundliggende betragtninger

| 1. | Økosystemer for højteknologiske opstartsvirksomheder er noget, som kun delvist kan planlægges og projekteres på forhånd. I et økosystem er der mange variabler, som ikke kan kontrolleres. Det er dog muligt at indkredse faktorer, som begunstiger virksomhedsopstart, såsom: bedre adgang til kredit, effektiv regulering og beskatning, udvikling af iværksætterkulturen og større risikovillighed fra virksomhedernes side. Disse aspekter er ved flere lejligheder blevet understreget af Kommissionen og især i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur (3). For at fremme højteknologiske opstartsvirksomheder er det samtidig en forudsætning, at der foreligger den nødvendige bredbåndsinfrastruktur. |
| --- | --- |

1.

Økosystemer for højteknologiske opstartsvirksomheder er noget, som kun delvist kan planlægges og projekteres på forhånd. I et økosystem er der mange variabler, som ikke kan kontrolleres. Det er dog muligt at indkredse faktorer, som begunstiger virksomhedsopstart, såsom: bedre adgang til kredit, effektiv regulering og beskatning, udvikling af iværksætterkulturen og større risikovillighed fra virksomhedernes side. Disse aspekter er ved flere lejligheder blevet understreget af Kommissionen og især i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur (3). For at fremme højteknologiske opstartsvirksomheder er det samtidig en forudsætning, at der foreligger den nødvendige bredbåndsinfrastruktur.

| 2. | Det er derfor ikke muligt at forudse, hvor et økosystem vil opstå. Det er ikke de politiske beslutningstagere, men iværksætterne selv, der vælger, hvor de vil placere sig, hvis de tilbydes gunstige etableringsvilkår. |
| --- | --- |

2.

Det er derfor ikke muligt at forudse, hvor et økosystem vil opstå. Det er ikke de politiske beslutningstagere, men iværksætterne selv, der vælger, hvor de vil placere sig, hvis de tilbydes gunstige etableringsvilkår.

| 3. | For at støtte sådanne økosystemer er det nødvendigt at mobilisere den offentlige administration, de politiske beslutningstagere, erhvervslivet, den akademiske verden, de studerende og alle andre aktører og udstyre dem med redskaber og en specifik virksomhedskultur. Uddannelse spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng, hvor ekspertisen og innovationen beror på personer. |
| --- | --- |

3.

For at støtte sådanne økosystemer er det nødvendigt at mobilisere den offentlige administration, de politiske beslutningstagere, erhvervslivet, den akademiske verden, de studerende og alle andre aktører og udstyre dem med redskaber og en specifik virksomhedskultur. Uddannelse spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng, hvor ekspertisen og innovationen beror på personer.

| 4. | For at mindske risikoen for fiasko og ineffektivitet mest muligt er det som led i en koordineringsindsats på nationalt plan nødvendigt at koncentrere ressourcerne om nogle enkelte økosystemer ud fra klart definerede kriterier. Det regionale niveau er det rette til at finde frem til måder, hvorpå ressourcerne kan kombineres. |
| --- | --- |

4.

For at mindske risikoen for fiasko og ineffektivitet mest muligt er det som led i en koordineringsindsats på nationalt plan nødvendigt at koncentrere ressourcerne om nogle enkelte økosystemer ud fra klart definerede kriterier. Det regionale niveau er det rette til at finde frem til måder, hvorpå ressourcerne kan kombineres.

| 5. | I Europa er der en alt for stor spredning af såvel nationale som regionale initiativer. Der er behov for en fælles referenceramme. |
| --- | --- |

5.

I Europa er der en alt for stor spredning af såvel nationale som regionale initiativer. Der er behov for en fælles referenceramme.

Konvertering

Forudsætningen for at kunne træffe de beslutninger, der er nødvendige for at nå målene, er at have klar og fyldestgørende information om det fænomen, man ønsker at få styr på. Derfor er det efter Regionsudvalgets mening nødvendigt at:

| 6. | gøre status over, hvad der konkret er gjort, idet de forskellige europæiske regioner allerede har taget instrumenter i brug og/eller vedtaget politikker til fremme af højteknologiske opstartsvirksomheder. Dette vil gøre det muligt at opbygge et instrumentbræt, som hurtigt kan give et overblik over situationen; |
| --- | --- |

6.

gøre status over, hvad der konkret er gjort, idet de forskellige europæiske regioner allerede har taget instrumenter i brug og/eller vedtaget politikker til fremme af højteknologiske opstartsvirksomheder. Dette vil gøre det muligt at opbygge et instrumentbræt, som hurtigt kan give et overblik over situationen;

| 7. | ordne dataene i klynger, således at de vigtigste kan indkredses: vi vil dermed være i stand til at analysere de foranstaltninger, der allerede er truffet af regionerne, og afdække tendenser; |
| --- | --- |

7.

ordne dataene i klynger, således at de vigtigste kan indkredses: vi vil dermed være i stand til at analysere de foranstaltninger, der allerede er truffet af regionerne, og afdække tendenser;

| 8. | opbygge en relevant database, hvor de decentrale forvaltningsniveauer vil kunne udveksle bedste praksis. Dermed vil det også være muligt at foretage benchmarking, som vil være til stor nytte, især for de regioner, der halter mest bagud på reguleringsområdet; |
| --- | --- |

8.

opbygge en relevant database, hvor de decentrale forvaltningsniveauer vil kunne udveksle bedste praksis. Dermed vil det også være muligt at foretage benchmarking, som vil være til stor nytte, især for de regioner, der halter mest bagud på reguleringsområdet;

| 9. | indføre en mekanisme til evaluering af foranstaltningernes effektivitet, således at man løbende kan følge op på de opnåede resultater; |
| --- | --- |

9.

indføre en mekanisme til evaluering af foranstaltningernes effektivitet, således at man løbende kan følge op på de opnåede resultater;

| 10. | have et godt kendskab til de vigtigste aktører på regionalt plan og deres ansvarsopgaver i forbindelse med støtte til virksomhedsopstart. Til dette formål kan der trækkes på allerede eksisterende instrumenter, som benyttes i andre europæiske projekter: Dynamic Mapping of Web Entrepreneurs and Startups' ecosystem og Cluster Observatory. |
| --- | --- |

10.

have et godt kendskab til de vigtigste aktører på regionalt plan og deres ansvarsopgaver i forbindelse med støtte til virksomhedsopstart. Til dette formål kan der trækkes på allerede eksisterende instrumenter, som benyttes i andre europæiske projekter: Dynamic Mapping of Web Entrepreneurs and Startups' ecosystem og Cluster Observatory.

Forenkling og harmonisering af de bureaukratiske procedurer

| 11. | Eftersom iværksætteri kræver fleksibilitet, må den administrative byrde reduceres til et minimum. De bureaukratiske hindringer anses endnu i dag for at være et af de største problemer, der skal tages fat på. Regionsudvalget foreslår derfor at: |
| --- | --- |

11.

Eftersom iværksætteri kræver fleksibilitet, må den administrative byrde reduceres til et minimum. De bureaukratiske hindringer anses endnu i dag for at være et af de største problemer, der skal tages fat på. Regionsudvalget foreslår derfor at:

| 11.1 | forenkle og harmonisere det regionale regelværk, så det ikke ender med at komplicere den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

11.1

forenkle og harmonisere det regionale regelværk, så det ikke ender med at komplicere den nationale lovgivning;

| 11.2 | gøre så megen nyttig information tilgængelig online som muligt på en struktureret måde og under overholdelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

11.2

gøre så megen nyttig information tilgængelig online som muligt på en struktureret måde og under overholdelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger;

| 11.3 | fastlægge en minimumsstandard for information, som skal stilles til rådighed, således at brugerne kan evaluere og sammenligne den; |
| --- | --- |

11.3

fastlægge en minimumsstandard for information, som skal stilles til rådighed, således at brugerne kan evaluere og sammenligne den;

| 11.4 | stille nyttige oplysninger om anvendelig praksis til rådighed online, men undgå redundans og give mulighed for at gennemføre administrative procedurer direkte online; |
| --- | --- |

11.4

stille nyttige oplysninger om anvendelig praksis til rådighed online, men undgå redundans og give mulighed for at gennemføre administrative procedurer direkte online;

| 11.5 | stille onlineinformationen til rådighed på såvel det lokale sprog som engelsk; |
| --- | --- |

11.5

stille onlineinformationen til rådighed på såvel det lokale sprog som engelsk;

| 12. | gennemføre punkt 11.1–11.5 med anvendelse af eksisterende instrumenter såsom portalen http://ec.europa.eu/internal_market/eu-go/ |
| --- | --- |

12.

gennemføre punkt 11.1–11.5 med anvendelse af eksisterende instrumenter såsom portalen http://ec.europa.eu/internal_market/eu-go/

Højne kvalifikationsniveauet hos de ansatte i de offentlige administrationer

Hvad angår den samlede strategi til fremme af udviklingen af økosystemer for højteknologiske opstartsvirksomheder, understreger Regionsudvalget, at:

| 13. | det er nødvendigt at uddanne personalet i de regionale og lokale forvaltninger. Personer, som beskæftiger sig med at afstikke fremtiden for økonomien, bør være bedst muligt uddannet til at have fingeren på pulsen, når det gælder innovation; |
| --- | --- |

13.

det er nødvendigt at uddanne personalet i de regionale og lokale forvaltninger. Personer, som beskæftiger sig med at afstikke fremtiden for økonomien, bør være bedst muligt uddannet til at have fingeren på pulsen, når det gælder innovation;

| 14. | det er nødvendigt at udvikle kapaciteten til projektudvikling hos de lokale og regionale myndigheder og hos alle i samfundet generelt, dvs. at de skal kunne udforme et projekt, som gør det muligt at nå frem til et resultat. Der er også brug for en forretningsmæssig uddannelse; |
| --- | --- |

14.

det er nødvendigt at udvikle kapaciteten til projektudvikling hos de lokale og regionale myndigheder og hos alle i samfundet generelt, dvs. at de skal kunne udforme et projekt, som gør det muligt at nå frem til et resultat. Der er også brug for en forretningsmæssig uddannelse;

| 15. | det er nødvendigt at udforme mekanismer til evaluering af kvaliteten af de tjenester, der tilbydes, for at de offentlige forvaltninger kan tilskyndes til at yde deres bedste; |
| --- | --- |

15.

det er nødvendigt at udforme mekanismer til evaluering af kvaliteten af de tjenester, der tilbydes, for at de offentlige forvaltninger kan tilskyndes til at yde deres bedste;

| 16. | det er nødvendigt, at også regionerne — ligesom de statslige myndigheder — begynder at tænke digitalt. Dette vil også gøre det muligt at gøre de tjenester, der tilbydes borgerne, mere effektive og virkningsfulde; |
| --- | --- |

16.

det er nødvendigt, at også regionerne — ligesom de statslige myndigheder — begynder at tænke digitalt. Dette vil også gøre det muligt at gøre de tjenester, der tilbydes borgerne, mere effektive og virkningsfulde;

| 17. | der bør gøres en endnu større indsats for, at der i hver eneste region, ligesom i enhver medlemsstat, udpeges en Chief Digital Officer (CDO). Fastansatte CDO'er, der arbejder på fuld tid, kan hjælpe med til at sikre, at de digitale innovationer får en så bred og stor effekt som muligt; |
| --- | --- |

17.

der bør gøres en endnu større indsats for, at der i hver eneste region, ligesom i enhver medlemsstat, udpeges en Chief Digital Officer (CDO). Fastansatte CDO'er, der arbejder på fuld tid, kan hjælpe med til at sikre, at de digitale innovationer får en så bred og stor effekt som muligt;

| 18. | regionale data bør offentliggøres under overholdelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger. De er af vital betydning for iværksættere. Ved at offentliggøre regionale data kan man øge gennemsigtigheden og opbygge større tillid. Dette vil også skabe bedre mulighed for, at de innovative virksomheder kan spotte potentielle chancer; |
| --- | --- |

18.

regionale data bør offentliggøres under overholdelse af reglerne om beskyttelse af personoplysninger. De er af vital betydning for iværksættere. Ved at offentliggøre regionale data kan man øge gennemsigtigheden og opbygge større tillid. Dette vil også skabe bedre mulighed for, at de innovative virksomheder kan spotte potentielle chancer;

| 19. | alle regioner bør opstille et minimum af kvantitative mål for intelligent vækst og udvikling af økosystemer for højteknologiske opstartsvirksomheder — eller fastlægge en kvalitativ tilgang baseret på en »vej mod forandring«, der kan bidrage til at nå målene; |
| --- | --- |

19.

alle regioner bør opstille et minimum af kvantitative mål for intelligent vækst og udvikling af økosystemer for højteknologiske opstartsvirksomheder — eller fastlægge en kvalitativ tilgang baseret på en »vej mod forandring«, der kan bidrage til at nå målene;

| 20. | overvågningen og evalueringen af politikkerne bør varetages af et teknisk udvalg bestående af uafhængige eksperter. Efter overvågningen bør hver region offentliggøre en periodisk (og som minimum årlig) rapport om fremskridtene i gennemførelsen af de fastsatte mål. Denne rapport bør i første linje undersøge gennemførelsen af regionens strategi for intelligent specialisering (RIS3) med særligt fokus på de fremskridt, der er gjort med hensyn til udvikling af innovationsøkosystemer samt den måde, hvorpå væksten er opnået og nye, højtydende virksomheder er skabt. Samtidig skal evalueringen fremme koordineringen af europæiske aktiviteter på dette område. Rapporten bør imidlertid ikke skabe yderligere administrative byrder for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

20.

overvågningen og evalueringen af politikkerne bør varetages af et teknisk udvalg bestående af uafhængige eksperter. Efter overvågningen bør hver region offentliggøre en periodisk (og som minimum årlig) rapport om fremskridtene i gennemførelsen af de fastsatte mål. Denne rapport bør i første linje undersøge gennemførelsen af regionens strategi for intelligent specialisering (RIS3) med særligt fokus på de fremskridt, der er gjort med hensyn til udvikling af innovationsøkosystemer samt den måde, hvorpå væksten er opnået og nye, højtydende virksomheder er skabt. Samtidig skal evalueringen fremme koordineringen af europæiske aktiviteter på dette område. Rapporten bør imidlertid ikke skabe yderligere administrative byrder for de lokale og regionale myndigheder;

| 21. | det er nødvendigt rettidigt at udvikle en passende statistisk database på regionalt og lokalt plan og definere indikatorer for regionale fremskridt til brug for overvågningen af de opnåede resultater. Målet er at få klarhed over, hvilke politikker der har været mest effektive, og hvilke der ikke har været så effektive, for at styre de fremtidige politikker i den rigtige retning. |
| --- | --- |

21.

det er nødvendigt rettidigt at udvikle en passende statistisk database på regionalt og lokalt plan og definere indikatorer for regionale fremskridt til brug for overvågningen af de opnåede resultater. Målet er at få klarhed over, hvilke politikker der har været mest effektive, og hvilke der ikke har været så effektive, for at styre de fremtidige politikker i den rigtige retning.

Støtte uddannelse i iværksætterteknik og inspirere til innovation

Erfaringen viser, at der er en tydelig sammenhæng mellem iværksættersucces og iværksætternes uddannelsesniveau, uanset fagområde (4). I nogle medlemsstater er det kun 1 % af de færdiguddannede, der 5 år efter afslutningen af deres studier betegner sig selv som iværksættere. Der er endvidere en stadig større kløft mellem arbejdsgivernes behov og arbejdstagernes kvalifikationer: 26 % af arbejdsgiverne i Europa har vanskeligheder med at rekruttere arbejdskraft med de nødvendige kvalifikationer (5). Regionsudvalget understreger derfor vigtigheden af at:

| 22. | have en institution, som til stadighed kan fremme iværksætterkulturen. Dette bør tilskyndes gennem vidnesbyrd om succeshistorier fra det virkelige liv. Det er vigtigt, at de unge i hele Europa bliver bekendt med de muligheder, som i dag findes, blandt andet takket være de nye teknologier; |
| --- | --- |

22.

have en institution, som til stadighed kan fremme iværksætterkulturen. Dette bør tilskyndes gennem vidnesbyrd om succeshistorier fra det virkelige liv. Det er vigtigt, at de unge i hele Europa bliver bekendt med de muligheder, som i dag findes, blandt andet takket være de nye teknologier;

| 23. | fremme en proaktiv indstilling fra de unges side ved at overvinde kulturelle og psykologiske barrierer, som hæmmer adgangen til iværksætteraktiviteter. Det skal ses i sammenhæng med behovet for en omfattende iværksætteruddannelsesstrategi, hvilket Regionsudvalget allerede har understreget i sin udtalelse om nytænkning på uddannelsesområdet
   (6); |
| --- | --- |

23.

fremme en proaktiv indstilling fra de unges side ved at overvinde kulturelle og psykologiske barrierer, som hæmmer adgangen til iværksætteraktiviteter. Det skal ses i sammenhæng med behovet for en omfattende iværksætteruddannelsesstrategi, hvilket Regionsudvalget allerede har understreget i sin udtalelse om nytænkning på uddannelsesområdet
   (6);

| 24. | skabe entusiasme omkring det at drive en virksomhed. Succesrige iværksættere, hvis aktiviteter har en reel indvirkning på menneskers liv, bør værdsættes og fremhæves som forbilleder. Vi har brug for at blive stimuleret til såvel virksomhedsopstart som innovation; |
| --- | --- |

24.

skabe entusiasme omkring det at drive en virksomhed. Succesrige iværksættere, hvis aktiviteter har en reel indvirkning på menneskers liv, bør værdsættes og fremhæves som forbilleder. Vi har brug for at blive stimuleret til såvel virksomhedsopstart som innovation;

| 25. | integrere virksomhedskuvøser og undervisning og skabe forbindelser mellem universiteter og erhvervslivet. Dette vil give de studerende mulighed for at få en forsmag på, hvad det vil sige at drive en virksomhed, uden at opgive deres studier, som i tilfælde af fiasko vil være deres sikkerhedsnet; |
| --- | --- |

25.

integrere virksomhedskuvøser og undervisning og skabe forbindelser mellem universiteter og erhvervslivet. Dette vil give de studerende mulighed for at få en forsmag på, hvad det vil sige at drive en virksomhed, uden at opgive deres studier, som i tilfælde af fiasko vil være deres sikkerhedsnet;

| 26. | støtte uddannelsesprogrammer, som udbydes i samarbejde med erhvervslivet: internationalt orienterede programmer for opstart- og højvækstvirksomheder, som kombinerer den nyeste udvikling på teknologi-, erhvervs- og designområdet med udforskning af potentialet for iværksættere. Disse giver klare fordele for lokalområdet og har vist, at de kan skabe fremragende resultater; |
| --- | --- |

26.

støtte uddannelsesprogrammer, som udbydes i samarbejde med erhvervslivet: internationalt orienterede programmer for opstart- og højvækstvirksomheder, som kombinerer den nyeste udvikling på teknologi-, erhvervs- og designområdet med udforskning af potentialet for iværksættere. Disse giver klare fordele for lokalområdet og har vist, at de kan skabe fremragende resultater;

| 27. | sikre, at forskellige uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer opfylder markedets behov på effektiv vis. En god tilgang for at opnå dette kunne være samfinansiering og/eller delt omkostningsdækning: virksomheder skal kunne og — når det gælder visse programmer — være nødt til at spæde til for at vise, at de virkeligt tror på initiativet. I bedste fald vil disse programmer kunne fungere som bindeled mellem mennesker fra virksomheder, som opererer i forskellige regioner og sektorer, give dem adgang til den nyeste viden og teknologi samt generere partnerskabsprojekter både mellem forskellige virksomheder samt mellem uddannelses- og forskningsinstitutioner; |
| --- | --- |

27.

sikre, at forskellige uddannelses- og efteruddannelsesprogrammer opfylder markedets behov på effektiv vis. En god tilgang for at opnå dette kunne være samfinansiering og/eller delt omkostningsdækning: virksomheder skal kunne og — når det gælder visse programmer — være nødt til at spæde til for at vise, at de virkeligt tror på initiativet. I bedste fald vil disse programmer kunne fungere som bindeled mellem mennesker fra virksomheder, som opererer i forskellige regioner og sektorer, give dem adgang til den nyeste viden og teknologi samt generere partnerskabsprojekter både mellem forskellige virksomheder samt mellem uddannelses- og forskningsinstitutioner;

| 28. | lette proceduren for godkendelse af sådanne programmer; |
| --- | --- |

28.

lette proceduren for godkendelse af sådanne programmer;

| 29. | skabe synergier mellem de forskellige europæiske projekter til støtte for iværksætteraktiviteter, især mellem Horisont 2020, COSME-programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er samt de europæiske struktur- og investeringsfonde (ECIF). |
| --- | --- |

29.

skabe synergier mellem de forskellige europæiske projekter til støtte for iværksætteraktiviteter, især mellem Horisont 2020, COSME-programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er samt de europæiske struktur- og investeringsfonde (ECIF).

Intelligent specialisering af økosystemerne

Som tidligere understreget i udtalelsen med titlen Bygge bro over innovationskløften
   (7), fremhæver Regionsudvalget, at:

| 30. | intelligent specialiserings integrerede rolle i den politiske ramme for Europa 2020 er blevet fremhævet af Rådet. EU's håndbog i forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering (RIS3) definerer disse strategier som integrerede, økonomiske dagsordener for omstilling med et lokalt udgangspunkt; |
| --- | --- |

30.

intelligent specialiserings integrerede rolle i den politiske ramme for Europa 2020 er blevet fremhævet af Rådet. EU's håndbog i forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering (RIS3) definerer disse strategier som integrerede, økonomiske dagsordener for omstilling med et lokalt udgangspunkt;

| 31. | platformen for intelligent specialisering må yde mere støtte til aktiviteter på lokalt og regionalt niveau med særlig vægt på de mindst udviklede regioner. Det betyder, at der i de enkelte regioner især må være støtte til processer rettet mod at identificere de aktiviteter i regionen, som skaber stor værditilvækst. Det betyder også, at der må skabes de bedste muligheder for, at regionen kan styrke sin konkurrenceevne og den række af politikker, som skal iværksættes for at udforme intelligente specialiseringsstrategier; |
| --- | --- |

31.

platformen for intelligent specialisering må yde mere støtte til aktiviteter på lokalt og regionalt niveau med særlig vægt på de mindst udviklede regioner. Det betyder, at der i de enkelte regioner især må være støtte til processer rettet mod at identificere de aktiviteter i regionen, som skaber stor værditilvækst. Det betyder også, at der må skabes de bedste muligheder for, at regionen kan styrke sin konkurrenceevne og den række af politikker, som skal iværksættes for at udforme intelligente specialiseringsstrategier;

| 32. | det er vigtigt, at EU og det regionale niveau finansierer innovation og produktionsøkosystemer med stærke lokale, regionale eller tværregionale karakteristika. |
| --- | --- |

32.

det er vigtigt, at EU og det regionale niveau finansierer innovation og produktionsøkosystemer med stærke lokale, regionale eller tværregionale karakteristika.

Andre nyttige tiltag

Regionsudvalget opfordrer indtrængende regionerne i de forskellige medlemsstater til at:

| 33. | koordinere de forskellige aktørers aktiviteter i økosystemet. At stimulere interaktion og netværksdannelse mellem aktørerne i økosystemet er de offentlige forvaltningers vigtigste opgave; |
| --- | --- |

33.

koordinere de forskellige aktørers aktiviteter i økosystemet. At stimulere interaktion og netværksdannelse mellem aktørerne i økosystemet er de offentlige forvaltningers vigtigste opgave;

| 34. | foretage flere indkøb hos de højteknologiske SMV'er. I hele EU går størstedelen af de offentlige kontrakter til store multinationale virksomheder. Det er nødvendigt at indrette sig efter bestemmelserne i de nye direktiver om offentlige udbud (8), som forbedrer SMV'ernes adgang til markedet betydeligt; |
| --- | --- |

34.

foretage flere indkøb hos de højteknologiske SMV'er. I hele EU går størstedelen af de offentlige kontrakter til store multinationale virksomheder. Det er nødvendigt at indrette sig efter bestemmelserne i de nye direktiver om offentlige udbud (8), som forbedrer SMV'ernes adgang til markedet betydeligt;

| 35. | tiltrække toneangivende højteknologiske virksomheder for at øge talentmassen og opnå en spillovereffekt. Alt dette bør planlægges inden for rammer, som ikke begrænser sig til det lokale plan. |
| --- | --- |

35.

tiltrække toneangivende højteknologiske virksomheder for at øge talentmassen og opnå en spillovereffekt. Alt dette bør planlægges inden for rammer, som ikke begrænser sig til det lokale plan.

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

formand for Regionsudvalget

---

(1)  Boston Consulting Group, »The $4.2 Trillion Opportunity — the internet economy in the G-20«, marts 2012.

1

(2)  GIGAOM RESEARCH, »Sizing the EU app economy«, februar 2014.

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0795:FIN:DA:PDF

3

(4)  Kommissionen, »Effects and impact of entrepreneurship programmes in higher education«, marts 2012.

4

(5)  McKinsey Global Institute, »Help wanted: The future of work in advanced economies«, marts 2012 (forfattere: James Manyika, Susan Lund, Byron Auguste og Sreenivas Ramaswamy).

5

(6)  CoR2392/2012.

6

(7)  CdR 2414/2012 fin.

7

(8)  Direktiv 2014/24/EU, der erstatter direktiv 2004/18/EF, og direktiv 2014/25/EU, der erstatter direktiv 2004/17/EF.

8

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/9

---

Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk strategi for kyst- og havturisme

2014/C 415/03

| Ordfører | Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/PES),
  Leder af Azorernes autonome regionalregering |
| --- | --- |
| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk strategi til øget vækst og beskæftigelse inden for kyst- og havturisme
  COM (2014) 86 final |

Ordfører

Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/PES),

Leder af Azorernes autonome regionalregering

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk strategi til øget vækst og beskæftigelse inden for kyst- og havturisme

COM (2014) 86 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget hilser den første europæiske strategi for kyst- og havturisme velkommen og glæder sig over anerkendelsen af betydningen af en klar og bæredygtig ramme med henblik på at styrke væksten og skabe jobs, især blandt unge; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget hilser den første europæiske strategi for kyst- og havturisme velkommen og glæder sig over anerkendelsen af betydningen af en klar og bæredygtig ramme med henblik på at styrke væksten og skabe jobs, især blandt unge;

| 2. | opfordrer Kommissionen til også i fremtiden at rette opmærksomheden mod turismesituationen i andre regioner med særlige naturforhold, f.eks. bjergområder og tyndt befolkede områder og udvikle særlige strategier for dem; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til også i fremtiden at rette opmærksomheden mod turismesituationen i andre regioner med særlige naturforhold, f.eks. bjergområder og tyndt befolkede områder og udvikle særlige strategier for dem;

| 3. | understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af turismepolitikken; hilser kyst- og havturismens integrering i andre relevante EU-politikker som IT-opkobling, transport, miljø, sikkerhed og forbrugerbeskyttelse og arbejdstagermobilitet velkommen; |
| --- | --- |

3.

understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af turismepolitikken; hilser kyst- og havturismens integrering i andre relevante EU-politikker som IT-opkobling, transport, miljø, sikkerhed og forbrugerbeskyttelse og arbejdstagermobilitet velkommen;

| 4. | bifalder Kommissionens anerkendelse af øernes og andre fjerntliggende destinationers særlige karakteristika for så vidt angår tilgængelighed, transportomkostninger, sæsonafhængighed og konnektivitet samt disse forholds indvirkninger på turismen og økonomien; |
| --- | --- |

4.

bifalder Kommissionens anerkendelse af øernes og andre fjerntliggende destinationers særlige karakteristika for så vidt angår tilgængelighed, transportomkostninger, sæsonafhængighed og konnektivitet samt disse forholds indvirkninger på turismen og økonomien;

| 5. | finder det for at gennemføre strategien nødvendigt at definere og udvide viften af de aktiviteter, der kan karakteriseres som hørende under »kyst- og havturisme«, forstået således, at disse ikke kun indbefatter hav- og strandbaseret turisme, krydstogter, lystbådsejlads/bådsejlads og dertil knyttede indlandsaktiviteter (1), men også havrelaterede aktiviteter og sport som dykning, observation af vilde dyr og bølge- og vindsport samt aktiviteter i tilknytning til kulturel turisme: at gå på opdagelse i kulturarv og gastronomi, deltage i kulturelle arrangementer og stifte bekendtskab med fiskerifaget og dets redskaber; |
| --- | --- |

5.

finder det for at gennemføre strategien nødvendigt at definere og udvide viften af de aktiviteter, der kan karakteriseres som hørende under »kyst- og havturisme«, forstået således, at disse ikke kun indbefatter hav- og strandbaseret turisme, krydstogter, lystbådsejlads/bådsejlads og dertil knyttede indlandsaktiviteter (1), men også havrelaterede aktiviteter og sport som dykning, observation af vilde dyr og bølge- og vindsport samt aktiviteter i tilknytning til kulturel turisme: at gå på opdagelse i kulturarv og gastronomi, deltage i kulturelle arrangementer og stifte bekendtskab med fiskerifaget og dets redskaber;

| 6. | understreger behovet for at understøtte EU's strategiske mål med passende finansieringsmuligheder inden for rammerne af den nye finansielle ramme med behørig respekt for nærhedsprincippet, således at strategien udvikles i samarbejde med og ved samordning mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, regionerne og interessenterne; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for at understøtte EU's strategiske mål med passende finansieringsmuligheder inden for rammerne af den nye finansielle ramme med behørig respekt for nærhedsprincippet, således at strategien udvikles i samarbejde med og ved samordning mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, regionerne og interessenterne;

| 7. | påpeger behovet for at erkende, at turisme i kyst- og havregioner kan styrke bevidstheden om behovet for at sikre miljømæssig og kulturel bæredygtighed såvel som udnyttelse og bevarelse af den europæiske maritime kulturarv og fremme adfærdsmønstre (ansvarlig og deltagelsesbaseret turisme), der fører til disse mål; |
| --- | --- |

7.

påpeger behovet for at erkende, at turisme i kyst- og havregioner kan styrke bevidstheden om behovet for at sikre miljømæssig og kulturel bæredygtighed såvel som udnyttelse og bevarelse af den europæiske maritime kulturarv og fremme adfærdsmønstre (ansvarlig og deltagelsesbaseret turisme), der fører til disse mål;

| 8. | understreger det stadigt øgede pres på naturressourcer fra mange former for økonomisk udnyttelse og aktiviteter, der er udviklet langs de europæiske kyster, og plæderer for, at havområdestrategierne hurtigt tager emner relateret til disse aktiviteter, herunder energieffektivitet, anvendelse af vedvarende energi, indsamling, lagring og behandling af affald, tab af biodiversitet, ødelæggelse af naturlige levesteder, forringelse af kystmiljøet og jorderosion, beskyttelse af vandforekomster, der er egnet til fremstilling af drikkevand, og behandling af spildevand op til behandling; finder, at disse udfordringer ligger ud over de individuelle regioners eller staters kompetence og at det er nødvendigt med en koordineret aktion, der dækker hele havområdet, kombineret med den nødvendige finansiering og effektiv udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

8.

understreger det stadigt øgede pres på naturressourcer fra mange former for økonomisk udnyttelse og aktiviteter, der er udviklet langs de europæiske kyster, og plæderer for, at havområdestrategierne hurtigt tager emner relateret til disse aktiviteter, herunder energieffektivitet, anvendelse af vedvarende energi, indsamling, lagring og behandling af affald, tab af biodiversitet, ødelæggelse af naturlige levesteder, forringelse af kystmiljøet og jorderosion, beskyttelse af vandforekomster, der er egnet til fremstilling af drikkevand, og behandling af spildevand op til behandling; finder, at disse udfordringer ligger ud over de individuelle regioners eller staters kompetence og at det er nødvendigt med en koordineret aktion, der dækker hele havområdet, kombineret med den nødvendige finansiering og effektiv udveksling af bedste praksis;

| 9. | påpeger atter, at der skal tages behørigt højde for indvirkningen af klimaændringerne, som i videst muligt omfang skal forebygges via miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt inkorporering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning; |
| --- | --- |

9.

påpeger atter, at der skal tages behørigt højde for indvirkningen af klimaændringerne, som i videst muligt omfang skal forebygges via miljøbeskyttelse og genopretning af naturområder samt inkorporering af turismen i den integrerede kystzoneforvaltning;

| 10. | anerkender de europæiske organisationers og initiativers rolle (f.eks. Blue Flag Status, Quality Coast Award, EU's strategi for blå vækst) i indsatsen for at fremme den europæiske turismes kvalitetsprincipper som miljøbeskyttelse, bæredygtig turisme, uddannelse og bevidstgørelse-blandt de europæiske kyst- og havregioner og opfordrer kraftigt Kommissionen til at skabe dialog med de institutioner, der fremmer disse principper, for at øge deres gennemslagskraft og anspore regioner til frivilligt at støtte sådanne initiativer; |
| --- | --- |

10.

anerkender de europæiske organisationers og initiativers rolle (f.eks. Blue Flag Status, Quality Coast Award, EU's strategi for blå vækst) i indsatsen for at fremme den europæiske turismes kvalitetsprincipper som miljøbeskyttelse, bæredygtig turisme, uddannelse og bevidstgørelse-blandt de europæiske kyst- og havregioner og opfordrer kraftigt Kommissionen til at skabe dialog med de institutioner, der fremmer disse principper, for at øge deres gennemslagskraft og anspore regioner til frivilligt at støtte sådanne initiativer;

| 11. | mener, at EU's strategi for blå vækst kombineret med innovation frembyder en vigtig mulighed for at booste den lokale og regionale økonomi og skabe arbejdspladser, hvilket sandsynligvis også vil gøre kystregionerne mere attraktive for turister. Udvalgets forslag vedrørende innovation og blå vækst kan findes i udtalelsen CoR-2014-02645-00-01. |
| --- | --- |

11.

mener, at EU's strategi for blå vækst kombineret med innovation frembyder en vigtig mulighed for at booste den lokale og regionale økonomi og skabe arbejdspladser, hvilket sandsynligvis også vil gøre kystregionerne mere attraktive for turister. Udvalgets forslag vedrørende innovation og blå vækst kan findes i udtalelsen CoR-2014-02645-00-01.

Yde- og konkurrenceevnen

| 12. | Regionsudvalget fremhæver, at skønt kyst- og havturismen har givet bedre afkast det sidste årti end turismen generelt, er den gennemsnitlige udgift pr. nat og den gennemsnitlige længde af ophold faldet; mener derfor, at det er af største betydning at modvirke denne tendens og sætte ind på at øge udgifterne og længden af opholdene i kyst- og havområder via innovative, skræddersyede foranstaltninger og samtidig tage fat på problemet med sæsonafhængighed; |
| --- | --- |

12.

Regionsudvalget fremhæver, at skønt kyst- og havturismen har givet bedre afkast det sidste årti end turismen generelt, er den gennemsnitlige udgift pr. nat og den gennemsnitlige længde af ophold faldet; mener derfor, at det er af største betydning at modvirke denne tendens og sætte ind på at øge udgifterne og længden af opholdene i kyst- og havområder via innovative, skræddersyede foranstaltninger og samtidig tage fat på problemet med sæsonafhængighed;

| 13. | understreger behovet for, at EU's kyst- og havregioner udvikler lokale strategier med det formål at bevare, udnytte og promovere særlige lokale attraktioner, således at man på den måde udvikler en højere profil for turistdestinationer baseret på deres unikke karakter; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for, at EU's kyst- og havregioner udvikler lokale strategier med det formål at bevare, udnytte og promovere særlige lokale attraktioner, således at man på den måde udvikler en højere profil for turistdestinationer baseret på deres unikke karakter;

| 14. | bemærker, at der er stigende efterspørgsel inden for nicheturismen, dvs. inden for sundhed, lægebehandlinger, sport, adventure, vilde dyr, natur, øko-gastronomi, kultur og luksus, som alle rummer et potentiale for vækst, økonomisk udvikling og jobskabelse; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at der er stigende efterspørgsel inden for nicheturismen, dvs. inden for sundhed, lægebehandlinger, sport, adventure, vilde dyr, natur, øko-gastronomi, kultur og luksus, som alle rummer et potentiale for vækst, økonomisk udvikling og jobskabelse;

| 15. | understreger behovet for at udbygge viften af integrerede turismeudbud, der involverer forskellige interessenter fra lokalsamfundene og genererer arbejdspladser i regionerne; gør opmærksom på potentialet i at kombinere traditionelle aktiviteter i Europas kyst- og havregioner (f.eks. landbrug og fiskeri, lokale afgrøder, vinfremstilling, kulturarv og lokale traditioner og skikke) for at udvikle nye turismeprodukter. Der bør også tilkobles aktiviteter, der gør det muligt at mindske sæsonafhængigheden, såsom vand- og/eller strandsport; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at udbygge viften af integrerede turismeudbud, der involverer forskellige interessenter fra lokalsamfundene og genererer arbejdspladser i regionerne; gør opmærksom på potentialet i at kombinere traditionelle aktiviteter i Europas kyst- og havregioner (f.eks. landbrug og fiskeri, lokale afgrøder, vinfremstilling, kulturarv og lokale traditioner og skikke) for at udvikle nye turismeprodukter. Der bør også tilkobles aktiviteter, der gør det muligt at mindske sæsonafhængigheden, såsom vand- og/eller strandsport;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at indsamle eksempler på god praksis og offentliggøre en undersøgelse, der viser masseturismedestinationernes omstilling og giver eksempler på stabile og integrerede turismeprojekter i kyst- og havregioner; anmoder indstændigt Kommissionen om at lancere en debat om resultaterne af en sådan undersøgelse på en paneuropæisk konference med deltagelse af medlemsstater, regioner og interessenter; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at indsamle eksempler på god praksis og offentliggøre en undersøgelse, der viser masseturismedestinationernes omstilling og giver eksempler på stabile og integrerede turismeprojekter i kyst- og havregioner; anmoder indstændigt Kommissionen om at lancere en debat om resultaterne af en sådan undersøgelse på en paneuropæisk konference med deltagelse af medlemsstater, regioner og interessenter;

| 17. | henviser til, at sæsonafhængigheden ofte påvirker kyst- og havturismen meget mere end det er tilfældet for andre destinationer, som har et mere jævnt ankomstmønster; understreger derfor, at disse regioner har behov for mere bistand til at diversificere turiststrømmene og anspore det lokale erhvervsliv til at fremme og kreativt udnytte deres lokale arv og tjenesteudbud, så de kan tilbyde en bredere vifte af produkter og tjenester, der ikke er begrænset til det lokale plan, uanset vejret. |
| --- | --- |

17.

henviser til, at sæsonafhængigheden ofte påvirker kyst- og havturismen meget mere end det er tilfældet for andre destinationer, som har et mere jævnt ankomstmønster; understreger derfor, at disse regioner har behov for mere bistand til at diversificere turiststrømmene og anspore det lokale erhvervsliv til at fremme og kreativt udnytte deres lokale arv og tjenesteudbud, så de kan tilbyde en bredere vifte af produkter og tjenester, der ikke er begrænset til det lokale plan, uanset vejret.

Mere viden for at øge konkurrenceevnen

| 18. | Regionsudvalget støtter brugen af IT- og innovationsværktøjer som et middel til at øge kyst- og havregioners synlighed og beder Kommissionen om at styrke turismesektionen i det europæiske havatlas for at øge kendskabet til kyst- og havregioner, deres værdier og deres tiltrækningskraft på både turister og andre regioner. |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget støtter brugen af IT- og innovationsværktøjer som et middel til at øge kyst- og havregioners synlighed og beder Kommissionen om at styrke turismesektionen i det europæiske havatlas for at øge kendskabet til kyst- og havregioner, deres værdier og deres tiltrækningskraft på både turister og andre regioner.

Arbejdsstyrken, kvalifikationer og innovation

| 19. | Regionsudvalget anerkender de udfordringer, som turismesektoren står over for med henblik på at skabe bæredygtige arbejdspladser, øge lønniveauet og tiltrække kvalificeret arbejdskraft; |
| --- | --- |

19.

Regionsudvalget anerkender de udfordringer, som turismesektoren står over for med henblik på at skabe bæredygtige arbejdspladser, øge lønniveauet og tiltrække kvalificeret arbejdskraft;

| 20. | appellerer til Kommissionen om at lette arbejdstagermobiliteten i turismesektoren via Erasmus Plus, oprette et udvekslings- og uddannelsesprogram for kyst- og havregioner, som især er rettet mod unge, styrke erhvervsuddannelsesmulighederne i lavsæsonen samt dele eksempler på bedste praksis og fremme iværksætterånden i denne arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

20.

appellerer til Kommissionen om at lette arbejdstagermobiliteten i turismesektoren via Erasmus Plus, oprette et udvekslings- og uddannelsesprogram for kyst- og havregioner, som især er rettet mod unge, styrke erhvervsuddannelsesmulighederne i lavsæsonen samt dele eksempler på bedste praksis og fremme iværksætterånden i denne arbejdsstyrke;

| 21. | støtter udviklingen af klynger blandt SMV'er i turistbranchen som et middel til at udbyde supplerende kvalitetsturisttjenesteydelser (f.eks. indkvartering, transport, rekreative aktiviteter) og dermed en mere mangfoldig og komplet vifte af turismeudbud; anbefaler de regionale og lokale myndigheder at fremme sådanne klynger i det lokale erhvervsliv ved at skabe kontaktfora og inddrage offentlige og private aktører i turistsektoren i disse fora, som er fælles platforme, der bevarer rejsemålets identitet, integration og image; og samtidig indføre forskellige former for skattefritagelse og/eller skattemæssige incitamenter for SMV'er, som går sammen i klynger og fremmer projekter; |
| --- | --- |

21.

støtter udviklingen af klynger blandt SMV'er i turistbranchen som et middel til at udbyde supplerende kvalitetsturisttjenesteydelser (f.eks. indkvartering, transport, rekreative aktiviteter) og dermed en mere mangfoldig og komplet vifte af turismeudbud; anbefaler de regionale og lokale myndigheder at fremme sådanne klynger i det lokale erhvervsliv ved at skabe kontaktfora og inddrage offentlige og private aktører i turistsektoren i disse fora, som er fælles platforme, der bevarer rejsemålets identitet, integration og image; og samtidig indføre forskellige former for skattefritagelse og/eller skattemæssige incitamenter for SMV'er, som går sammen i klynger og fremmer projekter;

| 22. | er enigt i behovet for at anerkende de SMV'er, der støtter indsatsen for at fremme bæredygtig turisme på områder som miljø- og fødevaresikkerhed, vandforvaltning og affaldshåndtering samt drivhusgasemissionsbegrænsning; |
| --- | --- |

22.

er enigt i behovet for at anerkende de SMV'er, der støtter indsatsen for at fremme bæredygtig turisme på områder som miljø- og fødevaresikkerhed, vandforvaltning og affaldshåndtering samt drivhusgasemissionsbegrænsning;

| 23. | anfører, at procedurerne for at få licens og de kvalifikationer, der kræves af udbydere af fritidssejlads, er vidt forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og er bekymret for, at dette kan hæmme udviklingen af sektoren; foreslår som løsning gensidig anerkendelse af certifikater til fritidssejlads til skippere og anmoder Kommissionen om at se på dette spørgsmål. Denne anbefaling om at standardisere uddannelse og kvalifikationer kan udvides til alt personale, der arbejder i lystbådehavne, og som alt afhængigt af medlemsstaten har forskellig uddannelse, retsbeskyttelse og jobsikkerhed; |
| --- | --- |

23.

anfører, at procedurerne for at få licens og de kvalifikationer, der kræves af udbydere af fritidssejlads, er vidt forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og er bekymret for, at dette kan hæmme udviklingen af sektoren; foreslår som løsning gensidig anerkendelse af certifikater til fritidssejlads til skippere og anmoder Kommissionen om at se på dette spørgsmål. Denne anbefaling om at standardisere uddannelse og kvalifikationer kan udvides til alt personale, der arbejder i lystbådehavne, og som alt afhængigt af medlemsstaten har forskellig uddannelse, retsbeskyttelse og jobsikkerhed;

| 24. | mener dog, at merværdien ved åbne onlinekurser med henblik på at forbedre og nyorientere kompetencerne inden for det maritime område ikke må negligere det praksisorienterede element af certificeringen. |
| --- | --- |

24.

mener dog, at merværdien ved åbne onlinekurser med henblik på at forbedre og nyorientere kompetencerne inden for det maritime område ikke må negligere det praksisorienterede element af certificeringen.

Styrkelse af bæredygtighed og tilgængelighed

| 25. | Regionsudvalget påpeger atter, at kystområderne hører til de mest sårbare områder i forhold til klimaforandringer og naturkatastrofer, at indvirkningen af sådanne fænomener er vidtrækkende og kan påvirke kyst- og havsamfundenes liv og udkomme negativt, herunder især øernes; går derfor ind for en integreret kystforvaltningsordning, som fremmer bæredygtig udvikling i kystregionerne gennem en tilgang, der respekterer naturressourcernes og økosystemernes begrænsninger;
  understreger de særlige forhold, der gælder for øerne og de mest afsidesliggende regioner, hvor de eksisterende arealers begrænsede udstrækning og overlapningen mellem økonomiske aktiviteter i kystområderne kræver flere støttemidler fra EU for at forebygge sådanne risici, som kan stå i vejen for de økonomiske aktiviteter. Disse støttemidler skal specifikt afsættes til udarbejdelsen og gennemførelsen af en strategi for integreret kystforvaltning; |
| --- | --- |

25.

Regionsudvalget påpeger atter, at kystområderne hører til de mest sårbare områder i forhold til klimaforandringer og naturkatastrofer, at indvirkningen af sådanne fænomener er vidtrækkende og kan påvirke kyst- og havsamfundenes liv og udkomme negativt, herunder især øernes; går derfor ind for en integreret kystforvaltningsordning, som fremmer bæredygtig udvikling i kystregionerne gennem en tilgang, der respekterer naturressourcernes og økosystemernes begrænsninger;

understreger de særlige forhold, der gælder for øerne og de mest afsidesliggende regioner, hvor de eksisterende arealers begrænsede udstrækning og overlapningen mellem økonomiske aktiviteter i kystområderne kræver flere støttemidler fra EU for at forebygge sådanne risici, som kan stå i vejen for de økonomiske aktiviteter. Disse støttemidler skal specifikt afsættes til udarbejdelsen og gennemførelsen af en strategi for integreret kystforvaltning;

| 26. | anbefaler for at garantere hav- og kystturismens bæredygtighed i beskyttede områder (f.eks. vandrestier), hvor der er vilde dyr (f.eks. fugle, havpattedyr, hajer), at der vedtages og offentliggøres adfærdskodekser for at fremme dyrevelfærd, turistsikkerhed og miljømæssig balance; |
| --- | --- |

26.

anbefaler for at garantere hav- og kystturismens bæredygtighed i beskyttede områder (f.eks. vandrestier), hvor der er vilde dyr (f.eks. fugle, havpattedyr, hajer), at der vedtages og offentliggøres adfærdskodekser for at fremme dyrevelfærd, turistsikkerhed og miljømæssig balance;

| 27. | understreger, at der for at nå det fulde potentiale i økoturisme er behov for klart at identificere beskyttede hav- og kystområder som dem, der hører under Natura 2000 OSPAR-områderne, som prioriterede steder for bæredygtige turismeaktiviteter (f.eks. dykning, observation af vilde dyr, vandrestier); |
| --- | --- |

27.

understreger, at der for at nå det fulde potentiale i økoturisme er behov for klart at identificere beskyttede hav- og kystområder som dem, der hører under Natura 2000 OSPAR-områderne, som prioriterede steder for bæredygtige turismeaktiviteter (f.eks. dykning, observation af vilde dyr, vandrestier);

| 28. | bemærker, at over en femtedel af europæerne i 2020 vil være over 65 og opfordrer derfor Kommissionen til at videreføre sit arbejde med »seniorturisme«, især ved at støtte barrierefri turisme; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at over en femtedel af europæerne i 2020 vil være over 65 og opfordrer derfor Kommissionen til at videreføre sit arbejde med »seniorturisme«, især ved at støtte barrierefri turisme;

| 29. | bifalder Kommissionens revision af visumkodeksen og dens initiativer for at få tredjelandsstatsborgere til at holde ferie i Europa, herunder på de europæiske kyst- og havdestinationer. |
| --- | --- |

29.

bifalder Kommissionens revision af visumkodeksen og dens initiativer for at få tredjelandsstatsborgere til at holde ferie i Europa, herunder på de europæiske kyst- og havdestinationer.

Maksimering af tilgængelige EU-midler

| 30. | Regionsudvalget hilser Kommissionens intention om at udgive en vejledning om EU-midler til turisme velkommen, men understreger dog behovet for at gøre mere og bredere reklame for den og bringe den til kyst- og havregionernes kendskab; |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget hilser Kommissionens intention om at udgive en vejledning om EU-midler til turisme velkommen, men understreger dog behovet for at gøre mere og bredere reklame for den og bringe den til kyst- og havregionernes kendskab;

| 31. | opfordrer i lyset af de igangværende forhandlinger om de operationelle programmer Kommissionen til under overholdelse af nærhedsprincippet at godkende regionernes investeringsprioriteter som støtteberettigede investeringsmål med særlig vægt på investeringer, der kan få en løftestangseffekt på kyst- og havturismen, således som det er tilfældet med investeringer i og udvikling af infrastrukturer, navnlig restaurering og genanvendelse af historiske mindesmærker — ikke-militære og industrielle historisk værdifulde bygninger — for lystsejlads eller for aktiviteter i tilknytning til havturisme; |
| --- | --- |

31.

opfordrer i lyset af de igangværende forhandlinger om de operationelle programmer Kommissionen til under overholdelse af nærhedsprincippet at godkende regionernes investeringsprioriteter som støtteberettigede investeringsmål med særlig vægt på investeringer, der kan få en løftestangseffekt på kyst- og havturismen, således som det er tilfældet med investeringer i og udvikling af infrastrukturer, navnlig restaurering og genanvendelse af historiske mindesmærker — ikke-militære og industrielle historisk værdifulde bygninger — for lystsejlads eller for aktiviteter i tilknytning til havturisme;

| 32. | mener, at det er nødvendigt at sikre en effektiv og koordineret brug af alle de tilgængelige ressourcer, især den Europæiske Investeringsbanks lån og garantier, der er tiltænkt små og mellemstore virksomheder, for at fremme hav- og kystturismen i perioden 2014-2020, navnlig inden for rammerne af den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Horisont 2020, COSME, programmet for et kreativt Europa og Life+. |
| --- | --- |

32.

mener, at det er nødvendigt at sikre en effektiv og koordineret brug af alle de tilgængelige ressourcer, især den Europæiske Investeringsbanks lån og garantier, der er tiltænkt små og mellemstore virksomheder, for at fremme hav- og kystturismen i perioden 2014-2020, navnlig inden for rammerne af den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Horisont 2020, COSME, programmet for et kreativt Europa og Life+.

Konnektivitet

| 33. | Regionsudvalget understreger, at øer, regioner i den yderste periferi og andre fjerntliggende steder er stærkt afhængige af luft- og vandtransport, som for deres vedkommende er afhængige af turister; turismearrangørerne siger, at de må lukke deres virksomheder, når transporttjenesterne ophører og transportoperatørerne siger, at de lukker, fordi turismearrangørerne lukker, hvilket gør det nødvendigt at fremme strategier, der kan bryde denne onde cirkel; udtrykker betænkelighed ved, at den aktuelle økonomiske krise og turismens høje sæsonafhængighed yderligere forværrer problemet; Eftersom 90 % af de varer og produkter, der senere anvendes i øernes turistsektor, transporteres til søs, og fragten i realiteten kun er rentabel den ene vej, bør man samtidig fremme støttepolitikker for at forsøge at afhjælpe denne ubalance; |
| --- | --- |

33.

Regionsudvalget understreger, at øer, regioner i den yderste periferi og andre fjerntliggende steder er stærkt afhængige af luft- og vandtransport, som for deres vedkommende er afhængige af turister; turismearrangørerne siger, at de må lukke deres virksomheder, når transporttjenesterne ophører og transportoperatørerne siger, at de lukker, fordi turismearrangørerne lukker, hvilket gør det nødvendigt at fremme strategier, der kan bryde denne onde cirkel; udtrykker betænkelighed ved, at den aktuelle økonomiske krise og turismens høje sæsonafhængighed yderligere forværrer problemet; Eftersom 90 % af de varer og produkter, der senere anvendes i øernes turistsektor, transporteres til søs, og fragten i realiteten kun er rentabel den ene vej, bør man samtidig fremme støttepolitikker for at forsøge at afhjælpe denne ubalance;

| 34. | appellerer i den henseende til Kommissionen om at tage nøje bestik af øernes særlige karakteristika, idet de næsten er totalt afhængige af lufttransport, ikke kun for at forbedre adgangen for turister, men også for at fremme de økonomiske aktiviteter, som deres udvikling er afhængig af, og som derefter kan gavne turistsektoren (for eksempel kan man ikke øge CO2-afgiften i flysektoren, uden at man vedtager andre foranstaltninger i øregionerne, eftersom flytrafikken i de områder er nødvendig). Disse faktorer skal især indgå i drøftelserne vedrørende det fælles europæiske luftrum og i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber, og det bør tillades, at EFRU finansierer investeringer i lufthavnsinfrastrukturer. |
| --- | --- |

34.

appellerer i den henseende til Kommissionen om at tage nøje bestik af øernes særlige karakteristika, idet de næsten er totalt afhængige af lufttransport, ikke kun for at forbedre adgangen for turister, men også for at fremme de økonomiske aktiviteter, som deres udvikling er afhængig af, og som derefter kan gavne turistsektoren (for eksempel kan man ikke øge CO2-afgiften i flysektoren, uden at man vedtager andre foranstaltninger i øregionerne, eftersom flytrafikken i de områder er nødvendig). Disse faktorer skal især indgå i drøftelserne vedrørende det fælles europæiske luftrum og i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber, og det bør tillades, at EFRU finansierer investeringer i lufthavnsinfrastrukturer.

På samme vis bør der for øer beliggende ud for kysten sørges for færgeforbindelser til fastlandet og til andre øer;

| 35. | anmoder ligeledes om, at der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af EU-politikker med henblik på at skabe bedre forbindelser til og fra regionerne i den yderste periferi tages hensyn til de særlige begrænsninger, som kendetegner dem (især deres meget fjerne beliggenhed og isolation i forhold til de øvrige europæiske regioner), navnlig ved at tilpasse disse politikker til deres særlige situation; |
| --- | --- |

35.

anmoder ligeledes om, at der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af EU-politikker med henblik på at skabe bedre forbindelser til og fra regionerne i den yderste periferi tages hensyn til de særlige begrænsninger, som kendetegner dem (især deres meget fjerne beliggenhed og isolation i forhold til de øvrige europæiske regioner), navnlig ved at tilpasse disse politikker til deres særlige situation;

| 36. | beklager, at mange kystregioner ikke er godt nok forbundne med deres bagland og naboregioner og -lande; appellerer om strategiske overvejelser over intermodal konnektivitet mellem transportknudepunkter (dvs. lufthavne, togstationer, havne) samt med nabolande, så passagererne lettere kan komme frem til og bevæge sig rundt i forskellige havområder. |
| --- | --- |

36.

beklager, at mange kystregioner ikke er godt nok forbundne med deres bagland og naboregioner og -lande; appellerer om strategiske overvejelser over intermodal konnektivitet mellem transportknudepunkter (dvs. lufthavne, togstationer, havne) samt med nabolande, så passagererne lettere kan komme frem til og bevæge sig rundt i forskellige havområder.

Lokalsamfundenes arv, identitet og køkken

| 37. | Regionsudvalget anfører, at kyst- og havturismen skal være til gavn for de lokale kystsamfund og plæderer derfor for specifikke foranstaltninger til at fremme ansættelse af lokal arbejdskraft, bruge lokale produkter og udvikle lokale fødevaresystemer; mener, at et tilsagn om at handle lokalt vil gøre kyst- og havturismens udbud mere effektivt, styrke den lokale beskæftigelse og generere arbejdspladser inden for bæredygtigt landbrug, fiskeri og tjenesteydelser, hvilket også bidrager til at nå EU's mål vedrørende social og territorial samhørighed udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

37.

Regionsudvalget anfører, at kyst- og havturismen skal være til gavn for de lokale kystsamfund og plæderer derfor for specifikke foranstaltninger til at fremme ansættelse af lokal arbejdskraft, bruge lokale produkter og udvikle lokale fødevaresystemer; mener, at et tilsagn om at handle lokalt vil gøre kyst- og havturismens udbud mere effektivt, styrke den lokale beskæftigelse og generere arbejdspladser inden for bæredygtigt landbrug, fiskeri og tjenesteydelser, hvilket også bidrager til at nå EU's mål vedrørende social og territorial samhørighed udvikling af landdistrikterne;

| 38. | bemærker, at den lokale maritime arv ikke promoveres nok i mange europæiske kystområder; understreger behovet for at gøre beskyttelsen af hav- og kystarven kompatibel med kommerciel eller økonomisk udvikling som f.eks. lægning af kabler eller rør, olie- og gasprospektering og genopretning, udvinding af kul eller mineraler, sand eller grus og bortskaffelse af affald og efterladenskaber; mener, at sunkne vrag, undervandsruiner, gamle skibe og havneanlæg, traditionelt fiskeri og traditioner og andre tilknyttede fag (traditionel skibsbygning, vodbinding, konservering osv.) skal være topattraktionerne i den lokale turisme; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at den lokale maritime arv ikke promoveres nok i mange europæiske kystområder; understreger behovet for at gøre beskyttelsen af hav- og kystarven kompatibel med kommerciel eller økonomisk udvikling som f.eks. lægning af kabler eller rør, olie- og gasprospektering og genopretning, udvinding af kul eller mineraler, sand eller grus og bortskaffelse af affald og efterladenskaber; mener, at sunkne vrag, undervandsruiner, gamle skibe og havneanlæg, traditionelt fiskeri og traditioner og andre tilknyttede fag (traditionel skibsbygning, vodbinding, konservering osv.) skal være topattraktionerne i den lokale turisme;

| 39. | understreger fiskeriturismens uudnyttede potentiale og mener, at det kan give kystsamfundene markante fordele og gøre fiskeriaktiviteterne mere indbringende, bevare de lokale fiskeritraditioner og diversificere de lokale indkomstkilder; |
| --- | --- |

39.

understreger fiskeriturismens uudnyttede potentiale og mener, at det kan give kystsamfundene markante fordele og gøre fiskeriaktiviteterne mere indbringende, bevare de lokale fiskeritraditioner og diversificere de lokale indkomstkilder;

| 40. | er enigt i, at i tilfælde, hvor fiskeflåderne bruger selektive og traditionelle fiskerimetoder, bør de investeringer, der er nødvendige for at fremme fiskeriturismen, bakkes op af EU og anskues som en aktivitet, der supplerer det kommercielle fiskeri og genererer ekstraindtægter for fiskersamfundene; opfordrer endvidere landene og regionerne til sammen med fiskerisektoren, turistsektoren og andre berørte aktører at overvinde eventuelle juridiske og administrative hindringer for at udvikle fiskeriturismen; |
| --- | --- |

40.

er enigt i, at i tilfælde, hvor fiskeflåderne bruger selektive og traditionelle fiskerimetoder, bør de investeringer, der er nødvendige for at fremme fiskeriturismen, bakkes op af EU og anskues som en aktivitet, der supplerer det kommercielle fiskeri og genererer ekstraindtægter for fiskersamfundene; opfordrer endvidere landene og regionerne til sammen med fiskerisektoren, turistsektoren og andre berørte aktører at overvinde eventuelle juridiske og administrative hindringer for at udvikle fiskeriturismen;

| 41. | appellerer til Kommissionen om at styrke samarbejdet med Europarådet og forbedre formidlingen af og fremme nye og eksisterende kulturelle ruter langs den europæiske kyst; |
| --- | --- |

41.

appellerer til Kommissionen om at styrke samarbejdet med Europarådet og forbedre formidlingen af og fremme nye og eksisterende kulturelle ruter langs den europæiske kyst;

| 42. | støtter oprettelsen af en sammenslutning af turistkontorer eller -bureauer i kyst- og havregionerne som en platform for samarbejde og udveksling mellem erhvervsaktører i kyst- og havregioner samt for at hjælpe udviklingen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammer med sigte på fremme af disse regioner på vej. |
| --- | --- |

42.

støtter oprettelsen af en sammenslutning af turistkontorer eller -bureauer i kyst- og havregionerne som en platform for samarbejde og udveksling mellem erhvervsaktører i kyst- og havregioner samt for at hjælpe udviklingen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammer med sigte på fremme af disse regioner på vej.

Krydstogtsektoren

| 43. | Regionsudvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at gå i konstruktiv dialog med krydstogtindustrien for at sikre lokale leverancer af varer til disse skibe og for at forsøge at få fat i en større del af passagerernes udgifter ved at skabe mere attraktive modtagelsesområder ved eller tæt på krydstogtterminalen med butikker, barer, restauranter og lokale turistagenter, der afstemt efter bæredygtighedskriterierne er i stand til at tilbyde ture til attraktioner i nærheden uden besvær; |
| --- | --- |

43.

Regionsudvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at gå i konstruktiv dialog med krydstogtindustrien for at sikre lokale leverancer af varer til disse skibe og for at forsøge at få fat i en større del af passagerernes udgifter ved at skabe mere attraktive modtagelsesområder ved eller tæt på krydstogtterminalen med butikker, barer, restauranter og lokale turistagenter, der afstemt efter bæredygtighedskriterierne er i stand til at tilbyde ture til attraktioner i nærheden uden besvær;

| 44. | mener, at de offentlige myndigheder kan hjælpe de lokale erhvervsdrivende med bedre at promovere og markedsføre deres produkter ved at sikre, at der foreligger oplysninger om lokale turistattraktioner på forskellige sprog, og at de rejsendes sikkerhed og komfort er garanteret. Skibsforsyningen og produktplanlægningen på bestemmelsesstedet er knyttet til skibsmæglernes aktiviteter, og de regionale og lokale myndigheder bør samarbejde med disse for at sætte skub i brugen af produktet og fremme komplementære lokale aktiviteter; |
| --- | --- |

44.

mener, at de offentlige myndigheder kan hjælpe de lokale erhvervsdrivende med bedre at promovere og markedsføre deres produkter ved at sikre, at der foreligger oplysninger om lokale turistattraktioner på forskellige sprog, og at de rejsendes sikkerhed og komfort er garanteret. Skibsforsyningen og produktplanlægningen på bestemmelsesstedet er knyttet til skibsmæglernes aktiviteter, og de regionale og lokale myndigheder bør samarbejde med disse for at sætte skub i brugen af produktet og fremme komplementære lokale aktiviteter;

| 45. | bemærker, at store krydstogtskibe bringer store menneskemængder til en hvilken som helst destination, hvilket kan skabe udfordringer med hensyn til befordring af alle de turister, der går fra borde; glæder sig over udviklingen af integreret transportplanlægning og designprojekter, som skal imødekomme det store antal rejsendes behov uden gener for lokalbefolkningerne. |
| --- | --- |

45.

bemærker, at store krydstogtskibe bringer store menneskemængder til en hvilken som helst destination, hvilket kan skabe udfordringer med hensyn til befordring af alle de turister, der går fra borde; glæder sig over udviklingen af integreret transportplanlægning og designprojekter, som skal imødekomme det store antal rejsendes behov uden gener for lokalbefolkningerne.

Lystbådehavne og vandsport

| 46. | Regionsudvalget er klar over, at vandsport og -aktiviteter bliver mere og mere populære og hilser det velkommen, at de ofte designes og udbydes af små lokale virksomheder; er af den opfattelse, at fælles europæiske standarder på dette område vil styrke forbrugertilliden og forbedre sikkerheden; |
| --- | --- |

46.

Regionsudvalget er klar over, at vandsport og -aktiviteter bliver mere og mere populære og hilser det velkommen, at de ofte designes og udbydes af små lokale virksomheder; er af den opfattelse, at fælles europæiske standarder på dette område vil styrke forbrugertilliden og forbedre sikkerheden;

| 47. | appellerer til Kommissionen om at vurdere behovet for en fælles ramme for udvikling af infrastruktur til lystbådehavne; opfordrer Kommissionen til i lyset af de ca. 4  500 lystbådehavne i Europa og fritidssejladsens stigende popularitet at iværksætte en undersøgelse vedrørende fælles standarder, som især tager spørgsmål som tilgængelighed for mennesker med begrænset førlighed, sikkerhedsstandarder og fritidshavnes kapacitet op; |
| --- | --- |

47.

appellerer til Kommissionen om at vurdere behovet for en fælles ramme for udvikling af infrastruktur til lystbådehavne; opfordrer Kommissionen til i lyset af de ca. 4  500 lystbådehavne i Europa og fritidssejladsens stigende popularitet at iværksætte en undersøgelse vedrørende fælles standarder, som især tager spørgsmål som tilgængelighed for mennesker med begrænset førlighed, sikkerhedsstandarder og fritidshavnes kapacitet op;

| 48. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder, som har lystbådehavne i deres område, til sammen at udvikle strategier med lokale interessenter og turismearrangører for bedre at forbinde deres havne med den øvrige del af regionen, hvilket vil få fritidssejlerne til at udforske oplandet bag havnen og opdage dets attraktioner og til specielt at fremme båd- og havturisme gennem sejlklubber, lystbådehavne og maritime anlæg. |
| --- | --- |

48.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder, som har lystbådehavne i deres område, til sammen at udvikle strategier med lokale interessenter og turismearrangører for bedre at forbinde deres havne med den øvrige del af regionen, hvilket vil få fritidssejlerne til at udforske oplandet bag havnen og opdage dets attraktioner og til specielt at fremme båd- og havturisme gennem sejlklubber, lystbådehavne og maritime anlæg.

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  COM(2014) 86, se fodnote 4.

1

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/14

---

Regionsudvalgets udtalelse — Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030

2014/C 415/04

| Ordfører | Annabelle Jaeger (FR/PES),
  medlem af regionalrådet i Provence-Alpes Côte d’Azur |
| --- | --- |
| Basisdokument | Anmodning fra Kommissionen af 12. februar 2014 |

Ordfører

Annabelle Jaeger (FR/PES),

medlem af regionalrådet i Provence-Alpes Côte d’Azur

Basisdokument

Anmodning fra Kommissionen af 12. februar 2014

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Regionsudvalget, nu hvor de seneste videnskabelige data fra IPCC varsler en forværret situation med hensyn til klimaopvarmningen og dennes konsekvenser, og i tråd med Regionsudvalgets foregående rapport (CDR 5810/2013),

| 1. | anmoder EU om at fastlægge tre gevinstgivende bindende klima- og energimål for perioden frem til 2030:






  — | et fald i drivhusgasemissionerne på 50 % i forhold til emissionsniveauet i 1990 |
| --- | --- | --- |

1.

anmoder EU om at fastlægge tre gevinstgivende bindende klima- og energimål for perioden frem til 2030:

—

et fald i drivhusgasemissionerne på 50 % i forhold til emissionsniveauet i 1990

| — | en andel af vedvarende energi på 40 % med en underopdeling i nationale mål |
| --- | --- |

—

en andel af vedvarende energi på 40 % med en underopdeling i nationale mål

| — | et fald i forbruget af primærenergi på 40 % i forhold til niveauet i 2005 via effektivitetsgevinster, ligeledes med en underopdeling i nationale mål. |
| --- | --- |

—

et fald i forbruget af primærenergi på 40 % i forhold til niveauet i 2005 via effektivitetsgevinster, ligeledes med en underopdeling i nationale mål.

En sådan opdeling i tre mål er nødvendig, hvis man skal have den mindste chance for at undgå en katastrofal klimaopvarmning på mere end 2 oC og opfylde EU’s langsigtede mål (et fald i drivhusgasemissionerne på 80-95 %);

| 2. | henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 20.—21. marts 2014, hvor stats- og regeringscheferne blev enige om senest i oktober 2014 at træffe beslutning om en ny politikramme. Regionsudvalget forventer, at denne beslutning indebærer ambitiøse mål; er i denne forbindelse bekymret over det lave ambitionsniveau i Kommissionens hidtidige forslag, som med forpligtelsen til at opfylde målene på EU-niveau alene og den foreslåede forvaltningsstruktur er for svage i forhold til de foreslåede procentsatser; |
| --- | --- |

2.

henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 20.—21. marts 2014, hvor stats- og regeringscheferne blev enige om senest i oktober 2014 at træffe beslutning om en ny politikramme. Regionsudvalget forventer, at denne beslutning indebærer ambitiøse mål; er i denne forbindelse bekymret over det lave ambitionsniveau i Kommissionens hidtidige forslag, som med forpligtelsen til at opfylde målene på EU-niveau alene og den foreslåede forvaltningsstruktur er for svage i forhold til de foreslåede procentsatser;

| 3. | mener, at en sådan opdeling i tre mål er realistisk teknisk set og vil være fordelagtig for den europæiske økonomi; den er afgørende for en langsigtet strukturel vision, som kan give Europa en bæredygtig, sikker og beskyttet energimæssig fremtid; |
| --- | --- |

3.

mener, at en sådan opdeling i tre mål er realistisk teknisk set og vil være fordelagtig for den europæiske økonomi; den er afgørende for en langsigtet strukturel vision, som kan give Europa en bæredygtig, sikker og beskyttet energimæssig fremtid;

| 4. | tilføjer, at EU bør have et mål om senest i 2050 at opnå tæt på nul nettoemissioner og samtidig sørge for, at energifattigdommen ikke forværres. Ud over den nødvendige fortsatte nedbringelse af drivhusgasemissionerne må der gøres en større indsats for at støtte forskning i og udvikling af metoder til at fjerne CO2 fra atmosfæren og satses mere på at styrke den naturlige CO2-opsamling; |
| --- | --- |

4.

tilføjer, at EU bør have et mål om senest i 2050 at opnå tæt på nul nettoemissioner og samtidig sørge for, at energifattigdommen ikke forværres. Ud over den nødvendige fortsatte nedbringelse af drivhusgasemissionerne må der gøres en større indsats for at støtte forskning i og udvikling af metoder til at fjerne CO2 fra atmosfæren og satses mere på at styrke den naturlige CO2-opsamling;

| 5. | bemærker, at EU med baggrund i disse fastsatte mål således skulle være parat til at forhandle om en global klimaaftale på den 21. samling i partskonferencen (COP21) i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som vil blive afholdt i Paris i november-december 2015, og til hurtigst muligt og senest i slutningen af marts 2015 navnlig at informere UNFCCC om sine planer om ‘nationale bidrag’. |
| --- | --- |

5.

bemærker, at EU med baggrund i disse fastsatte mål således skulle være parat til at forhandle om en global klimaaftale på den 21. samling i partskonferencen (COP21) i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som vil blive afholdt i Paris i november-december 2015, og til hurtigst muligt og senest i slutningen af marts 2015 navnlig at informere UNFCCC om sine planer om ‘nationale bidrag’.

A.   
  Forvaltning

| 6. | Regionsudvalget anbefaler, at denne nye energiforvaltningsramme, der foreslås, baseres på erfaringerne fra 2020-pakken, navnlig ved at fastlægge bindende mål på EU-niveau og på nationalt niveau, som medlemsstaterne forpligtes til at opfylde; mener således, at den foreslåede samarbejdsbaserede tilgang med mål udelukkende på EU-niveau ikke vil give de nødvendige incitamenter til at opfylde sådanne mål og opnå mere ambitiøse resultater; |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget anbefaler, at denne nye energiforvaltningsramme, der foreslås, baseres på erfaringerne fra 2020-pakken, navnlig ved at fastlægge bindende mål på EU-niveau og på nationalt niveau, som medlemsstaterne forpligtes til at opfylde; mener således, at den foreslåede samarbejdsbaserede tilgang med mål udelukkende på EU-niveau ikke vil give de nødvendige incitamenter til at opfylde sådanne mål og opnå mere ambitiøse resultater;

| 7. | mener, at det er strengt nødvendigt, at de nationale mål, der sigter mod at øge vedvarende energi og reducere energiforbruget, er bindende for alle medlemsstater, og at landene i den forbindelse indfører regionale og lokale strategier, hvilket ikke blot vil være mere effektivt, men også i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Denne struktur bør anvendes i den nye ramme for energiforvaltning; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er strengt nødvendigt, at de nationale mål, der sigter mod at øge vedvarende energi og reducere energiforbruget, er bindende for alle medlemsstater, og at landene i den forbindelse indfører regionale og lokale strategier, hvilket ikke blot vil være mere effektivt, men også i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Denne struktur bør anvendes i den nye ramme for energiforvaltning;

| 8. | understreger, at den nye fælles landbrugspolitik kan komme til at spille en afgørende rolle i forbindelse med reduktion af udledningen af drivhusgasser og fremme af CO2-binding i landbrugs-, skovbrugs- og husdyrsektorerne; |
| --- | --- |

8.

understreger, at den nye fælles landbrugspolitik kan komme til at spille en afgørende rolle i forbindelse med reduktion af udledningen af drivhusgasser og fremme af CO2-binding i landbrugs-, skovbrugs- og husdyrsektorerne;

| 9. | understreger det lokale og regionale niveaus grundlæggende rolle i forbindelse med udarbejdelsen og indførelsen af politikker på områderne klimaændringer, udvikling af vedvarende energi og energieffektivitet, men understreger samtidig, at politikkerne kun kan fungere optimalt med en anerkendelse i form af et mandat og finansielle ressourcer på lang sigt; |
| --- | --- |

9.

understreger det lokale og regionale niveaus grundlæggende rolle i forbindelse med udarbejdelsen og indførelsen af politikker på områderne klimaændringer, udvikling af vedvarende energi og energieffektivitet, men understreger samtidig, at politikkerne kun kan fungere optimalt med en anerkendelse i form af et mandat og finansielle ressourcer på lang sigt;

| 10. | opfordrer derfor Kommissionen til at anerkende og samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om at håndtere de klima- og energimæssige udfordringer samt til at inddrage dem i politikrammen for 2030 og integrere dem i en ny energiforvaltning i overensstemmelse med principperne om forvaltning på flere myndighedsniveauer, der anerkender hvert forvaltningsniveaus rolle i forbindelse med opnåelsen af effektive offentlige politikker; |
| --- | --- |

10.

opfordrer derfor Kommissionen til at anerkende og samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om at håndtere de klima- og energimæssige udfordringer samt til at inddrage dem i politikrammen for 2030 og integrere dem i en ny energiforvaltning i overensstemmelse med principperne om forvaltning på flere myndighedsniveauer, der anerkender hvert forvaltningsniveaus rolle i forbindelse med opnåelsen af effektive offentlige politikker;

| 11. | opfordrer endelig de lokale og regionale myndigheder til i højere grad at tage klimaudfordringen op ved at fastlægge egne ambitiøse mål for 2030 og ved sammen at fremlægge initiativer på COP21 i december 2015 i Paris. Dette bør foregå i overensstemmelse med COP19-afgørelserne, der blev truffet i Warszawa i november 2013 om anerkendelse af de regionale og lokale myndigheder i afventning af en global aftale. |
| --- | --- |

11.

opfordrer endelig de lokale og regionale myndigheder til i højere grad at tage klimaudfordringen op ved at fastlægge egne ambitiøse mål for 2030 og ved sammen at fremlægge initiativer på COP21 i december 2015 i Paris. Dette bør foregå i overensstemmelse med COP19-afgørelserne, der blev truffet i Warszawa i november 2013 om anerkendelse af de regionale og lokale myndigheder i afventning af en global aftale.

B.   
  Tre uadskillelige mål

| 12. | Regionsudvalget fastholder, at selv om målet om en reduktion af drivhusgasser er yderst vigtigt for at sende et klart signal, så man kan internalisere alle udgifter i forbindelse med forurening og dermed nedbringe denne, er det mindst lige så vigtigt, at dette mål suppleres med mål om vedvarende energi og energieffektivitet, så man sikrer, at energiomstillingen rent faktisk fører til en sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi med lav CO2-udledning og indebærer en synergieffekt i forhold til klimaændringerne; |
| --- | --- |

12.

Regionsudvalget fastholder, at selv om målet om en reduktion af drivhusgasser er yderst vigtigt for at sende et klart signal, så man kan internalisere alle udgifter i forbindelse med forurening og dermed nedbringe denne, er det mindst lige så vigtigt, at dette mål suppleres med mål om vedvarende energi og energieffektivitet, så man sikrer, at energiomstillingen rent faktisk fører til en sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig økonomi med lav CO2-udledning og indebærer en synergieffekt i forhold til klimaændringerne;

| 13. | fastholder nødvendigheden af bindende mål, der medvirker til at rette investeringerne mod udviklingen af rene teknologier. I den henseende haster det desuden med at skabe lovgivningsmæssig sikkerhed for dem, der investerer i lavemissionsteknologier. Medlemsstaterne bør sørge for, at der findes en klar og stabil retlig ramme, som forhindrer, at nye regler får tilbagevirkende kraft; |
| --- | --- |

13.

fastholder nødvendigheden af bindende mål, der medvirker til at rette investeringerne mod udviklingen af rene teknologier. I den henseende haster det desuden med at skabe lovgivningsmæssig sikkerhed for dem, der investerer i lavemissionsteknologier. Medlemsstaterne bør sørge for, at der findes en klar og stabil retlig ramme, som forhindrer, at nye regler får tilbagevirkende kraft;

| 14. | minder om, at udgifterne bør fordeles rimeligt mellem lande, regioner og byer, og at der bør tages højde for kravene om fysisk planlægning og de vedvarende energikilder, som er til rådighed lokalt, uden at regionerne og bydistrikterne/byerne forhindres i frivilligt at påtage sig yderligere forpligtelser; |
| --- | --- |

14.

minder om, at udgifterne bør fordeles rimeligt mellem lande, regioner og byer, og at der bør tages højde for kravene om fysisk planlægning og de vedvarende energikilder, som er til rådighed lokalt, uden at regionerne og bydistrikterne/byerne forhindres i frivilligt at påtage sig yderligere forpligtelser;

| 15. | understreger, at der under udarbejdelsen af politikker på EU- og medlemsstatsplan må tages højde for, at det er nødvendigt at fastholde energiregningen på et rimeligt niveau, og at energieffektiviteten i den henseende er et nøgleinstrument, idet den giver forbrugerne og EU’s medlemsstater mulighed for at spare mere end 200 mia. EUR hvert år frem til 2030 (1); mener desuden, at det vil være hensigtsmæssigt at anbefale medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder at træffe særlige foranstaltninger for sårbare familier og forbrugere med henblik på bekæmpelse af energifattigdom. En af de vigtigste metoder til at forbedre energieffektiviteten må være renovering af bygninger, hvilket er en central kilde til oprettelse af arbejdspladser i en sektor, der er så socialt følsom, som det er tilfældet for byggesektoren. Desuden vil det skabe mulighed for innovation inden for effektive og biobaserede energiressourcer, hvilket vil føre til investeringer i FUI. Der bør således oprettes særlige finansieringsfonde på EU-niveau med det formål at fremme energirenoveringen af bygninger. |
| --- | --- |

15.

understreger, at der under udarbejdelsen af politikker på EU- og medlemsstatsplan må tages højde for, at det er nødvendigt at fastholde energiregningen på et rimeligt niveau, og at energieffektiviteten i den henseende er et nøgleinstrument, idet den giver forbrugerne og EU’s medlemsstater mulighed for at spare mere end 200 mia. EUR hvert år frem til 2030 (1); mener desuden, at det vil være hensigtsmæssigt at anbefale medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder at træffe særlige foranstaltninger for sårbare familier og forbrugere med henblik på bekæmpelse af energifattigdom. En af de vigtigste metoder til at forbedre energieffektiviteten må være renovering af bygninger, hvilket er en central kilde til oprettelse af arbejdspladser i en sektor, der er så socialt følsom, som det er tilfældet for byggesektoren. Desuden vil det skabe mulighed for innovation inden for effektive og biobaserede energiressourcer, hvilket vil føre til investeringer i FUI. Der bør således oprettes særlige finansieringsfonde på EU-niveau med det formål at fremme energirenoveringen af bygninger.

C.   
  Energiuafhængighed i Europa

| 16. | Regionsudvalget minder om, at Europa er den største energiimportør på verdensplan og mener, at mere ambitiøse europæiske mål, der sigter mod at opnå energibesparelser i 2030 og samtidig øge andelen af vedvarende energi, vil kunne reducere Europas energiimport betydeligt og give større uafhængighed; |
| --- | --- |

16.

Regionsudvalget minder om, at Europa er den største energiimportør på verdensplan og mener, at mere ambitiøse europæiske mål, der sigter mod at opnå energibesparelser i 2030 og samtidig øge andelen af vedvarende energi, vil kunne reducere Europas energiimport betydeligt og give større uafhængighed;

| 17. | En af de vigtigste metoder til at forbedre energieffektiviteten må være renovering af bygninger, samtidig med at der opføres nye energieffektive boliger. Det er dog ikke hensigtsmæssigt, at beslutninger herom træffes ud fra ét og samme synspunkt. De regionale og lokale myndigheder er det niveau, hvor de konkrete beslutninger kan tages på et relevant grundlag. Det bør føre til en betydelig jobskabelse i en sektor, der er så socialt følsom som byggesektoren. Desuden vil det skabe mulighed for innovation inden for effektive og biobaserede energiressourcer, hvilket vil føre til investeringer i FUI; |
| --- | --- |

17.

En af de vigtigste metoder til at forbedre energieffektiviteten må være renovering af bygninger, samtidig med at der opføres nye energieffektive boliger. Det er dog ikke hensigtsmæssigt, at beslutninger herom træffes ud fra ét og samme synspunkt. De regionale og lokale myndigheder er det niveau, hvor de konkrete beslutninger kan tages på et relevant grundlag. Det bør føre til en betydelig jobskabelse i en sektor, der er så socialt følsom som byggesektoren. Desuden vil det skabe mulighed for innovation inden for effektive og biobaserede energiressourcer, hvilket vil føre til investeringer i FUI;

| 18. | understreger, at vedvarende energi vil kunne dække knap halvdelen af energiforbruget i Europa i 2030 (kilder: Fraunhofer-instituttet (2) og det tyske rumagentur (3)); |
| --- | --- |

18.

understreger, at vedvarende energi vil kunne dække knap halvdelen af energiforbruget i Europa i 2030 (kilder: Fraunhofer-instituttet (2) og det tyske rumagentur (3));

| 19. | understreger betydningen af potentialet for energibesparelser, som er størst i de EU-lande, der importerer mest gas og olie. Investeringer i energieffektivitet i EU frem til 2030 vil gøre det muligt for EU at reducere den europæiske energiimport væsentligt og dermed forbedre Unionens energisikkerhed. Ligeledes vil man kunne udvikle nye teknologier, som er mere effektive, sikrere, billigere, og som skaber nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af potentialet for energibesparelser, som er størst i de EU-lande, der importerer mest gas og olie. Investeringer i energieffektivitet i EU frem til 2030 vil gøre det muligt for EU at reducere den europæiske energiimport væsentligt og dermed forbedre Unionens energisikkerhed. Ligeledes vil man kunne udvikle nye teknologier, som er mere effektive, sikrere, billigere, og som skaber nye arbejdspladser;

| 20. | mener desuden, at man vil kunne styrke EU’s energiuafhængighed og forsyningssikkerhed og udnytte alle lokale vedvarende energiressourcer ved yderligere at udvikle det indre marked for energi, f.eks. gennem forbrugernes egen produktion af vedvarende energi i lille målestok, nye sammenkoblinger, energilagring og intelligente net, og at alle medlemsstater derfor bør forpligtes til at indføre en lovgivning, der giver gunstige betingelser for dette. Udvalget understreger endvidere, at de vedvarende energikilders mangfoldighed fungerer som stødpude mod prissvingninger, gør energisystemet mindre sårbart og giver mulighed for at undgå forsyningsafbrydelser; |
| --- | --- |

20.

mener desuden, at man vil kunne styrke EU’s energiuafhængighed og forsyningssikkerhed og udnytte alle lokale vedvarende energiressourcer ved yderligere at udvikle det indre marked for energi, f.eks. gennem forbrugernes egen produktion af vedvarende energi i lille målestok, nye sammenkoblinger, energilagring og intelligente net, og at alle medlemsstater derfor bør forpligtes til at indføre en lovgivning, der giver gunstige betingelser for dette. Udvalget understreger endvidere, at de vedvarende energikilders mangfoldighed fungerer som stødpude mod prissvingninger, gør energisystemet mindre sårbart og giver mulighed for at undgå forsyningsafbrydelser;

| 21. | mener, at EU og medlemsstaterne bør fremme omstillingen af energiinfrastrukturen gennem en forbedring af de grænseoverskridende sammenkoblinger. Det haster især i de lande, der er længst væk fra at opfylde det allerede vedtagne mål om, at medlemsstaterne skal sikre et niveau for elsammenkoblinger svarende til mindst 10 % af deres installerede produktionskapacitet. |
| --- | --- |

21.

mener, at EU og medlemsstaterne bør fremme omstillingen af energiinfrastrukturen gennem en forbedring af de grænseoverskridende sammenkoblinger. Det haster især i de lande, der er længst væk fra at opfylde det allerede vedtagne mål om, at medlemsstaterne skal sikre et niveau for elsammenkoblinger svarende til mindst 10 % af deres installerede produktionskapacitet.

D.   
  Strukturreform af EU’s emissionshandelsordning

| 22. | Regionsudvalget bifalder, at der er vedtaget såkaldt backloading til at forbedre ETS’ funktion, men mener, at en strukturreform af emissionshandelsordningen er nødvendig; støtter i denne forbindelse Kommissionens forslag om også at oprette en ‘markedsstabilitetsreserve’, som imidlertid bør træde i kraft længe før 2020; mener, at det er strengt nødvendigt at supplere stabilitetsreserven med andre foranstaltninger, f.eks. en permanent afskaffelse af overskydende CO2-kvoter og indførelse af minimumspriser; |
| --- | --- |

22.

Regionsudvalget bifalder, at der er vedtaget såkaldt backloading til at forbedre ETS’ funktion, men mener, at en strukturreform af emissionshandelsordningen er nødvendig; støtter i denne forbindelse Kommissionens forslag om også at oprette en ‘markedsstabilitetsreserve’, som imidlertid bør træde i kraft længe før 2020; mener, at det er strengt nødvendigt at supplere stabilitetsreserven med andre foranstaltninger, f.eks. en permanent afskaffelse af overskydende CO2-kvoter og indførelse af minimumspriser;

| 23. | anmoder Kommissionen om at begrænse internationale køb af CO2-emissionstilgodehavender. Disse tilgodehavender gør det umuligt at foretage de ønskede strukturelle ændringer i EU og er desuden ikke fordelagtige for territoriale investeringer; opfordrer desuden til, at der træffes foranstaltninger til at tilskynde til CO2-lagring i bæredygtigt forvaltede skove; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen om at begrænse internationale køb af CO2-emissionstilgodehavender. Disse tilgodehavender gør det umuligt at foretage de ønskede strukturelle ændringer i EU og er desuden ikke fordelagtige for territoriale investeringer; opfordrer desuden til, at der træffes foranstaltninger til at tilskynde til CO2-lagring i bæredygtigt forvaltede skove;

| 24. | mener, at en del af indtægterne fra emissionshandelen bør gå til foranstaltninger på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

24.

mener, at en del af indtægterne fra emissionshandelen bør gå til foranstaltninger på lokalt og regionalt niveau;

| 25. | finder det vigtigt, at der også videreudvikles andre fælles styringsmidler til at mindske klimapåvirkningen, f.eks. miljødesign og offentlige indkøb. CO2-afgifter er et effektivt styringsmiddel, hvor der findes gode erfaringer at bygge videre på. |
| --- | --- |

25.

finder det vigtigt, at der også videreudvikles andre fælles styringsmidler til at mindske klimapåvirkningen, f.eks. miljødesign og offentlige indkøb. CO2-afgifter er et effektivt styringsmiddel, hvor der findes gode erfaringer at bygge videre på.

E.   
  Af hensyn til lokal produktion

| 26. | Regionsudvalget mener, at forbrugernes egen produktion af vedvarende energi i lille målestok bør indgå i løsningerne med henblik på et fremtidigt Energi-Europa, der kan styrke den europæiske økonomis modstandsdygtighed over for prissvingninger, og at alle medlemsstater bør forpligtes til at indføre en lovgivning, der giver gunstige betingelser for dette; |
| --- | --- |

26.

Regionsudvalget mener, at forbrugernes egen produktion af vedvarende energi i lille målestok bør indgå i løsningerne med henblik på et fremtidigt Energi-Europa, der kan styrke den europæiske økonomis modstandsdygtighed over for prissvingninger, og at alle medlemsstater bør forpligtes til at indføre en lovgivning, der giver gunstige betingelser for dette;

| 27. | mener, at kooperativer, som er oprettet på borgernes initiativ på lokalt og regionalt plan for at fremme vedvarende energi, kræver særlig opmærksomhed, for det første fordi antallet af energiudbydere dermed øges, og for det andet fordi de gennem en betydelig oplysningsindsats styrker bevidstheden om betydningen af en rationel energiudnyttelse; |
| --- | --- |

27.

mener, at kooperativer, som er oprettet på borgernes initiativ på lokalt og regionalt plan for at fremme vedvarende energi, kræver særlig opmærksomhed, for det første fordi antallet af energiudbydere dermed øges, og for det andet fordi de gennem en betydelig oplysningsindsats styrker bevidstheden om betydningen af en rationel energiudnyttelse;

| 28. | bemærker, at det er i befolkningens interesse, at myndighederne i nærområdet bistår dem bedst muligt i at løse deres energiproblemer uden yderligere omkostninger, og at der findes lokale løsninger på de vanskeligheder, der er forbundet med energiproduktion og prisstigninger på de globale markeder; lokale og regionale organer bør som ejere af energiproduktion også påtage sig en større rolle i udbredelsen af vedvarende energi; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at det er i befolkningens interesse, at myndighederne i nærområdet bistår dem bedst muligt i at løse deres energiproblemer uden yderligere omkostninger, og at der findes lokale løsninger på de vanskeligheder, der er forbundet med energiproduktion og prisstigninger på de globale markeder; lokale og regionale organer bør som ejere af energiproduktion også påtage sig en større rolle i udbredelsen af vedvarende energi;

| 29. | minder om nødvendigheden af at sikre overensstemmelse mellem den konkurrenceretlige ramme på EU-niveau, hvor Den Europæiske Union har enekompetence, og de grundlæggende principper for EU’s energipolitik, hvorefter kompetencen er delt mellem EU og medlemsstaterne under hensyntagen til nærhedsprincippet og de lokale og regionale myndigheders — især de lokale og regionale energiagenturers — vigtige rolle. |
| --- | --- |

29.

minder om nødvendigheden af at sikre overensstemmelse mellem den konkurrenceretlige ramme på EU-niveau, hvor Den Europæiske Union har enekompetence, og de grundlæggende principper for EU’s energipolitik, hvorefter kompetencen er delt mellem EU og medlemsstaterne under hensyntagen til nærhedsprincippet og de lokale og regionale myndigheders — især de lokale og regionale energiagenturers — vigtige rolle.

F.   
  Det lokale og regionale niveaus ledende rolle, når det gælder om at imødekomme klima- og energimæssige udfordringer

| 30. | Regionsudvalget understreger, at de lokale myndigheder, som de mange ekstreme klimafænomener i den seneste tid har vidnet om, rammes hårdt af konsekvenserne af manglende handling og også må betale prisen for fremtidige konsekvenser, hvis ikke energiomstillingen gennemføres i et hurtigere tempo; |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget understreger, at de lokale myndigheder, som de mange ekstreme klimafænomener i den seneste tid har vidnet om, rammes hårdt af konsekvenserne af manglende handling og også må betale prisen for fremtidige konsekvenser, hvis ikke energiomstillingen gennemføres i et hurtigere tempo;

| 31. | bemærker, at mere end 70 % af foranstaltningerne til begrænsning af klimaændringer og op til 90 % af foranstaltningerne til tilpasning til klimaændringer ifølge skøn fra UNDP (4) træffes af lokale myndigheder; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at mere end 70 % af foranstaltningerne til begrænsning af klimaændringer og op til 90 % af foranstaltningerne til tilpasning til klimaændringer ifølge skøn fra UNDP (4) træffes af lokale myndigheder;

| 32. | minder om, at Den Europæiske Union har udformet en tilpasningsstrategi, og at det vil være regionerne og de lokale myndigheder, som i første række vil blive konfronteret med følgerne af klimaændringerne i de kommende tiår. Derfor og med henblik på en revision af denne strategi for tiden efter 2020 må der derfor gøres en stor indsats i regioner og byer for at iværksætte programmer for tilpasning til klimaændringerne, som bør støttes finansielt af EU; |
| --- | --- |

32.

minder om, at Den Europæiske Union har udformet en tilpasningsstrategi, og at det vil være regionerne og de lokale myndigheder, som i første række vil blive konfronteret med følgerne af klimaændringerne i de kommende tiår. Derfor og med henblik på en revision af denne strategi for tiden efter 2020 må der derfor gøres en stor indsats i regioner og byer for at iværksætte programmer for tilpasning til klimaændringerne, som bør støttes finansielt af EU;

| 33. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan bidrage med information og øge kendskabet til de økonomiske og sociale fordele, der er på lokalt niveau ved energiomstilling, idet de er tæt på borgerne; |
| --- | --- |

33.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan bidrage med information og øge kendskabet til de økonomiske og sociale fordele, der er på lokalt niveau ved energiomstilling, idet de er tæt på borgerne;

| 34. | understreger, at politikrammen for 2030 bør bero på EU-initiativer på lokalt plan og styrke disse, f.eks. EU’s borgmesteraftale, som udvalget ønsker forlænget til 2030, ‘Mayor Adapt’ og andre EU-finansierede projekter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre politikkohærens og synergier mellem de forskellige initiativer og til at inddrage Regionsudvalget i udformningen og gennemførelsen, hvor det er relevant. Det er meget vigtigt, at disse muligheder, som EU tilbyder, også bliver tilgængelige for små byer og landdistrikter; |
| --- | --- |

34.

understreger, at politikrammen for 2030 bør bero på EU-initiativer på lokalt plan og styrke disse, f.eks. EU’s borgmesteraftale, som udvalget ønsker forlænget til 2030, ‘Mayor Adapt’ og andre EU-finansierede projekter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre politikkohærens og synergier mellem de forskellige initiativer og til at inddrage Regionsudvalget i udformningen og gennemførelsen, hvor det er relevant. Det er meget vigtigt, at disse muligheder, som EU tilbyder, også bliver tilgængelige for små byer og landdistrikter;

| 35. | påpeger, at det vil være nyttigt, hvis de lokale og regionale myndigheder for at nå endnu længere fastlægger særlige kvantitative mål for 2030 med hensyn til nedbringelse af emissioner, vedvarende energi og energibesparelser med støtte fra de relevante lokale og regionale strategier og med henblik på at fremme områdernes dynamik. Disse mål kan bl.a. fastsættes via en styrkelse og en udvidelse af borgmesteraftalen, som bør forlænges ud over 2020; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at det vil være nyttigt, hvis de lokale og regionale myndigheder for at nå endnu længere fastlægger særlige kvantitative mål for 2030 med hensyn til nedbringelse af emissioner, vedvarende energi og energibesparelser med støtte fra de relevante lokale og regionale strategier og med henblik på at fremme områdernes dynamik. Disse mål kan bl.a. fastsættes via en styrkelse og en udvidelse af borgmesteraftalen, som bør forlænges ud over 2020;

| 36. | anmoder Kommissionen om, på baggrund af eksisterende eller fremtidige lokale finansielle strukturer at stille forslag om finansiering af energiomstillingen, navnlig via EIB, ud over de EU-midler, som allerede er afsat til perioden 2014-2020 (Life+Climate, strukturfondene, Horisont 2020, Connecting Europe-faciliteten osv.); |
| --- | --- |

36.

anmoder Kommissionen om, på baggrund af eksisterende eller fremtidige lokale finansielle strukturer at stille forslag om finansiering af energiomstillingen, navnlig via EIB, ud over de EU-midler, som allerede er afsat til perioden 2014-2020 (Life+Climate, strukturfondene, Horisont 2020, Connecting Europe-faciliteten osv.);

| 37. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til, på baggrund af denne udtalelse, at forene deres kræfter og ved hjælp af fælles mobilisering give deres mening til kende forud for og under COP21. En vigtig etape i den forbindelse er klimatopmødet, der afholdes af FN’s generalsekretær den 23. september i New York. |
| --- | --- |

37.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til, på baggrund af denne udtalelse, at forene deres kræfter og ved hjælp af fælles mobilisering give deres mening til kende forud for og under COP21. En vigtig etape i den forbindelse er klimatopmødet, der afholdes af FN’s generalsekretær den 23. september i New York.

Bruxelles, den 8. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Ecofys, februar 2013: Saving energy: bringing down Europe’s energy prices for 2020 and beyond.

1

Saving energy: bringing down Europe’s energy prices for 2020 and beyond.

(2)  Fraunhofer-instituttet, maj 2011: Long Term Potentials and Costs of RES.

2

Long Term Potentials and Costs of RES.

(3)  Greenpeace, 24. oktober 2012: EU-27 Energy [R]evolution; WWF, 6. november 2013: Renewable energy: a 2030 scenario for the EU.

3

EU-27 Energy [R]evolution

Renewable energy: a 2030 scenario for the EU.

(4)  Rapport fra UNDP: Charting a new low-carbon route to development: A primer on integrated climate change planning for regional governments (2009).

4

Charting a new low-carbon route to development: A primer on integrated climate change planning for regional governments

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/18

---

Regionsudvalgets udtalelse — Mobilitet i regioner med geografiske og demografiske udfordringer

2014/C 415/05

| Ordfører | Gordon Keymer (UK/ECR), medlem af Tandridge District Council |
| --- | --- |
| Basisdokument | |

Ordfører

Gordon Keymer (UK/ECR), medlem af Tandridge District Council

Basisdokument

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Indledning

| 1. | Regionsudvalget understreger vigtigheden af regioner med geografiske og demografiske udfordringer, herunder de regioner, der omtales i artikel 174 og 349 i EUF-traktaten, som i dag har stadig vanskeligere ved at sikre transport på lokalt plan; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget understreger vigtigheden af regioner med geografiske og demografiske udfordringer, herunder de regioner, der omtales i artikel 174 og 349 i EUF-traktaten, som i dag har stadig vanskeligere ved at sikre transport på lokalt plan;

| 2. | bemærker, at disse regioner, der i denne udtalelse benævnes »regioner med udfordringer«, omfatter grænseregioner, bjergregioner, øer, tyndt befolkede regioner (herunder de nordligste regioner) (artikel 174 i EUF-traktaten), de ni regioner i den yderste periferi (artikel 349 i EUF-traktaten) og alle andre regioner i EU med lignende udfordringer. Herudover er der regioner med stor geografisk befolkningsspredning; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at disse regioner, der i denne udtalelse benævnes »regioner med udfordringer«, omfatter grænseregioner, bjergregioner, øer, tyndt befolkede regioner (herunder de nordligste regioner) (artikel 174 i EUF-traktaten), de ni regioner i den yderste periferi (artikel 349 i EUF-traktaten) og alle andre regioner i EU med lignende udfordringer. Herudover er der regioner med stor geografisk befolkningsspredning;

| 3. | mener, at udfordringerne forbundet med offentlig transport i disse regioner bl.a. skyldes øgede udgifter og øget behov for finansiering af tjenesteydelser, demografiske forandringer i form af affolkning, den tilbageblevne befolknings aldring og geografiske spredning samt svingende forbrugerefterspørgsel på offentlige transporttjenester. Der er også tydelige tegn på økonomisk tilbagegang i nogle af disse regioner. Hvad angår regionerne i den yderste periferi gør afsides beliggenhed, isolation og ekstrem afhængighed af et effektivt transportsystem sig endvidere gældende; |
| --- | --- |

3.

mener, at udfordringerne forbundet med offentlig transport i disse regioner bl.a. skyldes øgede udgifter og øget behov for finansiering af tjenesteydelser, demografiske forandringer i form af affolkning, den tilbageblevne befolknings aldring og geografiske spredning samt svingende forbrugerefterspørgsel på offentlige transporttjenester. Der er også tydelige tegn på økonomisk tilbagegang i nogle af disse regioner. Hvad angår regionerne i den yderste periferi gør afsides beliggenhed, isolation og ekstrem afhængighed af et effektivt transportsystem sig endvidere gældende;

| 4. | opfatter først og fremmest mobilitet, dvs. det at kunne komme nemt fra et sted til et andet, som en ret, der er knyttet til retten til fri bevægelighed, som er knæsat i traktaterne og er en forudsætning for livskvaliteten for de mennesker, der bor i de pågældende regioner, når de ønsker adgang til vigtige offentlige tjenester (såsom uddannelse og sundheds- og socialtjenester), pendler til arbejde eller søger job, dyrker fritidsaktiviteter, besøger familie, køber varer og tjenester eller udnytter deres frihed til at rejse længere væk; |
| --- | --- |

4.

opfatter først og fremmest mobilitet, dvs. det at kunne komme nemt fra et sted til et andet, som en ret, der er knyttet til retten til fri bevægelighed, som er knæsat i traktaterne og er en forudsætning for livskvaliteten for de mennesker, der bor i de pågældende regioner, når de ønsker adgang til vigtige offentlige tjenester (såsom uddannelse og sundheds- og socialtjenester), pendler til arbejde eller søger job, dyrker fritidsaktiviteter, besøger familie, køber varer og tjenester eller udnytter deres frihed til at rejse længere væk;

| 5. | fremhæver, at de offentlige vej-, jernbane- og havtransportsystemer, der opfylder disse grundlæggende mobilitetsbehov, i mange tilfælde ejes eller forvaltes af lokale, regionale og nationale myndigheder. Et betydeligt antal lokale og regionale myndigheder er tillige ejere eller medejere af regionale lufthavne; |
| --- | --- |

5.

fremhæver, at de offentlige vej-, jernbane- og havtransportsystemer, der opfylder disse grundlæggende mobilitetsbehov, i mange tilfælde ejes eller forvaltes af lokale, regionale og nationale myndigheder. Et betydeligt antal lokale og regionale myndigheder er tillige ejere eller medejere af regionale lufthavne;

| 6. | bemærker, at der ifølge EUF-traktatens artikel 174 skal »lægges særlig vægt på« bestemte regioner, og at der ifølge artikel 349 for regionerne i den yderste periferi skal vedtages »særlige foranstaltninger« i EU's og medlemsstaternes politikker. Selvom der i forordningerne for ESI-fondene for 2014-2020 er taget et vist hensyn til regioner med udfordringer, bør EU-politikker på andre områder, som indvirker på transporten, styrkes, så de bedre afspejler disse traktatforpligtelser; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at der ifølge EUF-traktatens artikel 174 skal »lægges særlig vægt på« bestemte regioner, og at der ifølge artikel 349 for regionerne i den yderste periferi skal vedtages »særlige foranstaltninger« i EU's og medlemsstaternes politikker. Selvom der i forordningerne for ESI-fondene for 2014-2020 er taget et vist hensyn til regioner med udfordringer, bør EU-politikker på andre områder, som indvirker på transporten, styrkes, så de bedre afspejler disse traktatforpligtelser;

| 7. | mener, at en af grundene hertil sandsynligvis er, at artikel 174 i EUF-traktaten ikke præciserer størrelsen af den pågældende »region«. Nogle regeringer tolker denne artikel som NUTS2-niveau, mens Kommissionens undersøgelser og andre interessenter er nået frem til, at NUTS3 er det rigtige niveau. For at fremme mobiliteten (snarere end brugen af ESI-fondene) mener udvalget, at alle regioner med udfordringer uanset størrelse bør medregnes, herunder også regioner på NUTS3-niveau og derunder. |
| --- | --- |

7.

mener, at en af grundene hertil sandsynligvis er, at artikel 174 i EUF-traktaten ikke præciserer størrelsen af den pågældende »region«. Nogle regeringer tolker denne artikel som NUTS2-niveau, mens Kommissionens undersøgelser og andre interessenter er nået frem til, at NUTS3 er det rigtige niveau. For at fremme mobiliteten (snarere end brugen af ESI-fondene) mener udvalget, at alle regioner med udfordringer uanset størrelse bør medregnes, herunder også regioner på NUTS3-niveau og derunder.

Transport og regionaludvikling i regioner med udfordringer

| 8. | Regionsudvalget bemærker, at regioner med udfordringer varetager funktioner, som er vigtige for en afbalanceret udvikling i EU, først og fremmest adgang til råmaterialer, landbrug, fiskeri, miljøbeskyttelse, turisme, grænseoverskridende relationer og fritidsmuligheder. Bedre transportforbindelser inden for disse regioner og med resten af EU bør derfor være et væsentligt element i såvel EU's samhørighedspolitik som EU's mobilitetspolitikker, ikke kun når det gælder mobilitet for personer, men også for varer. Fremme af større økonomisk vækst i regioner med udfordringer vil bidrage til et velfungerende indre marked og den territoriale samhørighed i EU som helhed; |
| --- | --- |

8.

Regionsudvalget bemærker, at regioner med udfordringer varetager funktioner, som er vigtige for en afbalanceret udvikling i EU, først og fremmest adgang til råmaterialer, landbrug, fiskeri, miljøbeskyttelse, turisme, grænseoverskridende relationer og fritidsmuligheder. Bedre transportforbindelser inden for disse regioner og med resten af EU bør derfor være et væsentligt element i såvel EU's samhørighedspolitik som EU's mobilitetspolitikker, ikke kun når det gælder mobilitet for personer, men også for varer. Fremme af større økonomisk vækst i regioner med udfordringer vil bidrage til et velfungerende indre marked og den territoriale samhørighed i EU som helhed;

| 9. | mener, at det er nødvendigt at undersøge konsekvenserne af disse regioners mobilitetsmæssige udfordringer for udviklingen af deres modeller for økonomisk og territorial udvikling og dermed også følgerne for den aktuelle og fremtidige beskæftigelse. Nogle af disse regioners afsides beliggenhed og isolation bevirker, at deres markeder er små og uinteressante og derfor ikke i stand til at generere nok job. Omvendt holder de vanskeligheder i forbindelse med arbejdskraftens mobilitet, som befolkningen i disse områder står over for, dem fastlåst i deres geografiske område, hvilket ofte øger arbejdsløsheden; |
| --- | --- |

9.

mener, at det er nødvendigt at undersøge konsekvenserne af disse regioners mobilitetsmæssige udfordringer for udviklingen af deres modeller for økonomisk og territorial udvikling og dermed også følgerne for den aktuelle og fremtidige beskæftigelse. Nogle af disse regioners afsides beliggenhed og isolation bevirker, at deres markeder er små og uinteressante og derfor ikke i stand til at generere nok job. Omvendt holder de vanskeligheder i forbindelse med arbejdskraftens mobilitet, som befolkningen i disse områder står over for, dem fastlåst i deres geografiske område, hvilket ofte øger arbejdsløsheden;

| 10. | bifalder derfor den specifikke tematiske målsætning om »bæredygtig transport« i programmet for ESI-fondene for 2014-2020 og de mange andre tematiske målsætninger, der kan bidrage til at fremme mobiliteten; |
| --- | --- |

10.

bifalder derfor den specifikke tematiske målsætning om »bæredygtig transport« i programmet for ESI-fondene for 2014-2020 og de mange andre tematiske målsætninger, der kan bidrage til at fremme mobiliteten;

| 11. | bifalder ligeledes, at der er mulighed for graduering af ESI-fondenes medfinansieringssatser af hensyn til områder med »alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art« (artikel 121 i forordningen om fælles bestemmelser) og muligheden under EFRU for at yde regionerne i den yderste periferi og de nordligste regioner en »særlig ekstrabevilling« og undtage dem fra kravet om tematisk koncentration (artikel 10 og 12 i EFRU-forordningen); |
| --- | --- |

11.

bifalder ligeledes, at der er mulighed for graduering af ESI-fondenes medfinansieringssatser af hensyn til områder med »alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art« (artikel 121 i forordningen om fælles bestemmelser) og muligheden under EFRU for at yde regionerne i den yderste periferi og de nordligste regioner en »særlig ekstrabevilling« og undtage dem fra kravet om tematisk koncentration (artikel 10 og 12 i EFRU-forordningen);

| 12. | understreger betydningen af ESI-fondene for fremme af bæredygtig mobilitet i alle regioner i EU, men beklager, at finansieringen af tematisk målsætning nr. 7 »fremme af bæredygtig transport og afskaffelse af flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer« — som ifølge forordningerne er til rådighed for alle regioner — kan støde på vanskeligheder i de mere velstående områder som følge af Kommissionens restriktive fortolkning i de bilaterale forhandlinger om de fremtidige operationelle programmer; |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af ESI-fondene for fremme af bæredygtig mobilitet i alle regioner i EU, men beklager, at finansieringen af tematisk målsætning nr. 7 »fremme af bæredygtig transport og afskaffelse af flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer« — som ifølge forordningerne er til rådighed for alle regioner — kan støde på vanskeligheder i de mere velstående områder som følge af Kommissionens restriktive fortolkning i de bilaterale forhandlinger om de fremtidige operationelle programmer;

| 13. | opfordrer derfor medlemsstaterne og de myndigheder, der forvalter ESI-midlerne, til at imødekomme de presserende mobilitetsbehov, der findes i alle regioner med udfordringer, og at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer for gennemførelsen af ESI-fondene; |
| --- | --- |

13.

opfordrer derfor medlemsstaterne og de myndigheder, der forvalter ESI-midlerne, til at imødekomme de presserende mobilitetsbehov, der findes i alle regioner med udfordringer, og at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer for gennemførelsen af ESI-fondene;

| 14. | mener desuden, at andre former for EU-finansiering — midler fra Den Europæiske Investeringsbank og fra den private sektor — kunne spille en større rolle. Udvalget understreger betydningen af at overvåge den territoriale dimension af ESI-fondene (og samordningen af dem ved hjælp af den fælles strategiske ramme) og af at overvåge de territoriale virkninger af tematiske fonde såsom Connecting Europe-faciliteten (CEF) og det dertil knyttede TEN-T-program samt Horisont 2020 og det dertil knyttede CIVITAS-program. Mobilitet i regioner med udfordringer er ikke en prioritet under de programmer, der er finansieret med midler fra disse fonde, og alle myndighedsniveauer har derfor et ansvar for at samle disse forskellige midler og bruge dem på en mere koordineret og innovativ facon i de berørte regioner; |
| --- | --- |

14.

mener desuden, at andre former for EU-finansiering — midler fra Den Europæiske Investeringsbank og fra den private sektor — kunne spille en større rolle. Udvalget understreger betydningen af at overvåge den territoriale dimension af ESI-fondene (og samordningen af dem ved hjælp af den fælles strategiske ramme) og af at overvåge de territoriale virkninger af tematiske fonde såsom Connecting Europe-faciliteten (CEF) og det dertil knyttede TEN-T-program samt Horisont 2020 og det dertil knyttede CIVITAS-program. Mobilitet i regioner med udfordringer er ikke en prioritet under de programmer, der er finansieret med midler fra disse fonde, og alle myndighedsniveauer har derfor et ansvar for at samle disse forskellige midler og bruge dem på en mere koordineret og innovativ facon i de berørte regioner;

| 15. | gør således opmærksom på EU's tilsagn om at bruge TEN-T-midlerne til at fremme »tilgængelighed og forbindelsesmuligheder for alle regioner i Unionen, herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder samt tyndt befolkede områder« (artikel 4 i forordning 1315/2013); |
| --- | --- |

15.

gør således opmærksom på EU's tilsagn om at bruge TEN-T-midlerne til at fremme »tilgængelighed og forbindelsesmuligheder for alle regioner i Unionen, herunder udkantsområder og regioner i den yderste periferi, øregioner, perifere regioner og bjergområder samt tyndt befolkede områder« (artikel 4 i forordning 1315/2013);

| 16. | bemærker imidlertid, at 95 % af TEN-T-midlerne fra Connecting Europe-faciliteten (CEF) udelukkende går til hovednettet. Det styrker den centrale del af Europa med det tætte netværk af store byer. Der bør tillige iværksættes yderligere specifikke foranstaltninger for at sikre, at de positive virkninger af TEN-T-forbedringer også gavner den lokale konnektivitet i regioner med udfordringer og hermed fremmer disse regioners adgang til de nationale og europæiske hovedkorridorer; |
| --- | --- |

16.

bemærker imidlertid, at 95 % af TEN-T-midlerne fra Connecting Europe-faciliteten (CEF) udelukkende går til hovednettet. Det styrker den centrale del af Europa med det tætte netværk af store byer. Der bør tillige iværksættes yderligere specifikke foranstaltninger for at sikre, at de positive virkninger af TEN-T-forbedringer også gavner den lokale konnektivitet i regioner med udfordringer og hermed fremmer disse regioners adgang til de nationale og europæiske hovedkorridorer;

| 17. | understreger derfor behovet for finansiering af sammenkoblingerne mellem TEN-T-hovednettet og det samlede net og mellem det samlede net og de lokale transportforbindelser i regioner med udfordringer. Endvidere bør CEF-budgettet forhøjes i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme med henblik på finansiering af grænseoverskridende sammenkoblinger og flaskehalse i TEN-T-hovednettet. Det vil medvirke til at integrere alle europæiske regioner i et bæredygtigt og effektivt europæisk system for passager- og godstransport. Eftersom et af målene for TEN-T-programmet er at mindske forskelle i udvikling, bør behovene i regioner med udfordringer, når det gælder gennemførelse af deres modeller for økonomisk og territorial udvikling, også medtænkes i den planlagte revision af TEN-T-kortene i 2016/2017; |
| --- | --- |

17.

understreger derfor behovet for finansiering af sammenkoblingerne mellem TEN-T-hovednettet og det samlede net og mellem det samlede net og de lokale transportforbindelser i regioner med udfordringer. Endvidere bør CEF-budgettet forhøjes i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme med henblik på finansiering af grænseoverskridende sammenkoblinger og flaskehalse i TEN-T-hovednettet. Det vil medvirke til at integrere alle europæiske regioner i et bæredygtigt og effektivt europæisk system for passager- og godstransport. Eftersom et af målene for TEN-T-programmet er at mindske forskelle i udvikling, bør behovene i regioner med udfordringer, når det gælder gennemførelse af deres modeller for økonomisk og territorial udvikling, også medtænkes i den planlagte revision af TEN-T-kortene i 2016/2017;

| 18. | bemærker, at Horisont 2020 og det dertil knyttede CIVITAS-program for ren transport har fokus på avanceret køretøjsteknologi med henblik på mere ressourceeffektiv transport. Disse mål er meget prisværdige, da de tillige bidrager til at forbedre den offentlige transport i regioner med udfordringer, hvor køretøjernes omkostningseffektivitet er den afgørende faktor; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at Horisont 2020 og det dertil knyttede CIVITAS-program for ren transport har fokus på avanceret køretøjsteknologi med henblik på mere ressourceeffektiv transport. Disse mål er meget prisværdige, da de tillige bidrager til at forbedre den offentlige transport i regioner med udfordringer, hvor køretøjernes omkostningseffektivitet er den afgørende faktor;

| 19. | understreger, at der følgelig er behov for nye tilgange til finansieringen af transport i regioner med udfordringer. Blandt de mulige tiltag kunne være personlige transportbudgetter for borgerne, f.eks. de »mobilitetschecks«, der med vellykkede resultater anvendes i nogle medlemsstater, skattefritagelser for transportudbydere eller samarbejdsordninger, der giver forskellige transportoperatører mulighed for at dele køretøjer; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der følgelig er behov for nye tilgange til finansieringen af transport i regioner med udfordringer. Blandt de mulige tiltag kunne være personlige transportbudgetter for borgerne, f.eks. de »mobilitetschecks«, der med vellykkede resultater anvendes i nogle medlemsstater, skattefritagelser for transportudbydere eller samarbejdsordninger, der giver forskellige transportoperatører mulighed for at dele køretøjer;

| 20. | mener, at nye finansieringstilgange tillige må understøttes af nye værktøjer. Intelligente transportsystemer (ITS) og bedre IKT kan bruges til at erstatte køreplans- og rutebaseret offentlig transport med efterspørgselsstyret transport som »tilkaldsbusser« (on-call buses), fælles taxier og delebiler. Faktisk gør brugen af efterspørgselsstyret transport det muligt at tilbyde en mere effektiv og konkurrencedygtig offentlig vejtransport til en lavere pris, da transportydelserne leveres som svar på en reel efterspørgsel. Fælles brug af transportsystemer, hvor skoleelever for eksempel bruger samme busser som befolkningen generelt, har også fungeret godt i nogle fjerntliggende regioner, ligesom tiltag for at få flere til at gå og cykle har været en succes. Sådanne systemer skaber besparelser, mindsker afhængigheden af biler og nedbringer emissionerne; |
| --- | --- |

20.

mener, at nye finansieringstilgange tillige må understøttes af nye værktøjer. Intelligente transportsystemer (ITS) og bedre IKT kan bruges til at erstatte køreplans- og rutebaseret offentlig transport med efterspørgselsstyret transport som »tilkaldsbusser« (on-call buses), fælles taxier og delebiler. Faktisk gør brugen af efterspørgselsstyret transport det muligt at tilbyde en mere effektiv og konkurrencedygtig offentlig vejtransport til en lavere pris, da transportydelserne leveres som svar på en reel efterspørgsel. Fælles brug af transportsystemer, hvor skoleelever for eksempel bruger samme busser som befolkningen generelt, har også fungeret godt i nogle fjerntliggende regioner, ligesom tiltag for at få flere til at gå og cykle har været en succes. Sådanne systemer skaber besparelser, mindsker afhængigheden af biler og nedbringer emissionerne;

| 21. | bemærker, at denne type løsninger kunne understøttes af fremmende foranstaltninger som integrerede e-billetsystemer eller smartkort for alle transportformer, gensidigt kompatible standarder for e-betaling, integrerede køreplaner for de etaper af en rejse, som ikke er efterspørgselsstyret, og brug af smartphoneapps til at give borgerne ny information og nye betalingsmuligheder; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at denne type løsninger kunne understøttes af fremmende foranstaltninger som integrerede e-billetsystemer eller smartkort for alle transportformer, gensidigt kompatible standarder for e-betaling, integrerede køreplaner for de etaper af en rejse, som ikke er efterspørgselsstyret, og brug af smartphoneapps til at give borgerne ny information og nye betalingsmuligheder;

| 22. | gør opmærksom på, at det er vigtigt at sikre, at disse nye mobilitetsløsninger er godt kendte, betalelige, tilgængelige og acceptable for brugerne. Aktiv deltagelse fra (nuværende og potentielle) brugere i definitionen af deres behov kan medvirke til at sikre, at løsningerne bliver en succes; |
| --- | --- |

22.

gør opmærksom på, at det er vigtigt at sikre, at disse nye mobilitetsløsninger er godt kendte, betalelige, tilgængelige og acceptable for brugerne. Aktiv deltagelse fra (nuværende og potentielle) brugere i definitionen af deres behov kan medvirke til at sikre, at løsningerne bliver en succes;

| 23. | fremhæver, at lokale og regionale myndigheder vil være den væsentligste drivkraft bag mange af disse innovative løsninger; |
| --- | --- |

23.

fremhæver, at lokale og regionale myndigheder vil være den væsentligste drivkraft bag mange af disse innovative løsninger;

| 24. | understreger dog, at mobilitetsprojekterne kun bør modtage støtte, hvis de er en del af en fornuftig mobilitetspolitik for hele det pågældende område og er begrundet i pålidelige beregninger af den potentielle efterspørgsel. |
| --- | --- |

24.

understreger dog, at mobilitetsprojekterne kun bør modtage støtte, hvis de er en del af en fornuftig mobilitetspolitik for hele det pågældende område og er begrundet i pålidelige beregninger af den potentielle efterspørgsel.

Havne og lufthavne

| 25. | Regionsudvalget ønsker at understrege den vigtige rolle, som også havne og lufthavne og deres forbindelser til baglandet og de indre områder kan spille for udviklingen i regioner med udfordringer og for at forbinde borgerne med større bycentre. For øsamfund og regioner i den yderste periferi er disse forbindelser således de eneste mulige transportmidler og helt afgørende for deres overlevelse og forbindelsesmuligheder til såvel deres respektive lande som til resten af EU. Havne og lufthavne i regioner med udfordringer bør derfor vies særlig opmærksomhed i EU's bestemmelser: i reglerne om offentlige indkøb og koncessioner (herunder anvendelsen af offentlige serviceforpligtelser) og i EU's statsstøtteregler for havne, lufthavne og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; |
| --- | --- |

25.

Regionsudvalget ønsker at understrege den vigtige rolle, som også havne og lufthavne og deres forbindelser til baglandet og de indre områder kan spille for udviklingen i regioner med udfordringer og for at forbinde borgerne med større bycentre. For øsamfund og regioner i den yderste periferi er disse forbindelser således de eneste mulige transportmidler og helt afgørende for deres overlevelse og forbindelsesmuligheder til såvel deres respektive lande som til resten af EU. Havne og lufthavne i regioner med udfordringer bør derfor vies særlig opmærksomhed i EU's bestemmelser: i reglerne om offentlige indkøb og koncessioner (herunder anvendelsen af offentlige serviceforpligtelser) og i EU's statsstøtteregler for havne, lufthavne og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse;

| 26. | minder om, at medlemsstaterne i henhold til traktaterne (protokol nr. 26) har vide skønsbeføjelser med hensyn til at definere offentlige serviceforpligtelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse så tæt på brugernes behov som muligt, og at Kommissionen kun kan gribe ind i tilfælde af en »åbenlys fejl«; |
| --- | --- |

26.

minder om, at medlemsstaterne i henhold til traktaterne (protokol nr. 26) har vide skønsbeføjelser med hensyn til at definere offentlige serviceforpligtelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse så tæt på brugernes behov som muligt, og at Kommissionen kun kan gribe ind i tilfælde af en »åbenlys fejl«;

| 27. | påpeger endvidere manglen på en samlet kilde til information om de offentlige serviceforpligtelser for transportudbydere i EU. Her kunne større gennemsigtighed afhjælpe markedssvigt og skabe øget konkurrence mellem operatører i regioner med udfordringer; |
| --- | --- |

27.

påpeger endvidere manglen på en samlet kilde til information om de offentlige serviceforpligtelser for transportudbydere i EU. Her kunne større gennemsigtighed afhjælpe markedssvigt og skabe øget konkurrence mellem operatører i regioner med udfordringer;

| 28. | er positiv over for Kommissionens nylige retningslinjer for statsstøtte til luftfartssektoren, der rummer muligheder for en vis fleksibilitet, idet det bliver muligt at yde støtte til lufthavnsinvesteringer og -drift og startstøtte til luftfartsselskaber i fjerntliggende og svært tilgængelige regioner. Disse lufthavne skal ofte kunne klare sæsonbetingede spidsbelastninger, hvor de på andre tidspunkter af året har overskydende kapacitet; |
| --- | --- |

28.

er positiv over for Kommissionens nylige retningslinjer for statsstøtte til luftfartssektoren, der rummer muligheder for en vis fleksibilitet, idet det bliver muligt at yde støtte til lufthavnsinvesteringer og -drift og startstøtte til luftfartsselskaber i fjerntliggende og svært tilgængelige regioner. Disse lufthavne skal ofte kunne klare sæsonbetingede spidsbelastninger, hvor de på andre tidspunkter af året har overskydende kapacitet;

| 29. | beklager imidlertid den begrænsning, der pålægges af regionaludviklingsfonden for finansieringsperioden 2014-2020, hvorved finansiering af lufthavnsinfrastruktur i praksis forbydes i de fleste tilfælde; |
| --- | --- |

29.

beklager imidlertid den begrænsning, der pålægges af regionaludviklingsfonden for finansieringsperioden 2014-2020, hvorved finansiering af lufthavnsinfrastruktur i praksis forbydes i de fleste tilfælde;

| 30. | understreger vigtigheden af, at passagerrettigheder håndhæves fuldt ud inden for rammerne af en solid og gennemsigtig ordning, der ikke kun omfatter alle former for offentlig transport, men også multimodale rejser. Der bør gøres mere for at fremme kombinerede interlineaftaler for fly- og togrejser i flere etaper. De er fordelagtige for flypassagerer fra fjerntliggende regioner på grund af deres enkelhed og pris. Kompensationsudgifterne for regionale feederselskaber og udbydere af lokale jernbaneruter, når passagerer ikke når tilslutningsforbindelser i hovedlufthavne og større jernbanestationer, må imidlertid ikke være så uforholdsmæssigt store, at de bliver en hindring for øget brug af denne type aftaler. |
| --- | --- |

30.

understreger vigtigheden af, at passagerrettigheder håndhæves fuldt ud inden for rammerne af en solid og gennemsigtig ordning, der ikke kun omfatter alle former for offentlig transport, men også multimodale rejser. Der bør gøres mere for at fremme kombinerede interlineaftaler for fly- og togrejser i flere etaper. De er fordelagtige for flypassagerer fra fjerntliggende regioner på grund af deres enkelhed og pris. Kompensationsudgifterne for regionale feederselskaber og udbydere af lokale jernbaneruter, når passagerer ikke når tilslutningsforbindelser i hovedlufthavne og større jernbanestationer, må imidlertid ikke være så uforholdsmæssigt store, at de bliver en hindring for øget brug af denne type aftaler.

Styring

| 31. | Regionsudvalget mener, at der kan gøres mere for at sikre, at de politiske beslutningstagere anlægger en helhedsorienteret, multimodal, bæredygtig og koordineret tilgang til mobilitetsproblemerne i disse regioner. I overensstemmelse med nærhedsprincippet skal løsningerne primært findes på lokalt og regionalt niveau og understøttende EU-foranstaltninger kun iværksættes, hvis de tilfører en merværdi; |
| --- | --- |

31.

Regionsudvalget mener, at der kan gøres mere for at sikre, at de politiske beslutningstagere anlægger en helhedsorienteret, multimodal, bæredygtig og koordineret tilgang til mobilitetsproblemerne i disse regioner. I overensstemmelse med nærhedsprincippet skal løsningerne primært findes på lokalt og regionalt niveau og understøttende EU-foranstaltninger kun iværksættes, hvis de tilfører en merværdi;

| 32. | understreger, at det bureaukrati, der er forbundet med eventuelle nye forslag til foranstaltninger fra Kommissionens side, må holdes på et absolut minimum; |
| --- | --- |

32.

understreger, at det bureaukrati, der er forbundet med eventuelle nye forslag til foranstaltninger fra Kommissionens side, må holdes på et absolut minimum;

| 33. | bemærker, at decentrale styringsmodeller, hvor beføjelserne inden for transport og midlerne dertil er overdraget til det subnationale niveau, har fungeret godt i en række medlemsstater; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at decentrale styringsmodeller, hvor beføjelserne inden for transport og midlerne dertil er overdraget til det subnationale niveau, har fungeret godt i en række medlemsstater;

| 34. | erkender endvidere, at mobilitet i regioner med udfordringer ikke blot bør handle om at udvikle transportinfrastruktur og -tjenester. Mobilitetsprojekter må udgøre et væsentligt element i udviklingsplanlægningen for den pågældende region som helhed. Et krav til nyt erhvervs-, industri- eller boligbyggeri med dårlige forbindelser kunne for eksempel være, at entreprenøren bidrager til udgifterne til nye offentlige transporttjenester; |
| --- | --- |

34.

erkender endvidere, at mobilitet i regioner med udfordringer ikke blot bør handle om at udvikle transportinfrastruktur og -tjenester. Mobilitetsprojekter må udgøre et væsentligt element i udviklingsplanlægningen for den pågældende region som helhed. Et krav til nyt erhvervs-, industri- eller boligbyggeri med dårlige forbindelser kunne for eksempel være, at entreprenøren bidrager til udgifterne til nye offentlige transporttjenester;

| 35. | understreger den store betydning af lokale mobilitetsplaner, og at de ikke kun må dække byområder, men udvides til eller i det mindste udvikles i sammenhæng med naboområder, herunder landdistrikter, som led i en større stedlig udviklingsstrategi. Dette vil sikre, at transportsystemer i tættere befolkede områder også kommer fjerntliggende områder til gode. Disse transportplaner bør ikke blot baseres på de korte rejseruter, der opfylder de umiddelbare lokale behov, men tillige de længere rejseruter, som forbinder regioner med udfordringer med de større bycentre; |
| --- | --- |

35.

understreger den store betydning af lokale mobilitetsplaner, og at de ikke kun må dække byområder, men udvides til eller i det mindste udvikles i sammenhæng med naboområder, herunder landdistrikter, som led i en større stedlig udviklingsstrategi. Dette vil sikre, at transportsystemer i tættere befolkede områder også kommer fjerntliggende områder til gode. Disse transportplaner bør ikke blot baseres på de korte rejseruter, der opfylder de umiddelbare lokale behov, men tillige de længere rejseruter, som forbinder regioner med udfordringer med de større bycentre;

| 36. | fremhæver særligt forholdene vedrørende den grænseoverskridende offentlige transport i Europa, som ofte står over for særlige udfordringer. Disse omfatter forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til miljøkrav, strømforsyning, sikkerhedsnormer og uddannelse af personale, men også forskelle inden for lovgivning eller manglende enighed blandt de kompetente myndigheder om finansieringen. Nye styringsmodeller, brugen af en fælles juridisk ramme såsom den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), samarbejdsaftaler eller etablering af en fælles grænseoverskridende transportmyndighed kunne gøre det lettere at løfte disse udfordringer, f.eks. ved at give koncessioner, som fremmer mobiliteten mellem grænseoverskridende områder, forudsat at de kan iværksættes med et minimum af bureaukrati. |
| --- | --- |

36.

fremhæver særligt forholdene vedrørende den grænseoverskridende offentlige transport i Europa, som ofte står over for særlige udfordringer. Disse omfatter forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til miljøkrav, strømforsyning, sikkerhedsnormer og uddannelse af personale, men også forskelle inden for lovgivning eller manglende enighed blandt de kompetente myndigheder om finansieringen. Nye styringsmodeller, brugen af en fælles juridisk ramme såsom den europæiske gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), samarbejdsaftaler eller etablering af en fælles grænseoverskridende transportmyndighed kunne gøre det lettere at løfte disse udfordringer, f.eks. ved at give koncessioner, som fremmer mobiliteten mellem grænseoverskridende områder, forudsat at de kan iværksættes med et minimum af bureaukrati.

Lovgivningsmæssige og territoriale konsekvensanalyser

| 37. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på virkningerne af EU's mobilitetspolitikker og -programmer i regioner med udfordringer i sine lovgivningsmæssige konsekvensanalyser af mobilitetsspørgsmål; |
| --- | --- |

37.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på virkningerne af EU's mobilitetspolitikker og -programmer i regioner med udfordringer i sine lovgivningsmæssige konsekvensanalyser af mobilitetsspørgsmål;

| 38. | opfordrer endvidere Kommissionen til at gøre brug af territoriale konsekvensanalyser som foreslået af Regionsudvalget, idet det derved bliver muligt at tage højde for de lokale/regionale virkninger af EU's mobilitetspolitikker i regioner med udfordringer. Demografiske problemer som aldrende befolkning, affolkning, geografisk befolkningsspredning og »hjerneflugt« bør også medtages i analyserne. |
| --- | --- |

38.

opfordrer endvidere Kommissionen til at gøre brug af territoriale konsekvensanalyser som foreslået af Regionsudvalget, idet det derved bliver muligt at tage højde for de lokale/regionale virkninger af EU's mobilitetspolitikker i regioner med udfordringer. Demografiske problemer som aldrende befolkning, affolkning, geografisk befolkningsspredning og »hjerneflugt« bør også medtages i analyserne.

En EU-grønbog om mobilitet i regioner med udfordringer

| 39. | Regionsudvalget er af den opfattelse, at transporttjenester i udsatte regioner endnu ikke betragtes som en udfordring for EU. Lovgivningsmæssigt har EU fokus på at minimere markedsforvridninger og ikke på at skabe nogle retlige rammer, som proaktivt fremmer udviklingen af mobilitetsløsninger i regioner med udfordringer; |
| --- | --- |

39.

Regionsudvalget er af den opfattelse, at transporttjenester i udsatte regioner endnu ikke betragtes som en udfordring for EU. Lovgivningsmæssigt har EU fokus på at minimere markedsforvridninger og ikke på at skabe nogle retlige rammer, som proaktivt fremmer udviklingen af mobilitetsløsninger i regioner med udfordringer;

| 40. | opfordrer derfor den nye Kommission til at offentliggøre en grønbog om spørgsmålet, så berørte parter og EU-institutionerne kan drøfte emnet til bunds, og der kan udvikles passende løsninger. Sigtet bør være større anerkendelse af mobilitetsproblemerne i regioner med udfordringer, og at de medtænkes i alle EU's politikker og programmer, således at adgangen til mobilitet øges, og risikoen for affolkning mindskes; |
| --- | --- |

40.

opfordrer derfor den nye Kommission til at offentliggøre en grønbog om spørgsmålet, så berørte parter og EU-institutionerne kan drøfte emnet til bunds, og der kan udvikles passende løsninger. Sigtet bør være større anerkendelse af mobilitetsproblemerne i regioner med udfordringer, og at de medtænkes i alle EU's politikker og programmer, således at adgangen til mobilitet øges, og risikoen for affolkning mindskes;

| 41. | mener mere specifikt, at grønbogen bør indlede en debat; evaluere hidtidige fremskridt ved at skitsere de gældende retlige rammer og relevante politikinitiativer; analysere de særlige styrker og svagheder i regioner med geografiske og demografiske udfordringer med hensyn til mobilitet, og hvordan de bidrager til den overordnede territoriale samhørighed; analysere den manglende overensstemmelse mellem traktatforpligtelserne og EU-praksis i forbindelse med udviklingen af politikker for passager- og godstransport med virkninger for regioner med udfordringer; fastslå de økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser af alt det ovenstående i disse regioner; forbedre koordineringen mellem finansieringskilder, programmer og politikker for mobilitet; tilskynde til forskning og innovation og udvikle pilotprojekter; samt undersøge fremtidige muligheder, herunder se på, hvilke foranstaltninger og incitamenter der kunne tænkes at være de rigtige og på hvilket forvaltningsniveau; |
| --- | --- |

41.

mener mere specifikt, at grønbogen bør indlede en debat; evaluere hidtidige fremskridt ved at skitsere de gældende retlige rammer og relevante politikinitiativer; analysere de særlige styrker og svagheder i regioner med geografiske og demografiske udfordringer med hensyn til mobilitet, og hvordan de bidrager til den overordnede territoriale samhørighed; analysere den manglende overensstemmelse mellem traktatforpligtelserne og EU-praksis i forbindelse med udviklingen af politikker for passager- og godstransport med virkninger for regioner med udfordringer; fastslå de økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser af alt det ovenstående i disse regioner; forbedre koordineringen mellem finansieringskilder, programmer og politikker for mobilitet; tilskynde til forskning og innovation og udvikle pilotprojekter; samt undersøge fremtidige muligheder, herunder se på, hvilke foranstaltninger og incitamenter der kunne tænkes at være de rigtige og på hvilket forvaltningsniveau;

| 42. | betoner, at grønbogen må udarbejdes med særlig fokus på tilfælde, hvor ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, f.eks. en strategi, handlingsplan, anbefalinger, retningslinjer eller udveksling af bedste praksis, kan tilføre nationale og subnationale initiativer en merværdi; |
| --- | --- |

42.

betoner, at grønbogen må udarbejdes med særlig fokus på tilfælde, hvor ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, f.eks. en strategi, handlingsplan, anbefalinger, retningslinjer eller udveksling af bedste praksis, kan tilføre nationale og subnationale initiativer en merværdi;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at øge bevidstheden om mobilitet i regioner med udfordringer via en særlig begivenhed såsom den årlige mobilitetsuge. |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at øge bevidstheden om mobilitet i regioner med udfordringer via en særlig begivenhed såsom den årlige mobilitetsuge.

Bruxelles, den 8. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

108. plenarforsamling den 6.—8. oktober 2014

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/23

---

Regionsudvalgets udtalelse — Pakken om en politik for ren luft i Europa

2014/C 415/06

| Ordfører | Cor Lamers (NL/EPP), Borgmester i Schiedam |
| --- | --- |
| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen: »Programmet ren luft i Europa«
  COM(2013) 918 final
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg
  COM(2013) 919 final — 2013/0442 (COD)
  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF
  COM(2013) 920 final — 2013/0443 (COD) |

Ordfører

Cor Lamers (NL/EPP), Borgmester i Schiedam

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen: »Programmet ren luft i Europa«

COM(2013) 918 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg

COM(2013) 919 final — 2013/0442 (COD)

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF

COM(2013) 920 final — 2013/0443 (COD)

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

A.   
  Generelle bemærkninger

| 1. | Regionsudvalget tager Kommissionens forslag til en ny pakke om en politik for ren luft i Europa til efterretning og støtter overordnet set denne politik samt bifalder generelt set tilgangen til forureningskilder (bedre gennemførelse af prøvecyklussen for Euro 6-køretøjer, nationale reduktionstilsagn fra 2020 og inden 2030, regulering af emissioner fra mellemstore fyringsanlæg m.m.); |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget tager Kommissionens forslag til en ny pakke om en politik for ren luft i Europa til efterretning og støtter overordnet set denne politik samt bifalder generelt set tilgangen til forureningskilder (bedre gennemførelse af prøvecyklussen for Euro 6-køretøjer, nationale reduktionstilsagn fra 2020 og inden 2030, regulering af emissioner fra mellemstore fyringsanlæg m.m.);

| 2. | fastslår, at luftforurening er et grænseoverskridende fænomen, der må imødegås på europæisk niveau, og konstaterer dermed, at de initiativer og den nye lovgivning, der foreslås af Kommissionen, er i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

2.

fastslår, at luftforurening er et grænseoverskridende fænomen, der må imødegås på europæisk niveau, og konstaterer dermed, at de initiativer og den nye lovgivning, der foreslås af Kommissionen, er i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet;

| 3. | deler Kommissionens opfattelse af, at luftforurening er et alvorligt problem: luftforurening er den største miljørelaterede årsag til tidlige dødsfald i EU og er skyld i ti gange flere dødsfald end trafikulykker; desuden er der en sammenhæng mellem luftforurening og luftvejs- og hjertekarsygdomme, slagtilfælde og kræft. Luftforureningen er størst i byområder, hvor befolkningstætheden er høj, men også i områder, hvor følgevirkningerne af emissioner på grund af særlige geografiske karakteristika som smalle transitruter eller (flod)dale i kombination med specifikke fremherskende vejrforhold kan resultere i høje koncentrationer af luftforurenende stoffer. Folkesundhed og miljø skal fortsat danne grundlaget for EU's politik for luftkvalitet; |
| --- | --- |

3.

deler Kommissionens opfattelse af, at luftforurening er et alvorligt problem: luftforurening er den største miljørelaterede årsag til tidlige dødsfald i EU og er skyld i ti gange flere dødsfald end trafikulykker; desuden er der en sammenhæng mellem luftforurening og luftvejs- og hjertekarsygdomme, slagtilfælde og kræft. Luftforureningen er størst i byområder, hvor befolkningstætheden er høj, men også i områder, hvor følgevirkningerne af emissioner på grund af særlige geografiske karakteristika som smalle transitruter eller (flod)dale i kombination med specifikke fremherskende vejrforhold kan resultere i høje koncentrationer af luftforurenende stoffer. Folkesundhed og miljø skal fortsat danne grundlaget for EU's politik for luftkvalitet;

| 4. | konkluderer, at luftkvaliteten i Europa (også) i de forløbne år gradvist er forbedret, men at fremskridtene ikke sker hurtigt nok. Mange medlemsstater kan ikke opfylde kravene i direktivet om luftkvalitet til tiden, og der er indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

konkluderer, at luftkvaliteten i Europa (også) i de forløbne år gradvist er forbedret, men at fremskridtene ikke sker hurtigt nok. Mange medlemsstater kan ikke opfylde kravene i direktivet om luftkvalitet til tiden, og der er indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater;

| 5. | er tilfreds med Kommissionens ambitionsniveau på lang sigt, men konstaterer med udgangspunkt i forslaget til emissionspolitik, at det vil tage cirka to generationer, inden Europas borgere kan nyde godt af en ren og sund luft. Dette giver i høj grad anledning til bekymring; |
| --- | --- |

5.

er tilfreds med Kommissionens ambitionsniveau på lang sigt, men konstaterer med udgangspunkt i forslaget til emissionspolitik, at det vil tage cirka to generationer, inden Europas borgere kan nyde godt af en ren og sund luft. Dette giver i høj grad anledning til bekymring;

| 6. | gør opmærksom på luftforureningens grænseoverskridende karakter og mener, at problemets løsning kræver en strategi på flere planer, hvor hvert enkelt myndighedsniveau (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt) tager ansvar. Dette kræver en holistisk tilgang, der tager højde for forurenerens ansvar, juridiske kompetencer og en rimelig omkostningsfordeling. Alle myndighedsniveauer har i de seneste år truffet en lang række foranstaltninger til forbedring af den lokale luftkvalitet og fortsætter denne indsats, men de behøver en passende økonomisk støtte samt effektive politiske og lovgivningsmæssige redskaber, som kan skabe de tilstræbte resultater (f.eks. Euro 6-udstødningsstandarder). Lokale og regionale foranstaltninger er vigtige, men har kun en begrænset positiv (lokal) effekt og kræver ofte store investeringer. De lokale myndigheder har i mange tilfælde en begrænset indflydelse, begrænsede midler og et begrænset politisk råderum. EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden og national lovgivning har som oftest en langt større positiv indvirkning på luftkvaliteten og er derudover mere omkostningseffektiv i de fleste tilfælde. Immissionskrav bør derfor følge efter en politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på luftforureningens grænseoverskridende karakter og mener, at problemets løsning kræver en strategi på flere planer, hvor hvert enkelt myndighedsniveau (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt) tager ansvar. Dette kræver en holistisk tilgang, der tager højde for forurenerens ansvar, juridiske kompetencer og en rimelig omkostningsfordeling. Alle myndighedsniveauer har i de seneste år truffet en lang række foranstaltninger til forbedring af den lokale luftkvalitet og fortsætter denne indsats, men de behøver en passende økonomisk støtte samt effektive politiske og lovgivningsmæssige redskaber, som kan skabe de tilstræbte resultater (f.eks. Euro 6-udstødningsstandarder). Lokale og regionale foranstaltninger er vigtige, men har kun en begrænset positiv (lokal) effekt og kræver ofte store investeringer. De lokale myndigheder har i mange tilfælde en begrænset indflydelse, begrænsede midler og et begrænset politisk råderum. EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden og national lovgivning har som oftest en langt større positiv indvirkning på luftkvaliteten og er derudover mere omkostningseffektiv i de fleste tilfælde. Immissionskrav bør derfor følge efter en politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden;

| 7. | henviser til sin perspektivudtalelse fra 2012 om en revision af EU's politik for luftkvalitet. I denne udtalelse blev der opfordret til en bedre praktisk gennemførelse af politikken og dermed en integreret tilgang, en ambitiøs EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden og en sammenkædning af EU-politikken for henholdsvis emissioner og immissioner hvad angår såvel ambitionsniveau som tidshorisonter; |
| --- | --- |

7.

henviser til sin perspektivudtalelse fra 2012 om en revision af EU's politik for luftkvalitet. I denne udtalelse blev der opfordret til en bedre praktisk gennemførelse af politikken og dermed en integreret tilgang, en ambitiøs EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden og en sammenkædning af EU-politikken for henholdsvis emissioner og immissioner hvad angår såvel ambitionsniveau som tidshorisonter;

| 8. | henviser også til de vigtige principper i det 7. miljøhandlingsprogram og den dertil relaterede udtalelse fra udvalget vedrørende bedre integration, bedre gennemførelse og et bedre samarbejde mellem myndighedsniveauer om miljøpolitikken og lader disse principper indgå i denne udtalelse; |
| --- | --- |

8.

henviser også til de vigtige principper i det 7. miljøhandlingsprogram og den dertil relaterede udtalelse fra udvalget vedrørende bedre integration, bedre gennemførelse og et bedre samarbejde mellem myndighedsniveauer om miljøpolitikken og lader disse principper indgå i denne udtalelse;

| 9. | noterer sig, at Kommissionens forslag indeholder konkrete tiltag med hensyn til EU's politik for forureningsforebyggelse ved kilden, men at det set i lyset af de foreslåede tidsfrister vil vare for længe, inden de positive resultater af denne politik slår igennem. Politikforslagene hjælper ikke medlemsstaterne og de decentrale myndigheder med at opfylde kravene i direktivet om luftkvalitet inden for de fastsatte tidsfrister. Udvalget konkluderer derfor, at der stadig er tale om et stærkt misforhold mellem EU's emissions- og immissionspolitik. Dette problem må løses. |
| --- | --- |

9.

noterer sig, at Kommissionens forslag indeholder konkrete tiltag med hensyn til EU's politik for forureningsforebyggelse ved kilden, men at det set i lyset af de foreslåede tidsfrister vil vare for længe, inden de positive resultater af denne politik slår igennem. Politikforslagene hjælper ikke medlemsstaterne og de decentrale myndigheder med at opfylde kravene i direktivet om luftkvalitet inden for de fastsatte tidsfrister. Udvalget konkluderer derfor, at der stadig er tale om et stærkt misforhold mellem EU's emissions- og immissionspolitik. Dette problem må løses.

B.   
  Meddelelsen

B.1   Misforhold mellem emissions- og immissionspolitik

| 10. | Regionsudvalget støtter Kommissionens høje ambitionsniveau, hvor man på længere sigt tilstræber en situation, hvor luftkvaliteten ikke længere har nogen (negative) virkninger for menneskers sundhed og på økosystemerne. Kommissionen henviser i den forbindelse med rette til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) strenge vejledende værdier, men angiver ikke noget årstal for opnåelse af dette mål. |
| --- | --- |

10.

Regionsudvalget støtter Kommissionens høje ambitionsniveau, hvor man på længere sigt tilstræber en situation, hvor luftkvaliteten ikke længere har nogen (negative) virkninger for menneskers sundhed og på økosystemerne. Kommissionen henviser i den forbindelse med rette til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) strenge vejledende værdier, men angiver ikke noget årstal for opnåelse af dette mål.

| 11. | Kommissionen konstaterer, at der er tale om en mangelfuld overholdelse af luftkvalitetsdirektivet. I de fleste medlemsstater opfyldes normerne ikke (til tiden), og der er indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater. Kommissionen vil derfor ikke revidere direktivet på kort sigt. Den tilstræber en bedre gennemførelse af direktivet, så de gældende normer senest opfyldes over alt i 2020. Formelt ændrer det imidlertid ikke noget: der er ikke tale om at udsætte fristen for overholdelse af den (retlige) forpligtelse til at opfylde de gældende grænseværdier. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen konstaterer, at der er tale om en mangelfuld overholdelse af luftkvalitetsdirektivet. I de fleste medlemsstater opfyldes normerne ikke (til tiden), og der er indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater. Kommissionen vil derfor ikke revidere direktivet på kort sigt. Den tilstræber en bedre gennemførelse af direktivet, så de gældende normer senest opfyldes over alt i 2020. Formelt ændrer det imidlertid ikke noget: der er ikke tale om at udsætte fristen for overholdelse af den (retlige) forpligtelse til at opfylde de gældende grænseværdier.

| 12. | Det er et faktum, at den største forbedringsindsats skal komme fra EU's politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden. Denne politik har i de forløbne år ikke i fuldt omfang leveret de ønskede resultater. Således viser udstødningen fra flere kategorier af køretøjer sig i praksis at være større end de EU-normer, der gælder for disse kategorier af køretøjer, og det samme gør sig gældende for de faktiske emissioner fra den seneste kategori af Euro 6-køretøjer. Navnlig i byområder og i nærheden af transitruter skaber dette store problemer. Regionsudvalget gør imidlertid også opmærksom på, at de politiske målsætninger og EU-lovgivningen ofte ikke har været ambitiøs nok. |
| --- | --- |

12.

Det er et faktum, at den største forbedringsindsats skal komme fra EU's politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden. Denne politik har i de forløbne år ikke i fuldt omfang leveret de ønskede resultater. Således viser udstødningen fra flere kategorier af køretøjer sig i praksis at være større end de EU-normer, der gælder for disse kategorier af køretøjer, og det samme gør sig gældende for de faktiske emissioner fra den seneste kategori af Euro 6-køretøjer. Navnlig i byområder og i nærheden af transitruter skaber dette store problemer. Regionsudvalget gør imidlertid også opmærksom på, at de politiske målsætninger og EU-lovgivningen ofte ikke har været ambitiøs nok.

| 13. | Udvalget støtter i store træk Kommissionens forslag til en politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden (bedre gennemførelse af testcyklussen for Euro 6-køretøjer, reduktion af NEC, regulering af emissioner fra mellemstore fyringsanlæg m.m.). Udvalget understreger, at typeafprøvningen af tunge erhvervskøretøjer bør foregå under reelle trafikforhold, hvor emissionerne måles »on board«, idet de definerede maksimalværdier ikke må overskrides i nogen driftstilstand. Udvalget er ligeledes enigt i, at de eksisterende og planlagte foranstaltninger til forureningsforebyggelse ved kilden (såsom direktivet om miljøvenligt design, foranstaltninger inden for landbruget, direktivet om industrielle emissioner og direktivet om ikke-vejgående maskiner, herunder sejlads på indre vandveje) kan yde et vigtigt bidrag til realiseringen af de tilstræbte reduktioner. Med ovennævnte mål for øje er det vigtigt, at det nødvendige ambitionsniveau også i de kommende år afspejler sig i tekniske referencedokumenter (BREF). |
| --- | --- |

13.

Udvalget støtter i store træk Kommissionens forslag til en politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden (bedre gennemførelse af testcyklussen for Euro 6-køretøjer, reduktion af NEC, regulering af emissioner fra mellemstore fyringsanlæg m.m.). Udvalget understreger, at typeafprøvningen af tunge erhvervskøretøjer bør foregå under reelle trafikforhold, hvor emissionerne måles »on board«, idet de definerede maksimalværdier ikke må overskrides i nogen driftstilstand. Udvalget er ligeledes enigt i, at de eksisterende og planlagte foranstaltninger til forureningsforebyggelse ved kilden (såsom direktivet om miljøvenligt design, foranstaltninger inden for landbruget, direktivet om industrielle emissioner og direktivet om ikke-vejgående maskiner, herunder sejlads på indre vandveje) kan yde et vigtigt bidrag til realiseringen af de tilstræbte reduktioner. Med ovennævnte mål for øje er det vigtigt, at det nødvendige ambitionsniveau også i de kommende år afspejler sig i tekniske referencedokumenter (BREF).

| 14. | Hverken hvad angår tid eller ambitionsniveau stemmer forslaget til en EU-politik for forureningsforebyggelse ved kilden imidlertid overens med luftkvalitetsdirektivet. De positive virkninger af denne politik vil ikke slå igennem tidligt nok. I en tidligere udtalelse fra 2012 anmodede udvalget om en sammenkædning af EU-politikken for emissioner og immissioner. Kommissionen vælger først at revidere luftkvalitetsdirektivet, efter at politikken for forureningsforebyggelse ved kilden har haft lov at virke. Set i lyset af de fastsatte tidshorisonter kan der først forventes gradvise positive virkninger af politikken for forureningsforebyggelse ved kilden i perioden 2020-2030. Dette lægger op til, at Kommissionens høje ambitioner tidligst realiseres i perioden 2030-2050. |
| --- | --- |

14.

Hverken hvad angår tid eller ambitionsniveau stemmer forslaget til en EU-politik for forureningsforebyggelse ved kilden imidlertid overens med luftkvalitetsdirektivet. De positive virkninger af denne politik vil ikke slå igennem tidligt nok. I en tidligere udtalelse fra 2012 anmodede udvalget om en sammenkædning af EU-politikken for emissioner og immissioner. Kommissionen vælger først at revidere luftkvalitetsdirektivet, efter at politikken for forureningsforebyggelse ved kilden har haft lov at virke. Set i lyset af de fastsatte tidshorisonter kan der først forventes gradvise positive virkninger af politikken for forureningsforebyggelse ved kilden i perioden 2020-2030. Dette lægger op til, at Kommissionens høje ambitioner tidligst realiseres i perioden 2030-2050.

| 15. | Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater, selvom de opstillede tidshorisonter ikke i tilstrækkelig grad tager højde for, hvor lang tid der går, før EU's politikker for forureningsforebyggelse ved kilden slår igennem. Udvalget opfordrer Kommissionen til at udvise særlig omhu i forbindelse med gennemførelsen af sådanne procedurer og vælge en mere konstruktiv tilgang, der tager udgangspunkt i realistiske tidshorisonter. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod 17 medlemsstater, selvom de opstillede tidshorisonter ikke i tilstrækkelig grad tager højde for, hvor lang tid der går, før EU's politikker for forureningsforebyggelse ved kilden slår igennem. Udvalget opfordrer Kommissionen til at udvise særlig omhu i forbindelse med gennemførelsen af sådanne procedurer og vælge en mere konstruktiv tilgang, der tager udgangspunkt i realistiske tidshorisonter.

| 16. | Udvalget foreslår et alternativ, hvor medlemsstaterne på visse betingelser får tilbudt en frist for indhentning af det forsømte, der tager højde for de tidshorisonter, inden for hvilke der forventes resultater af Kommissionens forslag til en politik for forureningsforebyggelse ved kilden. Til betingelserne hører udarbejdelse af et oprydningsprogram med foranstaltninger, der skal resultere i, at immissionsgrænseværdierne overholdes. |
| --- | --- |

16.

Udvalget foreslår et alternativ, hvor medlemsstaterne på visse betingelser får tilbudt en frist for indhentning af det forsømte, der tager højde for de tidshorisonter, inden for hvilke der forventes resultater af Kommissionens forslag til en politik for forureningsforebyggelse ved kilden. Til betingelserne hører udarbejdelse af et oprydningsprogram med foranstaltninger, der skal resultere i, at immissionsgrænseværdierne overholdes.

| 17. | Forslaget fritager ikke medlemsstaterne fra forpligtelsen til at træffe foranstaltninger. Med udgangspunkt i princippet om lighed for loven bør Kommissionen altid kunne stille betingelser, der svarer til de betingelser, som Kommissionen anvender (og har anvendt) inden for rammerne af mulighederne for at vedtage undtagelsesbestemmelser (1). Dette skal sikre, at de berørte medlemsstater i tilstrækkeligt omfang udformer en politik og foranstaltninger, der gør, at de inden for en rimelig frist kan overholde de koncentrationsgrænser, der er fastsat i luftkvalitetsdirektivet. |
| --- | --- |

17.

Forslaget fritager ikke medlemsstaterne fra forpligtelsen til at træffe foranstaltninger. Med udgangspunkt i princippet om lighed for loven bør Kommissionen altid kunne stille betingelser, der svarer til de betingelser, som Kommissionen anvender (og har anvendt) inden for rammerne af mulighederne for at vedtage undtagelsesbestemmelser (1). Dette skal sikre, at de berørte medlemsstater i tilstrækkeligt omfang udformer en politik og foranstaltninger, der gør, at de inden for en rimelig frist kan overholde de koncentrationsgrænser, der er fastsat i luftkvalitetsdirektivet.

| 18. | Det ovennævnte forslag til alternativ adskiller sig fra overgangsperioden for undtagelsesbestemmelser, som den for øjeblikket håndteres af Kommissionen. Her tages der også højde for de tidshorisonter, inden for hvilke virkningerne af Kommissionens forslag til en EU-politik for forureningsforebyggelse ved kilden slår igennem. |
| --- | --- |

18.

Det ovennævnte forslag til alternativ adskiller sig fra overgangsperioden for undtagelsesbestemmelser, som den for øjeblikket håndteres af Kommissionen. Her tages der også højde for de tidshorisonter, inden for hvilke virkningerne af Kommissionens forslag til en EU-politik for forureningsforebyggelse ved kilden slår igennem.

| 19. | Udvalget bemærker i den forbindelse, at lokal luftforurening forårsages af en kombination af internationale, nationale, regionale og lokale kilder og de dermed forbundne emissioner. Alle myndighedsniveauer har et ansvar, og udvalget mener, at oprydningsprogrammer bør udarbejdes i et tæt samarbejde mellem medlemsstater og decentrale myndigheder. Den form for planer kan f.eks. betyde, at en medlemsstat i højere grad målretter det nationale skattesystem mod fremme af en mere miljøvenlig transport og undgåelse af forurenende trafik. Decentrale myndigheder kan supplere denne indsats ved for eksempel at oprette miljøzoner. |
| --- | --- |

19.

Udvalget bemærker i den forbindelse, at lokal luftforurening forårsages af en kombination af internationale, nationale, regionale og lokale kilder og de dermed forbundne emissioner. Alle myndighedsniveauer har et ansvar, og udvalget mener, at oprydningsprogrammer bør udarbejdes i et tæt samarbejde mellem medlemsstater og decentrale myndigheder. Den form for planer kan f.eks. betyde, at en medlemsstat i højere grad målretter det nationale skattesystem mod fremme af en mere miljøvenlig transport og undgåelse af forurenende trafik. Decentrale myndigheder kan supplere denne indsats ved for eksempel at oprette miljøzoner.

| 20. | Det er også vigtigt at udvise tilbageholdenhed med at indlede overtrædelsesprocedurer, idet sådanne procedurer kan føre til bøder, og flere medlemsstater har, eller er ved at udarbejde, lovgivning om at lægge betalingen af denne type bøde over på de decentrale myndigheder. I sin udtalelse fra 2012 erklærede Regionsudvalget, at enhver overdragelse af bøder til de decentrale myndigheder var uretfærdig. Hvad luftkvalitet angår, er der tale om en høj grad af gensidighed mellem de forskellige myndighedsniveauers ansvarsområder. Det er urimeligt kun at holde ét myndighedsniveau ansvarligt og kun pålægge ét myndighedsniveau bøder. Derudover kan det ikke retfærdiggøres, at det er myndighedsniveauet med den mest begrænsede indflydelse, der holdes ansvarligt, samtidig med at de principielle valg i mange medlemsstater træffes på nationalt niveau. |
| --- | --- |

20.

Det er også vigtigt at udvise tilbageholdenhed med at indlede overtrædelsesprocedurer, idet sådanne procedurer kan føre til bøder, og flere medlemsstater har, eller er ved at udarbejde, lovgivning om at lægge betalingen af denne type bøde over på de decentrale myndigheder. I sin udtalelse fra 2012 erklærede Regionsudvalget, at enhver overdragelse af bøder til de decentrale myndigheder var uretfærdig. Hvad luftkvalitet angår, er der tale om en høj grad af gensidighed mellem de forskellige myndighedsniveauers ansvarsområder. Det er urimeligt kun at holde ét myndighedsniveau ansvarligt og kun pålægge ét myndighedsniveau bøder. Derudover kan det ikke retfærdiggøres, at det er myndighedsniveauet med den mest begrænsede indflydelse, der holdes ansvarligt, samtidig med at de principielle valg i mange medlemsstater træffes på nationalt niveau.

B.2   Forskning, innovation, videndeling og midler

| 21. | I sin udtalelse fra 2012 understregede Regionsudvalget, at det er vigtigt at undersøge, om elementært kulstof/sod ville være en bedre sundhedsmæssig indikator end PM2,5 og PM10. Kommissionen kommer ikke ind på en sådan nærmere undersøgelse i sine forslag. Regionsudvalget fremhæver fortsat værdien af yderligere forskning heri. I »Programmet ren luft i Europa« fokuserer Kommissionen i høj grad på kønrøg, og Regionsudvalget bifalder følgende tilsagn »ved gennemførelsen af reduktioner af PM2,5 vil der blive lagt særligt vægt på reduktion af kønrøg, det andet væsentlige kortlivede klimaforurenende stof«. |
| --- | --- |

21.

I sin udtalelse fra 2012 understregede Regionsudvalget, at det er vigtigt at undersøge, om elementært kulstof/sod ville være en bedre sundhedsmæssig indikator end PM2,5 og PM10. Kommissionen kommer ikke ind på en sådan nærmere undersøgelse i sine forslag. Regionsudvalget fremhæver fortsat værdien af yderligere forskning heri. I »Programmet ren luft i Europa« fokuserer Kommissionen i høj grad på kønrøg, og Regionsudvalget bifalder følgende tilsagn »ved gennemførelsen af reduktioner af PM2,5 vil der blive lagt særligt vægt på reduktion af kønrøg, det andet væsentlige kortlivede klimaforurenende stof«.

| 22. | Udvalget er tilfreds med Kommissionens integrerede tilgang og fremhæver igen vigtigheden af en koordinering med relaterede politikker såsom klima- og energipolitik, økonomi- og industripolitik, landbrugs- og transportpolitik. |
| --- | --- |

22.

Udvalget er tilfreds med Kommissionens integrerede tilgang og fremhæver igen vigtigheden af en koordinering med relaterede politikker såsom klima- og energipolitik, økonomi- og industripolitik, landbrugs- og transportpolitik.

| 23. | Denne integrerede tilgang afspejler sig også i EU's fonde. Gennem større fleksibilitet og prioritering i EU's fonde for luftkvalitetsforanstaltninger skaber disse fonde bedre forudsætninger for opfyldelsen af målsætningerne for luftkvalitet, og Kommissionen opfylder på hensigtsmæssig vis ønsket om en integreret tilgang. Regionsudvalget tilskynder de lokale og regionale myndigheder til aktivt at søge om midler fra EU's fonde. |
| --- | --- |

23.

Denne integrerede tilgang afspejler sig også i EU's fonde. Gennem større fleksibilitet og prioritering i EU's fonde for luftkvalitetsforanstaltninger skaber disse fonde bedre forudsætninger for opfyldelsen af målsætningerne for luftkvalitet, og Kommissionen opfylder på hensigtsmæssig vis ønsket om en integreret tilgang. Regionsudvalget tilskynder de lokale og regionale myndigheder til aktivt at søge om midler fra EU's fonde.

| 24. | Udvalget støtter Kommissionens prioritering af innovation og videnudveksling på området luftkvalitet, f.eks. i form af pilotprojekter og udvidelse af de lokale og regionale redskaber til styring af luftkvaliteten. |
| --- | --- |

24.

Udvalget støtter Kommissionens prioritering af innovation og videnudveksling på området luftkvalitet, f.eks. i form af pilotprojekter og udvidelse af de lokale og regionale redskaber til styring af luftkvaliteten.

| 25. | Luftforurening forårsages for en stor dels vedkommende af motoriseret vejtransport, og i tråd med udtalelsen fra 2012 er det vigtigt fortsat at støtte forskning i og fremme af alternative fremdriftsteknologier såsom hybride plug-in-køretøjer, elektriske køretøjer, brintdrevne køretøjer osv. Udvalget henviser i den forbindelse også til anbefalingerne fra udtalelsen om CARS 2020-meddelelsen. |
| --- | --- |

25.

Luftforurening forårsages for en stor dels vedkommende af motoriseret vejtransport, og i tråd med udtalelsen fra 2012 er det vigtigt fortsat at støtte forskning i og fremme af alternative fremdriftsteknologier såsom hybride plug-in-køretøjer, elektriske køretøjer, brintdrevne køretøjer osv. Udvalget henviser i den forbindelse også til anbefalingerne fra udtalelsen om CARS 2020-meddelelsen.

| 26. | Det er vigtigt, at der også fremover afsættes tilstrækkelige finansielle midler til ovennævnte og andre initiativer vedrørende luftkvalitet, f.eks. gennem strukturfondene, Horisont 2020 og Life. |
| --- | --- |

26.

Det er vigtigt, at der også fremover afsættes tilstrækkelige finansielle midler til ovennævnte og andre initiativer vedrørende luftkvalitet, f.eks. gennem strukturfondene, Horisont 2020 og Life.

C.   
  Forslag til direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer

| 27. | EU's politik for nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer er et vigtigt instrument til reduktion af luftforureningen i EU. Den fremmer den yderst nødvendige bekæmpelse af betydelige kilder til forurening, herunder emissioner fra landbrug og industri. |
| --- | --- |

27.

EU's politik for nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer er et vigtigt instrument til reduktion af luftforureningen i EU. Den fremmer den yderst nødvendige bekæmpelse af betydelige kilder til forurening, herunder emissioner fra landbrug og industri.

| 28. | Udvalget støtter i den henseende Kommissionens forslag om supplerende nationale reduktionstilsagn for medlemsstaterne fra 2020 og inden 2030. Dette har stor betydning for nedbringelsen af baggrundskoncentrationer på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

28.

Udvalget støtter i den henseende Kommissionens forslag om supplerende nationale reduktionstilsagn for medlemsstaterne fra 2020 og inden 2030. Dette har stor betydning for nedbringelsen af baggrundskoncentrationer på lokalt og regionalt niveau.

| 29. | Udvalget anerkender nødvendigheden af at opstille nye internationale målsætninger inden 2020 ved hjælp af den reviderede Göteborg-protokol, der også tilskynder lande uden for Europa til at føre en luftkvalitetspolitik. Berigtigelse af Göteborg-protokollen kræver imidlertid ingen supplerende foranstaltninger inden 2020, og supplerende nationale emissionsreduktionsforpligtelser planlægges først indført på længere sigt. |
| --- | --- |

29.

Udvalget anerkender nødvendigheden af at opstille nye internationale målsætninger inden 2020 ved hjælp af den reviderede Göteborg-protokol, der også tilskynder lande uden for Europa til at føre en luftkvalitetspolitik. Berigtigelse af Göteborg-protokollen kræver imidlertid ingen supplerende foranstaltninger inden 2020, og supplerende nationale emissionsreduktionsforpligtelser planlægges først indført på længere sigt.

| 30. | Dette betyder, at der foreløbig ikke vil være tale om en betydelig reduktion af emissionerne af luftforurenende stoffer. Samtidig får de lokale og regionale myndigheder ikke ekstra støtte til rettidigt at opfylde immissionskravene i direktivet om luftkvalitet, inden de skærpede nationale emissionskrav er realiseret. |
| --- | --- |

30.

Dette betyder, at der foreløbig ikke vil være tale om en betydelig reduktion af emissionerne af luftforurenende stoffer. Samtidig får de lokale og regionale myndigheder ikke ekstra støtte til rettidigt at opfylde immissionskravene i direktivet om luftkvalitet, inden de skærpede nationale emissionskrav er realiseret.

| 31. | Udvalget bifalder kraftigt bestemmelserne i den foreslåede artikel 6 om, at hver medlemsstat i forbindelse med sit nationale program for bekæmpelse af luftforurening skal vurdere, i hvilket omfang de nationale emissionskilder kan forventes at indvirke på luftkvaliteten på dens eget og de tilstødende medlemsstaters område, og tage hensyn til, hvilket behov der er for at reducere emissionerne af luftforurenende stoffer for at opfylde luftkvalitetsmålene på dens eget område og i påkommende tilfælde de tilstødende medlemsstaters område. Det er Regionsudvalgets håb, at denne bestemmelse opretholdes i det endelige direktiv. |
| --- | --- |

31.

Udvalget bifalder kraftigt bestemmelserne i den foreslåede artikel 6 om, at hver medlemsstat i forbindelse med sit nationale program for bekæmpelse af luftforurening skal vurdere, i hvilket omfang de nationale emissionskilder kan forventes at indvirke på luftkvaliteten på dens eget og de tilstødende medlemsstaters område, og tage hensyn til, hvilket behov der er for at reducere emissionerne af luftforurenende stoffer for at opfylde luftkvalitetsmålene på dens eget område og i påkommende tilfælde de tilstødende medlemsstaters område. Det er Regionsudvalgets håb, at denne bestemmelse opretholdes i det endelige direktiv.

| 32. | Udvalget er fortaler for et tilstrækkeligt højt ambitionsniveau i forbindelse med de nationale reduktionstilsagn for 2030. Kommissionens konsekvensanalyse viser, at det ville være muligt at realisere et højere ambitionsniveau i forslagene på omkostningseffektiv vis. Udvalget opfordrer derfor til, at de foreslåede reduktionsforpligtelser frem mod 2030 i det mindste fastholdes og anmoder om, at reduktionstilsagnene skærpes yderligere, hvor det er muligt. De krævede reduktionsniveauer bør dog være gennemførlige og tilpasses de teknologiske muligheder, der kan realiseres på økonomisk bæredygtige betingelser. |
| --- | --- |

32.

Udvalget er fortaler for et tilstrækkeligt højt ambitionsniveau i forbindelse med de nationale reduktionstilsagn for 2030. Kommissionens konsekvensanalyse viser, at det ville være muligt at realisere et højere ambitionsniveau i forslagene på omkostningseffektiv vis. Udvalget opfordrer derfor til, at de foreslåede reduktionsforpligtelser frem mod 2030 i det mindste fastholdes og anmoder om, at reduktionstilsagnene skærpes yderligere, hvor det er muligt. De krævede reduktionsniveauer bør dog være gennemførlige og tilpasses de teknologiske muligheder, der kan realiseres på økonomisk bæredygtige betingelser.

| 33. | Udvalget anbefaler, at der opstilles delmål for 2025, der forpligter på samme måde som målene for 2020 og 2030. Dette skaber et ekstra element af kontrol, der forpligter medlemsstaterne til at begynde indsatsen for at reducere skadelige emissioner i god tid. |
| --- | --- |

33.

Udvalget anbefaler, at der opstilles delmål for 2025, der forpligter på samme måde som målene for 2020 og 2030. Dette skaber et ekstra element af kontrol, der forpligter medlemsstaterne til at begynde indsatsen for at reducere skadelige emissioner i god tid.

| 34. | Udvalget støtter de foreslåede fleksibilitetsmekanismer, men gør opmærksom på, at disse ikke må anvendes til at retfærdiggøre en manglende indgriben i tilfælde af, at der føres en politik, der ikke giver resultater. |
| --- | --- |

34.

Udvalget støtter de foreslåede fleksibilitetsmekanismer, men gør opmærksom på, at disse ikke må anvendes til at retfærdiggøre en manglende indgriben i tilfælde af, at der føres en politik, der ikke giver resultater.

D.   
  Forslag til et direktiv om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg

| 35. | Udvalget støtter Kommissionens initiativ til at fremsætte et lovgivningsforslag om emissionsgrænseværdier (for svovldioxid, nitrogenoxider og partikler) for mellemstore fyringsanlæg med en kapacitet på mellem 1 og 50 megawatt, som der findes ca. 1 42  986 af i EU. Dette forslag indfører en hidtil manglende EU-lovgivning for denne kategori af fyringsanlæg. Kommissionens forslag vedrører kun svovldioxid, nitrogenoxider og partikler. Med hensyn til fremtidig lovgivning foreslår udvalget, at Kommissionen undersøger, om det vil være hensigtsmæssigt at indføre emissionsgrænseværdier for kulilte. |
| --- | --- |

35.

Udvalget støtter Kommissionens initiativ til at fremsætte et lovgivningsforslag om emissionsgrænseværdier (for svovldioxid, nitrogenoxider og partikler) for mellemstore fyringsanlæg med en kapacitet på mellem 1 og 50 megawatt, som der findes ca. 1 42  986 af i EU. Dette forslag indfører en hidtil manglende EU-lovgivning for denne kategori af fyringsanlæg. Kommissionens forslag vedrører kun svovldioxid, nitrogenoxider og partikler. Med hensyn til fremtidig lovgivning foreslår udvalget, at Kommissionen undersøger, om det vil være hensigtsmæssigt at indføre emissionsgrænseværdier for kulilte.

| 36. | Ambitiøse mål for mellemstore fyringsanlæg har stor betydning for opfyldelsen af målsætningerne vedrørende nationale emissionsreduktionsforpligtelser og luftkvalitetsdirektivet. Udvalget anerkender samtidig vigtigheden af at flytte energikilder fra fossile brændsler til i visse tilfælde biomasse. Der skal i så fald indføres mekanismer og systemer, der sikrer reduktion af emissionerne fra forbrænding af biomasse. Det har afgørende betydning, at der stilles krav om anvendelse af de mest avancerede disponible teknikker. Hvad angår nye anlæg findes der gode eksempler på, at strenge emissionsgrænseværdier kan opfyldes ved hjælp af primære foranstaltninger, som f.eks. ved kedler og turbiner, hvor der fyres med naturgas. |
| --- | --- |

36.

Ambitiøse mål for mellemstore fyringsanlæg har stor betydning for opfyldelsen af målsætningerne vedrørende nationale emissionsreduktionsforpligtelser og luftkvalitetsdirektivet. Udvalget anerkender samtidig vigtigheden af at flytte energikilder fra fossile brændsler til i visse tilfælde biomasse. Der skal i så fald indføres mekanismer og systemer, der sikrer reduktion af emissionerne fra forbrænding af biomasse. Det har afgørende betydning, at der stilles krav om anvendelse af de mest avancerede disponible teknikker. Hvad angår nye anlæg findes der gode eksempler på, at strenge emissionsgrænseværdier kan opfyldes ved hjælp af primære foranstaltninger, som f.eks. ved kedler og turbiner, hvor der fyres med naturgas.

| 37. | Man skal kunne betragte den del af de nationale nettoemissioner, der stammer fra små og mellemstore energiproducerende fyringsanlæg, ud fra emissionsreduktionernes omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

37.

Man skal kunne betragte den del af de nationale nettoemissioner, der stammer fra små og mellemstore energiproducerende fyringsanlæg, ud fra emissionsreduktionernes omkostningseffektivitet.

| 38. | Udvalget forventer af EU's politik for luftkvalitet, at den er forudsigelig, baseres på en langsigtet tilgang og er naturligt kohærent med såvel klima- og energipolitikken som EU's øvrige politikker. |
| --- | --- |

38.

Udvalget forventer af EU's politik for luftkvalitet, at den er forudsigelig, baseres på en langsigtet tilgang og er naturligt kohærent med såvel klima- og energipolitikken som EU's øvrige politikker.

| 39. | Med hensyn til bilag IV er det vigtigt, at der skabes større klarhed om direktivets målefrekvens, parametre og målemetoder. Disse oplysninger spiller en afgørende rolle for debatten om mulighederne for at gennemføre direktivet og dermed opfylde dets emissionskrav. |
| --- | --- |

39.

Med hensyn til bilag IV er det vigtigt, at der skabes større klarhed om direktivets målefrekvens, parametre og målemetoder. Disse oplysninger spiller en afgørende rolle for debatten om mulighederne for at gennemføre direktivet og dermed opfylde dets emissionskrav.

| 40. | En række medlemsstater har allerede national lovgivning for mellemstore fyringsanlæg. I visse tilfælde er emissionskravene strengere end de foreslåede EU-krav. Set i et miljø- og sundhedsmæssigt perspektiv er det vigtigt, at de medlemsstater, der har strengere krav, kan bibeholde disse. |
| --- | --- |

40.

En række medlemsstater har allerede national lovgivning for mellemstore fyringsanlæg. I visse tilfælde er emissionskravene strengere end de foreslåede EU-krav. Set i et miljø- og sundhedsmæssigt perspektiv er det vigtigt, at de medlemsstater, der har strengere krav, kan bibeholde disse.

| 41. | Udvalget finder det afgørende vigtigt, at direktivet om emissioner fra mellemstore fyringsanlæg tager hensyn til omkostningseffektiviteten ved fastsættelsen af grænseværdier for emissioner, f.eks. for partikler, som skal gælde for både eksisterende og nye anlæg. |
| --- | --- |

41.

Udvalget finder det afgørende vigtigt, at direktivet om emissioner fra mellemstore fyringsanlæg tager hensyn til omkostningseffektiviteten ved fastsættelsen af grænseværdier for emissioner, f.eks. for partikler, som skal gælde for både eksisterende og nye anlæg.

| 42. | Udvalget anmoder om, at der med henblik på gennemførlighed og proportionalitet ses nærmere på mulighederne for en mere omfattende differentiering. Dette kan ske på grundlag af kapacitet og anvendt brændstof, navnlig i de tilfælde hvor grænseværdierne kun kan overholdes ved hjælp af dyr »end-of-pipe«-teknik, og hvor omkostningsbyrden relativt set er større for mindre anlæg. I tilfælde af ikke-standardiserede brændstoffer (som procesgasser og -væsker, biogas m.m.) bør det undersøges, om der er mulighed for at gennemføre mere skræddersyede tiltag. Set i lyset af de store forskelle i den bagvedliggende teknik må der desuden ses nærmere på en differentiering med hensyn til anlægstyper (f.eks. en sondring mellem gasturbiner, forbrændingsmotorer, kedler og andre). Anvendelse af en for restriktiv standardtilgang indebærer en risiko for, at kravene til bestemte typer anlæg sommetider bliver unødigt strenge. |
| --- | --- |

42.

Udvalget anmoder om, at der med henblik på gennemførlighed og proportionalitet ses nærmere på mulighederne for en mere omfattende differentiering. Dette kan ske på grundlag af kapacitet og anvendt brændstof, navnlig i de tilfælde hvor grænseværdierne kun kan overholdes ved hjælp af dyr »end-of-pipe«-teknik, og hvor omkostningsbyrden relativt set er større for mindre anlæg. I tilfælde af ikke-standardiserede brændstoffer (som procesgasser og -væsker, biogas m.m.) bør det undersøges, om der er mulighed for at gennemføre mere skræddersyede tiltag. Set i lyset af de store forskelle i den bagvedliggende teknik må der desuden ses nærmere på en differentiering med hensyn til anlægstyper (f.eks. en sondring mellem gasturbiner, forbrændingsmotorer, kedler og andre). Anvendelse af en for restriktiv standardtilgang indebærer en risiko for, at kravene til bestemte typer anlæg sommetider bliver unødigt strenge.

| 43. | De foreslåede krav til registrering og overvågning kan i visse tilfælde være forbundet med høje (ekstra) forvaltningsomkostninger for myndigheder og virksomheder. Der skal ses med kritiske øjne på dette spørgsmål. Et konkret eksempel vedrører kedler, hvor en høj målefrekvens set ud fra et teknisk synspunkt har en beskeden merværdi, idet forældelse og tilsmudsning spiller en mindre rolle i forbindelse med kedler end ved f.eks. motorer. |
| --- | --- |

43.

De foreslåede krav til registrering og overvågning kan i visse tilfælde være forbundet med høje (ekstra) forvaltningsomkostninger for myndigheder og virksomheder. Der skal ses med kritiske øjne på dette spørgsmål. Et konkret eksempel vedrører kedler, hvor en høj målefrekvens set ud fra et teknisk synspunkt har en beskeden merværdi, idet forældelse og tilsmudsning spiller en mindre rolle i forbindelse med kedler end ved f.eks. motorer.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Forslag til direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF — COM(2013) 920 final — 2013/0443(COD), artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne begrænser som minimum deres årlige menneskeskabte emissioner af svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx), andre flygtige organiske forbindelser end metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partikler (PM2,5) og metan (CH4) i overensstemmelse med de nationale emissionsreduktionstilsagn, der gælder fra 2020 og 2030, jf. bilag II. | Medlemsstaterne begrænser som minimum deres årlige menneskeskabte emissioner af svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx), andre flygtige organiske forbindelser end metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partikler (PM2,5) og metan (CH4) i overensstemmelse med de nationale emissionsreduktionstilsagn, der gælder fra 2020, 2  025 og 2030, jf. bilag II. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Medlemsstaterne begrænser som minimum deres årlige menneskeskabte emissioner af svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx), andre flygtige organiske forbindelser end metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partikler (PM2,5) og metan (CH4) i overensstemmelse med de nationale emissionsreduktionstilsagn, der gælder fra 2020 og 2030, jf. bilag II.

Medlemsstaterne begrænser som minimum deres årlige menneskeskabte emissioner af svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx), andre flygtige organiske forbindelser end metan (NMVOC), ammoniak (NH3), partikler (PM2,5) og metan (CH4) i overensstemmelse med de nationale emissionsreduktionstilsagn, der gælder fra 2020, 2  025 og 2030, jf. bilag II.

Begrundelse

Delmålene for 2025 bør forpligte på samme måde som målene for 2020 og 2030. Det er vigtigt med henblik på at tilskynde til, at medlemsstaterne i 2030 reelt lever op til de nationale emissionsreduktionstilsagn, der gælder for dette år. Denne ændring skal afspejles i bl.a. bilag II ved hjælp af lineær interpolation mellem emissionsniveauerne i 2020 og de emissionsniveauer, der svarer til emissionsreduktionstilsagnene for 2030.

Anbefalet ændring 2

Forslag til direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF — COM(2013) 920 final — 2013/0443(COD), artikel 4, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Uanset stk. 1 træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at begrænse deres menneskeskabte emissioner af SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 og CH4 i 2025, for så vidt det ikke medfører uforholdsmæssigt store udgifter. Disse emissioner beregnes ud fra det solgte brændstof ved lineær interpolation mellem emissionsniveauerne i 2020 og de emissionsniveauer, der svarer til emissionsreduktionstilsagnene for 2030.
  Hvis emissionerne i 2025 ikke kan begrænses til det niveau, som er beregnet ved interpolationen, gør medlemsstaterne rede for årsagerne dertil i deres indberetninger til Kommissionen i henhold til artikel 9. | Uanset stk. 1 træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at begrænse deres menneskeskabte emissioner af SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 og CH4 i 2025, for så vidt det ikke medfører uforholdsmæssigt store udgifter. Disse emissioner beregnes ud fra det solgte brændstof ved lineær interpolation mellem emissionsniveauerne i 2020 og de emissionsniveauer, der svarer til emissionsreduktionstilsagnene for 2030.


  Hvis emissionerne i 2025 ikke kan begrænses til det niveau, som er beregnet ved interpolationen, gør medlemsstaterne rede for årsagerne dertil i deres indberetninger til Kommissionen i henhold til artikel 9. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Uanset stk. 1 træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at begrænse deres menneskeskabte emissioner af SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 og CH4 i 2025, for så vidt det ikke medfører uforholdsmæssigt store udgifter. Disse emissioner beregnes ud fra det solgte brændstof ved lineær interpolation mellem emissionsniveauerne i 2020 og de emissionsniveauer, der svarer til emissionsreduktionstilsagnene for 2030.

Hvis emissionerne i 2025 ikke kan begrænses til det niveau, som er beregnet ved interpolationen, gør medlemsstaterne rede for årsagerne dertil i deres indberetninger til Kommissionen i henhold til artikel 9.

Uanset stk. 1 træffer medlemsstaterne alle fornødne foranstaltninger for at begrænse deres menneskeskabte emissioner af SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 og CH4 i 2025, for så vidt det ikke medfører uforholdsmæssigt store udgifter. Disse emissioner beregnes ud fra det solgte brændstof ved lineær interpolation mellem emissionsniveauerne i 2020 og de emissionsniveauer, der svarer til emissionsreduktionstilsagnene for 2030.

Hvis emissionerne i 2025 ikke kan begrænses til det niveau, som er beregnet ved interpolationen, gør medlemsstaterne rede for årsagerne dertil i deres indberetninger til Kommissionen i henhold til artikel 9.

Begrundelse

Artikel 4, stk. 2 indeholder bestemmelser vedrørende 2025, der ikke længere er relevante, når der opstilles forpligtende delmål for 2025.

Anbefalet ændring 3

Forslag til direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF — COM(2013) 920 final — 2013/0443(COD), artikel 5, stk. 6

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen kan efter undersøgelsesproceduren i artikel 14 vedtage gennemførelsesretsakter med nærmere regler for anvendelse af den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede fleksibilitet. | Kommissionen kan
  vedtager efter undersøgelsesproceduren i artikel 14 vedtage gennemførelsesretsakter med nærmere regler for anvendelse af den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede fleksibilitet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen kan efter undersøgelsesproceduren i artikel 14 vedtage gennemførelsesretsakter med nærmere regler for anvendelse af den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede fleksibilitet.

Kommissionen kan
  vedtager efter undersøgelsesproceduren i artikel 14 vedtage gennemførelsesretsakter med nærmere regler for anvendelse af den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede fleksibilitet.

Begrundelse

Hvad angår fleksibilitetsmekanismerne er det nødvendigt, at der træffes en gennemførelsesafgørelse med henblik på en yderligere præcisering (i stedet for at en sådan kan træffes).

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 20. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa, artikel 22 og 23 samt bilag XV.

1

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/30

---

Regionsudvalgets udtalelse — Støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner

2014/C 415/07

| Ordfører | Povilas Žagunis, Borgmester i Panevėžys (LT/AE) |
| --- | --- |
| Basisdokument | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner
  COM(2014) 32 final |

Ordfører

Povilas Žagunis, Borgmester i Panevėžys (LT/AE)

Basisdokument

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner

COM(2014) 32 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget henviser til, hvor vigtigt det er at skabe grundlaget for sunde kostvaner allerede i skolealderen og gør opmærksom på EU's muligheder for at fremme forudsætningerne for en sund livsstil samt de lokale og regionale myndigheders muligheder for at iværksætte og gennemføre foranstaltninger baseret på EU-programmer, der er skræddersyede til den konkrete situation; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget henviser til, hvor vigtigt det er at skabe grundlaget for sunde kostvaner allerede i skolealderen og gør opmærksom på EU's muligheder for at fremme forudsætningerne for en sund livsstil samt de lokale og regionale myndigheders muligheder for at iværksætte og gennemføre foranstaltninger baseret på EU-programmer, der er skræddersyede til den konkrete situation;

| 2. | understreger, at økologiske og GMO-fri fødevarer udgør et vigtigt element i en bæredygtig kost til børn; |
| --- | --- |

2.

understreger, at økologiske og GMO-fri fødevarer udgør et vigtigt element i en bæredygtig kost til børn;

| 3. | fremhæver betydningen af støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, som 25 medlemsstater deltager i (Det Forenede Kongerige, Finland og Sverige deltager ikke), og hvis muligheder 8,4 mio. børn i 61  396 skoler nød godt af i 2012/2013, og støtteordningen for uddeling af mælk, som alle medlemsstater deltager i, og som 20,3 mio. børn i hele EU nød godt af i 2011/2012, og fremhæver de muligheder som ordningen tilbyder de EU-medlemsstater, der ønsker at deltage; |
| --- | --- |

3.

fremhæver betydningen af støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, som 25 medlemsstater deltager i (Det Forenede Kongerige, Finland og Sverige deltager ikke), og hvis muligheder 8,4 mio. børn i 61  396 skoler nød godt af i 2012/2013, og støtteordningen for uddeling af mælk, som alle medlemsstater deltager i, og som 20,3 mio. børn i hele EU nød godt af i 2011/2012, og fremhæver de muligheder som ordningen tilbyder de EU-medlemsstater, der ønsker at deltage;

| 4. | henviser til, at dette lovgivningsinitiativ på trods af det meget specifikke emneområde vedrører flere vigtige kompetenceområder for EU og medlemsstaterne: den fælles landbrugspolitik, det indre marked, folkesundhed og i begrænset omfang uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

4.

henviser til, at dette lovgivningsinitiativ på trods af det meget specifikke emneområde vedrører flere vigtige kompetenceområder for EU og medlemsstaterne: den fælles landbrugspolitik, det indre marked, folkesundhed og i begrænset omfang uddannelsesområdet;

| 5. | bifalder forslaget om at fusionere ordningerne for uddeling af mælk (indført i 1977 og udvidet til gymnasier i 2008) og frugt (indført i 2009) i skoler og opstille ensartede regler for medfinansieringen under henvisning til Den Europæiske Revisionsrets særberetning fra 2011 (1) samt anbefalingerne vedrørende øget effektivitet og bedre koordinering; |
| --- | --- |

5.

bifalder forslaget om at fusionere ordningerne for uddeling af mælk (indført i 1977 og udvidet til gymnasier i 2008) og frugt (indført i 2009) i skoler og opstille ensartede regler for medfinansieringen under henvisning til Den Europæiske Revisionsrets særberetning fra 2011 (1) samt anbefalingerne vedrørende øget effektivitet og bedre koordinering;

| 6. | er tilfreds med, at medlemsstaterne i følge den ændrede forordning nr. 1308/2013, inden for de nationale lofter, har mulighed for at omfordele en del af midlerne til uddeling af frugt og grønt samt bananer og mælk i skoler (artikel 23a, stk. 4). På den måde sikres der ikke bare en større fleksibilitet i anvendelsen af midler, der skabes også forudsætninger for, at medlemsstaterne kan løse eventuelle problemer med den bekymrende store andel (op mod 30 %) af ubenyttede midler, der fremgår af den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget (punkt 1.5.1), og anmoder om, at kommunale og regionale myndigheder kan deltage i denne omfordeling; |
| --- | --- |

6.

er tilfreds med, at medlemsstaterne i følge den ændrede forordning nr. 1308/2013, inden for de nationale lofter, har mulighed for at omfordele en del af midlerne til uddeling af frugt og grønt samt bananer og mælk i skoler (artikel 23a, stk. 4). På den måde sikres der ikke bare en større fleksibilitet i anvendelsen af midler, der skabes også forudsætninger for, at medlemsstaterne kan løse eventuelle problemer med den bekymrende store andel (op mod 30 %) af ubenyttede midler, der fremgår af den finansieringsoversigt, der ledsager forslaget (punkt 1.5.1), og anmoder om, at kommunale og regionale myndigheder kan deltage i denne omfordeling;

| 7. | er samtidig i tvivl med hensyn til den del af midlerne, som medlemsstaterne ifølge forslaget kan omfordele efter eget skøn, og konstaterer, at den foreslåede andel på 15 % ikke er baseret på en detaljeret undersøgelse, navnlig i lyset af at andelen af uudnyttede bevillinger under de to ordninger, der skal ændres, i enkelte tilfælde beløber sig til 30 %, og at forslaget dermed ikke i tilstrækkelig grad opfylder principperne om god forvaltningspraksis; |
| --- | --- |

7.

er samtidig i tvivl med hensyn til den del af midlerne, som medlemsstaterne ifølge forslaget kan omfordele efter eget skøn, og konstaterer, at den foreslåede andel på 15 % ikke er baseret på en detaljeret undersøgelse, navnlig i lyset af at andelen af uudnyttede bevillinger under de to ordninger, der skal ændres, i enkelte tilfælde beløber sig til 30 %, og at forslaget dermed ikke i tilstrækkelig grad opfylder principperne om god forvaltningspraksis;

| 8. | bifalder bestemmelsen i den ændrede forordning nr. 1308/2013, der giver medlemsstaterne mulighed for at styrke ordningen ved hjælp af egne midler eller ved at tiltrække privat finansiering, og ser dette som et godt grundlag for skabelsen af synergieffekter ved anvendelsen af nationale og EU-midler og opfyldelsen af målet om at realisere et positivt resultat uafhængigt af de enkelte medlemsstaters holdninger; |
| --- | --- |

8.

bifalder bestemmelsen i den ændrede forordning nr. 1308/2013, der giver medlemsstaterne mulighed for at styrke ordningen ved hjælp af egne midler eller ved at tiltrække privat finansiering, og ser dette som et godt grundlag for skabelsen af synergieffekter ved anvendelsen af nationale og EU-midler og opfyldelsen af målet om at realisere et positivt resultat uafhængigt af de enkelte medlemsstaters holdninger;

| 9. | foreslår, at støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk i skoler forbedres ved, at der gives mulighed for at omfordele de nationale støttekvoter. Hvis det f.eks. kort inden udløbet af den seksårige programperiode viser sig, at en medlemsstat ikke har udnyttet de tildelte midler, bør det i første omgang undersøges, om midlerne kan omfordeles til de regioner, som har den største udnyttelsesgrad; som det næste skridt bør der være mulighed for, at de af Kommissionen fastsatte nationale kvoter omfordeles til de medlemsstater, der fuldt ud har udnyttet eller overskredet deres nationale kvoter med det formål at støtte de medlemsstater, der udnytter ordningen effektivt og give de mindre effektive medlemsstater et incitament til at gøre en ekstra indsats; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk i skoler forbedres ved, at der gives mulighed for at omfordele de nationale støttekvoter. Hvis det f.eks. kort inden udløbet af den seksårige programperiode viser sig, at en medlemsstat ikke har udnyttet de tildelte midler, bør det i første omgang undersøges, om midlerne kan omfordeles til de regioner, som har den største udnyttelsesgrad; som det næste skridt bør der være mulighed for, at de af Kommissionen fastsatte nationale kvoter omfordeles til de medlemsstater, der fuldt ud har udnyttet eller overskredet deres nationale kvoter med det formål at støtte de medlemsstater, der udnytter ordningen effektivt og give de mindre effektive medlemsstater et incitament til at gøre en ekstra indsats;

| 10. | understreger, at de principper, der for nærværende anvendes til at fordele kvoterne mellem medlemsstaterne, dvs. for det første det empiriske kriterium (hvordan har medlemsstaterne anvendt støtten i de foregående år?) og for det andet det reelle behov (hvor stor er andelen af seks- til tiårige børn i en medlemsstats befolkning?), er meget formelle og muligvis ikke rækker til en effektiv kortlægning af behovet for støtte; |
| --- | --- |

10.

understreger, at de principper, der for nærværende anvendes til at fordele kvoterne mellem medlemsstaterne, dvs. for det første det empiriske kriterium (hvordan har medlemsstaterne anvendt støtten i de foregående år?) og for det andet det reelle behov (hvor stor er andelen af seks- til tiårige børn i en medlemsstats befolkning?), er meget formelle og muligvis ikke rækker til en effektiv kortlægning af behovet for støtte;

| 11. | foreslår på baggrund af den store mangfoldighed i Europa, at det overvejes at opstille yderligere kriterier for fastlæggelsen af de nationale kvoter under støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk i skoler. Sådanne kriterier kunne være: regionens udviklingsniveau og den statistiske gennemsnitlige vitaminmangel, som beregnes ved at se på forskellen mellem børns objektive behov for frugt (beregnet på grundlag af Verdenssundhedsorganisationens metode) (400 gram frugt pr. dag) og det reelle gennemsnitlige forbrug i følge statistikken, kostvaner (eksempelvis spises der traditionelt set mere frugt og grønt i de sydlige medlemsstater end i de nordlige) m.m.; |
| --- | --- |

11.

foreslår på baggrund af den store mangfoldighed i Europa, at det overvejes at opstille yderligere kriterier for fastlæggelsen af de nationale kvoter under støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk i skoler. Sådanne kriterier kunne være: regionens udviklingsniveau og den statistiske gennemsnitlige vitaminmangel, som beregnes ved at se på forskellen mellem børns objektive behov for frugt (beregnet på grundlag af Verdenssundhedsorganisationens metode) (400 gram frugt pr. dag) og det reelle gennemsnitlige forbrug i følge statistikken, kostvaner (eksempelvis spises der traditionelt set mere frugt og grønt i de sydlige medlemsstater end i de nordlige) m.m.;

| 12. | tvivler på hensigtsmæssigheden af forslaget i betragtning 7 i forslaget til forordning, der giver Kommissionen beføjelse til at vedtage visse retsakter indeholdende yderligere regler om balancen mellem de to kriterier og opfatter dette som et potentielt forsøg på at udvide Kommissionens beføjelser på bekostning af medlemsstaternes; |
| --- | --- |

12.

tvivler på hensigtsmæssigheden af forslaget i betragtning 7 i forslaget til forordning, der giver Kommissionen beføjelse til at vedtage visse retsakter indeholdende yderligere regler om balancen mellem de to kriterier og opfatter dette som et potentielt forsøg på at udvide Kommissionens beføjelser på bekostning af medlemsstaternes;

| 13. | er bekymret for den forpligtelse til at overvåge ordningen (2), som medlemsstaterne pålægges i forordningen, navnlig med henblik på den dermed forbundne administrative byrde for de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den administrative byrde ved overvågningen af ordningen bliver så beskeden som mulig; |
| --- | --- |

13.

er bekymret for den forpligtelse til at overvåge ordningen (2), som medlemsstaterne pålægges i forordningen, navnlig med henblik på den dermed forbundne administrative byrde for de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den administrative byrde ved overvågningen af ordningen bliver så beskeden som mulig;

| 14. | er betænkelig ved forordningens princip om at fastlægge et maksimalt EU-tilskud pr. portion og ikke en bestemt procentsats for støtten og henviser til de risici, der er forbundet med et sådant beregningsgrundlag. Fastlæggelsen af et konkret støttebeløb kan i sidste ende resultere i, at der gøres forsøg på at anvende billigere produkter af lavere kvalitet. Regionsudvalget foreslår, at EU's planlagte finansielle tilskud til ordningen (loftet) og støttens konkrete størrelse også fremover fastlægges i tråd med artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

14.

er betænkelig ved forordningens princip om at fastlægge et maksimalt EU-tilskud pr. portion og ikke en bestemt procentsats for støtten og henviser til de risici, der er forbundet med et sådant beregningsgrundlag. Fastlæggelsen af et konkret støttebeløb kan i sidste ende resultere i, at der gøres forsøg på at anvende billigere produkter af lavere kvalitet. Regionsudvalget foreslår, at EU's planlagte finansielle tilskud til ordningen (loftet) og støttens konkrete størrelse også fremover fastlægges i tråd med artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 15. | opfordrer, set i lyset af risikoen for at fastlæggelsen af et EU-tilskud pr. portion kan resultere i produkter af en lavere kvalitet, alle aktører til at træffe foranstaltninger til sikring og kontrol af, at de leverede landbrugsprodukter har en høj kvalitet i tråd med støtteordningens intentioner; |
| --- | --- |

15.

opfordrer, set i lyset af risikoen for at fastlæggelsen af et EU-tilskud pr. portion kan resultere i produkter af en lavere kvalitet, alle aktører til at træffe foranstaltninger til sikring og kontrol af, at de leverede landbrugsprodukter har en høj kvalitet i tråd med støtteordningens intentioner;

| 16. | beklager med henvisning til konklusionerne i Den Europæiske Revisionsrets særberetning, at manglen på et værktøj til at målrette støtten mod det mest presserende behov har bidraget kraftigt til, at resultaterne af skolemælksordningen ikke modsvarer de opstillede mål. Formuleringen af artikel 23 i forordning nr. 1308/2013 (uddeling af landbrugsprodukter i uddannelsesinstitutioner) indeholder ikke en henvisning til vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder høres, og der dermed tages højde for deres erfaringer i forbindelse med videreudviklingen af de seksårige ordninger for uddeling af frugt og grønt; |
| --- | --- |

16.

beklager med henvisning til konklusionerne i Den Europæiske Revisionsrets særberetning, at manglen på et værktøj til at målrette støtten mod det mest presserende behov har bidraget kraftigt til, at resultaterne af skolemælksordningen ikke modsvarer de opstillede mål. Formuleringen af artikel 23 i forordning nr. 1308/2013 (uddeling af landbrugsprodukter i uddannelsesinstitutioner) indeholder ikke en henvisning til vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder høres, og der dermed tages højde for deres erfaringer i forbindelse med videreudviklingen af de seksårige ordninger for uddeling af frugt og grønt;

| 17. | opfordrer, med forbehold for at ethvert forsøg på at opstille EU-regler for medlemsstaternes nationale høringsprocedurer må betragtes som en overtrædelse af nærhedsprincippet, Kommissionen til, at den i forordningen henstiller til medlemsstaterne, at de i højere grad bør gøre brug af muligheden for at høre de lokale og regionale myndigheder, idet disse som institutioner er tættest på slutbruger og målgruppe. De lokale og regionale myndigheder bør især inddrages i høringer under udarbejdelsen af de nationale seksårige ordninger for uddeling af frugt og grønt. |
| --- | --- |

17.

opfordrer, med forbehold for at ethvert forsøg på at opstille EU-regler for medlemsstaternes nationale høringsprocedurer må betragtes som en overtrædelse af nærhedsprincippet, Kommissionen til, at den i forordningen henstiller til medlemsstaterne, at de i højere grad bør gøre brug af muligheden for at høre de lokale og regionale myndigheder, idet disse som institutioner er tættest på slutbruger og målgruppe. De lokale og regionale myndigheder bør især inddrages i høringer under udarbejdelsen af de nationale seksårige ordninger for uddeling af frugt og grønt.

Formålet med ordningen

| 18. | Regionsudvalget gør opmærksom på, at forbruget af frugt, grøntsager og mælk, hvis det bliver en fast del af kosten, på længere sigt også vil have økonomiske konsekvenser og bidrage til at opfylde de fælles europæiske mål om øget konkurrenceevne og styrket samhørighed; |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget gør opmærksom på, at forbruget af frugt, grøntsager og mælk, hvis det bliver en fast del af kosten, på længere sigt også vil have økonomiske konsekvenser og bidrage til at opfylde de fælles europæiske mål om øget konkurrenceevne og styrket samhørighed;

| 19. | henviser til, at fødevarer, med få undtagelser, er lokale produkter og at fremme af deres forbrug dermed bidrager til at øge den aktuelle efterspørgsel og opfylde den fælles landbrugspolitiks mål på makroniveau. Når børn tilskyndes til at spise flere sunde fødevarer bidrager dette desuden til at skabe sunde kostvaner og fremme et bæredygtigt forbrug i fremtiden. Derfor kan støtte til forbruget af frugt, grøntsager og mælk betragtes som en del af den fælles indsats for at øge Europas konkurrenceevne; |
| --- | --- |

19.

henviser til, at fødevarer, med få undtagelser, er lokale produkter og at fremme af deres forbrug dermed bidrager til at øge den aktuelle efterspørgsel og opfylde den fælles landbrugspolitiks mål på makroniveau. Når børn tilskyndes til at spise flere sunde fødevarer bidrager dette desuden til at skabe sunde kostvaner og fremme et bæredygtigt forbrug i fremtiden. Derfor kan støtte til forbruget af frugt, grøntsager og mælk betragtes som en del af den fælles indsats for at øge Europas konkurrenceevne;

| 20. | foreslår, under hensyntagen til den aktuelle debat om forarbejdningsgraden for de produkter der kan støttes gennem ordningen, og med henblik på det centrale princip om at sunde kostvaner allerede bør grundlægges i barndommen, at de finansielle tilskud under støtteordningen begrænses til produkter, der slet ikke er forarbejdede eller kun i minimalt omfang, og som ikke indeholder skadelige tilsætningsstoffer, sødemidler, smagsforstærkere eller salt; |
| --- | --- |

20.

foreslår, under hensyntagen til den aktuelle debat om forarbejdningsgraden for de produkter der kan støttes gennem ordningen, og med henblik på det centrale princip om at sunde kostvaner allerede bør grundlægges i barndommen, at de finansielle tilskud under støtteordningen begrænses til produkter, der slet ikke er forarbejdede eller kun i minimalt omfang, og som ikke indeholder skadelige tilsætningsstoffer, sødemidler, smagsforstærkere eller salt;

| 21. | mener ikke, at det set i lyset af mangfoldigheden i Europa er hensigtsmæssigt at forsøge at fastlægge på EU-niveau, hvilke former for frugt og grønt der skal kunne uddeles i skolerne under støtteordningen. I stedet bør hver medlemsstat, på regionalt eller lokalt plan, selvstændigt kunne afgøre, hvilken slags frugt og grøntsager samt mælkeprodukter der egner sig til uddeling i skolerne; |
| --- | --- |

21.

mener ikke, at det set i lyset af mangfoldigheden i Europa er hensigtsmæssigt at forsøge at fastlægge på EU-niveau, hvilke former for frugt og grønt der skal kunne uddeles i skolerne under støtteordningen. I stedet bør hver medlemsstat, på regionalt eller lokalt plan, selvstændigt kunne afgøre, hvilken slags frugt og grøntsager samt mælkeprodukter der egner sig til uddeling i skolerne;

| 22. | kritiserer forslagene under den nye ordning, hvor der ved uddelingen af mælk kun fokuseres på konsummælk; har den opfattelse, at også minimalt forarbejdede mælkeprodukter uden skadelige tilsætningsstoffer bør kunne støttes, dvs. naturlige (ingen sødemidler) mælkeprodukter som yoghurt eller frisk ost; |
| --- | --- |

22.

kritiserer forslagene under den nye ordning, hvor der ved uddelingen af mælk kun fokuseres på konsummælk; har den opfattelse, at også minimalt forarbejdede mælkeprodukter uden skadelige tilsætningsstoffer bør kunne støttes, dvs. naturlige (ingen sødemidler) mælkeprodukter som yoghurt eller frisk ost;

| 23. | gør opmærksom på, at en begrænsning af produktsortimentet ikke kun vil reducere børnenes valgmuligheder og gøre ordningen mindre attraktiv, men også medføre at børn, der lider af en laktoseintolerans, men som kan tåle fermenterede mælkeprodukter som usødet yoghurt, ikke kan nyde godt af ordningen; |
| --- | --- |

23.

gør opmærksom på, at en begrænsning af produktsortimentet ikke kun vil reducere børnenes valgmuligheder og gøre ordningen mindre attraktiv, men også medføre at børn, der lider af en laktoseintolerans, men som kan tåle fermenterede mælkeprodukter som usødet yoghurt, ikke kan nyde godt af ordningen;

| 24. | understreger vigtigheden af det i forordningen udeladte spørgsmål om kvaliteten af de produkter, der uddeles inden for rammerne af støtteordningen. Høringer af støttemodtagere, skoler og andre sociale og økonomiske partnere har vist, at det ofte går ud over kvaliteten, når der gøres forsøg på at købe større mængder til samme pris gennem en rent formel håndtering af indkøbsproceduren. Resultatet er, at børnene i visse tilfælde får alt andet end kvalitetsprodukter; |
| --- | --- |

24.

understreger vigtigheden af det i forordningen udeladte spørgsmål om kvaliteten af de produkter, der uddeles inden for rammerne af støtteordningen. Høringer af støttemodtagere, skoler og andre sociale og økonomiske partnere har vist, at det ofte går ud over kvaliteten, når der gøres forsøg på at købe større mængder til samme pris gennem en rent formel håndtering af indkøbsproceduren. Resultatet er, at børnene i visse tilfælde får alt andet end kvalitetsprodukter;

| 25. | opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til udformning af minimumsstandarder for kvaliteten af de fødevarer, der uddeles inden for rammerne af støtteordningen og sikre, at disse standarder overholdes; |
| --- | --- |

25.

opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til udformning af minimumsstandarder for kvaliteten af de fødevarer, der uddeles inden for rammerne af støtteordningen og sikre, at disse standarder overholdes;

| 26. | henviser til konklusionerne i Den Europæiske Revisionsrets særberetning, hvor det påpeges, at skolemælksordningen ikke er særlig effektiv og ikke har haft den forventede virkning, idet de støttede produkter i de fleste tilfælde alligevel ville være indgået i kantinemåltider eller være blevet købt af støttemodtagerne, hvis der ikke var ydet støtte. Ved udformningen og gennemførelsen af ordningen tages der desuden ikke tilstrækkeligt hensyn til de fastlagte pædagogiske mål (3); |
| --- | --- |

26.

henviser til konklusionerne i Den Europæiske Revisionsrets særberetning, hvor det påpeges, at skolemælksordningen ikke er særlig effektiv og ikke har haft den forventede virkning, idet de støttede produkter i de fleste tilfælde alligevel ville være indgået i kantinemåltider eller være blevet købt af støttemodtagerne, hvis der ikke var ydet støtte. Ved udformningen og gennemførelsen af ordningen tages der desuden ikke tilstrækkeligt hensyn til de fastlagte pædagogiske mål (3);

| 27. | opfordrer af den grund, og set i lyset af mælks nytteværdi for børn, medlemsstaterne til at kortlægge behovet for mælkeprodukter, der planlægges uddelt under skolemælksordningen, og udelukkende anvende EU's finansielle støtte til at forsyne skolekantiner med mælkeprodukter, der opfylder kriterierne for sunde kostvaner og giver den største ernæringsmæssige merværdi; |
| --- | --- |

27.

opfordrer af den grund, og set i lyset af mælks nytteværdi for børn, medlemsstaterne til at kortlægge behovet for mælkeprodukter, der planlægges uddelt under skolemælksordningen, og udelukkende anvende EU's finansielle støtte til at forsyne skolekantiner med mælkeprodukter, der opfylder kriterierne for sunde kostvaner og giver den største ernæringsmæssige merværdi;

| 28. | er foruroliget over den bekymrende statistik, der viser, at 22 mio. børn i hele EU er overvægtige og 5 mio. sågar fede (4), og at de voksne unionsborgere i EU-27 i 2011 gennemsnitligt spiste under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (5); understreger i den sammenhæng, at skolen, som det sted der forbereder de unge på livet, spiller en vigtig rolle for formidlingen af viden om sund ernæring og udviklingen af sunde kostvaner; |
| --- | --- |

28.

er foruroliget over den bekymrende statistik, der viser, at 22 mio. børn i hele EU er overvægtige og 5 mio. sågar fede (4), og at de voksne unionsborgere i EU-27 i 2011 gennemsnitligt spiste under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (5); understreger i den sammenhæng, at skolen, som det sted der forbereder de unge på livet, spiller en vigtig rolle for formidlingen af viden om sund ernæring og udviklingen af sunde kostvaner;

| 29. | henviser især til de lokale og regionale myndigheder, der ofte har ansvaret for uddannelsesinstitutionerne, og som derfor skal varetage en rolle i indsatsen for at fremme en sund livsstil og opfordrer til, at der i højere grad fokuseres på foranstaltninger og samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

29.

henviser især til de lokale og regionale myndigheder, der ofte har ansvaret for uddannelsesinstitutionerne, og som derfor skal varetage en rolle i indsatsen for at fremme en sund livsstil og opfordrer til, at der i højere grad fokuseres på foranstaltninger og samarbejde på dette område;

| 30. | ser positivt på kvalitetskravene i de hidtil gældende regler (6) og anbefaler, at disse bibeholdes, og om muligt skærpes med udgangspunkt i ernæringseksperters anbefalinger; |
| --- | --- |

30.

ser positivt på kvalitetskravene i de hidtil gældende regler (6) og anbefaler, at disse bibeholdes, og om muligt skærpes med udgangspunkt i ernæringseksperters anbefalinger;

| 31. | gør opmærksom på, at de overordnede samfundsmæssige rammebetingelser, på trods af den brede vifte af regionale, nationale og europæiske initiativer på sundhedsområdet (7), stadig lægger hindringer i vejen for en sund livsstil: en unionsborger i EU-27 spiste i 2011 gennemsnitligt under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (8); sætter i den forbindelse spørgsmålstegn ved de i ordningen fastlagte aldersgrænser, der fastslår, at støtten udelukkende er møntet på børn i alderen fra 6-10 år og anser disse regler for utilstrækkelige, når målet er at udvikle sunde kostvaner under de nuværende ugunstige rammebetingelser for en sund livsstil; anbefaler, at det overvejes at udvide ordningen, så den kommer til at omfatte både yngre børn, der går i vuggestue, børnehave eller andre førskoleordninger, og børn, der er over 10 år. |
| --- | --- |

31.

gør opmærksom på, at de overordnede samfundsmæssige rammebetingelser, på trods af den brede vifte af regionale, nationale og europæiske initiativer på sundhedsområdet (7), stadig lægger hindringer i vejen for en sund livsstil: en unionsborger i EU-27 spiste i 2011 gennemsnitligt under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (8); sætter i den forbindelse spørgsmålstegn ved de i ordningen fastlagte aldersgrænser, der fastslår, at støtten udelukkende er møntet på børn i alderen fra 6-10 år og anser disse regler for utilstrækkelige, når målet er at udvikle sunde kostvaner under de nuværende ugunstige rammebetingelser for en sund livsstil; anbefaler, at det overvejes at udvide ordningen, så den kommer til at omfatte både yngre børn, der går i vuggestue, børnehave eller andre førskoleordninger, og børn, der er over 10 år.

Bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse

| 32. | Regionsudvalget henviser til de aspekter vedrørende bæredygtig udvikling, der er forbundet med uddelingen af frugt, grøntsager og mælk, navnlig varetransportens negative følgevirkninger for miljø og folkesundhed, og opfordrer i den forbindelse til, at der inden for rammerne af støtteordningen lægges vægt på at indkøbe produkter, der er fremstillet/dyrket lokalt eller i de omkringliggende regioner; |
| --- | --- |

32.

Regionsudvalget henviser til de aspekter vedrørende bæredygtig udvikling, der er forbundet med uddelingen af frugt, grøntsager og mælk, navnlig varetransportens negative følgevirkninger for miljø og folkesundhed, og opfordrer i den forbindelse til, at der inden for rammerne af støtteordningen lægges vægt på at indkøbe produkter, der er fremstillet/dyrket lokalt eller i de omkringliggende regioner;

| 33. | opfordrer, med henblik på perspektiverne for en bæredygtig udvikling og nødvendigheden af, at EU-borgerne allerede som børn får en bæredygtig forbrugskultur, Kommissionen og medlemsstaterne til, at de blandt eksperter og politikere giver startskuddet til en omfattende drøftelse af de juridiske muligheder for at give frugt, grøntsager og mælkeprodukter af regional oprindelse en fortrinsstilling, herunder mulighederne for at indføre undtagelser i retsakter for offentlige indkøb eller de enkelte anvendelser heraf; |
| --- | --- |

33.

opfordrer, med henblik på perspektiverne for en bæredygtig udvikling og nødvendigheden af, at EU-borgerne allerede som børn får en bæredygtig forbrugskultur, Kommissionen og medlemsstaterne til, at de blandt eksperter og politikere giver startskuddet til en omfattende drøftelse af de juridiske muligheder for at give frugt, grøntsager og mælkeprodukter af regional oprindelse en fortrinsstilling, herunder mulighederne for at indføre undtagelser i retsakter for offentlige indkøb eller de enkelte anvendelser heraf;

| 34. | anmoder om, at programmerne giver mulighed for at prioritere udnyttelsen af lokale produkter samt markedsføring i korte kredsløb, og at der ligeledes først og fremmest vælges økologiske produkter. |
| --- | --- |

34.

anmoder om, at programmerne giver mulighed for at prioritere udnyttelsen af lokale produkter samt markedsføring i korte kredsløb, og at der ligeledes først og fremmest vælges økologiske produkter.

Mulig pædagogisk virkning

| 35. | Regionsudvalget er foruroliget over den bekymrende statistik, der viser, at 22 mio. børn i hele EU er overvægtige og 5 mio. sågar fede, og at de voksne unionsborgere i EU-27 i 2011 gennemsnitligt spiste under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (9); understreger i den sammenhæng, at skolen spiller en vigtig rolle med hensyn til at forberede de unge på livet og tilskynde til sunde kostvaner; |
| --- | --- |

35.

Regionsudvalget er foruroliget over den bekymrende statistik, der viser, at 22 mio. børn i hele EU er overvægtige og 5 mio. sågar fede, og at de voksne unionsborgere i EU-27 i 2011 gennemsnitligt spiste under halvdelen af WHO's anbefalede mængde af frugt og grøntsager (9); understreger i den sammenhæng, at skolen spiller en vigtig rolle med hensyn til at forberede de unge på livet og tilskynde til sunde kostvaner;

| 36. | henviser især til de lokale og regionale myndigheder, der ofte har ansvaret for uddannelsesinstitutionerne, og som derfor skal varetage en rolle i indsatsen for at fremme en sund livsstil og opfordrer til, at der i højere grad fokuseres på foranstaltninger og samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

36.

henviser især til de lokale og regionale myndigheder, der ofte har ansvaret for uddannelsesinstitutionerne, og som derfor skal varetage en rolle i indsatsen for at fremme en sund livsstil og opfordrer til, at der i højere grad fokuseres på foranstaltninger og samarbejde på dette område;

| 37. | gør opmærksom på den mulige pædagogiske effekt af ordningen for uddeling af frugt, grøntsager og mælk, som både informerer de unge om EU og udvider deres kendskab til landbrug — med det mål at skabe tættere kontakt mellem forbrugerne og de lokale producenter af fødevarer samt fremme et miljøvenligt landbrug — herunder husdyravl, sunde og usunde fødevarer, en alsidig kost, sammenhængen mellem kostvaner og den enkeltes helbredstilstand samt reduktion af fødevarespild og bifalder muligheden for, at ledsageforanstaltninger kan finansieres med midler fra den nye ordning, f.eks. formidling af nytteværdien ved sunde og nødvendige fødevarer; |
| --- | --- |

37.

gør opmærksom på den mulige pædagogiske effekt af ordningen for uddeling af frugt, grøntsager og mælk, som både informerer de unge om EU og udvider deres kendskab til landbrug — med det mål at skabe tættere kontakt mellem forbrugerne og de lokale producenter af fødevarer samt fremme et miljøvenligt landbrug — herunder husdyravl, sunde og usunde fødevarer, en alsidig kost, sammenhængen mellem kostvaner og den enkeltes helbredstilstand samt reduktion af fødevarespild og bifalder muligheden for, at ledsageforanstaltninger kan finansieres med midler fra den nye ordning, f.eks. formidling af nytteværdien ved sunde og nødvendige fødevarer;

| 38. | henviser til resultaterne af videnskabelige undersøgelser, der viser, at udbredelsen af usunde fødevarer og fedme kun kan bekæmpes effektivt ved hjælp af flerstrengede foranstaltninger, hvor både skole, forældre og samfund inddrages i børns uddannelse i ernæring; anser i den henseende oplysnings- og bevidsthedsskabende kampagner møntet på disse målgrupper for at udgøre en fast bestanddel af ordningen for uddeling af frugt, grøntsager og mælk i skoler (10); |
| --- | --- |

38.

henviser til resultaterne af videnskabelige undersøgelser, der viser, at udbredelsen af usunde fødevarer og fedme kun kan bekæmpes effektivt ved hjælp af flerstrengede foranstaltninger, hvor både skole, forældre og samfund inddrages i børns uddannelse i ernæring; anser i den henseende oplysnings- og bevidsthedsskabende kampagner møntet på disse målgrupper for at udgøre en fast bestanddel af ordningen for uddeling af frugt, grøntsager og mælk i skoler (10);

| 39. | opfordrer i forbindelse med evalueringen af ordningen til, at der i højere grad fokuseres på formidlingen af nytteværdien ved uforarbejdede fødevarer og deres næringsstoffer. Baggrunden er det nuværende forbrugssamfunds tendens til at fokusere på forbruget af attraktivt præsenterede og indpakkede produkter samt det faktum, at denne attraktive indpakning ofte er forbundet med indtagelsen af stoffer, hvis indvirkning på sundheden er ukendt; |
| --- | --- |

39.

opfordrer i forbindelse med evalueringen af ordningen til, at der i højere grad fokuseres på formidlingen af nytteværdien ved uforarbejdede fødevarer og deres næringsstoffer. Baggrunden er det nuværende forbrugssamfunds tendens til at fokusere på forbruget af attraktivt præsenterede og indpakkede produkter samt det faktum, at denne attraktive indpakning ofte er forbundet med indtagelsen af stoffer, hvis indvirkning på sundheden er ukendt;

| 40. | deler Kommissionens bekymring for, at der, i modsætning til tiltagene under skolefrugtordningen, kun er gennemført få pædagogiske foranstaltninger under skolemælksordningen (11) og gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at gennemføre sådanne foranstaltninger på effektiv vis, idet de tilpasser tiltagene til informationsbehovet hos børnene i de enkelte lokalområder eller regioner; |
| --- | --- |

40.

deler Kommissionens bekymring for, at der, i modsætning til tiltagene under skolefrugtordningen, kun er gennemført få pædagogiske foranstaltninger under skolemælksordningen (11) og gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at gennemføre sådanne foranstaltninger på effektiv vis, idet de tilpasser tiltagene til informationsbehovet hos børnene i de enkelte lokalområder eller regioner;

| 41. | foreslår, at alle uddannelsesforanstaltninger i tilknytning til ordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk først og fremmest udformes på nationalt niveau, og at der ikke fastsættes nogen minimumsgrænse for finansiering, idet hensynet til nærhedsprincippet, og det faktum at uddannelsestiltag er en medlemsstatskompetence, gør, at det kan være uhensigtsmæssigt, hvis EU griber ind i de nationale uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

41.

foreslår, at alle uddannelsesforanstaltninger i tilknytning til ordningen for uddeling af frugt og grøntsager samt mælk først og fremmest udformes på nationalt niveau, og at der ikke fastsættes nogen minimumsgrænse for finansiering, idet hensynet til nærhedsprincippet, og det faktum at uddannelsestiltag er en medlemsstatskompetence, gør, at det kan være uhensigtsmæssigt, hvis EU griber ind i de nationale uddannelsesprogrammer.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Artikel 23, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele. | 2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele andre mælkeprodukter uden sødemidler som yoghurt (hverken aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao KN-kode 0403 10 11 til 0403 10 39) eller ost og ostemasse (KN-kode 0406). |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele.

2.   Medlemsstater, der ønsker at deltage i den i stk. 1 fastsatte støtteordning (i det følgende benævnt »skoleordningen«), kan uddele enten frugt og grøntsager, herunder bananer, eller mælk henhørende under KN-kode 0401 eller begge dele andre mælkeprodukter uden sødemidler som yoghurt (hverken aromatiseret eller tilsat frugt, nødder eller kakao KN-kode 0403 10 11 til 0403 10 39) eller ost og ostemasse (KN-kode 0406).

Begrundelse

Se punkt 21 i forslaget til udtalelse.

Anbefalet ændring 2

Artikel 23, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål. | 3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering midtvejsevalueringer. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål.

3.   Som en betingelse for medlemsstaternes deltagelse i skoleordningen fastlægger de, inden de deltager i ordningen og efterfølgende hvert sjette år, en strategi for gennemførelsen af ordningen på nationalt eller regionalt plan. Strategien kan ændres af medlemsstaten, bl.a. på baggrund af overvågning og evaluering midtvejsevalueringer. Strategien fastlægger som minimum, hvilke behov der skal opfyldes, og opstiller dem efter prioritet, målgruppe, forventede resultater og de kvantificerede mål, der skal nås i forhold til udgangssituationen, og hvilke instrumenter og foranstaltninger der er bedst egnede til at nå disse mål.

Begrundelse

Et forsøg på at lette det forvaltningstekniske aspekt af proceduren. Fremgår af punkt 10 i forslaget til udtalelse.

Anbefalet ændring 3

Artikel 23a, stk. 8

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner. | 8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner.

8.   De deltagende medlemsstater tilkendegiver offentligt deres deltagelse i støtteordningen på uddelingsstederne og det faktum, at ordningen er støttet af Unionen. Medlemsstaterne sikrer merværdien og synligheden af EU-skoleordningen i forhold til servering af andre måltider i uddannelsesinstitutioner.

Anbefalet ændring 4

Artikel 24, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| For at give børn sundere kostvaner og for at sikre at støtten under skoleordningen henvender sig til børn i den målgruppe, der er omhandlet i artikel 22, tillægges Kommissionen beføjelse til i overensstemmelse med artikel 227 at vedtage delegerede retsakter vedrørende regler for: | For at give børn sundere kostvaner og for at sikre at støtten under skoleordningen henvender sig til børn i den målgruppe, der er omhandlet i artikel 22, tillægges Kommissionen beføjelse til i overensstemmelse med artikel 227 at vedtage delegerede retsakter vedrørende regler for: |
| a) | de supplerende kriterier for medlemsstaternes målretning af støtte |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

For at give børn sundere kostvaner og for at sikre at støtten under skoleordningen henvender sig til børn i den målgruppe, der er omhandlet i artikel 22, tillægges Kommissionen beføjelse til i overensstemmelse med artikel 227 at vedtage delegerede retsakter vedrørende regler for:

For at give børn sundere kostvaner og for at sikre at støtten under skoleordningen henvender sig til børn i den målgruppe, der er omhandlet i artikel 22, tillægges Kommissionen beføjelse til i overensstemmelse med artikel 227 at vedtage delegerede retsakter vedrørende regler for:

a)

de supplerende kriterier for medlemsstaternes målretning af støtte

| a) | de supplerende kriterier for medlemsstaternes målretning af støtte |
| --- | --- |

a)

de supplerende kriterier for medlemsstaternes målretning af støtte

| b) | medlemsstaternes godkendelse og udvælgelse af støtteansøgere |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes godkendelse og udvælgelse af støtteansøgere

| b) | medlemsstaternes godkendelse og udvælgelse af støtteansøgere |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes godkendelse og udvælgelse af støtteansøgere

| c) | udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger. |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger.

| c) | udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger. |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af de nationale eller regionale strategier og pædagogiske ledsageforanstaltninger.

Begrundelse

Fremgår af punkt 11 i forslaget til udtalelse.

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2011 »Er ordningerne for skolemælk og skolefrugt effektive?«, ECA/11/35 af 24.10.2011.

1

(2)  Artikel 24 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2

(3)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2011«Er ordningerne for skolemælk og skolefrugt effektive?», ECA/11/35 af 24.10.2011.

3

(4)  Skolefrugtordningen, http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm

4

(5)  Selvom der var tale om en stigning på 2 % i forhold til 2010 spiste en borger i EU-27 gennemsnitligt 185,52 gram frugt og grønt om dagen i 2011, dvs. langt mindre end de 400 gram, som WHO har anbefalet. Jf. Freshfel Consumption Monitor, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

5

(6)  Bestemmelser vedrørende sammensætningen af mælkeprodukter: hvad produktet angår, må mælkens vægtandel ikke være på under 90 %, sukkerindholdet begrænses (til under 7 %), frugt og grøntsager skal leve op til EU's kvalitetskrav, og saft må ikke tilsættes sukker.

6

(7)  Den 30. maj 2007 præsenterede Kommissionen f.eks. sin hvidbog »En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme«.

7

(8)  Selvom der var tale om en stigning på 2 % i forhold til 2010 spiste en borger i EU-27 gennemsnitligt 185,52 gram frugt og grønt om dagen i 2011, dvs. langt mindre end de 400 gram, som WHO har anbefalet. Jf. Freshfel Consumption Monitor, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

8

(9)  Selvom der var tale om en stigning på 2 % i forhold til 2010 spiste en borger i EU-27 gennemsnitligt 185,52 gram frugt og grønt om dagen i 2011, dvs. langt mindre end de 400 gram, som WHO har anbefalet. Jf. Freshfel Consumption Monitor, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

9

(10)  Public Health Nutr. Oktober 2009. 12(10):1735-42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 2008 Dec 23. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

10

(11)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår støtteordningen for uddeling af frugt og grøntsager, herunder bananer, samt mælk i uddannelsesinstitutioner — COM(2014) 32 final af 30.1.2014.

11

---

| 20.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 415/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 415/37

---

Regionsudvalgets udtalelse — En europæisk platform for bekæmpelse af sort arbejde

2014/C 415/08

| Ordfører | Dainis Turlais (LV/ALDE), formand for udvalget for sikkerhed, korruptionsbekæmpelse og offentlig orden i Riga byråd |
| --- | --- |
| Basisdokument | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde
  COM(2014) 221 final |

Ordfører

Dainis Turlais (LV/ALDE), formand for udvalget for sikkerhed, korruptionsbekæmpelse og offentlig orden i Riga byråd

Basisdokument

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde

COM(2014) 221 final

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

| 1. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om oprettelse af en europæisk platform for bekæmpelse af sort arbejde og er enigt i, at det er nødvendigt at imødegå dette fænomen ved hjælp af en samordnet og fælles indsats for at opretholde høje normer for beskæftigelse i EU, undgå alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser, løse problemerne med arbejdstagernes mobilitet i EU og udnytte den menneskelige kapital på en mere komplet og effektiv måde; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om oprettelse af en europæisk platform for bekæmpelse af sort arbejde og er enigt i, at det er nødvendigt at imødegå dette fænomen ved hjælp af en samordnet og fælles indsats for at opretholde høje normer for beskæftigelse i EU, undgå alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser, løse problemerne med arbejdstagernes mobilitet i EU og udnytte den menneskelige kapital på en mere komplet og effektiv måde;

| 2. | støtter medtagelsen af proformaselvstændige i platformens anvendelsesområde, hvilket er vigtigt, fordi uretmæssigt angivet arbejde eller proformaselvstændighed, som har til formål at undgå bestemte retlige eller skattemæssige forpligtelser, har samme skadelige følger som sort arbejde, især for arbejdsvilkårene, de sociale sikringsordninger og deres finansiering på langt sigt; |
| --- | --- |

2.

støtter medtagelsen af proformaselvstændige i platformens anvendelsesområde, hvilket er vigtigt, fordi uretmæssigt angivet arbejde eller proformaselvstændighed, som har til formål at undgå bestemte retlige eller skattemæssige forpligtelser, har samme skadelige følger som sort arbejde, især for arbejdsvilkårene, de sociale sikringsordninger og deres finansiering på langt sigt;

| 3. | erkender, at den foreslåede europæiske platform for styrkelse af samarbejdet med det mål at forebygge og afskrække fra sort arbejde udgør et konkret bidrag til de igangværende bestræbelser på at finde frem til innovative løsninger, ikke kun for at øge beskæftigelsesfrekvensen og nå Europa 2020-strategiens mål, men også for at forbedre jobkvaliteten og sikkerhed på arbejdspladsen i EU; |
| --- | --- |

3.

erkender, at den foreslåede europæiske platform for styrkelse af samarbejdet med det mål at forebygge og afskrække fra sort arbejde udgør et konkret bidrag til de igangværende bestræbelser på at finde frem til innovative løsninger, ikke kun for at øge beskæftigelsesfrekvensen og nå Europa 2020-strategiens mål, men også for at forbedre jobkvaliteten og sikkerhed på arbejdspladsen i EU;

| 4. | gør opmærksom på, at rapporten fra Eurofound (1) fremhæver, at »der er en tydelig sammenhæng mellem besparelsesprogrammer i bred forstand og omfanget og udviklingen af sort arbejde«. Beklager derfor skævheden mellem de små besparelser, der er opnået gennem økonomiske stramninger, og de mulige besparelser, der kunne være opnået ved at bekæmpe sort arbejde; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på, at rapporten fra Eurofound (1) fremhæver, at »der er en tydelig sammenhæng mellem besparelsesprogrammer i bred forstand og omfanget og udviklingen af sort arbejde«. Beklager derfor skævheden mellem de små besparelser, der er opnået gennem økonomiske stramninger, og de mulige besparelser, der kunne være opnået ved at bekæmpe sort arbejde;

| 5. | støtter Kommissionens opfattelse af, at sort arbejde har alvorlige budgetmæssige konsekvenser på grund af de skatte- og socialsikringsindtægter, som går tabt. Endvidere har det en negativ indvirkning på beskæftigelse, produktivitet, arbejdsvilkår, kompetenceudvikling og livslang læring og medfører i sidste ende ringere pensionsrettigheder og begrænset adgang til sundhedssystemet. Regionsudvalget understreger, at sort arbejde udgør en alvorlig trussel mod den socioøkonomiske sammenhængskraft; |
| --- | --- |

5.

støtter Kommissionens opfattelse af, at sort arbejde har alvorlige budgetmæssige konsekvenser på grund af de skatte- og socialsikringsindtægter, som går tabt. Endvidere har det en negativ indvirkning på beskæftigelse, produktivitet, arbejdsvilkår, kompetenceudvikling og livslang læring og medfører i sidste ende ringere pensionsrettigheder og begrænset adgang til sundhedssystemet. Regionsudvalget understreger, at sort arbejde udgør en alvorlig trussel mod den socioøkonomiske sammenhængskraft;

| 6. | understreger, at disse spørgsmål er særligt vigtige for de lokale og regionale myndigheder, eftersom en nedgang i skatteindtægterne går ud over de lokale myndigheders budgetindtægter, samtidig med at deres udgifter stiger for at sikre dækning af de basale behov hos borgerne. Konsekvenserne på kort og længere sigt af sort arbejde er blandt andet lavere løn på det pågældende arbejdsmarked og, direkte for de personer, der udfører denne slags arbejde, manglende sygeforsikring, social sikring og betragteligt lavere pensioner end personer, der arbejder lovligt. De lokale og regionale myndigheder, der er berørt af problemet med sort arbejde, har færre muligheder for at udvide viften af borgerserviceydelser og varigt forbedre deres kvalitet; |
| --- | --- |

6.

understreger, at disse spørgsmål er særligt vigtige for de lokale og regionale myndigheder, eftersom en nedgang i skatteindtægterne går ud over de lokale myndigheders budgetindtægter, samtidig med at deres udgifter stiger for at sikre dækning af de basale behov hos borgerne. Konsekvenserne på kort og længere sigt af sort arbejde er blandt andet lavere løn på det pågældende arbejdsmarked og, direkte for de personer, der udfører denne slags arbejde, manglende sygeforsikring, social sikring og betragteligt lavere pensioner end personer, der arbejder lovligt. De lokale og regionale myndigheder, der er berørt af problemet med sort arbejde, har færre muligheder for at udvide viften af borgerserviceydelser og varigt forbedre deres kvalitet;

| 7. | beklager, at der i Kommissionens forslag intet nævnes om de lokale og regionale myndigheders og Regionsudvalgets betydning, og understreger endnu en gang, at det som oftest er de lokale og regionale forvaltningsniveauer, som er tættest på de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at arbejdsmarkedet hovedsageligt er lokalt forankret (2); |
| --- | --- |

7.

beklager, at der i Kommissionens forslag intet nævnes om de lokale og regionale myndigheders og Regionsudvalgets betydning, og understreger endnu en gang, at det som oftest er de lokale og regionale forvaltningsniveauer, som er tættest på de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at arbejdsmarkedet hovedsageligt er lokalt forankret (2);

| 8. | opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at anerkende, at de lokale og regionale myndigheder har en vigtig rolle at spille i bekæmpelsen af sort arbejde i betragtning af det samarbejde, der allerede er etableret mellem de lokale myndigheder og arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer samt arbejdsmarkedets institutioner, og den gode praksis, der er udviklet på lokalt og regionalt plan. De lokale aktørers indsats er afgørende for platformens succes, da det er dem, der bedst kender og følger med i borgernes liv. På samme måde som for EURES-nettets vedkommende kunne man inddrage partnere fra civilsamfundet med henblik på at udvide platformens indsatsområde; |
| --- | --- |

8.

opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at anerkende, at de lokale og regionale myndigheder har en vigtig rolle at spille i bekæmpelsen af sort arbejde i betragtning af det samarbejde, der allerede er etableret mellem de lokale myndigheder og arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer samt arbejdsmarkedets institutioner, og den gode praksis, der er udviklet på lokalt og regionalt plan. De lokale aktørers indsats er afgørende for platformens succes, da det er dem, der bedst kender og følger med i borgernes liv. På samme måde som for EURES-nettets vedkommende kunne man inddrage partnere fra civilsamfundet med henblik på at udvide platformens indsatsområde;

| 9. | mener, at platformen, hvis formål det er at udveksle information og god praksis, vil kunne tilføre en stor merværdi på baggrund af den aktuelle økonomiske og finansielle krise og behovet for at udnytte de forhåndenværende menneskelige og økonomiske ressourcer så effektivt som muligt. Platformen vil kunne danne rammen om en sammenhængende planlægning af foranstaltninger til bekæmpelse af sort arbejde, dog under hensyntagen til, at fænomenet er så udbredt, og vel vidende, at dets udryddelse kræver specifikke målrettede foranstaltninger. |
| --- | --- |

9.

mener, at platformen, hvis formål det er at udveksle information og god praksis, vil kunne tilføre en stor merværdi på baggrund af den aktuelle økonomiske og finansielle krise og behovet for at udnytte de forhåndenværende menneskelige og økonomiske ressourcer så effektivt som muligt. Platformen vil kunne danne rammen om en sammenhængende planlægning af foranstaltninger til bekæmpelse af sort arbejde, dog under hensyntagen til, at fænomenet er så udbredt, og vel vidende, at dets udryddelse kræver specifikke målrettede foranstaltninger.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 10. | Regionsudvalget er betænkelig ved, at Kommissionen ikke har fremlagt en mere solid forklaring til sit forslag om, at medlemsstaterne forpligtes til at deltage i platformen, og at forslagets retsgrundlag, dvs. artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kun tillader foranstaltninger, der går ud på at opmuntre til samarbejde medlemsstaterne imellem. Bemærker ligeledes, at Kommissionens analyse af forslagets overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet begrænses til en begrundelse for valg af retligt instrument (en beslutning fra Europa-Parlamentet og Rådet) og forslagets generelle merværdi snarere end at forholde sig til den obligatoriske deltagelse i platformen. Regionsudvalget er derfor forbeholden over for, om forslagets forpligtende karakter er i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

10.

Regionsudvalget er betænkelig ved, at Kommissionen ikke har fremlagt en mere solid forklaring til sit forslag om, at medlemsstaterne forpligtes til at deltage i platformen, og at forslagets retsgrundlag, dvs. artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kun tillader foranstaltninger, der går ud på at opmuntre til samarbejde medlemsstaterne imellem. Bemærker ligeledes, at Kommissionens analyse af forslagets overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet begrænses til en begrundelse for valg af retligt instrument (en beslutning fra Europa-Parlamentet og Rådet) og forslagets generelle merværdi snarere end at forholde sig til den obligatoriske deltagelse i platformen. Regionsudvalget er derfor forbeholden over for, om forslagets forpligtende karakter er i overensstemmelse med nærhedsprincippet;

| 11. | understreger, at er hurtigst muligt må træffes tilgængelige og effektive foranstaltninger, som skal gennemføres af alle medlemsstater for at forebygge sort arbejde og proformaselvstændighed; |
| --- | --- |

11.

understreger, at er hurtigst muligt må træffes tilgængelige og effektive foranstaltninger, som skal gennemføres af alle medlemsstater for at forebygge sort arbejde og proformaselvstændighed;

| 12. | understreger, at det af hensyn til en effektiv gennemførelse af platformens mål vil være en god ide at trække på de lokale og regionale myndigheders viden og erfaringer, eftersom de samarbejder med arbejdsformidlinger, socialsikringsorganer, berørte aktører samt formelle og uformelle borgernetværk. Desuden har de en førstehåndserfaring med og et kendskab til skyggeøkonomiens bagvedliggende årsager på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

12.

understreger, at det af hensyn til en effektiv gennemførelse af platformens mål vil være en god ide at trække på de lokale og regionale myndigheders viden og erfaringer, eftersom de samarbejder med arbejdsformidlinger, socialsikringsorganer, berørte aktører samt formelle og uformelle borgernetværk. Desuden har de en førstehåndserfaring med og et kendskab til skyggeøkonomiens bagvedliggende årsager på lokalt og regionalt plan;

| 13. | understreger, at platformen bør rådføre sig med repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder, når den vedtager strategier på regionalt plan eller EU-plan for at øge bevidstheden om problemet med sort arbejde, således at de ikke kommer på tværs af strategier udarbejdet af de regionale myndigheder eller medfører ekstra finansielle og administrative byrder. Derfor bør lokale de og regionale myndigheder sikres større frihed, for så vidt angår deres deltagelse i platformens arbejde; |
| --- | --- |

13.

understreger, at platformen bør rådføre sig med repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder, når den vedtager strategier på regionalt plan eller EU-plan for at øge bevidstheden om problemet med sort arbejde, således at de ikke kommer på tværs af strategier udarbejdet af de regionale myndigheder eller medfører ekstra finansielle og administrative byrder. Derfor bør lokale de og regionale myndigheder sikres større frihed, for så vidt angår deres deltagelse i platformens arbejde;

| 14. | bemærker, at sort arbejde er et i bund og grund negativt fænomen: det afskærer arbejdstageren fra muligheden for at modtage passende behandling i tilfælde af arbejdsulykker, sygdom eller erhvervsskade og fra muligheden for at få social bistand, som de socialt sikrede har ret til. Udførelse af sort arbejde indebærer også risiko for fattigdom i alderdommen, samtidig med, at sort arbejde begrænser mulighederne for at udvide viften af offentlige ydelser og for at forbedre deres kvalitet. Endvidere er det ofte kvinder og unge, som udfører sort arbejde, hvilket er en helt uacceptabel situation for EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at sort arbejde er et i bund og grund negativt fænomen: det afskærer arbejdstageren fra muligheden for at modtage passende behandling i tilfælde af arbejdsulykker, sygdom eller erhvervsskade og fra muligheden for at få social bistand, som de socialt sikrede har ret til. Udførelse af sort arbejde indebærer også risiko for fattigdom i alderdommen, samtidig med, at sort arbejde begrænser mulighederne for at udvide viften af offentlige ydelser og for at forbedre deres kvalitet. Endvidere er det ofte kvinder og unge, som udfører sort arbejde, hvilket er en helt uacceptabel situation for EU's medlemsstater;

| 15. | henleder især opmærksomheden på behovet for at fremme gennemførelsen af oplysnings- og uddannelseskampagner for at øge bevidstheden om de negative aspekter af sort arbejde og effektivt oplyse forskellige befolkningsgrupper, herunder navnlig de unge, om dette fænomens udbredelse og negative følger for medlemsstaternes økonomi og borgernes levefod, arbejdsvilkår og sociale sikring gennem hele livet og for de muligheder, som de lokale og regionale myndigheder har for at udvide viften af offentlige tjenesteydelser og for at forbedre deres kvalitet. Regionsudvalget understreger, at ansvaret herfor påhviler den enkelte såvel som potentielle arbejdsgivere; |
| --- | --- |

15.

henleder især opmærksomheden på behovet for at fremme gennemførelsen af oplysnings- og uddannelseskampagner for at øge bevidstheden om de negative aspekter af sort arbejde og effektivt oplyse forskellige befolkningsgrupper, herunder navnlig de unge, om dette fænomens udbredelse og negative følger for medlemsstaternes økonomi og borgernes levefod, arbejdsvilkår og sociale sikring gennem hele livet og for de muligheder, som de lokale og regionale myndigheder har for at udvide viften af offentlige tjenesteydelser og for at forbedre deres kvalitet. Regionsudvalget understreger, at ansvaret herfor påhviler den enkelte såvel som potentielle arbejdsgivere;

| 16. | bemærker, at eftersom de lokale og regionale myndigheder er i direkte kontakt med borgerne og samarbejder med de lokale arbejdsgivere, kan de med støtte fra de nationale myndigheder yde et væsentligt bidrag til at spore sort arbejde og hjælpe dem, der arbejder sort — især de mest udsatte grupper — med at integrere sig på det lovlige arbejdsmarked; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at eftersom de lokale og regionale myndigheder er i direkte kontakt med borgerne og samarbejder med de lokale arbejdsgivere, kan de med støtte fra de nationale myndigheder yde et væsentligt bidrag til at spore sort arbejde og hjælpe dem, der arbejder sort — især de mest udsatte grupper — med at integrere sig på det lovlige arbejdsmarked;

| 17. | bemærker, at det ikke er nok at bekæmpe sort arbejde, man må også gøre denne type aktivitet mindre attraktiv og fremme lovlig beskæftigelse ved i givet fald at mindske de skattemæssige og administrative byrder; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at det ikke er nok at bekæmpe sort arbejde, man må også gøre denne type aktivitet mindre attraktiv og fremme lovlig beskæftigelse ved i givet fald at mindske de skattemæssige og administrative byrder;

| 18. | understreger endnu en gang, at bekæmpelsen af sort arbejde bør ses i et bredere indvandringsperspektiv, da det netop er mulighederne for at arbejde på denne måde, som er en af de faktorer, der tiltrækker strømme af udokumenterede indvandrere og lokker til udnyttelse af dem på arbejdsmarkedet (3). |
| --- | --- |

18.

understreger endnu en gang, at bekæmpelsen af sort arbejde bør ses i et bredere indvandringsperspektiv, da det netop er mulighederne for at arbejde på denne måde, som er en af de faktorer, der tiltrækker strømme af udokumenterede indvandrere og lokker til udnyttelse af dem på arbejdsmarkedet (3).

Platformens aktører, mål og aktiviteter

| 19. | Regionsudvalget glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound), Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og EØS-landene er tilknyttet platformen som observatører, og opfordrer til i medfør af artikel 1, stk. 3, i forslaget at give Regionsudvalget samme status i dets egenskab af repræsentant for Europas lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

Regionsudvalget glæder sig over, at arbejdsmarkedets parter, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound), Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA), Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og EØS-landene er tilknyttet platformen som observatører, og opfordrer til i medfør af artikel 1, stk. 3, i forslaget at give Regionsudvalget samme status i dets egenskab af repræsentant for Europas lokale og regionale myndigheder;

| 20. | mener, at man bør undgå en topstyret tilgang og tage fat på de sociale årsager til sort arbejde på lokalt plan ved at tilpasse foranstaltningerne til de forskellige sociale, økonomiske og geografiske forhold; |
| --- | --- |

20.

mener, at man bør undgå en topstyret tilgang og tage fat på de sociale årsager til sort arbejde på lokalt plan ved at tilpasse foranstaltningerne til de forskellige sociale, økonomiske og geografiske forhold;

| 21. | bifalder forslaget om at anvende effektive instrumenter til udførelse af platformens opgaver: en videnbank, gensidig tillid og erfaringsopbygning, fælles uddannelse og udveksling af personale såvel som fælles retningslinjer og forvaltningsprincipper. I den nuværende økonomiske situation er disse samarbejdsformer særligt vigtige, idet de giver mulighed for at udnytte de menneskelige og finansielle ressourcer mere effektivt; |
| --- | --- |

21.

bifalder forslaget om at anvende effektive instrumenter til udførelse af platformens opgaver: en videnbank, gensidig tillid og erfaringsopbygning, fælles uddannelse og udveksling af personale såvel som fælles retningslinjer og forvaltningsprincipper. I den nuværende økonomiske situation er disse samarbejdsformer særligt vigtige, idet de giver mulighed for at udnytte de menneskelige og finansielle ressourcer mere effektivt;

| 22. | understreger, at det er vigtigt at fremme projekter inden for og imellem medlemsstaterne, hvor offentlige instanser, der arbejder med beskæftigelse og social bistand, indbyrdes afstemmer data for at få større kendskab til problemstillingen og gøre det lettere at finde frem til situationer, hvor der forekommer svig; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er vigtigt at fremme projekter inden for og imellem medlemsstaterne, hvor offentlige instanser, der arbejder med beskæftigelse og social bistand, indbyrdes afstemmer data for at få større kendskab til problemstillingen og gøre det lettere at finde frem til situationer, hvor der forekommer svig;

| 23. | støtter forslaget om at organisere kampagner om sort arbejde på EU-plan. Der må gøres en større indsats for at oplyse befolkningen om de skadelige følger, som sort arbejde og proformaselvstændighed har for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, for de sociale sikringsordninger, for de nationale, regionale og lokale budgetter og dermed for hele samfundet. På baggrund af det omfang, som EU-modstanden har antaget i Europa, er det særligt vigtigt, at civilsamfundet i bred forstand får et bedre kendskab til de fordele, der kan opnås ved at koordinere medlemsstaternes beskæftigelsespolitik på EU-plan; |
| --- | --- |

23.

støtter forslaget om at organisere kampagner om sort arbejde på EU-plan. Der må gøres en større indsats for at oplyse befolkningen om de skadelige følger, som sort arbejde og proformaselvstændighed har for arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, for de sociale sikringsordninger, for de nationale, regionale og lokale budgetter og dermed for hele samfundet. På baggrund af det omfang, som EU-modstanden har antaget i Europa, er det særligt vigtigt, at civilsamfundet i bred forstand får et bedre kendskab til de fordele, der kan opnås ved at koordinere medlemsstaternes beskæftigelsespolitik på EU-plan;

| 24. | insisterer på, at medlemsstaterne skal konsultere de lokale og regionale myndigheder eller de organisationer, som repræsenterer dem, i forbindelse med udpegelsen i hver medlemsstat af et kontaktpunkt som medlem af platformen og eventuelt en suppleant; |
| --- | --- |

24.

insisterer på, at medlemsstaterne skal konsultere de lokale og regionale myndigheder eller de organisationer, som repræsenterer dem, i forbindelse med udpegelsen i hver medlemsstat af et kontaktpunkt som medlem af platformen og eventuelt en suppleant;

| 25. | tilskynder medlemsstaterne og deres kontaktpunkter til klart at udpege de relevante repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder eller deres repræsentative organisationer, med hvilke de vil føre en struktureret dialog og regelmæssigt udveksle information om sort arbejde, for dermed at sikre, at repræsentanterne på nationalt plan har adgang til viden og erfaringer indvundet på lokalt og regionalt plan. En sådan fremgangsmåde vil desuden sikre, at information om de fremskridt, der er opnået i medlemsstaterne og EU, når helt ud til de lokale og regionale niveauer. |
| --- | --- |

25.

tilskynder medlemsstaterne og deres kontaktpunkter til klart at udpege de relevante repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder eller deres repræsentative organisationer, med hvilke de vil føre en struktureret dialog og regelmæssigt udveksle information om sort arbejde, for dermed at sikre, at repræsentanterne på nationalt plan har adgang til viden og erfaringer indvundet på lokalt og regionalt plan. En sådan fremgangsmåde vil desuden sikre, at information om de fremskridt, der er opnået i medlemsstaterne og EU, når helt ud til de lokale og regionale niveauer.

Øvrige foranstaltninger

| 26. | Regionsudvalget mener, at de instrumenter, som platformen benytter, også bør være tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder, så disse kan være effektive partnere for de nationale instanser i forebyggelsen af og afskrækkelsen fra sort arbejde; |
| --- | --- |

26.

Regionsudvalget mener, at de instrumenter, som platformen benytter, også bør være tilgængelige for de lokale og regionale myndigheder, så disse kan være effektive partnere for de nationale instanser i forebyggelsen af og afskrækkelsen fra sort arbejde;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og Eurostat til at indsamle og behandle flere og bedre data om sort arbejde, herunder på det lokale og regionale niveau, for således at opnå en bedre forståelse af dette problem og bidrage til dets løsning; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og Eurostat til at indsamle og behandle flere og bedre data om sort arbejde, herunder på det lokale og regionale niveau, for således at opnå en bedre forståelse af dette problem og bidrage til dets løsning;

| 28. | understreger, hvor vigtigt det er at sikre, at udviklingen af evalueringsinstrumenter, indikatorer og fælles komparative analyser ikke får til formål at evaluere situationen i de forskellige medlemsstater set i et konkurrenceperspektiv gennem opstilling af en rangorden. Disse initiativer er tværtimod at betragte som metoder, der gør det muligt at spore sort arbejde, formulere henstillinger og forbedre kendskabet til fænomenet med denne form for arbejde i EU; |
| --- | --- |

28.

understreger, hvor vigtigt det er at sikre, at udviklingen af evalueringsinstrumenter, indikatorer og fælles komparative analyser ikke får til formål at evaluere situationen i de forskellige medlemsstater set i et konkurrenceperspektiv gennem opstilling af en rangorden. Disse initiativer er tværtimod at betragte som metoder, der gør det muligt at spore sort arbejde, formulere henstillinger og forbedre kendskabet til fænomenet med denne form for arbejde i EU;

| 29. | tilslutter sig Europa-Parlamentets anmodning til Kommissionen i beslutningsforslaget fra den 14. januar 2014 om at undersøge, hvorvidt det vil være relevant at indføre et europæisk socialsikringskort, der indeholder de nødvendige data for at kunne kontrollere indehaverens ansættelsesforhold, eksempelvis for så vidt angår social sikring og arbejdstid; |
| --- | --- |

29.

tilslutter sig Europa-Parlamentets anmodning til Kommissionen i beslutningsforslaget fra den 14. januar 2014 om at undersøge, hvorvidt det vil være relevant at indføre et europæisk socialsikringskort, der indeholder de nødvendige data for at kunne kontrollere indehaverens ansættelsesforhold, eksempelvis for så vidt angår social sikring og arbejdstid;

| 30. | understreger betydningen af, at medlemsstaterne styrker ressourcerne til deres arbejdstilsyn, så målsætningen om en inspektør til 10  000 arbejdstagere opnås i tråd med ILO's henstillinger, navnlig igennem nationale handlingsplaner for at styrke tilsynsforanstaltningerne, som i givet fald kan omfattes af medfinansiering gennem de europæiske strukturfonde; |
| --- | --- |

30.

understreger betydningen af, at medlemsstaterne styrker ressourcerne til deres arbejdstilsyn, så målsætningen om en inspektør til 10  000 arbejdstagere opnås i tråd med ILO's henstillinger, navnlig igennem nationale handlingsplaner for at styrke tilsynsforanstaltningerne, som i givet fald kan omfattes af medfinansiering gennem de europæiske strukturfonde;

| 31. | anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag til direktiv, hvori man fastsætter mindstekrav til arbejdstilsynet, som skal gennemføres i medlemsstaterne på baggrund af ILO's konvention nr. 81. Dette direktiv bør fastlægge reglerne for, hvordan arbejdstilsynet skal fungere og arbejdsinspektørernes uddannelse på tværs af grænserne samt deres beføjelser og forpligtelser. |
| --- | --- |

31.

anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag til direktiv, hvori man fastsætter mindstekrav til arbejdstilsynet, som skal gennemføres i medlemsstaterne på baggrund af ILO's konvention nr. 81. Dette direktiv bør fastlægge reglerne for, hvordan arbejdstilsynet skal fungere og arbejdsinspektørernes uddannelse på tværs af grænserne samt deres beføjelser og forpligtelser.

III.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Artikel 1, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3.   Følgende personer kan deltage i platformens møder som observatører på de betingelser, der er fastlagt i platformens forretningsorden: | 3.   Følgende personer kan deltage i platformens møder som observatører på de betingelser, der er fastlagt i platformens forretningsorden: |
| a) | repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på tværfagligt plan og på EU-plan og arbejdsmarkedets parter inden for sektorer, som har en høj forekomst af sort arbejde |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

3.   Følgende personer kan deltage i platformens møder som observatører på de betingelser, der er fastlagt i platformens forretningsorden:

3.   Følgende personer kan deltage i platformens møder som observatører på de betingelser, der er fastlagt i platformens forretningsorden:

a)

repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på tværfagligt plan og på EU-plan og arbejdsmarkedets parter inden for sektorer, som har en høj forekomst af sort arbejde

| a) | repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på tværfagligt plan og på EU-plan og arbejdsmarkedets parter inden for sektorer, som har en høj forekomst af sort arbejde |
| --- | --- |

a)

repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på tværfagligt plan og på EU-plan og arbejdsmarkedets parter inden for sektorer, som har en høj forekomst af sort arbejde

| b) | en repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og en repræsentant for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) |
| --- | --- |

b)

en repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og en repræsentant for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA)

| b) | en repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og en repræsentant for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) |
| --- | --- |

b)

en repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) og en repræsentant for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA)

| c) | en repræsentant for Den Internationale Arbejderorganisation (ILO) |
| --- | --- |

c)

en repræsentant for Den Internationale Arbejderorganisation (ILO)

| c) | en repræsentant for Den Internationale Arbejderorganisation (ILO) |
| --- | --- |

c)

en repræsentant for Den Internationale Arbejderorganisation (ILO)

| d) | repræsentanter for EØS-landene. |
| --- | --- |

d)

repræsentanter for EØS-landene.

| d) | en repræsentant udpeget af Regionsudvalget |
| --- | --- |

d)

en repræsentant udpeget af Regionsudvalget

| d)
  e) | repræsentanter for EØS-landene. |
| --- | --- |

d)
  e)

repræsentanter for EØS-landene.

Begrundelse

I betragtning af arbejdsmarkedets lokale karakter og det forhold, at nogle aktiviteter — blandt andet de under platformens funktionsmåde nævnte aktiviteter såsom vedtagelse af en regional strategi — har en lokal og regional dimension, er det vigtigt, at en repræsentant udpeget af Regionsudvalget deltager som observatør i platformens møder for dér at repræsentere medlemsstaternes lokale og regionale myndigheder.

Anbefalet ændring 2

Artikel 4, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   For at opfylde sit kommissorium skal platformen især varetage følgende opgaver: | 1.   For at opfylde sit kommissorium skal platformen især varetage følgende opgaver: |
| (a) | forbedre vores viden om sort arbejde ved hjælp af fælles begreber, målingsværktøjer og fremme af fælles komparative analyser samt relaterede relevante indikatorer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   For at opfylde sit kommissorium skal platformen især varetage følgende opgaver:

1.   For at opfylde sit kommissorium skal platformen især varetage følgende opgaver:

(a)

forbedre vores viden om sort arbejde ved hjælp af fælles begreber, målingsværktøjer og fremme af fælles komparative analyser samt relaterede relevante indikatorer

| (a) | forbedre vores viden om sort arbejde ved hjælp af udarbejdelse af en metode til måling af sort arbejde, fælles begreber, målingsværktøjer og fremme af fælles komparative analyser samt behandling af flere og bedre data
  relaterede relevante indikatorer |
| --- | --- |

(a)

forbedre vores viden om sort arbejde ved hjælp af udarbejdelse af en metode til måling af sort arbejde, fælles begreber, målingsværktøjer og fremme af fælles komparative analyser samt behandling af flere og bedre data
  relaterede relevante indikatorer

| (b) | udvikle analyser af effektiviteten af forskellige politiske foranstaltninger med hensyn til at mindske udbredelsen af sort arbejde, herunder forebyggende foranstaltninger og straffeforanstaltninger samt generelle afskrækkelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

(b)

udvikle analyser af effektiviteten af forskellige politiske foranstaltninger med hensyn til at mindske udbredelsen af sort arbejde, herunder forebyggende foranstaltninger og straffeforanstaltninger samt generelle afskrækkelsesforanstaltninger

| (b) | udvikle analyser af effektiviteten af forskellige politiske foranstaltninger med hensyn til at mindske udbredelsen af sort arbejde, herunder forebyggende foranstaltninger og straffeforanstaltninger samt generelle afskrækkelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

(b)

udvikle analyser af effektiviteten af forskellige politiske foranstaltninger med hensyn til at mindske udbredelsen af sort arbejde, herunder forebyggende foranstaltninger og straffeforanstaltninger samt generelle afskrækkelsesforanstaltninger

| (c) | etablere instrumenter, f.eks. en vidensbank over forskellige praksisser/foranstaltninger, bl.a. bilaterale aftaler, som anvendes i medlemsstaterne til at forebygge og afskrække fra sort arbejde |
| --- | --- |

(c)

etablere instrumenter, f.eks. en vidensbank over forskellige praksisser/foranstaltninger, bl.a. bilaterale aftaler, som anvendes i medlemsstaterne til at forebygge og afskrække fra sort arbejde

| (c) | etablere instrumenter, f.eks. en vidensbank over forskellige praksisser/foranstaltninger, bl.a. bilaterale aftaler, som anvendes i medlemsstaterne til at forebygge og afskrække fra sort arbejde |
| --- | --- |

(c)

etablere instrumenter, f.eks. en vidensbank over forskellige praksisser/foranstaltninger, bl.a. bilaterale aftaler, som anvendes i medlemsstaterne til at forebygge og afskrække fra sort arbejde

| (d) | vedtage ikke-bindende retningslinjer for tilsyn, håndbøger med god praksis og fælles principper for tilsyn med henblik på bekæmpelse af sort arbejde |
| --- | --- |

(d)

vedtage ikke-bindende retningslinjer for tilsyn, håndbøger med god praksis og fælles principper for tilsyn med henblik på bekæmpelse af sort arbejde

| (d) | vedtage ikke-bindende retningslinjer for tilsyn, håndbøger med god praksis og fælles principper for tilsyn med henblik på bekæmpelse af sort arbejde |
| --- | --- |

(d)

vedtage ikke-bindende retningslinjer for tilsyn, håndbøger med god praksis og fælles principper for tilsyn med henblik på bekæmpelse af sort arbejde

| (e) | udvikle samarbejdsformer, som forbedrer den tekniske kapacitet til håndtering af grænseoverskridende aspekter af sort arbejde, ved at vedtage en fælles ramme for fælles operationer i forbindelse med tilsyn og udveksling af personale |
| --- | --- |

(e)

udvikle samarbejdsformer, som forbedrer den tekniske kapacitet til håndtering af grænseoverskridende aspekter af sort arbejde, ved at vedtage en fælles ramme for fælles operationer i forbindelse med tilsyn og udveksling af personale

| (e) | udvikle samarbejdsformer, som forbedrer den tekniske kapacitet til håndtering af grænseoverskridende aspekter af sort arbejde, ved at vedtage en fælles ramme for fælles operationer i forbindelse med tilsyn og udveksling af personale |
| --- | --- |

(e)

udvikle samarbejdsformer, som forbedrer den tekniske kapacitet til håndtering af grænseoverskridende aspekter af sort arbejde, ved at vedtage en fælles ramme for fælles operationer i forbindelse med tilsyn og udveksling af personale

| (f) | undersøge, hvordan man kan forbedre dataudvekslingen i overensstemmelse med Unionens databeskyttelsesregler, herunder undersøge muligheden for at bruge informationssystemet for det indre marked (IMI) og EESSI-systemet (Electronic Exchange of Social Security Information); |
| --- | --- |

(f)

undersøge, hvordan man kan forbedre dataudvekslingen i overensstemmelse med Unionens databeskyttelsesregler, herunder undersøge muligheden for at bruge informationssystemet for det indre marked (IMI) og EESSI-systemet (Electronic Exchange of Social Security Information);

| (f) | undersøge, hvordan man kan forbedre dataudvekslingen i overensstemmelse med Unionens databeskyttelsesregler, herunder undersøge muligheden for at bruge informationssystemet for det indre marked (IMI) og EESSI-systemet (Electronic Exchange of Social Security Information); |
| --- | --- |

(f)

undersøge, hvordan man kan forbedre dataudvekslingen i overensstemmelse med Unionens databeskyttelsesregler, herunder undersøge muligheden for at bruge informationssystemet for det indre marked (IMI) og EESSI-systemet (Electronic Exchange of Social Security Information);

| (g) | udvikle en permanent uddannelsesordning for håndhævelsesmyndigheder og vedtage en fælles ramme for gennemførelse af fælles uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

(g)

udvikle en permanent uddannelsesordning for håndhævelsesmyndigheder og vedtage en fælles ramme for gennemførelse af fælles uddannelsesaktiviteter;

| (g) | udvikle en permanent uddannelsesordning for håndhævelsesmyndigheder og vedtage en fælles ramme for gennemførelse af fælles uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

(g)

udvikle en permanent uddannelsesordning for håndhævelsesmyndigheder og vedtage en fælles ramme for gennemførelse af fælles uddannelsesaktiviteter;

| (h) | tilrettelægge peer reviews med henblik på at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til bekæmpelse af sort arbejde, herunder støtte til gennemførelse af de landespecifikke henstillinger, der er relateret til bekæmpelse eller forebyggelse af sort arbejde, som er udstedt af Rådet; |
| --- | --- |

(h)

tilrettelægge peer reviews med henblik på at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til bekæmpelse af sort arbejde, herunder støtte til gennemførelse af de landespecifikke henstillinger, der er relateret til bekæmpelse eller forebyggelse af sort arbejde, som er udstedt af Rådet;

| (h) | tilrettelægge peer reviews med henblik på at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til bekæmpelse af sort arbejde, herunder støtte til gennemførelse af de landespecifikke henstillinger, der er relateret til bekæmpelse eller forebyggelse af sort arbejde, som er udstedt af Rådet; |
| --- | --- |

(h)

tilrettelægge peer reviews med henblik på at følge medlemsstaternes fremskridt med hensyn til bekæmpelse af sort arbejde, herunder støtte til gennemførelse af de landespecifikke henstillinger, der er relateret til bekæmpelse eller forebyggelse af sort arbejde, som er udstedt af Rådet;

| (i) | øge bevidstheden om problemet ved at gennemføre fælles aktiviteter, f.eks. europæiske kampagner og vedtagelse af strategier på regionalt plan eller EU-plan, herunder sektorspecifikke strategier. |
| --- | --- |

(i)

øge bevidstheden om problemet ved at gennemføre fælles aktiviteter, f.eks. europæiske kampagner og vedtagelse af strategier på regionalt plan eller EU-plan, herunder sektorspecifikke strategier.

| (i) | øge bevidstheden om problemet ved at gennemføre fælles aktiviteter, f.eks. europæiske kampagner og vedtagelse af strategier på regionalt plan eller EU-plan, herunder sektorspecifikke strategier. |
| --- | --- |

(i)

øge bevidstheden om problemet ved at gennemføre fælles aktiviteter, f.eks. europæiske kampagner og vedtagelse af strategier på regionalt plan eller EU-plan, herunder sektorspecifikke strategier.

Begrundelse

Platformens driftsmæssige kvalitet kan sikres ved, at der træffes hensigtsmæssige beslutninger baseret på et solidt grundlag. Derfor er det nødvendigt at råde over en stor database med sammenlignelige og kvalitetsprægede oplysninger, og det bør være en af platformens første opgaver at opbygge en sådan database, hvis det skal lykkes for den at opfylde sin mission.

Anbefalet ændring 3

Artikel 5, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Når medlemsstaterne udpeger deres repræsentanter, bør de inddrage alle offentlige myndigheder, som spiller en rolle i forbindelse med forebyggelse af og/eller afskrækkelse fra sort arbejde, bl.a. arbejdstilsyn, socialsikringsmyndigheder, skattemyndigheder, arbejdsformidlinger og migrationsmyndigheder, i det følgende benævnt »håndhævelsesmyndigheder«. De kan ligeledes i overensstemmelse med national lov og/eller praksis inddrage arbejdsmarkedets parter. | 2.   Når medlemsstaterne udpeger deres repræsentanter, bør de inddrage alle offentlige myndigheder, som spiller en rolle i forbindelse med forebyggelse af og/eller afskrækkelse fra sort arbejde, bl.a. arbejdstilsyn, socialsikringsmyndigheder, skattemyndigheder, arbejdsformidlinger og migrationsmyndigheder, i det følgende benævnt »håndhævelsesmyndigheder«. De kan ligeledes i overensstemmelse med national lov og/eller praksis inddrage de lokale og regionale myndigheder og arbejdsmarkedets parter. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.   Når medlemsstaterne udpeger deres repræsentanter, bør de inddrage alle offentlige myndigheder, som spiller en rolle i forbindelse med forebyggelse af og/eller afskrækkelse fra sort arbejde, bl.a. arbejdstilsyn, socialsikringsmyndigheder, skattemyndigheder, arbejdsformidlinger og migrationsmyndigheder, i det følgende benævnt »håndhævelsesmyndigheder«. De kan ligeledes i overensstemmelse med national lov og/eller praksis inddrage arbejdsmarkedets parter.

2.   Når medlemsstaterne udpeger deres repræsentanter, bør de inddrage alle offentlige myndigheder, som spiller en rolle i forbindelse med forebyggelse af og/eller afskrækkelse fra sort arbejde, bl.a. arbejdstilsyn, socialsikringsmyndigheder, skattemyndigheder, arbejdsformidlinger og migrationsmyndigheder, i det følgende benævnt »håndhævelsesmyndigheder«. De kan ligeledes i overensstemmelse med national lov og/eller praksis inddrage de lokale og regionale myndigheder og arbejdsmarkedets parter.

Begrundelse

I betragtning af, at de lokale og regionale myndigheder er i direkte kontakt med borgerne og samarbejder med arbejdsgivere og forvaltningsenheder med ansvar for beskæftigelsesspørgsmål, sort arbejde og social sikring, er det vigtigt også at fremhæve det bidrag, de yder mht. at øge bevidstheden om problemer med sort arbejde og finde frem til og gennemføre løsninger på området.

Bruxelles, den 7. oktober 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2013/243/en/1/EF13243EN.pdf

1

(2)  Regionsudvalgets udtalelse CdR 5278/2013 om »Øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger«.

2

»Øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger«

(3)  Regionsudvalgets udtalelse CdR 9/2012 fin om »En samlet strategi for migration og mobilitet«.

3

»En samlet strategi for migration og mobilitet«

---