# Az Európai Unió L 360/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 360 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. december 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 360

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. december 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 1334/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a gamma-cihalotrin hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról, továbbá az említett hatóanyag ideiglenes engedélyeinek a tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 1335/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2535/2001/EK rendelet módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 1336/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 16.) a tej- és tejtermékágazatot érintő ideiglenes támogatási intézkedéseknek a vajra és sovány tejporra vonatkozó 2015. évi állami intervenciós időszak előrehozatala formájában történő megállapításáról | 13 |
| | * | A Bizottság 1337/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatása iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 1338/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a Zöld-foki-szigeteknek az Európai Unióba irányuló egyes halászati termékek exportjával kapcsolatos különleges helyzetére figyelemmel a származó termék általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásában használt fogalmának meghatározása tekintetében a 2454/93/EGK rendelettől való eltérésről szóló 439/2011/EU végrehajtási rendeletnek az eltérés meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról | 17 |
| | | A Bizottság 1339/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 20 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2014/109/EU felhatalmazáson alapuló irányelve (2014. október 10.) a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a dohánytermékeken feltüntetendő képes figyelmeztetéseket tartalmazó képtár létrehozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/911/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. december 4.) a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lettországgal való automatizált adatcsere megindításáról | 28 |
| | * | A Tanács 2014/912/KKBP határozata (2014. december 15.) a Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról | 30 |
| | * | A Tanács 2014/913/KKBP határozata (2014. december 15.) a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról | 44 |
| | | 2014/914/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. december 15.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról szóló 2014/170/EU végrehajtási határozat Belize vonatkozásában való módosításáról | 53 |
| | * | A Tanács 2014/915/KKBP határozata (2014. december 16.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Grúzia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról | 56 |
| | | 2014/916/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 15.) a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin sónak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló 2014/154/EU végrehajtási határozat mellékletének helyesbítéséről
  (az értesítés a C(2014) 9452. számú dokumentummal történt) | 58 |
| | | 2014/917/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 15.) a károsítók jelenlétének, valamint a tagállamok által hozott vagy tervezett intézkedéseknek a bejelentése tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
  (az értesítés a C(2014) 9460. számú dokumentummal történt) | 59 |
| | | 2014/918/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 16.) a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó poliészter vágott szál behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről | 65 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 1334/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a gamma-cihalotrin hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról, továbbá az említett hatóanyag ideiglenes engedélyeinek a tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 1335/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2535/2001/EK rendelet módosításáról

6

*

A Bizottság 1336/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 16.) a tej- és tejtermékágazatot érintő ideiglenes támogatási intézkedéseknek a vajra és sovány tejporra vonatkozó 2015. évi állami intervenciós időszak előrehozatala formájában történő megállapításáról

13

*

A Bizottság 1337/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatása iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról

15

*

A Bizottság 1338/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a Zöld-foki-szigeteknek az Európai Unióba irányuló egyes halászati termékek exportjával kapcsolatos különleges helyzetére figyelemmel a származó termék általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásában használt fogalmának meghatározása tekintetében a 2454/93/EGK rendelettől való eltérésről szóló 439/2011/EU végrehajtási rendeletnek az eltérés meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

17

A Bizottság 1339/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

20

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2014/109/EU felhatalmazáson alapuló irányelve (2014. október 10.) a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a dohánytermékeken feltüntetendő képes figyelmeztetéseket tartalmazó képtár létrehozása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

22

HATÁROZATOK

2014/911/EU

*

A Tanács határozata (2014. december 4.) a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lettországgal való automatizált adatcsere megindításáról

28

*

A Tanács 2014/912/KKBP határozata (2014. december 15.) a Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

30

*

A Tanács 2014/913/KKBP határozata (2014. december 15.) a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról

44

2014/914/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. december 15.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról szóló 2014/170/EU végrehajtási határozat Belize vonatkozásában való módosításáról

53

*

A Tanács 2014/915/KKBP határozata (2014. december 16.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Grúzia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról

56

2014/916/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 15.) a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin sónak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló 2014/154/EU végrehajtási határozat mellékletének helyesbítéséről
  (az értesítés a C(2014) 9452. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2014) 9452. számú dokumentummal történt)

58

2014/917/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 15.) a károsítók jelenlétének, valamint a tagállamok által hozott vagy tervezett intézkedéseknek a bejelentése tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
  (az értesítés a C(2014) 9460. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2014) 9460. számú dokumentummal történt)

59

2014/918/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 16.) a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó poliészter vágott szál behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/1

---

A BIZOTTSÁG 1334/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 16.)

a gamma-cihalotrin hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról, továbbá az említett hatóanyag ideiglenes engedélyeinek a tagállamok által történő meghosszabbításának engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagokra, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt fogadtak el határozatot. A gamma-cihalotrin esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2004/686/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK tanácsi irányelvet (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagokra, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt fogadtak el határozatot. A gamma-cihalotrin esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2004/686/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2003. november 4-én az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Cheminova A/S-től a gamma-cihalotrin hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2004/686/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2003. november 4-én az Egyesült Királysághoz kérelem érkezett a Cheminova A/S-től a gamma-cihalotrin hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2004/686/EK határozat megerősítette, hogy a dosszié hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam, az Egyesült Királyság 2008. január 25-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. A 188/2011/EU bizottsági rendelet (4) 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően a kérelmezőt kiegészítő információk benyújtására kérték fel. Az Egyesült Királyság által a kiegészítő adatokról készített értékelést az aktualizált értékelőjelentés-tervezethez csatolt kiegészítés formájában nyújtották be 2012. szeptember 13-án. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam, az Egyesült Királyság 2008. január 25-én a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. A 188/2011/EU bizottsági rendelet (4) 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően a kérelmezőt kiegészítő információk benyújtására kérték fel. Az Egyesült Királyság által a kiegészítő adatokról készített értékelést az aktualizált értékelőjelentés-tervezethez csatolt kiegészítés formájában nyújtották be 2012. szeptember 13-án.

| (4) | A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét. A Hatóság 2014. február 4-én ismertette a Bizottsággal a gamma-cihalotrin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelése alapján levont következtetését (5). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a gamma-cihalotrinról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2014. október 10-én véglegesítették. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) megvizsgálták az értékelő jelentés tervezetét. A Hatóság 2014. február 4-én ismertette a Bizottsággal a gamma-cihalotrin hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelése alapján levont következtetését (5). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd a gamma-cihalotrinról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában 2014. október 10-én véglegesítették.

| (5) | A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a gamma-cihalotrin jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság felülvizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a gamma-cihalotrin jóváhagyása indokolt.

| (6) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Nevezetesen indokolt bizonyos további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(6)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Nevezetesen indokolt bizonyos további megerősítő információkat kérni.

| (7) | A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (8) | Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül és a 91/414/EGK irányelvről az 1107/2009/EK rendeletre való áttérés következtében előállt különleges helyzetre figyelemmel ugyanakkor be kell tartani a következőket. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó teljes dokumentációnak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására, valamint értékelésére. |
| --- | --- |

(8)

Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül és a 91/414/EGK irányelvről az 1107/2009/EK rendeletre való áttérés következtében előállt különleges helyzetre figyelemmel ugyanakkor be kell tartani a következőket. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. Az engedélyeket a tagállamok szükség szerint módosítják, újakkal helyettesítik vagy visszavonják. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó teljes dokumentációnak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására, valamint értékelésére.

| (9) | A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (6) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek támadhatnak a meglévő engedélyek jogosultjainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dokumentációhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét ezidáig módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó irányelvekhez képest sem a tagállamokra, sem az engedélyek jogosultjaira nem ró új kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(9)

A 3600/92/EGK bizottsági rendelet (6) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek támadhatnak a meglévő engedélyek jogosultjainak az adathozzáférésre vonatkozó kötelezettségei tekintetében. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek látszik pontosítani a tagállamok kötelezettségeit, különösen azt, hogy meg kell győződniük arról, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér az említett irányelv II. mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő dokumentációhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét ezidáig módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó irányelvekhez képest sem a tagállamokra, sem az engedélyek jogosultjaira nem ró új kötelezettségeket.

| (10) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (7) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 540/2011/EU végrehajtási rendelet (7) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Helyénvaló továbbá a tagállamok számára engedélyezni, hogy a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerek ideiglenes engedélyeit meghosszabbítsák, annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésükre az e rendeletben előírt, a szóban forgó ideiglenes engedélyekre vonatkozó kötelezettségek teljesítésére. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló továbbá a tagállamok számára engedélyezni, hogy a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerek ideiglenes engedélyeit meghosszabbítsák, annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésükre az e rendeletben előírt, a szóban forgó ideiglenes engedélyekre vonatkozó kötelezettségek teljesítésére.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott gamma-cihalotrin hatóanyag az ugyanebben a mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Növényvédő szerek újraértékelése

(1)   A tagállamok az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően – amennyiben szükséges – a hatóanyagként gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerekre kiadott érvényes engedélyeket 2015. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják.

Az említett időpontig különösen azt ellenőrizik, hogy teljesülnek-e az e rendelet I. mellékletében meghatározott feltételek, az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopban foglaltak kivételével, és hogy az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK irányelv 13. cikkének (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében meghatározottak szerint a 91/414/EK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dossziéval, illetve dossziéhoz való hozzáféréssel.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek gamma-cihalotrint tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike legkésőbb 2015. március 31-ig felkerült az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékre, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek szerint, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dosszié alapján és az e rendelet I. mellékletének az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopában foglaltak figyelembevételével újból elvégzik a szer értékelését. Ezen értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

Ezt követően a tagállamok:

| a) | a gamma-cihalotrint egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében legkésőbb 2016. szeptember 30-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
| --- | --- |

a)

a gamma-cihalotrint egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében legkésőbb 2016. szeptember 30-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

| b) | a gamma-cihalotrint több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2016. szeptember 30-ig, vagy ha a kérdéses anyagnak vagy anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről vagy jóváhagyásáról rendelkező adott jogszabályban vagy jogszabályokban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

a gamma-cihalotrint több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2016. szeptember 30-ig, vagy ha a kérdéses anyagnak vagy anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről vagy jóváhagyásáról rendelkező adott jogszabályban vagy jogszabályokban az ilyen módosításra vagy visszavonásra későbbi időpont van megszabva, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

3. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Az ideiglenes engedélyek meghosszabbítása

A tagállamok a gamma-cihalotrint tartalmazó növényvédő szerek ideiglenes engedélyeit a legkésőbb 2016. szeptember 30-án lezáruló időszakra meghosszabbíthatják.

5. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. április 1-jétől kell alkalmazni.

A 4. cikk azonban már e rendelet hatálybalépésétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2004. szeptember 29-i 2004/686/EK határozata a prokinazidnak, az IKI-220-nak (flonikamid) és a gamma-cihalotrinnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dokumentációk teljességének alapjában véve történő elismeréséről (HL L 313., 2004.10.12., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság 2011. február 25-i 188/2011/EU rendelete a 91/414/EGK irányelvről szóló értesítés után két évvel nem forgalmazott hatóanyagok értékelésére irányuló eljárás tekintetében az irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 53., 2011.2.26., 51. o.).

4

(5)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, 2014. A gamma-cihalotrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről készült szakértői értékelés megállapításai. EFSA Journal 2014; 12(2):3560, [93 o.] doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

(6)  A Bizottság 1992. december 11-i 3600/92/EGK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 366., 1992.12.15., 10. o.).

6

(7)  A Bizottság 2011. május 25-i 540/2011/EU végrehajtási rendelete az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamma-cihalotrin
  CAS-szám: 76703-62-3
  CIPAC-szám: 768 | (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát vagy
  (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát | ≥ 980 g/kg | 2015. április 1. | 2025. március 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2014. október 10-én véglegesített, a gamma-cihalotrinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  a) | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; |

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Gamma-cihalotrin

CAS-szám: 76703-62-3

CIPAC-szám: 768

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát vagy

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát

≥ 980 g/kg

2015. április 1.

2025. március 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2014. október 10-én véglegesített, a gamma-cihalotrinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

a)

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága;

| b) | a vízi szervezetekre jelentett kockázat. |
| --- | --- |

b)

a vízi szervezetekre jelentett kockázat.

Az alkalmazás feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmező megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:

| 1. | a maradékanyagok testfolyadékokban, szövetekben és a környezetben történő ellenőrzésének analitikai módszerei; |
| --- | --- |

1.

a maradékanyagok testfolyadékokban, szövetekben és a környezetben történő ellenőrzésének analitikai módszerei;

| 2. | a CPCA, PBA és PBA(OH) metabolitok toxicitási profilja; |
| --- | --- |

2.

a CPCA, PBA és PBA(OH) metabolitok toxicitási profilja;

| 3. | a vadon élő emlősökre jelentett hosszú távú kockázat; |
| --- | --- |

3.

a vadon élő emlősökre jelentett hosszú távú kockázat;

| 4. | a szárazföldi és a vízi táplálkozási láncokban jelentkező lehetséges biomagnifikáció. |
| --- | --- |

4.

a szárazföldi és a vízi táplálkozási láncokban jelentkező lehetséges biomagnifikáció.

Ezen információkat a kérelmezőnek 2017. március 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, Azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „82 | Gamma-cihalotrin
  CAS-szám: 76703-62-3
  CIPAC-szám: 768 | (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát vagy
  (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát | ≥ 980 g/kg | 2015. április 1. | 2025. március 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2014. október 10-én véglegesített, a metaflumizonról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  a) | a szert kezelők és más dolgozók biztonsága; |

Sorszám

Közhasználatú név, Azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„82

Gamma-cihalotrin

CAS-szám: 76703-62-3

CIPAC-szám: 768

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát vagy

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil (1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenil]-2,2-dimetilciklopropán-karboxilát

≥ 980 g/kg

2015. április 1.

2025. március 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságában 2014. október 10-én véglegesített, a metaflumizonról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

a)

a szert kezelők és más dolgozók biztonsága;

| b) | a vízi szervezetekre jelentett kockázat. |
| --- | --- |

b)

a vízi szervezetekre jelentett kockázat.

Az alkalmazás feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmező megerősítő információt nyújt be az alábbiakról:

| 1. | a maradékanyagok testfolyadékokban, szövetekben és a környezetben történő ellenőrzésének analitikai módszerei; |
| --- | --- |

1.

a maradékanyagok testfolyadékokban, szövetekben és a környezetben történő ellenőrzésének analitikai módszerei;

| 2. | a CPCA, PBA és PBA(OH) metabolitok toxicitási profilja; |
| --- | --- |

2.

a CPCA, PBA és PBA(OH) metabolitok toxicitási profilja;

| 3. | a vadon élő emlősökre jelentett hosszú távú kockázat; |
| --- | --- |

3.

a vadon élő emlősökre jelentett hosszú távú kockázat;

| 4. | a szárazföldi és a vízi táplálkozási láncokban jelentkező lehetséges biomagnifikáció. |
| --- | --- |

4.

a szárazföldi és a vízi táplálkozási láncokban jelentkező lehetséges biomagnifikáció.

A megfelelő információkat a kérelmezőnek 2017. március 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

1

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/6

---

A BIZOTTSÁG 1335/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 16.)

a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2535/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2)2015. január 1-jei hatállyal módosította a 4. árucsoportba tartozó tejtermékekhez tartozó KN-kódokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2)2015. január 1-jei hatállyal módosította a 4. árucsoportba tartozó tejtermékekhez tartozó KN-kódokat.

| (2) | A 2535/2001/EK bizottsági rendelet (3) részletes szabályokat állapít meg a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében. A tejtermékekhez tartozó megváltozott KN-kódok figyelembevétele érdekében az említett rendelet I., II. és VIIa. mellékletét módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2535/2001/EK bizottsági rendelet (3) részletes szabályokat állapít meg a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében. A tejtermékekhez tartozó megváltozott KN-kódok figyelembevétele érdekében az említett rendelet I., II. és VIIa. mellékletét módosítani kell.

| (3) | A 2535/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése olyan KN-kódokra hivatkozik, amelyek 2015. január 1-jei hatállyal törlésre kerülnek. Emellett a 2002/309/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) által jóváhagyott, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak (5) a sajtokra vonatkozó engedményekről szóló 3. melléklete előírja a kétoldalú sajtkereskedelem teljes liberalizációját 2007-től. Az említett rendelkezés ezért elavult, és el kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A 2535/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése olyan KN-kódokra hivatkozik, amelyek 2015. január 1-jei hatállyal törlésre kerülnek. Emellett a 2002/309/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat (4) által jóváhagyott, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak (5) a sajtokra vonatkozó engedményekről szóló 3. melléklete előírja a kétoldalú sajtkereskedelem teljes liberalizációját 2007-től. Az említett rendelkezés ezért elavult, és el kell hagyni.

| (4) | A 2535/2001/EK rendelet 19a. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (4) bekezdésének c) pontja, melyek az említett rendelet VIIa. mellékletének 3. részéhez kapcsolódnak, valamint a 2535/2001/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, amely a II. melléklet C. részéhez kapcsolódik, a sajtra vonatkozó vámkontingensre, illetve kedvezményes behozatalra hivatkozik a 2004/441/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodásnak (7) megfelelően. A szóban forgó rendelkezések olyan KN-kódokra hivatkoznak, amelyek 2015. január 1-jei hatállyal törlésre kerülnek. Mivel a megfelelő kontingensidőszak és importvám-lebontási időszak lejárt, helyénvaló törölni az említett rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(4)

A 2535/2001/EK rendelet 19a. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (4) bekezdésének c) pontja, melyek az említett rendelet VIIa. mellékletének 3. részéhez kapcsolódnak, valamint a 2535/2001/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja, amely a II. melléklet C. részéhez kapcsolódik, a sajtra vonatkozó vámkontingensre, illetve kedvezményes behozatalra hivatkozik a 2004/441/EK tanácsi határozattal (6) jóváhagyott, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodásnak (7) megfelelően. A szóban forgó rendelkezések olyan KN-kódokra hivatkoznak, amelyek 2015. január 1-jei hatállyal törlésre kerülnek. Mivel a megfelelő kontingensidőszak és importvám-lebontási időszak lejárt, helyénvaló törölni az említett rendelkezéseket.

| (5) | A 2535/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2535/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2535/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 4. cikk (2) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a 4. cikk (2) bekezdését el kell hagyni;

| 2. | a 19a. cikk (1) bekezdésének c) pontját és (4) bekezdésének c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

2.

a 19a. cikk (1) bekezdésének c) pontját és (4) bekezdésének c) pontját el kell hagyni;

| 3. | a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.

a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontját el kell hagyni;

| 4. | az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

4.

az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul;

| 5. | a II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A B. rész helyébe az e rendelet II. mellékletének szövege lép; |
| --- | --- | --- |

5.

a II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A B. rész helyébe az e rendelet II. mellékletének szövege lép;

| b) | A C. részt el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

A C. részt el kell hagyni;

| 6. | a VIIa. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3. részt el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

6.

a VIIa. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3. részt el kell hagyni;

| b) | a 4. rész helyébe az e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

b)

a 4. rész helyébe az e rendelet III. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2015. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. október 16-i 1101/2014/EU végrehajtási rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 312., 2014.10.31., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2001. december 14-i 2535/2001/EK rendelete a tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 341., 2001.12.22., 29. o.).

3

(4)  A Tanács és – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás tekintetében – a Bizottság 2002. április 4-i 2002/309/EK, Euratom határozata a Svájci Államszövetséggel létrejött hét megállapodás megkötéséről (HL L 114., 2002.4.30., 1. o.).

4

(5)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

5

(6)  A Tanács 2004. április 26-i 2004/441/EK határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 127., 2004.4.29., 109. o.).

6

(7)  HL L 311., 1999.12.4., 3. o.

7

---

I. MELLÉKLET

A 2535/2001/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I.A. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „I.A.

  SZÁRMAZÁSI ORSZÁGOK SZERINT LE NEM BONTOTT VÁMKONTINGENSEK











  Kontingensszám | KN-kód | Megnevezés (2) | Behozatali vám
  (EUR/100 kg nettó tömeg) | Származási ország | Éves kontingens
  (tonna) | Hathavi kontingens
  (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Sovány tejpor | 47,50 | Valamennyi harmadik ország | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj | 94,80 | Valamennyi harmadik ország | 11 360 | 5 680 |
| vajegyenértékben (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Pizzasajt, fagyasztva, egyenként 1 grammnál nem nagyobb tömegű darabokra felvágva, 5 kg vagy annál nagyobb nettó tartalmú tartályban, legalább 52 tömegszázalék víztartalommal, és szárazanyagra számítva legalább 38 tömegszázalék zsírtartalommal | 13,00 | Valamennyi harmadik ország | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Ömlesztett ementáli | 71,90 | Valamennyi harmadik ország | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Ementáli | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Ömlesztett Gruyère | 71,90 | Valamennyi harmadik ország | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyère, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Feldolgozásra szánt sajt | 83,50 | Valamennyi harmadik ország | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Cheddar | 21,00 | Valamennyi harmadik ország | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Friss (érleletlen vagy kezeletlen) sajt, beleértve a savósajtot és túrót, a 09.4591 számú kontingensbe tartozó pizzasajton kívül | 92,60
  92,60
  106,40 | Valamennyi harmadik ország | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Reszelt vagy őrölt sajt | 94,10 |
| 0406 30 31 | Egyéb ömlesztett sajt,
  a reszelt vagy őrölt sajt kivételével | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Kék erezetű sajt és egyéb sajtok, amelyek erezetét a Penicillium roqueforti hozza létre | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse és Appenzell | 85,80 |
| 0406 90 18 | Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or és Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Edam | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsit | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Kashkaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalo-Tyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Egyéb | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 47 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 52 tömegszázalék víztartalommal | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 52 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék víztartalommal | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 62 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 72 tömegszázalék víztartalommal | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 72 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal | 92,60 | |
| 0406 90 99 | Egyéb sajtok 40 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal | 106,40 | |

1.

Az I.A. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I.A.

SZÁRMAZÁSI ORSZÁGOK SZERINT LE NEM BONTOTT VÁMKONTINGENSEK

Kontingensszám

KN-kód

Megnevezés (2)

Behozatali vám

(EUR/100 kg nettó tömeg)

Származási ország

Éves kontingens

(tonna)

Hathavi kontingens

(tonna)

09.4590

0402 10 19

Sovány tejpor

47,50

Valamennyi harmadik ország

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj

94,80

Valamennyi harmadik ország

11 360

5 680

vajegyenértékben (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Pizzasajt, fagyasztva, egyenként 1 grammnál nem nagyobb tömegű darabokra felvágva, 5 kg vagy annál nagyobb nettó tartalmú tartályban, legalább 52 tömegszázalék víztartalommal, és szárazanyagra számítva legalább 38 tömegszázalék zsírtartalommal

13,00

Valamennyi harmadik ország

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Ömlesztett ementáli

71,90

Valamennyi harmadik ország

18 438

9 219

0406 90 13

Ementáli

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Ömlesztett Gruyère

71,90

Valamennyi harmadik ország

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyère, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Feldolgozásra szánt sajt

83,50

Valamennyi harmadik ország

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Cheddar

21,00

Valamennyi harmadik ország

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Friss (érleletlen vagy kezeletlen) sajt, beleértve a savósajtot és túrót, a 09.4591 számú kontingensbe tartozó pizzasajton kívül

92,60

92,60

106,40

Valamennyi harmadik ország

19 525

9 762,5

0406 20 00

Reszelt vagy őrölt sajt

94,10

0406 30 31

Egyéb ömlesztett sajt,

a reszelt vagy őrölt sajt kivételével

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Kék erezetű sajt és egyéb sajtok, amelyek erezetét a Penicillium roqueforti hozza létre

70,40

0406 90 17

Bergkäse és Appenzell

85,80

0406 90 18

Fromage Fribourgeois, Vacherin Mont d'Or és Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Edam

75,50

0406 90 25

Tilsit

75,50

0406 90 29

Kashkaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalo-Tyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Egyéb

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 47 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 52 tömegszázalék víztartalommal

75,50

0406 90 89

Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 52 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék víztartalommal

75,50

0406 90 92

Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 62 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 72 tömegszázalék víztartalommal

75,50

0406 90 93

Egyéb sajtok legfeljebb 40 tömegszázalék zsírtartalommal, valamint a zsírmentes anyagra számítva 72 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal

92,60

0406 90 99

Egyéb sajtok 40 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal

106,40

| 2. | Az I.I. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „I.I.


  Az Izlanddal létrejött, a 2007/138/EK határozattal jóváhagyott megállapodás II. melléklete szerinti vámkontingensek


  Éves kontingens július 1-jétől június 30-ig

  Mennyiség (tonna)










  Kontingensszám | KN-kód | Megnevezés (4) | Alkalmazandó vám | Éves mennyiség | Félévenkénti mennyiség 2008. január 1-jétől |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Természetes vaj | Mentesítés | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | »Skyr« | Mentesítés | 380 | 190 |

2.

Az I.I. rész helyébe a következő szöveg lép:

„I.I.

Az Izlanddal létrejött, a 2007/138/EK határozattal jóváhagyott megállapodás II. melléklete szerinti vámkontingensek

Éves kontingens július 1-jétől június 30-ig

Mennyiség (tonna)

Kontingensszám

KN-kód

Megnevezés (4)

Alkalmazandó vám

Éves mennyiség

Félévenkénti mennyiség 2008. január 1-jétől

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Természetes vaj

Mentesítés

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

»Skyr«

Mentesítés

380

190

---

(1)  1 kg termék = 1,22 kg vaj.

(2)  A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályaitól függetlenül a termék megnevezésénél használt kifejezések csupán jelzésértékűnek tekintendők, mivel a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát e melléklettel összefüggésben a KN-kód alkalmazási tartománya határozza meg. Az »ex« megjelölésű KN-kódok esetében a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.

(3)  Az említett sajtok akkor minősülnek ömlesztettnek, ha a Kombinált Nómenklatúra 0406 30 alszáma alá tartozó termékké dolgozták fel őket. A 2454/93/EGK rendelet 291–300. cikkét kell alkalmazni.”

(4)  A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére a termékek megnevezésénél használt kifejezések csupán jelzésértékűnek tekintendők, e melléklet alkalmazásában a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kódok alkalmazási tartománya határozza meg. Az »ex« megjelölésű KN-kódok esetén a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.

(5)  A termékbesorolás megerősítésének függvényében a KN-kód módosulhat.”

---

II. MELLÉKLET

„II.B.

KEDVEZMÉNYES BEHOZATALI MEGÁLLAPODÁSOK – TÖRÖKORSZÁG

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés (1) | Származási ország | Behozatali vám
  (EUR/100 kg nettó tömeg további megjelölés nélkül) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0406 90 29 | Kashkaval | Törökország | 67,19 |
| 2 | 0406 90 50 | Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben | Törökország | 67,19 |
| 3 | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Juh- vagy bivalytejből készült Tulum peyniri műanyag vagy egyéb csomagolásban, 10 kg-nál kisebb kiszerelésben | Törökország | 67,19 |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés (1)

Származási ország

Behozatali vám

(EUR/100 kg nettó tömeg további megjelölés nélkül)

1

0406 90 29

Kashkaval

Törökország

67,19

2

0406 90 50

Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben

Törökország

67,19

3

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Juh- vagy bivalytejből készült Tulum peyniri műanyag vagy egyéb csomagolásban, 10 kg-nál kisebb kiszerelésben

Törökország

67,19

---

(1)  A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére a termékek megnevezésénél használt kifejezések csupán jelzésértékűnek tekintendők, e melléklet alkalmazásában a kedvezményes rendszer alkalmazhatóságát a KN-kód alkalmazási tartománya határozza meg. Az »ex« megjelölésű KN-kódok esetében a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.”

1

---

III. MELLÉKLET

„4.

AZ EK–TÖRÖKORSZÁG TÁRSULÁSI TANÁCS 1/98 HATÁROZATÁNAK 1. JEGYZŐKÖNYVE SZERINTI VÁMKONTINGENSEK

| Kontingensszám | KN-kód | Megnevezés (1) | Származási ország | Éves kontingens január 1-jétől december 31-ig
  (tonna) | Behozatali vám
  (EUR/100 kg nettó tömeg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kashkaval | Törökország | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Juh- vagy bivalytejből készült Tulum peyniri műanyag vagy egyéb csomagolásban, 10 kg-nál kisebb kiszerelésben |

Kontingensszám

KN-kód

Megnevezés (1)

Származási ország

Éves kontingens január 1-jétől december 31-ig

(tonna)

Behozatali vám

(EUR/100 kg nettó tömeg)

09.0243

0406 90 29

Kashkaval

Törökország

2 300

0

0406 90 50

Juh- vagy bivalytejből készült sajt sós lét tartalmazó tartályban vagy juh- vagy kecskebőrben

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Juh- vagy bivalytejből készült Tulum peyniri műanyag vagy egyéb csomagolásban, 10 kg-nál kisebb kiszerelésben

---

(1)  A Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályai ellenére a termékek megnevezésénél használt kifejezések csupán jelzésértékűnek tekintendők, e melléklet alkalmazásában a kedvezményes rendszer alkalmazhatóságát a KN-kódok alkalmazási tartománya határozza meg. Az »ex« megjelölésű KN-kódok esetén a kedvezményes feltételek alkalmazhatóságát a KN-kód és a megfelelő árumegnevezés együttesen határozza meg.”

1

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/13

---

A BIZOTTSÁG 1336/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. december 16.)

a tej- és tejtermékágazatot érintő ideiglenes támogatási intézkedéseknek a vajra és sovány tejporra vonatkozó 2015. évi állami intervenciós időszak előrehozatala formájában történő megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | Az orosz kormány 2014. augusztus 7-én betiltotta egyes termékek, köztük a tej és tejtermékek Unióból Oroszországba irányuló importját. E fontos exportpiac hirtelen kiesése miatt a tilalom piaci zavarokhoz vezetett, és jelentős árcsökkenést okozott. |
| --- | --- |

(1)

Az orosz kormány 2014. augusztus 7-én betiltotta egyes termékek, köztük a tej és tejtermékek Unióból Oroszországba irányuló importját. E fontos exportpiac hirtelen kiesése miatt a tilalom piaci zavarokhoz vezetett, és jelentős árcsökkenést okozott.

| (2) | Az 1308/2013/EU rendelet 12. cikkének d) pontja értelmében március 1-jétől szeptember 30-ig van lehetőség állami intervencióra a vaj és a sovány tejpor tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az 1308/2013/EU rendelet 12. cikkének d) pontja értelmében március 1-jétől szeptember 30-ig van lehetőség állami intervencióra a vaj és a sovány tejpor tekintetében.

| (3) | Ennek következtében olyan helyzet alakult ki, amelyben az 1308/2013/EU rendelet szerinti szokásos intézkedések nem tűnnek elégségesnek a piaci zavar kezeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Ennek következtében olyan helyzet alakult ki, amelyben az 1308/2013/EU rendelet szerinti szokásos intézkedések nem tűnnek elégségesnek a piaci zavar kezeléséhez.

| (4) | A vajra és sovány tejporra vonatkozó állami intervenciós időszak a 949/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (2)2014. december 31-ig meghosszabbításra került. |
| --- | --- |

(4)

A vajra és sovány tejporra vonatkozó állami intervenciós időszak a 949/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (2)2014. december 31-ig meghosszabbításra került.

| (5) | Az Unióban a vaj és a sovány tejpor ára tovább csökkent, és az árleszorítás tendenciája valószínűleg folytatódni fog. |
| --- | --- |

(5)

Az Unióban a vaj és a sovány tejpor ára tovább csökkent, és az árleszorítás tendenciája valószínűleg folytatódni fog.

| (6) | Annak érdekében, hogy megakadályozható legyen az árak további csökkenése és a piaci zavarok súlyosbodása, fontos, hogy az állami intervenció lehetősége 2014. december 31-ét követően is fennálljon. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy megakadályozható legyen az árak további csökkenése és a piaci zavarok súlyosbodása, fontos, hogy az állami intervenció lehetősége 2014. december 31-ét követően is fennálljon.

| (7) | Következésképpen helyénvaló a vaj és a sovány tejpor tekintetében a 2015. évi intervenciós felvásárlási időszak kezdeteként január 1-jét meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen helyénvaló a vaj és a sovány tejpor tekintetében a 2015. évi intervenciós felvásárlási időszak kezdeteként január 1-jét meghatározni.

| (8) | A piaci helyzet azonnali befolyásolása és az árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében az e rendeletben előírt ideiglenes intézkedésnek a rendelet kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(8)

A piaci helyzet azonnali befolyásolása és az árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében az e rendeletben előírt ideiglenes intézkedésnek a rendelet kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet 12. cikkének d) pontjától eltérve 2015-ben január 1-jétőlszeptember 30-ig van lehetőség állami intervencióra a vaj és a sovány tejpor tekintetében.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 949/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tej- és tejtermékágazatot érintő ideiglenes támogatási intézkedéseknek a vajra és sovány tejporra vonatkozó 2014. évi állami intervenciós időszak meghosszabbítása formájában történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 21. o.).

2

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/15

---

A BIZOTTSÁG 1337/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 16.)

a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatása iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére, 20. cikke c), f), l), m) és n) pontjára, valamint 223. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 947/2014/EU (4) és a 948/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) bevezette a vaj, illetve a sovány tejpor magántárolási rendszerét a különösen nehéz piaci helyzetre való tekintettel, melynek elsődleges kiváltó oka az orosz kormány által az Unióból származó tejtermékek Oroszországba történő behozatalára kivetett tilalom volt. |
| --- | --- |

(1)

A 947/2014/EU (4) és a 948/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) bevezette a vaj, illetve a sovány tejpor magántárolási rendszerét a különösen nehéz piaci helyzetre való tekintettel, melynek elsődleges kiváltó oka az orosz kormány által az Unióból származó tejtermékek Oroszországba történő behozatalára kivetett tilalom volt.

| (2) | Az említett rendeletek a támogatás iránti kérelmek benyújtásának határidejét 2014. december 31-ében állapítják meg. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendeletek a támogatás iránti kérelmek benyújtásának határidejét 2014. december 31-ében állapítják meg.

| (3) | Időközben a vaj és a sovány tejpor ára az Unióban tovább csökkent, és az árakat leszorító piaci nyomás várhatóan továbbra sem enyhül majd. |
| --- | --- |

(3)

Időközben a vaj és a sovány tejpor ára az Unióban tovább csökkent, és az árakat leszorító piaci nyomás várhatóan továbbra sem enyhül majd.

| (4) | A jelenlegi piaci helyzetre való tekintettel ezért helyénvaló a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatási rendszerét meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

A jelenlegi piaci helyzetre való tekintettel ezért helyénvaló a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatási rendszerét meghosszabbítani.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 947/2014/EU rendelet módosítása

A 947/2014/EU rendelet 5. cikkében a „2014. december 31.” szöveg helyébe a „2015. február 28.” szöveg lép.

2. cikk

A 948/2014/EU rendelet módosítása

A 948/2014/EU rendelet 5. cikkében a „2014. december 31.” szöveg helyébe a „2015. február 28.” szöveg lép.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 947/2014/EU végrehajtási rendelete a vaj magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 948/2014/EU végrehajtási rendelete a sovány tejpor magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 18. o.).

5

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/17

---

A BIZOTTSÁG 1338/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 16.)

a Zöld-foki-szigeteknek az Európai Unióba irányuló egyes halászati termékek exportjával kapcsolatos különleges helyzetére figyelemmel a „származó termék” általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásában használt fogalmának meghatározása tekintetében a 2454/93/EGK rendelettől való eltérésről szóló 439/2011/EU végrehajtási rendeletnek az eltérés meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 247. cikkére,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 815/2008/EK bizottsági rendelettel (3) a Zöld-foki-szigetek számára a 2454/93/EGK rendeletben meghatározott származási szabályoktól való eltérést engedélyeztek. A 439/2011/EU végrehajtási rendelettel (4) a Bizottság egy új eltérést engedélyezett a Zöld-foki-szigeteknek az említett származási szabályoktól. Az utolsó eltérés 2014. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A 815/2008/EK bizottsági rendelettel (3) a Zöld-foki-szigetek számára a 2454/93/EGK rendeletben meghatározott származási szabályoktól való eltérést engedélyeztek. A 439/2011/EU végrehajtási rendelettel (4) a Bizottság egy új eltérést engedélyezett a Zöld-foki-szigeteknek az említett származási szabályoktól. Az utolsó eltérés 2014. december 31-én hatályát veszti.

| (2) | 2014. június 4-i levelében a Zöld-foki-szigetek kérvényezte az említett eltérés 2015. január 1-jétől határozatlan időre való meghosszabbítását vagy az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az említett két fél között létrejött (közzéteendő) jegyzőkönyv hatályvesztéséig, vagy az Unió és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége közötti jövőbeni gazdasági partnerségi megállapodás szerinti származási szabályok alkalmazásának kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik időpont következik be később. Az említett kérelem évi 2 500 tonna elkészített vagy konzervált makrélafilére, illetve évi 875 tonna elkészített vagy konzervált tonmakrélára vagy páncélosmakrahal-filére vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

2014. június 4-i levelében a Zöld-foki-szigetek kérvényezte az említett eltérés 2015. január 1-jétől határozatlan időre való meghosszabbítását vagy az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az említett két fél között létrejött (közzéteendő) jegyzőkönyv hatályvesztéséig, vagy az Unió és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége közötti jövőbeni gazdasági partnerségi megállapodás szerinti származási szabályok alkalmazásának kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik időpont következik be később. Az említett kérelem évi 2 500 tonna elkészített vagy konzervált makrélafilére, illetve évi 875 tonna elkészített vagy konzervált tonmakrélára vagy páncélosmakrahal-filére vonatkozik.

| (3) | A 2008-tól kezdve a Zöld-foki-szigeteknek engedélyezett eltérésekben megállapított teljes éves mennyiségek jelentős mértékben hozzájárultak a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat helyzetének javulásához. A szóban forgó mennyiségek bizonyos mértékig a zöld-foki-szigeteki kisüzemi halászflotta revitalizációját is segítették, ami rendkívül fontos az ország számára. A zöld-foki-szigeteki halászflotta tervezett mértékű revitalizációjának megvalósításához azonban a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat elegendő származó nyersanyaggal való ellátása szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A 2008-tól kezdve a Zöld-foki-szigeteknek engedélyezett eltérésekben megállapított teljes éves mennyiségek jelentős mértékben hozzájárultak a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat helyzetének javulásához. A szóban forgó mennyiségek bizonyos mértékig a zöld-foki-szigeteki kisüzemi halászflotta revitalizációját is segítették, ami rendkívül fontos az ország számára. A zöld-foki-szigeteki halászflotta tervezett mértékű revitalizációjának megvalósításához azonban a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat elegendő származó nyersanyaggal való ellátása szükséges.

| (4) | A kérelemből kitűnik, hogy az eltérés megszűnése hátrányosan befolyásolná a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat Európai Unióba irányuló exportjának folytatását, és ez megakadályozhatja a zöld-foki-szigeteki kisméretű nyílt tengeri halászflotta további fejlődését. |
| --- | --- |

(4)

A kérelemből kitűnik, hogy az eltérés megszűnése hátrányosan befolyásolná a zöld-foki-szigeteki halfeldolgozó ágazat Európai Unióba irányuló exportjának folytatását, és ez megakadályozhatja a zöld-foki-szigeteki kisméretű nyílt tengeri halászflotta további fejlődését.

| (5) | A helyi halászflotta revitalizációja érdekében a Zöld-foki-szigetek által tett erőfeszítések nyomán elért eredmények konszolidációjához hosszabb időre van szükség. Az eltérés elegendő időt biztosítana arra, hogy a Zöld-foki-szigetek felkészüljön a preferenciális származás megállapítására vonatkozó szabályoknak való megfelelésre. |
| --- | --- |

(5)

A helyi halászflotta revitalizációja érdekében a Zöld-foki-szigetek által tett erőfeszítések nyomán elért eredmények konszolidációjához hosszabb időre van szükség. Az eltérés elegendő időt biztosítana arra, hogy a Zöld-foki-szigetek felkészüljön a preferenciális származás megállapítására vonatkozó szabályoknak való megfelelésre.

| (6) | Ugyanakkor a származó termékek fogalommeghatározásának tekintetében engedélyezett eltérés ideiglenes jellegére való tekintettel nem lehetséges az eltérés határozatlan időre való engedélyezése a Zöld-foki-szigetek kérelmének megfelelően. Ehelyett annak érdekében, hogy a Zöld-foki-szigetek megfeleljen a szabályoknak, az eltérést két évre kell biztosítani évente 2 500 tonna elkészített vagy konzervált makrélafilé, valamint 875 tonna elkészített vagy konzervált tonmakréla vagy páncélosmakrahal-filé tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Ugyanakkor a származó termékek fogalommeghatározásának tekintetében engedélyezett eltérés ideiglenes jellegére való tekintettel nem lehetséges az eltérés határozatlan időre való engedélyezése a Zöld-foki-szigetek kérelmének megfelelően. Ehelyett annak érdekében, hogy a Zöld-foki-szigetek megfeleljen a szabályoknak, az eltérést két évre kell biztosítani évente 2 500 tonna elkészített vagy konzervált makrélafilé, valamint 875 tonna elkészített vagy konzervált tonmakréla vagy páncélosmakrahal-filé tekintetében.

| (7) | A 439/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 439/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 439/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Az 1. cikkben meghatározott eltérést, amennyiben a 2454/93/EGK rendelet 74. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek, a Zöld-foki-szigetekről exportált és az Unióban szabad forgalomba bocsáthatónak minősített termékekre alkalmazni kell a 2011. január 1. és 2011. december 31., a 2012. január 1. és 2012. december 31., a 2013. január 1. és 2013. december 31., a 2014. január 1. és 2014. december 31., a 2015. január 1. és 2015. december 31. és a 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakokban, legfeljebb a mellékletben feltüntetett mennyiségek mértékéig.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Az 1. cikkben meghatározott eltérést, amennyiben a 2454/93/EGK rendelet 74. cikkében meghatározott feltételek teljesülnek, a Zöld-foki-szigetekről exportált és az Unióban szabad forgalomba bocsáthatónak minősített termékekre alkalmazni kell a 2011. január 1. és 2011. december 31., a 2012. január 1. és 2012. december 31., a 2013. január 1. és 2013. december 31., a 2014. január 1. és 2014. december 31., a 2015. január 1. és 2015. december 31. és a 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakokban, legfeljebb a mellékletben feltüntetett mennyiségek mértékéig.”

| 2. | A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

(2)   Ez a rendelet 2015. január 1-jétől kezdve alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2008. augusztus 14-i 815/2008/EK rendelete a Zöld-foki-szigeteknek a Közösségbe irányuló egyes halászati termékek exportjával kapcsolatos különleges helyzetére figyelemmel a származó termék általános preferenciális rendszer alkalmazásában használt fogalmának meghatározása tekintetében a 2454/93/EGK rendelettől való eltérésről (HL L 220., 2008.8.15., 11. o.).

3

(4)  A Bizottság 2011. május 6-i 439/2011/EU végrehajtási rendelete a Zöld-foki-szigeteknek a Közösségbe irányuló egyes halászati termékek exportjával kapcsolatos különleges helyzetére figyelemmel a „származó termék” általános preferenciális rendszer alkalmazásában használt fogalmának meghatározása tekintetében a 2454/93/EGK rendelettől való eltérésről (HL L 119., 2011.5.7., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Rendelésiszám | KN-kód | | Árumegnevezés | Időszakok | Mennyiség (nettó tömeg tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Makréla (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) filé, elkészített vagy konzervált | 2011.1.1.–2011.12.31.
  2012.1.1.–2012.12.31.
  2013.1.1.–2013.12.31.
  2014.1.1.–2014.12.31.
  2015.1.1.–2015.12.31.
  2016.1.1.–2016.12.31. | 2 500 tonna
  2 500 tonna
  2 500 tonna
  2 500 tonna
  2 500 tonna
  2 500 tonna |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | Tonmakréla vagy páncélos makrahal (Auxis thazard, Auxis rochei) filé, elkészített vagy konzervált | 2011.1.1.–2011.12.31.
  2012.1.1.–2012.12.31.
  2013.1.1.–2013.12.31.
  2014.1.1.–2014.12.31.
  2015.1.1.–2015.12.31.
  2016.1.1.–2016.12.31. | 875 tonna
  875 tonna
  875 tonna
  875 tonna
  875 tonna
  875 tonna |

Rendelésiszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időszakok

Mennyiség (nettó tömeg tonnában)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Makréla (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) filé, elkészített vagy konzervált

2011.1.1.–2011.12.31.

2012.1.1.–2012.12.31.

2013.1.1.–2013.12.31.

2014.1.1.–2014.12.31.

2015.1.1.–2015.12.31.

2016.1.1.–2016.12.31.

2 500 tonna

2 500 tonna

2 500 tonna

2 500 tonna

2 500 tonna

2 500 tonna

09.1648

ex 1604 19 97

Tonmakréla vagy páncélos makrahal (Auxis thazard, Auxis rochei) filé, elkészített vagy konzervált

2011.1.1.–2011.12.31.

2012.1.1.–2012.12.31.

2013.1.1.–2013.12.31.

2014.1.1.–2014.12.31.

2015.1.1.–2015.12.31.

2016.1.1.–2016.12.31.

875 tonna

875 tonna

875 tonna

875 tonna

875 tonna

875 tonna

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/20

---

A BIZOTTSÁG 1339/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(EUR/100kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/22

---

A BIZOTTSÁG 2014/109/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ IRÁNYELVE

(2014. október 10.)

a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a dohánytermékeken feltüntetendő képes figyelmeztetéseket tartalmazó képtár létrehozása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2014/40/EU irányelv 10. cikke úgy rendelkezik, hogy a dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján kombinált egészségvédő figyelmeztetéseket kell feltüntetni, kivéve ha a 11. cikkben említett mentesség vonatkozik rájuk. A kombinált egészségvédő figyelmeztetéseknek többek között tartalmazniuk kell egy, az I. mellékletben szereplő figyelmeztető feliratot és egy kapcsolódó, az említett irányelv II. mellékletében található képtárban szereplő színes fényképet. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/40/EU irányelv 10. cikke úgy rendelkezik, hogy a dohányzásra szánt dohánytermékek valamennyi csomagolási egységén és gyűjtőcsomagján kombinált egészségvédő figyelmeztetéseket kell feltüntetni, kivéve ha a 11. cikkben említett mentesség vonatkozik rájuk. A kombinált egészségvédő figyelmeztetéseknek többek között tartalmazniuk kell egy, az I. mellékletben szereplő figyelmeztető feliratot és egy kapcsolódó, az említett irányelv II. mellékletében található képtárban szereplő színes fényképet.

| (2) | A 2014/40/EU irányelv arra is felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben található képtárnak a tudományos és piaci fejlemények figyelembevételével történő létrehozása és aktualizálása céljából. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/40/EU irányelv arra is felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben található képtárnak a tudományos és piaci fejlemények figyelembevételével történő létrehozása és aktualizálása céljából.

| (3) | A 2014/40/EU irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2014/40/EU irányelv II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2014/40/EU irányelv II. mellékletének helyébe ezen irányelv melléklete lép.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2016. május 20-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2016. május 20-tól alkalmazzák.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 127., 2014.4.29., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET II

Képtár (kombinált egészségvédő figyelmeztetések)

(a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően)

1. csoport

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

2. csoport

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

3. csoport

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | ” |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

HATÁROZATOK

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/28

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. december 4.)

a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lettországgal való automatizált adatcsere megindításáról

(2014/911/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 25. cikkére,

tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják.

| (2) | Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

| (3) | A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul.

| (4) | A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/616/IB tanácsi határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

| (5) | Lettország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a daktiloszkópiai adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet. |
| --- | --- |

(5)

Lettország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a daktiloszkópiai adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet.

| (6) | Lettország Ausztria részvételével sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre. |
| --- | --- |

(6)

Lettország Ausztria részvételével sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre.

| (7) | Lettországban értékelő látogatásra került sor, és erről az osztrák értékelő csoport értékelő jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak. |
| --- | --- |

(7)

Lettországban értékelő látogatásra került sor, és erről az osztrák értékelő csoport értékelő jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak.

| (8) | A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó kérdőív, értékelő látogatás és kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak, |
| --- | --- |

(8)

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó kérdőív, értékelő látogatás és kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A daktiloszkópiai adatok automatizált keresése tekintetében Lettország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 9. cikke szerinti átvételére és átadására.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. ORLANDO

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

1

(2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

2

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/30

---

A TANÁCS 2014/912/KKBP HATÁROZATA

(2014. december 15.)

a Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács a 2005. december 15–16-i ülésén elfogadta a kézilőfegyverek és könnyűfegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. Ebben a stratégiában az Európai Tanács elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló felek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia szerint Afrika az a kontinens, amelyet a leginkább sújt a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló beáramlása által súlyosbított belső konfliktusok hatása. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács a 2005. december 15–16-i ülésén elfogadta a kézilőfegyverek és könnyűfegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. Ebben a stratégiában az Európai Tanács elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló felek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia szerint Afrika az a kontinens, amelyet a leginkább sújt a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló beáramlása által súlyosbított belső konfliktusok hatása.

| (2) | A Tanács 2011. március 21-én jóváhagyta a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégiát, amely integrált keretet biztosít a Száhil övben folytatott uniós tevékenységekhez. A stratégia négy cselekvési irányából egy a kapacitások erősítését célozza a biztonsági, a bűnüldözési és a jogállamisági ágazatban a régióban, hogy hatékonyabb és célirányosabb küzdelmet lehessen folytatni a fegyveres harcok fenyegetése, a terrorizmus és a szervezett bűnözés ellen, és hogy ezeket a jó kormányzást célzó intézkedésekhez lehessen kapcsolni. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2011. március 21-én jóváhagyta a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégiát, amely integrált keretet biztosít a Száhil övben folytatott uniós tevékenységekhez. A stratégia négy cselekvési irányából egy a kapacitások erősítését célozza a biztonsági, a bűnüldözési és a jogállamisági ágazatban a régióban, hogy hatékonyabb és célirányosabb küzdelmet lehessen folytatni a fegyveres harcok fenyegetése, a terrorizmus és a szervezett bűnözés ellen, és hogy ezeket a jó kormányzást célzó intézkedésekhez lehessen kapcsolni.

| (3) | 2006. június 14-én a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) tagállamai Abujában, Nigériában elfogadták a kézi- és könnyűfegyverekről, az azokhoz szükséges lőszerekről és egyéb kapcsolódó anyagokról szóló ECOWAS egyezményt, amely 2009. szeptember 29-én lépett hatályba. 2010. április 30-án a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) tagállamai és a Ruandai Köztársaság Kinshasában, a Ruandai Köztársaságban közép-afrikai egyezményt fogadtak el a kézi- és könnyűfegyverek, az azokhoz szükséges lőszerek és olyan alkatrészeik és alkotóelemeik ellenőrzéséről, amelyek felhasználhatók ezek gyártásához, javításához vagy összeszereléséhez. Az aláíró államok mindkét egyezményben kötelezettséget vállaltak – többek között – arra, hogy megteszik a szükséges intézkedéseket nemzeti kézi- és könnyűfegyver-állományuk védelme, valamint a megfelelő előírásokkal és eljárásokkal összhangban álló, biztonságos és hatékony kezelése és tárolása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

2006. június 14-én a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) tagállamai Abujában, Nigériában elfogadták a kézi- és könnyűfegyverekről, az azokhoz szükséges lőszerekről és egyéb kapcsolódó anyagokról szóló ECOWAS egyezményt, amely 2009. szeptember 29-én lépett hatályba. 2010. április 30-án a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) tagállamai és a Ruandai Köztársaság Kinshasában, a Ruandai Köztársaságban közép-afrikai egyezményt fogadtak el a kézi- és könnyűfegyverek, az azokhoz szükséges lőszerek és olyan alkatrészeik és alkotóelemeik ellenőrzéséről, amelyek felhasználhatók ezek gyártásához, javításához vagy összeszereléséhez. Az aláíró államok mindkét egyezményben kötelezettséget vállaltak – többek között – arra, hogy megteszik a szükséges intézkedéseket nemzeti kézi- és könnyűfegyver-állományuk védelme, valamint a megfelelő előírásokkal és eljárásokkal összhangban álló, biztonságos és hatékony kezelése és tárolása érdekében.

| (4) | Burkina Faso, Mali és Nigéria ratifikálta a Fegyverkereskedelmi Szerződést, csakúgy mint a 23 tagállam, Csád, Mauritánia és Niger pedig aláírta azt. A Fegyverkereskedelmi Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy Jelen Szerződés végrehajtása során minden Részes Államnak jogában áll segítséget kérni, beleértve a jogi és jogalkotási segítséget, az intézményi kapacitásépítést, továbbá a műszaki, materiális vagy pénzügyi segítséget. Az ilyen segítségnyújtás magában foglalhatja a készletkezelést, a leszerelési, demobilizációs és reintegrációs programokat, a jogalkotási modelleket és a hatékony végrehajtási gyakorlatot. Minden Részes Állam, melynek módjában áll, felkérés esetén segítséget nyújt. |
| --- | --- |

(4)

Burkina Faso, Mali és Nigéria ratifikálta a Fegyverkereskedelmi Szerződést, csakúgy mint a 23 tagállam, Csád, Mauritánia és Niger pedig aláírta azt. A Fegyverkereskedelmi Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy Jelen Szerződés végrehajtása során minden Részes Államnak jogában áll segítséget kérni, beleértve a jogi és jogalkotási segítséget, az intézményi kapacitásépítést, továbbá a műszaki, materiális vagy pénzügyi segítséget. Az ilyen segítségnyújtás magában foglalhatja a készletkezelést, a leszerelési, demobilizációs és reintegrációs programokat, a jogalkotási modelleket és a hatékony végrehajtási gyakorlatot. Minden Részes Állam, melynek módjában áll, felkérés esetén segítséget nyújt.

| (5) | Burkina Faso, Mali, Mauritánia és Nigéria részes állama a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, alkatrészeik és alkotóelemeik, valamint a lőfegyverekhez szükséges lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv). |
| --- | --- |

(5)

Burkina Faso, Mali, Mauritánia és Nigéria részes állama a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, alkatrészeik és alkotóelemeik, valamint a lőfegyverekhez szükséges lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv).

| (6) | Az ENSZ minden tagállama elkötelezett a kézi – és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden aspektusának megakadályozását, leküzdését és felszámolását célzó ENSZ cselekvési program (a továbbiakban: ENSZ cselekvési program), valamint az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtása iránt. |
| --- | --- |

(6)

Az ENSZ minden tagállama elkötelezett a kézi – és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden aspektusának megakadályozását, leküzdését és felszámolását célzó ENSZ cselekvési program (a továbbiakban: ENSZ cselekvési program), valamint az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtása iránt.

| (7) | A részes államoknak az ENSZ cselekvési program végrehajtásának vizsgálatát célzó ötödik kétévenkénti találkozója (New York, 2014. június 16–20.) során az ENSZ minden tagállama ismételten hangsúlyozta, hogy a kézi- és könnyűfegyverek állományainak megfelelő kezelése – különösen konfliktus- és konfliktust követő helyzetekben – alapvető fontosságú a balesetek megelőzés szempontjából, illetve hogy csökkenjen annak a kockázata, hogy ezekkel a fegyverekkel tiltott kereskedelmet folytatnak, és azok illegális fegyveres csoportok, terroristák és egyéb jogosulatlan felhasználók kezébe jutnak. Az ENSZ tagállamai sürgették a készletkezelési és fizikai biztonsági kérdésekkel kapcsolatos nemzetközi és regionális együttműködés és segítségnyújtás megerősítését, és vállalták, hogy – amennyiben lehetséges – felhasználják a műszaki fejlődés eredményeit a készletkezelés – többek között a fizikai biztonsági intézkedések – erősítésére. |
| --- | --- |

(7)

A részes államoknak az ENSZ cselekvési program végrehajtásának vizsgálatát célzó ötödik kétévenkénti találkozója (New York, 2014. június 16–20.) során az ENSZ minden tagállama ismételten hangsúlyozta, hogy a kézi- és könnyűfegyverek állományainak megfelelő kezelése – különösen konfliktus- és konfliktust követő helyzetekben – alapvető fontosságú a balesetek megelőzés szempontjából, illetve hogy csökkenjen annak a kockázata, hogy ezekkel a fegyverekkel tiltott kereskedelmet folytatnak, és azok illegális fegyveres csoportok, terroristák és egyéb jogosulatlan felhasználók kezébe jutnak. Az ENSZ tagállamai sürgették a készletkezelési és fizikai biztonsági kérdésekkel kapcsolatos nemzetközi és regionális együttműködés és segítségnyújtás megerősítését, és vállalták, hogy – amennyiben lehetséges – felhasználják a műszaki fejlődés eredményeit a készletkezelés – többek között a fizikai biztonsági intézkedések – erősítésére.

| (8) | A 2011. februári líbiai népfelkelés és az azt követő fegyveres konfliktus, valamint a 2012-ben Maliban kialakult politikai és biztonsági válság rávilágított arra, hogy nem állami szereplők – köztük terroristák – miként férhetnek hozzá kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek nem megfelelően biztosított és kezelt állami tulajdonú készleteihez, hogy azokat a béke és a biztonság aláásására használják fel. Mivel a Száhil övben – beleértve Nigéria északi részét is – fokozódott a nem állami szereplők tevékenysége, kiemelt jelentőséget nyert a fegyverek és a lőszerek biztonságának javítása a Száhil övi államokban. |
| --- | --- |

(8)

A 2011. februári líbiai népfelkelés és az azt követő fegyveres konfliktus, valamint a 2012-ben Maliban kialakult politikai és biztonsági válság rávilágított arra, hogy nem állami szereplők – köztük terroristák – miként férhetnek hozzá kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek nem megfelelően biztosított és kezelt állami tulajdonú készleteihez, hogy azokat a béke és a biztonság aláásására használják fel. Mivel a Száhil övben – beleértve Nigéria északi részét is – fokozódott a nem állami szereplők tevékenysége, kiemelt jelentőséget nyert a fegyverek és a lőszerek biztonságának javítása a Száhil övi államokban.

| (9) | Az Egyesült Nemzetek Afrikai Regionális Béke- és Lefegyverzési Központja (UNREC) – amely az Egyesült Nemzetek Leszerelési Ügyek Hivatalának (UNODA) része – hosszú múltra visszatekintő tapasztalatokkal rendelkezik a Száhil övi államok és civil társadalmuk támogatásában a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi és regionális eszközök végrehajtása terén, összhangban az ENSZ Közgyűlésétől kapott megbízatásával (40/151 G. sz. határozat, 1985. december 16.). |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Nemzetek Afrikai Regionális Béke- és Lefegyverzési Központja (UNREC) – amely az Egyesült Nemzetek Leszerelési Ügyek Hivatalának (UNODA) része – hosszú múltra visszatekintő tapasztalatokkal rendelkezik a Száhil övi államok és civil társadalmuk támogatásában a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi és regionális eszközök végrehajtása terén, összhangban az ENSZ Közgyűlésétől kapott megbízatásával (40/151 G. sz. határozat, 1985. december 16.).

| (10) | 2013 óta az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) segíti a mali hatóságokat – az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatán (UNMAS) keresztül – az aknamentesítésben, valamint a fegyver- és lőszerkezelésben, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2100. (2013) és 2164. sz. (2014) határozatával. |
| --- | --- |

(10)

2013 óta az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) segíti a mali hatóságokat – az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatán (UNMAS) keresztül – az aknamentesítésben, valamint a fegyver- és lőszerkezelésben, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2100. (2013) és 2164. sz. (2014) határozatával.

| (11) | Az Aknamentesítési Tanácsadó Csoport (Mine Advisory Group (MAG)) elnevezésű nem kormányzati szervezet a közelmúltban regionális projektet indított, amelynek keretében a hagyományos fegyverekkel és lőszerekkel kapcsolatos, sürgős kérdésekkel foglalkozik a Száhil–Maghreb övezet célországaiban. |
| --- | --- |

(11)

Az Aknamentesítési Tanácsadó Csoport (Mine Advisory Group (MAG)) elnevezésű nem kormányzati szervezet a közelmúltban regionális projektet indított, amelynek keretében a hagyományos fegyverekkel és lőszerekkel kapcsolatos, sürgős kérdésekkel foglalkozik a Száhil–Maghreb övezet célországaiban.

| (12) | A2011/428/KKBP tanácsi határozat (1) alapján az Unió finanszírozta – többek között – jelölő berendezések nyújtását bűnüldöző hatóságok számára több nyugat-afrikai államban, illetve finanszírozott a nemzetközi nyomonkövetési egyezménnyel és a nemzetközi technikai iránymutatásokkal kapcsolatos képzéseket. |
| --- | --- |

(12)

A2011/428/KKBP tanácsi határozat (1) alapján az Unió finanszírozta – többek között – jelölő berendezések nyújtását bűnüldöző hatóságok számára több nyugat-afrikai államban, illetve finanszírozott a nemzetközi nyomonkövetési egyezménnyel és a nemzetközi technikai iránymutatásokkal kapcsolatos képzéseket.

| (13) | A 2013/320/KKBP tanácsi határozat (2) alapján az Unió támogat olyan intézkedéseket, amelyek célja a líbiai fegyverarzenál megfelelő fizikai biztonságának és készletkezelésének biztosítása annak érdekében, hogy csökkenjen a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott terjedése által Líbia és szomszédos országai biztonságára jelentett veszély, többek között a Száhil övben. |
| --- | --- |

(13)

A 2013/320/KKBP tanácsi határozat (2) alapján az Unió támogat olyan intézkedéseket, amelyek célja a líbiai fegyverarzenál megfelelő fizikai biztonságának és készletkezelésének biztosítása annak érdekében, hogy csökkenjen a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott terjedése által Líbia és szomszédos országai biztonságára jelentett veszély, többek között a Száhil övben.

| (14) | A 2013/698/KKBP tanácsi határozat (3) alapján az Unió támogatja a tiltott kézi- és könnyűfegyverekre, más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozó globális jelentési rendszer („iTrace”) létrehozását, így különösen a konfliktus sújtotta területeken, így Afrikában terjedő kézi- és lőfegyverekkel és az azokhoz tartozó lőszerekkel kapcsolatos helyszíni kutatás alapján. |
| --- | --- |

(14)

A 2013/698/KKBP tanácsi határozat (3) alapján az Unió támogatja a tiltott kézi- és könnyűfegyverekre, más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozó globális jelentési rendszer („iTrace”) létrehozását, így különösen a konfliktus sújtotta területeken, így Afrikában terjedő kézi- és lőfegyverekkel és az azokhoz tartozó lőszerekkel kapcsolatos helyszíni kutatás alapján.

| (15) | Az Unió a közös biztonság- és védelempolitikája keretében három cselekvést indított el a Száhil övben: az EUCAP Száhil Nigert (2012. augusztus 8-i kezdettel) a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem támogatására Nigerben; az Európai Unió képzési misszióját Maliban (2013. február 18-i kezdettel), melynek célja, hogy képzésen és tanácsadáson keresztül hozzájáruljon a mali fegyveres erők szerkezetátalakításához és átszervezéséhez; az EUCAP Száhil Malit (2014. április 15-i kezdettel), melynek célja stratégiai tanácsadást és képzést nyújtani a mali belső biztonsági erők részére. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió a közös biztonság- és védelempolitikája keretében három cselekvést indított el a Száhil övben: az EUCAP Száhil Nigert (2012. augusztus 8-i kezdettel) a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem támogatására Nigerben; az Európai Unió képzési misszióját Maliban (2013. február 18-i kezdettel), melynek célja, hogy képzésen és tanácsadáson keresztül hozzájáruljon a mali fegyveres erők szerkezetátalakításához és átszervezéséhez; az EUCAP Száhil Malit (2014. április 15-i kezdettel), melynek célja stratégiai tanácsadást és képzést nyújtani a mali belső biztonsági erők részére.

| (16) | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében az Unió 2011 óta támogatja az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket, így különösen Nyugat-Afrikában. Az Unió ugyanezen eszköz keretében 2010 óta pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Nagy Tavak régiójában, valamint az Afrika szarva és a határos államok területén működő, a kézi- és könnyűfegyverek nairobi székhelyű regionális központja (RECSA) számára. |
| --- | --- |

(16)

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében az Unió 2011 óta támogatja az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket, így különösen Nyugat-Afrikában. Az Unió ugyanezen eszköz keretében 2010 óta pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Nagy Tavak régiójában, valamint az Afrika szarva és a határos államok területén működő, a kézi- és könnyűfegyverek nairobi székhelyű regionális központja (RECSA) számára.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unió hozzájárul a Száhil öv biztonságának és stabilitásának előmozdításához azáltal, hogy támogatja e régió országait az állami tulajdonban lévő kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek eltérítésének és tiltott kereskedelmének megakadályozásában ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén.

(2)   Az Unió által támogatandó tevékenységek a következő konkrét célokat szolgálják:

| a) | a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása. |
| --- | --- |

a)

a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása.

| b) | a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal. |
| --- | --- |

b)

a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal.

| c) | készletkezelési és biztonsági tevékenységek közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül. |
| --- | --- |

c)

készletkezelési és biztonsági tevékenységek közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül.

E tevékenységek részletes leírása a mellékletben található.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek technikai végrehajtását az UNODA végzi az UNREC-en keresztül. Az UNODA ezeket a feladatokat a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNODA-val.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 3 561 257,06 EUR. A teljes projekt összköltségvetésének becsült összege 4 129 393,06 EUR, amely összeget társfinanszírozás révén kell biztosítani.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó uniós eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett uniós hozzájárulás megfelelő végrehajtását a Bizottság felügyeli. E célból pénzügyi megállapodást köt az UNODA-val. A megállapodásban szerepelnie kell annak, hogy az UNODA-nak feladata biztosítani az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságával arányos mértékben.

(4)   A Bizottság törekszik arra, hogy 2014. december 15-ét követően a lehető leghamarabb sor kerüljön a (3) bekezdésben említett pénzügyi megállapodás megkötésére. Tájékoztatja a Tanácsot és a főképviselőt a folyamat során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról, az aláírástól számított két héten belül.

4. cikk

(1)   Az UNODA által készítendő rendszeres jelentések alapján a főképviselő beszámol a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját.

(2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1 cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett, vonatkozó pénzügyi megállapodás megkötését követően 42 hónappal, vagy amennyiben az elfogadása időpontját követően hat hónap alatt nem kerül sor pénzügyi megállapodás megkötésére, az elfogadása időpontját követően hat hónappal hatályát veszti.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2011/428/KKBP határozata ( 2011. július 18. ) az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala által a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program végrehajtása érdekében végzett tevékenységek támogatásáról (HL L 188., 2011.7.19., 37. o.).

1

(2)  A Tanács 2013/320/KKBP határozata ( 2013. június 24. ) a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról (HL L 173., 2013.6.26., 54. o.).

2

(3)  A Tanács 2013/698/KKBP határozata ( 2013. november 25. ) a tiltott kézi- és könnyűfegyverekre, más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozó, az ilyen fegyverek és lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó globális jelentési rendszer támogatásáról (HL L 320., 2013.11.30., 34. o.).

3

---

MELLÉKLET

A Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek

1.   A KKBP-támogatás háttere és indokolása

1.1.   Háttér

A hagyományos fegyvereknek és lőszereknek a Száhil övben jelenleg található lerakatai esetében nem alkalmaznak a nemzetközi előírásoknak megfelelő, hatékony fizikai biztonsági és készletkezelési intézkedéseket, ami elismerten komoly kihívást jelent a régió és a régión túli területek békéje és biztonsága szempontjából. A közelmúltban fegyveres nem állami szereplők, köztük terrorista csoportok állami tulajdonú készleteket tulajdonítottak el Líbiában és Maliban. Fennáll a konkrét kockázata annak, hogy hasonló fosztogatásokra kerülhet sor Burkina Faso, Csád, Mauritánia, Niger és Nigéria egyes részein, mivel fegyveres és terrorista csoportok a határokon átnyúlóan folytatják tevékenységüket, és részt vesznek kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmében. A fegyverek és lőszerek nem megfelelő fizikai biztonsága és készletkezelése növeli egyrészt annak a kockázatát, hogy ezek – többek között lopások és rablótámadások révén – a feketepiacra kerüljenek, másrészt annak, hogy a lőszerraktárakban véletlenszerű robbanások következzenek be. Ez a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló hatású felhalmozódásához és kereskedelméhez vezethet, ami nemzeti, regionális és nemzetközi szinten egyaránt kihat a békére és a biztonságra.

Ezt a fenyegetést az Egyesült Nemzeteknek a Száhil övre vonatkozó integrált stratégiája is elismeri, amely szükségesnek tartja a minimálisra csökkenteni annak a kockázatát, hogy kézi- és könnyűfegyverek nem állami szereplők kezébe kerüljenek, mégpedig a meglévő készletek biztonságának növelése, illetve szükség esetén ezek áttelepítése, valamint a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek felesleges vagy tiltott készleteinek megsemmisítése révén. Ezt az ENSZ-nek a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó cselekvési programja és a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény tényleges végrehajtásával lehet megvalósítani a nemzetközi kézifegyver-ellenőrzési normák (International Small Arms Control Standards (ISACS)) és a lőszerekre vonatkozó nemzetközi iránymutatások (International Ammunition Technical Guidelines (IATG)) felhasználásával, melyek kidolgozására az Egyesült Nemzetek keretében került sor.

1.2.   Indokolás

A 40/151 G. sz. közgyűlési határozat szerinti megbízatása értelmében az Egyesült Nemzetek Afrikai Regionális Béke- és Lefegyverzési Központja (UNREC) – az Egyesült Nemzetek Leszerelési Ügyek Hivatalának (UNODA) afrikai regionális képviseletében – egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy segítse és megerősítse a Száhil övi államok kapacitását és képességét ezen előírások és legjobb gyakorlatok tényleges hasznosítására, és ezáltal a kézi- és könnyűfegyverekből és az azokhoz szükséges lőszerekből meglévő készleteik ellenőrzésére annak érdekében, hogy képesek legyenek megakadályozni a kézi- és könnyűfegyverek felhalmozódásából és tiltott kereskedelméből eredő destabilizáló hatást az alrégióban és azon túl.

Az UNREC azt javasolja, hogy a projekt végrehajtására az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatával (UNMAS) és az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport (MAG) elnevezésű nem kormányzati szervezettel együttműködésben, valamint a releváns regionális és szubregionális szervezetekkel – például az ECOWAS-szal és az ECCAS-szal – és nem kormányzati szervezetekkel koordinálva kerüljön sor. Az UNMAS – az ENSZ mali országcsoportjával együtt – az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) támogatását célzó olyan tevékenységeket folytat, amelyek az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2100 (2013) sz. határozata keretében az egyik integrált alkotóelemét képezik. A MAG jelenleg egy olyan regionális projektet hajt végre, amelynek keretében a hagyományos fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek biztonságával és készletkezelésével foglalkozik a Száhil–Maghreb régió célországaiban. Ezen tevékenységek tapasztalatai alapul fognak szolgálni a projekt tervezéséhez és végrehajtásához. A szinergiák lehetővé fogják tenni nagyobb mértékű általános hatás elérését. A projekt végrehajtását segíti majd az UNODA-n belül rendelkezésre álló szakértelem is, mind az ENSZ központjában, mind a régióban, illetve az ENSZ rendszerében rendelkezésre álló további szakértelem is.

Ezek a tevékenységek az UNREC-kel és a régióban már projekteket végrehajtó egyéb kétoldalú partnerekkel, ENSZ-ügynökségekkel, szubregionális szervezetekkel és nem kormányzati szervezetekkel fennálló szinergiákat egészítenek ki és hasznosítanak, illetve azokra épülnek; az említett projektek közé tartoznak a következők: a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó mali nemzeti bizottság működésének újraindítása és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos nemzeti cselekvési terv kidolgozása; a 2011/428/KKBP határozat, amelynek keretében – többek között – jelölő berendezésekkel látják el Burkina Fasót és Nigert; a folyamatban lévő „A lőfegyverek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelem Afrikában” elnevezésű projekt, amelyet az Európai Bizottság finanszíroz a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében, és amelynek első fázisa (2010–2013) során többek között jelölési tevékenységekre és jelölő berendezések nyújtására került sor – nyilvántartási célokat szolgáló, az adott szükségletekhez igazított szoftver telepítésével együtt – kelet-afrikai országokban, míg a most zajló fázisban (2013–2016) hasonló tevékenységek várhatók más országokban (tájékoztató jelleggel a következőkben: Burundi, Kamerun, Csád, Elefántcsontpart, Egyenlítői-Guinea, Gabon, Ghána, Libéria, Mali, Ruanda, Szomália, Dél-Szudán, Togó, Uganda); az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által többek között Nyugat-Afrikában (azaz Beninben, Burkina Fasóban, Gambiában, Ghánában, Maliban, Mauritániában, Szenegálban és Togóban) végrehajtott transzregionális projekt, amelynek finanszírozása szintén a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló európai uniós eszköz keretében történik, és amelynek célja a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ahhoz csatolt, lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása, elsősorban a jogszabályok felülvizsgálatának és reformjának támogatásán keresztül; az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében zajló EUCAP Száhil Niger missziónak a fegyverkészletek kezelésével kapcsolatos képzési tevékenységei; valamint a NATO támogató ügynöksége által (NATO Support Agency (NSPA)) Mauritániában végrehajtott NATO-projekt.

Ezenkívül az e projekt keretében zajló, a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos tevékenységek tekintetében – adott esetben – figyelembe kell venni és támogatni kell a kedvezményezett országokban végrehajtott tágabb biztonsági programokat, például a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs (DDR) folyamatot, valamint a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos folyamatokat. A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályi és ágazati keretek felülvizsgálata és az arra vonatkozó további ajánlások, hogy ezek feleljenek meg a fegyverzetellenőrzésre vonatkozó nemzetközi előírásoknak, illetve a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása minden országban és az alrégióban hozzá fog járulni a biztonsági ágazat reformja érdekében tett erőfeszítésekhez. A projekt keretében zajló tevékenységek – adott esetben – támogathatják a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs erőfeszítéseket is, különösen azokat, amelyek a gyakorlati lefegyverzéshez kapcsolódnak, mivel a fegyverzetellenőrzésre vonatkozó nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása integrálható a DDR-folyamatokba, például a visszaszerzett fegyverek jelölésére és nyilvántartásba vételére vagy megsemmisítésére vonatkozó előírások megállapításával. Annak érdekében, hogy harmonizált eljárások jöjjenek létre, fel kell használni a meglévő gyakorlatokat, melyeket más vonatkozó, uniós finanszírozású projektek is előmozdítanak.

A fegyverzetellenőrzés területén a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírások végrehajtásával ez a projekt segíteni fogja az államokat abban, hogy kialakítsák a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos nemzeti tevékenységek független polgári felügyeletét. A polgári felügyelet hatékonyabb megszervezésére fog sor kerülni a projekt különböző tevékenységeiben, különösen a konzultációk és a szakmai műhelyek révén.

2.   Általános célkitűzések

Az e pontban leírt cselekvés hozzá fog járulni a Száhil öv biztonságának és stabilitásának előmozdításához, és segíteni fogja a Száhil öv hat államát (Burkina Fasót, Csádot, Malit, Mauritániát, Nigert és Nigériát) az állami tulajdonban lévő kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek eltérítésének és tiltott kereskedelmének megakadályozásában, mégpedig ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén.

A cselekvés konkrétan a következő célokat szolgálja:

| a) | a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása;

| b) | a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal; |
| --- | --- |

b)

a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal;

| c) | a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül. |
| --- | --- |

c)

a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül.

3.   Eredmények

A cselekvés eredményei a következők:

| a) | megfelelő jogszabályok és igazgatási előírások a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságára és készletkezelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

megfelelő jogszabályok és igazgatási előírások a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságára és készletkezelésére vonatkozóan;

| b) | a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságának és készletkezelésének javulása a tárolólétesítmények fejlesztése révén; |
| --- | --- |

b)

a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságának és készletkezelésének javulása a tárolólétesítmények fejlesztése révén;

| c) | a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítése révén az ezek eltérítéséhez és véletlenszerű felrobbanásához kapcsolódó kockázat csökkenése; |
| --- | --- |

c)

a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítése révén az ezek eltérítéséhez és véletlenszerű felrobbanásához kapcsolódó kockázat csökkenése;

| d) | a kézi- és könnyűfegyverek jelölésének, nyomon követésének és nyilvántartásának javulása; |
| --- | --- |

d)

a kézi- és könnyűfegyverek jelölésének, nyomon követésének és nyilvántartásának javulása;

| e) | a regionális együttműködés és információmegosztás erősödése; |
| --- | --- |

e)

a regionális együttműködés és információmegosztás erősödése;

| f) | új technológiák alkalmazási lehetőségeinek azonosítása a fizikai biztonság és a készletkezelés területén; |
| --- | --- |

f)

új technológiák alkalmazási lehetőségeinek azonosítása a fizikai biztonság és a készletkezelés területén;

| g) | a kedvezményezett országokban a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos nemzeti kapacitás és szerepvállalás fokozódása; |
| --- | --- |

g)

a kedvezményezett országokban a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos nemzeti kapacitás és szerepvállalás fokozódása;

| h) | annak jobb megértése, hogy a fizikai biztonság és a készletkezelés miként járul hozzá a regionális biztonsághoz; |
| --- | --- |

h)

annak jobb megértése, hogy a fizikai biztonság és a készletkezelés miként járul hozzá a regionális biztonsághoz;

| i) | hozzájárulás a regionális destabilizáció kockázatának csökkenéséhez, amely destabilizációnak az oka lehet a kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek túlzott felhalmozódása vagy nem állami szereplők – köztük terrorista csoportok – kezébe kerülése. |
| --- | --- |

i)

hozzájárulás a regionális destabilizáció kockázatának csökkenéséhez, amely destabilizációnak az oka lehet a kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek túlzott felhalmozódása vagy nem állami szereplők – köztük terrorista csoportok – kezébe kerülése.

4.   A cselekvés leírása

4.1.   Konferencia a Wilton Parkban a Száhil övben megvalósuló fizikai biztonságról és készletkezelésről

Célok

Lehetőség teremtése a tapasztalatok megosztására, valamint politikai konszenzus kialakítása a projekt keretében végrehajtandó tevékenységek tekintetében.

Leírás

Konferencia szervezése a Wilton Park és az UNREC által egyrészt annak megvitatása céljából, hogy a nem biztonságban lévő líbiai készletek milyen hatást gyakorolnak a fegyverzet biztonságára a Száhil övben, másrészt olyan stratégiák kidolgozása érdekében, amelyekkel megakadályozható az állami tulajdonú kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek eltérítése és tiltott kereskedelme, ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén. A konferencia alkalmat kínál majd annak áttekintésére is, hogy milyen előrelépés történt a Száhil övben a fizikai biztonság és a készletkezelés területén, így különösen a nemzetközi segítségnyújtás összefüggésében, továbbá alkalmat kínál az országok tényleges szükségleteinek megvitatására, a folyamatban lévő cselekvések feltérképezésére és a megoldandó hiányosságok azonosítására. Ezenkívül – a fogadó országokkal egyeztetve – a konferencia keretében fel lehet majd térképezni a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére szolgáló egyéb uniós támogatású eszközökkel fennálló szinergiákat, az iTrace globális nyomonkövetési mechanizmust is beleértve (amelynek finanszírozása a 2013/698/KKBP határozat alapján történik). Részt venni kizárólag meghívásos alapon lehet majd, és a résztvevők a Száhil öv hat állama (Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia, Niger és Nigéria), valamint Líbia és az egyéb érintett szomszédos országok magas rangú vezetői közül, valamint az ECOWAS, az ECCAS és az Afrikai Unió (AU) képviselői közül kerülnek majd ki.

Eredmény/végrehajtási mutatók

A Wilton Parkban tartandó konferenciára a tervek szerint, az érintett érdekelt felek, köztük a hat célország képviselőinek részvételével kerül majd sor (legfeljebb 40 résztvevő).

4.2.   A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályok, igazgatási eljárások és konzultációk felülvizsgálata

4.2.1.   Nemzeti konzultációk a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos eljárásokról és a kísérleti helyszínek meghatározásáról

Célok

| a) | Világos kép alkotása az egyes országok és régiók szintjén a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó jogszabályi és igazgatási keretről. |
| --- | --- |

a)

Világos kép alkotása az egyes országok és régiók szintjén a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó jogszabályi és igazgatási keretről.

| b) | Azon országok tekintetében, amelyekben nem létezik naprakész szabályozási keret, ajánlások tétele olyan jogszabályokra és eljárásokra, amelyek révén teljesíthetők azok a nemzetközi követelmények, amelyeket jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközök (pl. az ENSZ lőfegyverekről szóló jegyzőkönyve, a kézi- és könnyűfegyverekről szóló ECOWAS-egyezmény (1), valamint a kézi- és könnyűfegyverekről Kinshasában elfogadott egyezmény (2)), a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó ENSZ cselekvési program, a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény, a lőszerekre vonatkozó nemzetközi iránymutatások (IATG) és a nemzetközi kézifegyver-ellenőrzési normák (ISACS), valamint más vonatkozó előírások és eszközök körvonalaznak. |
| --- | --- |

b)

Azon országok tekintetében, amelyekben nem létezik naprakész szabályozási keret, ajánlások tétele olyan jogszabályokra és eljárásokra, amelyek révén teljesíthetők azok a nemzetközi követelmények, amelyeket jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközök (pl. az ENSZ lőfegyverekről szóló jegyzőkönyve, a kézi- és könnyűfegyverekről szóló ECOWAS-egyezmény (1), valamint a kézi- és könnyűfegyverekről Kinshasában elfogadott egyezmény (2)), a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó ENSZ cselekvési program, a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény, a lőszerekre vonatkozó nemzetközi iránymutatások (IATG) és a nemzetközi kézifegyver-ellenőrzési normák (ISACS), valamint más vonatkozó előírások és eszközök körvonalaznak.

| c) | Olyan elsődleges tárolólétesítmények azonosítása, amelyek kísérleti helyszínként szolgálnának, a nemzeti prioritásoknak megfelelően, illetve – adott esetben – az eltérítési és tiltott kereskedési mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló információk figyelembevételével. |
| --- | --- |

c)

Olyan elsődleges tárolólétesítmények azonosítása, amelyek kísérleti helyszínként szolgálnának, a nemzeti prioritásoknak megfelelően, illetve – adott esetben – az eltérítési és tiltott kereskedési mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló információk figyelembevételével.

Leírás

Az UNREC a Száhil öv hat államának – nevezetesen Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia, Niger és Nigéria – nemzeti hatóságaival együttműködve el fogja végezni a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos minden meglévő jogszabály, valamint igazgatási és operatív szabványeljárás értékelését, a párhuzamos munkavégzés és az átfedések elkerülése érdekében teljes mértékben kihasználva a már rendelkezésre álló értékeléseket, továbbá figyelembe véve a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó jogszabályok reformjának támogatását célzó, folyamatban lévő regionális és kétoldalú projekteket.

Az UNREC jogi szakértői támogatást fognak nyújtani az érintett minisztériumoknak, jogalkotóknak, valamint magas szintű bűnüldözési és védelmi tisztviselőknek a nemzeti jogszabályok és igazgatási eljárások felülvizsgálata során annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi jogi kötelezettségek és a nemzetközi műszaki előírások – különösen az ISACS és az IATG – beépüljenek a nemzeti szabályozási keretbe.

A támogatást ezen a területen az országok kérése alapján kell nyújtani, és annak elsősorban a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó nemzetközi előírások közelítésére kell összpontosulnia, figyelembe véve a fegyverzetellenőrzés és a biztonsági ágazat tágabb kérdéseivel kapcsolatban folyamatban lévő, más segítségnyújtási vagy tanácsadási kezdeményezéseket.

Az UNREC nemzeti szakmai műhelyeket fog szervezni a kézi- és könnyűfegyverek biztonságával foglalkozó nemzeti védelmi, bűnüldözési és egyéb polgári hatóságok magas rangú tisztviselői számára. A résztvevők közösen megvitatják majd az értékeléssel kapcsolatos megállapításokat és ajánlásokat, megállapodnak majd különböző meghozandó intézkedésekről, és azonosítanak olyan ajánlásokat, amelyeket jogszabályi módosítások vagy igazgatási határozatok révén lehet teljesíteni.

A nemzeti konzultációk során sor fog kerülni a kísérleti helyszínekként szolgáló kiemelt tárolólétesítmények azonosítására. Ezekből lehet egy-egy minden fővárosban, főbb tartományi csomópontban, vidéki és/vagy határterületen (szárazföldi határ, tengeri vagy légi kikötő), valamint az állami tulajdonú kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek főbb szállítási útvonalai mentén. Lehetőség szerint és adott esetben a kiemelt tárolólétesítmények kiválasztásakor figyelembe kell venni az eltérítési és tiltott kereskedési mintákról rendelkezésre álló információkat, hogy kiemelten lehessen kezelni azokat a készleteket, amelyek elismerten hozzájárulnak a régió instabilitásához.

Az UNREC minden országról készít majd egy végleges értékelést, amely részletesen tartalmazza majd a jogszabályokra vonatkozó ajánlásokat és a nemzetközi követelmények teljesítésére szolgáló eljárásokat. Ezek a jelentések magukban foglalják majd a hat célország nemzeti hatóságaitól és más érdekelt feleitől származó visszajelzéseket.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | Országonkénti jelentések (összesen hat) a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, meglévő jogalkotási és igazgatási keretről, beleértve a nemzetközi leszerelési eszközökhöz való közelítésre vonatkozó ajánlásokat is. |
| --- | --- |

a)

Országonkénti jelentések (összesen hat) a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, meglévő jogalkotási és igazgatási keretről, beleértve a nemzetközi leszerelési eszközökhöz való közelítésre vonatkozó ajánlásokat is.

| b) | Hat – célországonként egy – nemzeti szakmai műhelyre kerül sor. |
| --- | --- |

b)

Hat – célországonként egy – nemzeti szakmai műhelyre kerül sor.

| c) | Legfeljebb tizennyolc (országonként három), kísérleti helyszínként szolgáló tárolólétesítmény azonosítására került sor. |
| --- | --- |

c)

Legfeljebb tizennyolc (országonként három), kísérleti helyszínként szolgáló tárolólétesítmény azonosítására került sor.

4.2.2.   Regionális konzultációk a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokról

Célok

| a) | A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális információ- és tapasztalatcsere elősegítése a 4.2.1. pontnak megfelelően végzett nemzeti értékelések alapján. |
| --- | --- |

a)

A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális információ- és tapasztalatcsere elősegítése a 4.2.1. pontnak megfelelően végzett nemzeti értékelések alapján.

| b) | Az ISACS és az IATG alkalmazásának előmozdítása a nemzeti és a regionális érdekeltek körében. |
| --- | --- |

b)

Az ISACS és az IATG alkalmazásának előmozdítása a nemzeti és a regionális érdekeltek körében.

Leírás

A hat kormány magas rangú képviselőinek részvételével regionális konzultációkra fog sor kerülni annak érdekében, hogy a nemzeti szintű értékelések alapján (4.2.1.pont) meg lehessen osztani a nemzeti eredményekre vonatkozó információkat, a tapasztalatokat és a legjobb gyakorlatokat. Felkérést kapnak majd tapasztalataik megosztására az érintett regionális és szubregionális szervezetek (AU, ECOWAS, ECCAS, RECSA) képviselői, a kézifegyverekkel kapcsolatos koordinációs tevékenységben (CASA) részt vevő ENSZ-ügynökségek, az Unió és az uniós tagállamok érintett szakértői (többek között a közös biztonság- és védelempolitika területén folyó missziók szakértői), valamint a régión kívüli magas rangú szakértők.

Az UNREC jelentést készít a regionális konzultációs találkozók keretében megállapított eredményekről.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | Sor kerül egy, a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális konzultációra. |
| --- | --- |

a)

Sor kerül egy, a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális konzultációra.

| b) | Jelentés készül a regionális konzultációs műhelytalálkozókról. |
| --- | --- |

b)

Jelentés készül a regionális konzultációs műhelytalálkozókról.

4.3.   Fizikai biztonság és készletkezelés

4.3.1.   A fizikai biztonság és készletkezelés értékelése a nemzeti hagyományosfegyver-raktárak, valamint a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek szállítása tekintetében

Célok

| a) | A kiválasztott mintalétesítmények részletes és gyakorlati értékelése a jelenlegi gyakorlatoknak, a fizikai biztonságnak és a feleslegessé vált, az elavult és a tiltott fegyvereknek és lőszereknek a meghatározása céljából. |
| --- | --- |

a)

A kiválasztott mintalétesítmények részletes és gyakorlati értékelése a jelenlegi gyakorlatoknak, a fizikai biztonságnak és a feleslegessé vált, az elavult és a tiltott fegyvereknek és lőszereknek a meghatározása céljából.

| b) | A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos gyakorlati tudás és készségek átadása a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos gyakorlati tudás és készségek átadása a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak megfelelően.

Leírás

A nemzeti konzultációs műhelytalálkozók eredményei alapján, valamint az UNREC koordinációjával, az UNMAS szakértői és a MAG szakértői elvégzik a kiválasztott mintalétesítmények részletes és gyakorlati értékelését, hogy meghatározzák a jelenlegi gyakorlatokat és kérdéses pontokat, és mindehhez az ISACS-normákat és az IATG-iránymutatásokat tekintik alapnak. Emellett a szakértők ezeken a kísérleti telepeken az érvényes nemzeti jogszabályok és eljárások fényében ellenőrzik a meglévő nemzeti gyakorlatokat is, és adott esetben javaslatot tesznek azok felülvizsgálatára is.

Az UNMAS és a MAG szakértői azokban az országokban fognak dolgozni, amelyekben műveleteik folynak. Az UNMAS Maliban fog tevékenykedni az ország vonatkozásában érvényes művelete és megbízása keretében; a MAG pedig Burkina Fasóban, Csádban, Mauritániában, Nigerben és Nigériában fog működni. A műveletekre a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságokkal együttműködve kerül majd sor. E tevékenység keretében elvégzik majd az infrastruktúra megfelelőségének és a fizikai biztonságnak, a kézi- és könnyűfegyverekből és az azokhoz szükséges lőszerekből álló készletek helyzetének és szállításuk jelenlegi gyakorlatának értékelését, továbbá a nemzeti hatóságok támogatásával és beleegyezésével azonosítják a hagyományos fegyvereknek és lőszereknek a raktárakban lévő, feleslegessé vált, elavult vagy tiltott készleteit. Ezen túlmenően a raktárakban dolgozó személyzet képesítését és kapacitását is értékelni fogják, hogy meghatározzák az esetleges képzési igényeket. Az értékelések során az ISACS értékelő eszközét és a MAG fegyverzeti kockázatértékelő eszközét fogják alkalmazni. Az érintett kedvezményezett állam kérésére a kiválasztott mintalétesítményekben ad hoc képzéseket lehet tartani a fizikai biztonság és a készletkezelés tárgyában, így felelve meg a sürgős képzési igényeknek.

A célországokban eltérő a biztonsági helyzet. A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatosan folyó tevékenységek szintje eltér az egyes országokban, mivel függ a rendelkezésre álló nemzeti erőforrásoktól és a nemzetközi donoroktól és partnerektől kapott támogatásoktól. A projekt fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eleme két országban indul, majd több szakaszban átterjed a fennmaradó országokra is, annak érdekében, hogy hasznosítsák a jelenlegi erőfeszítések eredményeit és meghatározzák a legjobb gyakorlatokat.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | A hat célországban legfeljebb 18 raktártelepet (országonként hármat) látogatnak meg és értékelnek. |
| --- | --- |

a)

A hat célországban legfeljebb 18 raktártelepet (országonként hármat) látogatnak meg és értékelnek.

| b) | Legfeljebb18 képzést (országonként hármat) rendeznek a mintalétesítményekben a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokon alapuló előírásokról olyan országok számára, amelyek a fizikai biztonság és készletkezelés vonatkozásában kapacitásépítésre tartank igényt. |
| --- | --- |

b)

Legfeljebb18 képzést (országonként hármat) rendeznek a mintalétesítményekben a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokon alapuló előírásokról olyan országok számára, amelyek a fizikai biztonság és készletkezelés vonatkozásában kapacitásépítésre tartank igényt.

4.3.2.   A mintalétesítmények helyreállítása és a kézi- és könnyűfegyverek jelölése

Célok

| a) | A kísérleti tárolólétesítmények helyreállítása, hogy megfeleljenek az ISACS és az IATG előírásainak és iránymutatásainak, és csökkenjen a fegyverek és a lőszerek eltérítésének kockázata. |
| --- | --- |

a)

A kísérleti tárolólétesítmények helyreállítása, hogy megfeleljenek az ISACS és az IATG előírásainak és iránymutatásainak, és csökkenjen a fegyverek és a lőszerek eltérítésének kockázata.

| b) | Kérésre azonnali alacsony költségű és nagyhatású beavatkozások tétele a kísérleti raktárlétesítmények biztosítása céljából (pl. ajtók és zárak felszerelése stb.). |
| --- | --- |

b)

Kérésre azonnali alacsony költségű és nagyhatású beavatkozások tétele a kísérleti raktárlétesítmények biztosítása céljából (pl. ajtók és zárak felszerelése stb.).

| c) | A fegyverek jelölésének és nyilvántartásba vételének előmozdítása a legjobb gyakorlatok alapján, illetve – az átfedéseket elkerülendő –építve a korábbi és jelenlegi segélyprogramok keretében kiépített kapacitásokra. |
| --- | --- |

c)

A fegyverek jelölésének és nyilvántartásba vételének előmozdítása a legjobb gyakorlatok alapján, illetve – az átfedéseket elkerülendő –építve a korábbi és jelenlegi segélyprogramok keretében kiépített kapacitásokra.

| d) | Segítségnyújtás a nemzeti központi fegyveradatbázisok létrehozásában vagy javításában az UNREC által kifejlesztett meglévő szoftver alkalmazásával és összhangban a vonatkozó nemzetközi leszerelési eszközökben előírt, a legjobb gyakorlatokon alapuló nemzetközi előírásokkal, valamint konzultálva a régió országait e területen segítő érintett szereplőkkel, például az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) hivatallal és a RECSA központtal. |
| --- | --- |

d)

Segítségnyújtás a nemzeti központi fegyveradatbázisok létrehozásában vagy javításában az UNREC által kifejlesztett meglévő szoftver alkalmazásával és összhangban a vonatkozó nemzetközi leszerelési eszközökben előírt, a legjobb gyakorlatokon alapuló nemzetközi előírásokkal, valamint konzultálva a régió országait e területen segítő érintett szereplőkkel, például az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) hivatallal és a RECSA központtal.

Leírás

Az UNREC-kel együttműködésben az UNMAS és a MAG szakértői szükség esetén azonnal beavatkoznak. E kezdeti intézkedést követően az értékelt raktárakat (fegyver- és lőszerraktárakat) az ISACS és az IATG előírásai szerint helyreállítják, hogy biztosítsák, hogy az állami tulajdonban lévő állományok ne essenek eltérítés, lopás vagy támadások áldozatául. A helyreállításhoz készített terveket és dokumentumokat tovább fogják fejleszteni mintadokumentációként más fegyver- és lőszerraktárak helyreállításához és építéséhez. A beavatkozás mértékét és a helyreállítással vagy építéssel kapcsolatos megfontolásokat minden kísérleti telepen az értékelés eredménye alapján fogják meghatározni.

Az UNREC együtt fog működni a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy a raktárakban elhelyezett kézi- és könnyűfegyvereket az ISACS szerint jelöljék és vegyék nyilvántartásba, felhasználva az alrégióban meglévő kapacitásokat. Az UNREC olyan pontos és átfogó rendszert fog létrehozni a fegyver- és lőszerraktárak kezelésére, amely megfelel az érintett országok igényeinek, figyelembe veszi a meglévő rendszereket és elejét veszi a jelenlegi erőfeszítések közötti átfedéseknek. Ez a tevékenység lehetővé teszi a hagyományos fegyver- és lőszertípusok megbízható értékelését, nyilvántartásba vételét és átláthatóságát, figyelembe véve a meglévő információtechnológiai infrastruktúrát, biztosítva a kompatibilitást az INTERPOL iARMS-szal, valamint lehetővé téve az országok közötti interoperabilitást. Mindez megkönnyíti majd a határokon átnyúló együttműködést a fegyverek nyomon követése tekintetében, valamint a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozását.

A kézi- és könnyűfegyverek jelölése, nyilvántartásba vétele és a készletek kezelése a szubrégióban a közelmúltban és jelenleg folyó kézi- és könnyűfegyver-jelölési tevékenységek alapján történik majd, amelyek finanszírozására a 2011/428/KKBP határozat és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló európai uniós eszköz keretében kerül sor. A folyamatban hasznosítani fogják majd az UNREC keretében szerzett azon tapasztalatokat, amelyeket a szubrégió konfliktust megélt országaiban végzett hasonló tevékenységek során szűrtek le.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | Maximálisan 18 kísérleti helyszín megfelel a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak. |
| --- | --- |

a)

Maximálisan 18 kísérleti helyszín megfelel a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak.

| b) | A kísérleti raktártelepeken tartott jelöletlen fegyvereket megjelölik és nyilvántartásba veszik. |
| --- | --- |

b)

A kísérleti raktártelepeken tartott jelöletlen fegyvereket megjelölik és nyilvántartásba veszik.

| c) | Minden ország vonatkozásában adatbázist hoznak létre (illetve a meglévőt javítják), hogy nyilvántartásba vegyék a megjelölt és egyéb fegyvereket. |
| --- | --- |

c)

Minden ország vonatkozásában adatbázist hoznak létre (illetve a meglévőt javítják), hogy nyilvántartásba vegyék a megjelölt és egyéb fegyvereket.

4.3.3.   A felesleges lőszerek és kézi- és könnyűfegyverek megsemmisítése

Célok

Hozzájárulás az országban felhalmozódott felesleges, elavult vagy tiltott fegyverek megsemmisítéséhez.

Leírás

Az illetékes nemzeti hatóságok az értékelt raktárakban feleslegnek, elavultnak vagy tiltottnak minősített kézi- és könnyűfegyvereket és az azokhoz szükséges lőszereket az UNREC keretében koordinálva, az UNMAS és a MAG műszaki segítségnyújtásával (azokban az országokban, ahol ezek működnek) megsemmisítik, az ISACS 05.50 és az IATG 10.10. normáknak megfelelően. Az értékelés eredményének függvényében határozzák meg, hogy milyen berendezések szükségesek a megsemmisítéshez, és mennyi fegyvert kell megsemmisíteni.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | A meghatározott fegyverek megsemmisítése. |
| --- | --- |

a)

A meghatározott fegyverek megsemmisítése.

| b) | A célországok nemzeti hatóságai tájékoztatást kapnak a megsemmisítési technikákkal kapcsolatos gyakorlati ismeretekről. |
| --- | --- |

b)

A célországok nemzeti hatóságai tájékoztatást kapnak a megsemmisítési technikákkal kapcsolatos gyakorlati ismeretekről.

4.3.4.   Új technológiák kísérleti alkalmazása

Célok

Annak felmérése, hogy az új technológiákat hogyan lehet potenciálisan felhasználni arra, hogy a régió igényeinek megfelelően biztonságosan helyezzék el a kézi- és könnyűfegyvereket.

Leírás

A fizikai biztonságot és a készletkezelést szolgáló infrastruktúra korlátozottsága miatt az országok rendkívül kiszolgáltatottá válnak a kézi- és könnyűfegyverek eltérítése tekintetében, ha ezeket távoli térségek kis fegyverraktáraiban, többek között ingatag helyzetű határterületeken őrzik, illetve ha szállítják. Rablás, lopás vagy fosztogatás esetén a fegyverek nem állami szereplő kezére jutnak, és így nem megfelelő cél érdekében is hozzáférhetők és felhasználhatók lesznek, ha nincsenek egyenként ártalmatlanítva.

Új mobil és rugalmas technológiák jelenthetnek megoldást a kézi- és könnyűfegyverek hatékony ártalmatlanítására azokban az esetekben, amikor az eltérítés kockázata a legnagyobb. A technológia megfelelő költséghatékony megoldást jelenthet az olyan tagállamok számára, amelyekben nem található nagy fegyverbiztonsági infrastruktúra.

Az elektronika tovább növelheti a kézifegyverekkel kapcsolatos biztonságot. Jelentősen csökkenthetné a fegyverek eltérítésének kockázatát rablás, lopás és fosztogatás esetén egy olyan rendszer, amely ártalmatlanítja az egyes fegyvereket a biztonságossá tett fegyverraktárból való begyűjtésük helyén, ezt követően a szállítás és az átmeneti raktározás során biztosítja az ártalmatlanságot, amíg a fegyver el nem éri végső célállomását. A szállítás és az átmeneti raktározás során az egyes fegyvereket lezáró vagy hatástalanító elektronikus rendszerekben digitális, rádiófrekvenciás vagy biometrikus kódokat lehetne alkalmazni, és mindez javítaná a leginstabilabb pontokon a fizikai biztonságot és a készletkezelést. A digitális kulcsok a szállítás során nem állnának rendelkezésre, mivel továbbíthatók más kommunikációs módon is a felhatalmazott személyeknek, így e-mail vagy SMS-üzenet útján is. E védelmi eszközökkel megakadályozható lenne, hogy nem felhatalmazott személyzet használhassa a rablás, lopás vagy fosztogatás során az illegális piacra eltérített fegyvereket.

Az UNREC a regionális szervezetekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságokkal konzultálva, valamint az iparággal együttműködve elvégzi majd a kézi- és könnyűfegyverek ártalmatlanítását lehetővé tévő, a régió igényeinek megfelelő új technológiákban rejlő lehetőségek értékelését. Figyelembe fogják venni a szubrégióbeli szomszédos országokban arra vonatkozóan szerzett tapasztalatokat is, hogy a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció (DDR) folyamata során miként alkalmazták az intelligens technológiákat a fegyverek ártalmatlanítására; ilyen tapasztalatot foglal össze például az Elefántcsontpartra vonatkozó esettanulmány.

Az értékelés során meghatározzák azokat a létesítményeket és szállítási útvonalakat Burkina Fasóban és Csádban, ahol az említett technológiákkal kísérleteket lehet folytatni. Maximálisan négy raktárban be fogják vezetni az említett hagyományos fegyver- és lőszertárolási és fegyverbiztonsági technológiákat (többek között a szállítás tekintetében).

Az értékelés és a kísérleti tevékenység eredményeire fog épülni az az iránymutató dokumentum, amely vázolja az említett új technológiák esetleges afrikai alkalmazásának hosszú távú ütemtervét, és amelynek tartalmát meg fogják osztani a Száhil öv valamennyi államával, a regionális és szubregionális szervezetekkel, illetve amelyet ismertetni fognak a nemzetközi szakmai konferenciákon és találkozókon.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | Az új technológiák alkalmazásának értékeléséről szóló jelentés, amely felsorolja a kísérleti jelleggel alkalmazandó technológiákat, a négy kísérleti helyszínt és a szállítási útvonalakat Burkina Fasóban és Csádban. |
| --- | --- |

a)

Az új technológiák alkalmazásának értékeléséről szóló jelentés, amely felsorolja a kísérleti jelleggel alkalmazandó technológiákat, a négy kísérleti helyszínt és a szállítási útvonalakat Burkina Fasóban és Csádban.

| b) | Új technológiák kísérleti alkalmazása négy helyszínen – kettő Burkina Fasóban, kettő Csádban – és a szállítási útvonalakon. |
| --- | --- |

b)

Új technológiák kísérleti alkalmazása négy helyszínen – kettő Burkina Fasóban, kettő Csádban – és a szállítási útvonalakon.

| c) | Jelentés a kísérleti tevékenységek eredményéről. |
| --- | --- |

c)

Jelentés a kísérleti tevékenységek eredményéről.

4.4.   Nemzeti normák meghatározása az IATG és az ISACS előírásaival összhangban

Célok

| a) | A fegyver- és lőszerkezelés javítása. |
| --- | --- |

a)

A fegyver- és lőszerkezelés javítása.

| b) | A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos olyan nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása és ellenőrzése, amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal, és így növelik a hagyományos fegyverek és lőszerek felhalmozott készleteinek biztonságosságát és védelmét. |
| --- | --- |

b)

A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos olyan nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása és ellenőrzése, amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal, és így növelik a hagyományos fegyverek és lőszerek felhalmozott készleteinek biztonságosságát és védelmét.

Leírás

Az értékelések és konzultációk eredménye alapján (4.2. pont), valamint a gyakorlati értékelés és helyreállítási munka során leszűrt tapasztalatokra (4.3. pont) építve az UNREC támogatja majd a kedvezményezett országokat abban, hogy elvégezzék a további felülvizsgálatot, és szükség esetén nemzeti kézikönyveket, iránymutatásokat és operatív szabványeljárásokat dolgozzanak ki a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozóan úgy, hogy azok megfeleljenek az ISACS, az IATG, valamint a regionális és szubregionális jogszabályok előírásainak. Az operatív szabványeljárások kiterjednek majd a nemzetközi eszközök alapján fennálló jelentéstételi kötelezettségekre is.

Az UNREC minden országban megrendezi az operatív szabványeljárásokat érvényesítő műhelytalálkozókat – egyet magas szakmai szinten, egyet pedig magas szintű döntéshozatali szinten – azt megelőzően, hogy nemzeti szinten bevezetnék az operatív szabványeljárásokat. A találkozók programjának része lesz az értékelés, amely az egyes országokban már végrehajtott különböző tevékenységeket hivatott felmérni. A bevezetési eljárás részeként sor kerül majd minden egyes érintett országban az oktatók képzését célzó, az új operatív szabványeljárásokat bemutató műhelytalálkozókra is, amelyeket az UNREC és a végrehajtó felek rendeznek majd.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | Ki vannak dolgozva a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó operatív szabványeljárások a célországok viszonylatában. |
| --- | --- |

a)

Ki vannak dolgozva a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó operatív szabványeljárások a célországok viszonylatában.

| b) | A hat célországban szakmai szintű és magas szintű döntéshozói műhelytalálkozókra kerül sor. |
| --- | --- |

b)

A hat célországban szakmai szintű és magas szintű döntéshozói műhelytalálkozókra kerül sor.

| c) | Minden országban megrendeznek egy, az operatív szabványeljárásokról szóló és az oktatók képzését célzó műhelytalálkozót, találkozónként maximálisan 35 résztvevővel. |
| --- | --- |

c)

Minden országban megrendeznek egy, az operatív szabványeljárásokról szóló és az oktatók képzését célzó műhelytalálkozót, találkozónként maximálisan 35 résztvevővel.

4.5.   Értékelés és a további lépések

4.5.1.   Regionális értékelés

Célok

| a) | A projektek végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése. |
| --- | --- |

a)

A projektek végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése.

| b) | A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységi területek meghatározása. |
| --- | --- |

b)

A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységi területek meghatározása.

Leírás

A projektidőszak alatt az UNREC rendszeres nyomonkövetési látogatásokat szervez a létesítményekbe. E látogatások lehetővé teszik a használat és a gyakorlat folytonos értékelését és azt, hogy a szakértők állandó jelleggel kapcsolatban álljanak a magas beosztású személyzettel.

A nemzeti értékelések eredményét regionális találkozó keretében vitatják meg, amelyen részt vesznek a Száhil öv hat államának, a donoroknak, a CASA ügynökségeknek, az érintett regionális szervezeteknek (AU, ECOWAS, ECCAS, RECSA) a képviselői, az Unió és tagállamainak érintett szakértői (többek között a közös biztonság- és védelempolitikai missziókból), valamint a civil társadalom képviselői. Meghatározzák azokat a területeket, amelyeken a Száhil öv országai között megvalósulhat a legjobb gyakorlatok cseréje – ideértve a civil felügyelet javítására irányuló kezdeményezéseket is –, továbbá körvonalazzák azokat a módszereket, amelyek elősegítik a jövőben a fizikai biztonság és a készletkezelés tekintetében a határokon átnyúló együttműködést.

Eredmény/végrehajtási mutatók

| a) | A projektszemélyzet más tevékenységek keretében tett országlátogatásai és missziói során értékelési és nyomonkövetési intézkedésekre kerül sor. |
| --- | --- |

a)

A projektszemélyzet más tevékenységek keretében tett országlátogatásai és missziói során értékelési és nyomonkövetési intézkedésekre kerül sor.

| b) | Hathavonta nyomonkövetési missziókra kerül sor. |
| --- | --- |

b)

Hathavonta nyomonkövetési missziókra kerül sor.

| c) | A projekt eredményeivel foglalkozó regionális találkozóra kerül sor. |
| --- | --- |

c)

A projekt eredményeivel foglalkozó regionális találkozóra kerül sor.

4.5.2.   Zárójelentés

Célok

| a) | A projekt végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése, valamint az érdekeltek és a nemzeti hatóságok visszajelzéseinek beépítése a munkába. |
| --- | --- |

a)

A projekt végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése, valamint az érdekeltek és a nemzeti hatóságok visszajelzéseinek beépítése a munkába.

| b) | A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységek meghatározása. |
| --- | --- |

b)

A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységek meghatározása.

Leírás

Az UNREC zárójelentést készít, amely tartalmaz egy vezetői összefoglalót, egy összeállítást a nemzeti és regionális műhelytalálkozók eredményeiről, a nemzeti jogszabályokról, az adminisztratív eljárásokról, az operatív szabványeljárásokról, valamint a fegyver- és lőszerkészletek kezelését elősegítő új technológiákkal kapcsolatos kísérleti tevékenység eredményeiről. Ezen túlmenően magában foglal a fegyver- és lőszerraktárak helyreállításához és építéséhez felhasználható mintaterveket és -dokumentumokat is.

Eredmény/végrehajtási mutatók

Elkészítik és körbeküldik a zárójelentést.

5.   Időtartam

A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 36 hónap.

6.   Kedvezményezettek

A projekt közvetlen kedvezményezettjei a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséért és a fizikai biztonság és a készletkezelés kérdéséért felelős Burkina Fasó-i, csádi, mali, mauritániai, nigeri és nigériai nemzeti intézmények, például a védelmi és biztonsági minisztériumok, valamint a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságok.

A közvetett kedvezményezettek közé tartozik a Száhil öv hat államának civil lakossága, a szomszédos államok és lakosságuk, az AU, az afrikai szubregionális szervezetek, valamint minden olyan állam, amely hasznosítja majd az e projektből leszűrt tanulságokat.

7.   Végrehajtó szerv

Az UNODA a regionális leszerelési központjának, az UNREC-nek a segítségével és a következőkkel együttműködve fogja végrehajtani a tevékenységeket:

| a) | a nemzeti kapcsolattartó pontok és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó Burkina Fasó-i, csádi, mali, mauritániai, nigeri és nigériai nemzeti bizottságok. |
| --- | --- |

a)

a nemzeti kapcsolattartó pontok és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó Burkina Fasó-i, csádi, mali, mauritániai, nigeri és nigériai nemzeti bizottságok.

| b) | DPKO/UNMAS, |
| --- | --- |

b)

DPKO/UNMAS,

| c) | a MAG, |
| --- | --- |

c)

a MAG,

| d) | az ISACS ügynökségközi támogató egysége, |
| --- | --- |

d)

az ISACS ügynökségközi támogató egysége,

| e) | a Wilton Park Konferenciaközpont. |
| --- | --- |

e)

a Wilton Park Konferenciaközpont.

E fellépés végrehajtása tekintetében az UNODA-t terheli a végső felelősség a Bizottság felé.

8.   Partnerségek és szinergiák

A projekt végrehajtása során az UNREC találkozókat szervez a Száhil öv hat államában található uniós küldöttségekkel és a tagállamok nagykövetségeivel, és rendszeresen tájékoztatja őket a projekt keretében az egyes országokban folyó tevékenységekről. Az Unió küldöttségei és a tagállamok képviselői előzetesen tájékoztatást kapnak a projekt keretében folyó tevékenységekről (például a műhelytalálkozókról), és ezekre részvételi meghívást is kapnak. Az UNREC ezen túlmenően konzultál és adott esetben együttműködik az EUCAP Száhil Nigerrel és az EUCAP Száhil Malival, az EU közös biztonság- és védelempolitikai misszióival.

Emellett az UNREC koordinációt folytat más partnerekkel a tevékenységek közötti átfedések elkerülése, valamint a projekt célkitűzéseinek elérését elősegítő együttműködés és kiegészítő jelleg lehetséges területeinek meghatározása érdekében. E partnerek közé tartozik többek között: az AU, egyes afrikai regionális szervezetek (például az ECOWAS, az ECCAS és a RECSA), a NATO, az ENSZ országcsoportok, az UNODC, a biztonság területén működő műszaki és pénzügyi partnerek, nemzetközi NGO-k (köztük a Small Arms Survey kutatócsoport, a Handicap International szervezet, a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó parlamenti fórum, „Parlamenti képviselők a világméretű fellépésért” (Parliamentarians for Global Action), a Kézifegyverekkel és Lőszerekkel Foglalkozó Nemzetközi Csoport (MSAG) és az iparág képviselői.

Végezetül az UNREC és a többi végrehajtó partner konzultál majd azokkal a szervezetekkel, amelyek bekapcsolódtak az eltérítéssel és a tiltott kereskedelemmel kapcsolatos nyomozásokba – többek között úgy, hogy a Száhil övben felkutatják és nyomon követik a tiltott kézi- és könnyűfegyvereket és az azokhoz szükséges lőszereket –, ideértve az ENSZ fegyverembargók ellenőrzésével megbízott szakértői bizottságainak szakértőit is, valamint az ENSZ béketámogató műveleteivel, a Small Arms Survey csoporttal és a Conflict Armament Research társasággal (a 2013/698/KKBP határozat keretében támogatott „iTrace” globális jelentési rendszer) összeköttetésben álló szakértőket. Az UNREC emellett ösztönzi majd a kedvezményezett országok érintett hatóságait arra is, hogy aknázzák ki az Interpolnak az EU által finanszírozott tiltottfegyver-nyilvántartását és visszakövetési rendszerét („iARMS”).

9.   Végrehajtó ügynökség: a választás indokolása

Az UNODA központi szerepet játszik a hagyományos fegyverek – így a kézi- és könnyűfegyverek – területére vonatkozó leszerelési törekvések előmozdításában. Kulcsszerepe van a többoldalú tárgyalásokon elfogadott olyan normatív keretek hatékony nemzeti, regionális és globális szintű alkalmazásának előmozdításában, mint az ENSZ kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos cselekvési programja, és a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény. Az Unió törekszik arra, hogy gyümölcsöző együttműködést folytasson az UNODA-val.

Az UNODA részét képező UNREC hosszú múltra visszatekintő tapasztalatokkal rendelkezik a Száhil öv államainak és civil társadalmainak abban való segítése terén, hogy végrehajtsák a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi és regionális eszközöket. Az UNREC ezt a tevékenységét az ENSZ-közgyűléstől kapott megbízatásával összhangban végzi, mely szerint kérésre érdemi támogatást kell nyújtania az afrikai régió tagállamainak azon kezdeményezéseihez és más törekvéseihez, melyek célja a régióban a békére, a fegyverzetcsökkentésre és a leszerelésre irányuló intézkedések megvalósítása (40/151 G. sz. határozat, 1985. december 16.). Az UNREC már tárgyalt a potenciális kedvezményezett országokkal, hogy megállapodjon velük, és folyamatban vannak a fegyverellenőrzésre vonatkozó projektjei a célországok közül háromban. Ennélfogva kimagaslóan alkalmas e határozat végrehajtására.

10.   Az Unió láthatósága

Az UNREC megfelelő intézkedéseket tesz annak a ténynek népszerűsítésére, hogy a cselekvést az Európai Unió finanszírozta. Az ilyen intézkedéseket a Bizottság által létrehozott és közzétett, az Európai Unió külügyi tevékenységeinek kommunikációs és láthatósági kézikönyvében foglaltaknak, valamint a Bizottság és az ENSZ által közösen megállapított minden más iránymutatásnak megfelelően kell megtenni.

Indikatív időkeret

Teljes időtartam: 36 hónap

| Tevékenység | Javasolt időkeret |
| --- | --- |
| 4.1. | Konferencia a Wilton Parkban a Száhil övben megvalósuló fizikai biztonságról és készletkezelésről |

Tevékenység

Javasolt időkeret

4.1.

Konferencia a Wilton Parkban a Száhil övben megvalósuló fizikai biztonságról és készletkezelésről

2015. január–március (konferencia 2015. februárban)

| 4.2. | A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályok, igazgatási eljárások és konzultációk felülvizsgálata |
| --- | --- |

4.2.

A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályok, igazgatási eljárások és konzultációk felülvizsgálata

2015. január–december

| 4.2.1. | Nemzeti konzultációk a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos, valamint a kísérleti helyszínek kijelölésével kapcsolatos eljárásokról |
| --- | --- |

4.2.1.

Nemzeti konzultációk a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos, valamint a kísérleti helyszínek kijelölésével kapcsolatos eljárásokról

2015. január–szeptember

| 4.2.2. | A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos eljárásokkal kapcsolatban folytatott regionális konzultációk |
| --- | --- |

4.2.2.

A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos eljárásokkal kapcsolatban folytatott regionális konzultációk

2015. október–december

| 4.3. | Fizikai biztonság és készletkezelés |
| --- | --- |

4.3.

Fizikai biztonság és készletkezelés

2015. július–2017. június

| 4.3.1. | A fizikai biztonság és készletkezelés értékelése a nemzeti hagyományosfegyver-raktárak vonatkozásában és a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek szállítása tekintetében (az értékelés két országban kezdődik) |
| --- | --- |

4.3.1.

A fizikai biztonság és készletkezelés értékelése a nemzeti hagyományosfegyver-raktárak vonatkozásában és a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek szállítása tekintetében (az értékelés két országban kezdődik)

2015. július–2017. június

| 4.3.2. | A mintalétesítmények helyreállítása és a kézi- és könnyűfegyverek jelölése |
| --- | --- |

4.3.2.

A mintalétesítmények helyreállítása és a kézi- és könnyűfegyverek jelölése

2015. július–2017. június

| 4.3.3. | A lőszerfelesleg és a kézi- és könnyűfegyver-felesleg megsemmisítése |
| --- | --- |

4.3.3.

A lőszerfelesleg és a kézi- és könnyűfegyver-felesleg megsemmisítése

2015. július–2017. június

| 4.3.4. | Új technológiák kísérleti alkalmazása |
| --- | --- |

4.3.4.

Új technológiák kísérleti alkalmazása

2017. január–június

| 4.4. | Nemzeti normák meghatározása összhangban az IATG és az ISACS előírásaival |
| --- | --- |

4.4.

Nemzeti normák meghatározása összhangban az IATG és az ISACS előírásaival

2017. január–december

| 4.5. | Értékelés és további lépések |
| --- | --- |

4.5.

Értékelés és további lépések

2017. július–december

| 4.5.1. | Regionális értékelés |
| --- | --- |

4.5.1.

Regionális értékelés

2017. július–december

| 4.5.2. | Zárójelentés |
| --- | --- |

4.5.2.

Zárójelentés

2017. október–december

---

(1)  Burkina Faso, Mali, Niger és Nigéria az ECOWAS-egyezmény részes államai.

(2)  Csád 2012. augusztus 8-án ratifikálta a kinshasai egyezményt.

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/44

---

A TANÁCS 2014/913/KKBP HATÁROZATA

(2014. december 15.)

a hágai magatartási kódexnek és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében mind az Európai Unióban (EU), mind a harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az elterjedés elleni küzdelem érdekében mind az Európai Unióban (EU), mind a harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az Unió aktívan dolgozik a stratégia, valamint az annak II. és III. fejezetében felsorolt intézkedések végrehajtásán, például úgy, hogy pénzügyi forrásokat szabadít fel a többoldalú nonproliferációs rendszer és a többoldalú bizalomépítő intézkedések megerősítésére irányuló egyedi projektek támogatására. A ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex vagy HCoC) és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR) szerves részét képezi ennek a többoldalú nonproliferációs rendszernek. A kódex és az MTCR célja a tömegpusztító fegyverek és a kapcsolódó technológiai eszközök szállítására alkalmas ballisztikus rakétarendszerek elterjedésének megelőzése és visszaszorítása. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan dolgozik a stratégia, valamint az annak II. és III. fejezetében felsorolt intézkedések végrehajtásán, például úgy, hogy pénzügyi forrásokat szabadít fel a többoldalú nonproliferációs rendszer és a többoldalú bizalomépítő intézkedések megerősítésére irányuló egyedi projektek támogatására. A ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (a továbbiakban: a kódex vagy HCoC) és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR) szerves részét képezi ennek a többoldalú nonproliferációs rendszernek. A kódex és az MTCR célja a tömegpusztító fegyverek és a kapcsolódó technológiai eszközök szállítására alkalmas ballisztikus rakétarendszerek elterjedésének megelőzése és visszaszorítása.

| (3) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont többek között felszólít a kódexnek a lehető legtöbb ország – különösen a ballisztikus rakétákkal rendelkezők – általi aláírásának előmozdítására, valamint a kódex további fejlesztésére és végrehajtására, különös tekintettel a bizalomépítő intézkedésekre, valamint a kódex és az ENSZ többoldalú nonproliferációs rendszere közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont többek között felszólít a kódexnek a lehető legtöbb ország – különösen a ballisztikus rakétákkal rendelkezők – általi aláírásának előmozdítására, valamint a kódex további fejlesztésére és végrehajtására, különös tekintettel a bizalomépítő intézkedésekre, valamint a kódex és az ENSZ többoldalú nonproliferációs rendszere közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására.

| (4) | A Tanács 2008. december 8-án következtetéseket fogadott el, valamint elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot. A dokumentum kiér többek között arra, hogy a tömegpusztító fegyverek, illetve hordozóeszközeik elterjedése továbbra is az egyik legnagyobb biztonsági kihívást jelenti, és a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika lényeges részét képezi. Az elért eredmények, valamint a „fellépés új irányainak” végrehajtására irányuló folyamatos erőfeszítések fényében a Tanács 2010 decemberében úgy határozott, hogy az új irányok végrehajtását 2012 végéig meghosszabbítja. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2008. december 8-án következtetéseket fogadott el, valamint elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot. A dokumentum kiér többek között arra, hogy a tömegpusztító fegyverek, illetve hordozóeszközeik elterjedése továbbra is az egyik legnagyobb biztonsági kihívást jelenti, és a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika lényeges részét képezi. Az elért eredmények, valamint a „fellépés új irányainak” végrehajtására irányuló folyamatos erőfeszítések fényében a Tanács 2010 decemberében úgy határozott, hogy az új irányok végrehajtását 2012 végéig meghosszabbítja.

| (5) | A Tanács 2008. december 18-án elfogadta a kódexnek a stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/974/KKBP határozatot (2). |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2008. december 18-án elfogadta a kódexnek a stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/974/KKBP határozatot (2).

| (6) | A Tanács 2012. július 23-án elfogadta a 2012/423/KKBP határozatot (3). Az említett határozat hozzájárult a kódex egyetemessé tételének és az abban foglalt elvek betartásának sikeres előmozdításához. A kódex egyetemességének, továbbá megfelelőbb végrehajtásának és továbbfejlesztésének előmozdítása érdekében az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd folytatása az Unió egyik prioritása. Ez a határozat ehhez a folyamathoz hivatott hozzájárulni. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2012. július 23-án elfogadta a 2012/423/KKBP határozatot (3). Az említett határozat hozzájárult a kódex egyetemessé tételének és az abban foglalt elvek betartásának sikeres előmozdításához. A kódex egyetemességének, továbbá megfelelőbb végrehajtásának és továbbfejlesztésének előmozdítása érdekében az aláíró és a nem aláíró államok közötti párbeszéd folytatása az Unió egyik prioritása. Ez a határozat ehhez a folyamathoz hivatott hozzájárulni.

| (7) | Általánosságban egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták nem szűnő elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában – többek között Iránban, Szíriában és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (KNDK) – jelenleg zajló rakétaprogramokra. |
| --- | --- |

(7)

Általánosságban egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták nem szűnő elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában – többek között Iránban, Szíriában és a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (KNDK) – jelenleg zajló rakétaprogramokra.

| (8) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa az 1540 (2004) sz. határozatában hangsúlyozta, az 1977 (2011) sz. határozatában pedig emlékeztetett arra, hogy a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, ezért – egyebek mellett – arra kötelezte az államokat, hogy tartózkodjanak a nem állami szereplőknek a nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek és hordozóeszközeik kifejlesztését, megszerzését, előállítását, birtoklását, szállítását, átadását vagy felhasználását illető bármilyen jellegű támogatásától. A nukleáris, vegyi és biológiai fegyvereknek, valamint hordozóeszközeiknek a nemzetközi békére és biztonságra jelentett fenyegetését a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló 1887 (2009) ENSZ BT-határozat újólag megerősítette. Ezen túlmenően az ENSZ Biztonsági Tanácsa az 1929 (2010) sz. és az 1718 (2006) sz. határozatában – többek között a 1540 (2004), az 1977 (2011) és az 1887 (2009) ENSZ BT-határozatok alapján – úgy határozott, hogy Irán és a KNDK nem folytathat semminemű, a nukleáris fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakétákkal összefüggő tevékenységet – ideértve a ballisztikus rakétatechnológiát alkalmazó rakétakilövéseket is –, és hogy az államoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük a technológia Irán és a KNDK részére történő átadásának, illetve az ilyen irányú tevékenységekkel összefüggő technikai segítségnyújtásnak a megakadályozására. |
| --- | --- |

(8)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa az 1540 (2004) sz. határozatában hangsúlyozta, az 1977 (2011) sz. határozatában pedig emlékeztetett arra, hogy a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, ezért – egyebek mellett – arra kötelezte az államokat, hogy tartózkodjanak a nem állami szereplőknek a nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek és hordozóeszközeik kifejlesztését, megszerzését, előállítását, birtoklását, szállítását, átadását vagy felhasználását illető bármilyen jellegű támogatásától. A nukleáris, vegyi és biológiai fegyvereknek, valamint hordozóeszközeiknek a nemzetközi békére és biztonságra jelentett fenyegetését a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a nukleáris leszerelésről szóló 1887 (2009) ENSZ BT-határozat újólag megerősítette. Ezen túlmenően az ENSZ Biztonsági Tanácsa az 1929 (2010) sz. és az 1718 (2006) sz. határozatában – többek között a 1540 (2004), az 1977 (2011) és az 1887 (2009) ENSZ BT-határozatok alapján – úgy határozott, hogy Irán és a KNDK nem folytathat semminemű, a nukleáris fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakétákkal összefüggő tevékenységet – ideértve a ballisztikus rakétatechnológiát alkalmazó rakétakilövéseket is –, és hogy az államoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük a technológia Irán és a KNDK részére történő átadásának, illetve az ilyen irányú tevékenységekkel összefüggő technikai segítségnyújtásnak a megakadályozására.

| (9) | E határozat célja általánosságban a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedések széles körének a támogatása, |
| --- | --- |

(9)

E határozat célja általánosságban a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedések széles körének a támogatása,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A stratégiának a melléklet szerinti egyes elemei folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az Unió:

| (a) | támogatja a kódexet és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszert (MTCR) előmozdító tevékenységeket, különösen az alábbi célok érdekében:






  i. | a kódex egyetemessé tételének és különösen a kódexnek a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos eszközökkel rendelkező valamennyi állam általi aláírásának előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

(a)

támogatja a kódexet és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszert (MTCR) előmozdító tevékenységeket, különösen az alábbi célok érdekében:

i.

a kódex egyetemessé tételének és különösen a kódexnek a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos eszközökkel rendelkező valamennyi állam általi aláírásának előmozdítása;

| ii. | a kódex végrehajtásának támogatása és láthatóságának erősítése; |
| --- | --- |

ii.

a kódex végrehajtásának támogatása és láthatóságának erősítése;

| iii. | az MCTR iránymutatásaihoz és mellékletéhez történő csatlakozás előmozdítása. |
| --- | --- |

iii.

az MCTR iránymutatásaihoz és mellékletéhez történő csatlakozás előmozdítása.

| (b) | általánosabb szinten támogatja a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemre irányuló azon intézkedések széles körét, melyek célja mindenekelőtt a figyelem felhívása erre a fenyegetésre, a többoldalú eszközök hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítések fokozása, az e sajátos kihívások kezelésére irányuló kezdeményezéseket előmozdító támogatás növelése, valamint segítségnyújtás az érdekelt országok részére a vonatkozó kiviteli ellenőrzési rendszereik nemzeti szintű megerősítésében. |
| --- | --- |

(b)

általánosabb szinten támogatja a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemre irányuló azon intézkedések széles körét, melyek célja mindenekelőtt a figyelem felhívása erre a fenyegetésre, a többoldalú eszközök hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítések fokozása, az e sajátos kihívások kezelésére irányuló kezdeményezéseket előmozdító támogatás növelése, valamint segítségnyújtás az érdekelt országok részére a vonatkozó kiviteli ellenőrzési rendszereik nemzeti szintű megerősítésében.

(2)   Ezzel összefüggésben az Unió által támogatandó projektek a következő konkrét tevékenységekre terjednek ki:

| (a) | a kódexet támogató tevékenységek:






  i. | „tájékoztató csomag” összeállítása és megjelentetése olyan államok bevonása érdekében, amelyek még nem írták alá a kódexet; e csomag az aláíró államok kötelezettségeit is ismerteti; |
| --- | --- | --- |

(a)

a kódexet támogató tevékenységek:

i.

„tájékoztató csomag” összeállítása és megjelentetése olyan államok bevonása érdekében, amelyek még nem írták alá a kódexet; e csomag az aláíró államok kötelezettségeit is ismerteti;

| ii. | kísérő tájékoztató rendezvények szervezése Bécsben a HCoC aláíró államainak éves ülései alkalmával; |
| --- | --- |

ii.

kísérő tájékoztató rendezvények szervezése Bécsben a HCoC aláíró államainak éves ülései alkalmával;

| iii. | a kódexet támogató kísérő tájékoztató rendezvények szervezése az ENSZ Közgyűlése Első Bizottsága ülésének alkalmával; |
| --- | --- |

iii.

a kódexet támogató kísérő tájékoztató rendezvények szervezése az ENSZ Közgyűlése Első Bizottsága ülésének alkalmával;

| iv. | legfeljebb három, az Unió prioritásainak megfelelően szervezett regionális tájékozató szeminárium megtartása (lehetőség szerint Ázsiában, a Perzsa-öböl országaiban és Latin-Amerikában); |
| --- | --- |

iv.

legfeljebb három, az Unió prioritásainak megfelelően szervezett regionális tájékozató szeminárium megtartása (lehetőség szerint Ázsiában, a Perzsa-öböl országaiban és Latin-Amerikában);

| v. | a kódexet már aláíró, illetve a kódexet eddig még alá nem író fejlődő országok képviselőinek ösztönzése arra, hogy részt vegyenek a HCoC aláíró államainak éves ülésén és a tájékozató szemináriumokon; |
| --- | --- |

v.

a kódexet már aláíró, illetve a kódexet eddig még alá nem író fejlődő országok képviselőinek ösztönzése arra, hogy részt vegyenek a HCoC aláíró államainak éves ülésén és a tájékozató szemináriumokon;

| vi. | ismeretterjesztő-tájékoztató értekezletek szervezése a kódexhez nemrégiben csatlakozó államok számára annak érdekében, hogy segítséget kapjanak kötelezettségeik teljesítéséhez, többek között a HCoC aláíró államainak Bécsben tartandó éves ülése alkalmával; |
| --- | --- |

vi.

ismeretterjesztő-tájékoztató értekezletek szervezése a kódexhez nemrégiben csatlakozó államok számára annak érdekében, hogy segítséget kapjanak kötelezettségeik teljesítéséhez, többek között a HCoC aláíró államainak Bécsben tartandó éves ülése alkalmával;

| vii. | a HCoC népszerűsítésével összefüggő erőfeszítéseknek az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság tevékenységével való koordinálásának támogatása többek között a HCoC-szakértőknek az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság országlátogatásaiban való részvételének finanszírozása révén; |
| --- | --- |

vii.

a HCoC népszerűsítésével összefüggő erőfeszítéseknek az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság tevékenységével való koordinálásának támogatása többek között a HCoC-szakértőknek az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság országlátogatásaiban való részvételének finanszírozása révén;

| viii. | a kódexhez kapcsolódó biztonságos, internetalapú információs és kommunikációs mechanizmus (e-ICC) kialakításának támogatása, ideértve a weboldal technikai fejlesztését is; |
| --- | --- |

viii.

a kódexhez kapcsolódó biztonságos, internetalapú információs és kommunikációs mechanizmus (e-ICC) kialakításának támogatása, ideértve a weboldal technikai fejlesztését is;

| (b) | tevékenységek, melyek általánosságban a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelmet támogatják:






  i. | legfeljebb négy szeminárium megtartása a ballisztikus rakéták elterjedésével kapcsolatos tájékozottság növelése érdekében többoldalú fórumok alkalmával, esetlegesen az a) pontban említett HCoC tájékoztató rendezvényekkel összekötve – például egy-egy szeminárium az ENSZ-közgyűlés vagy a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéshez kapcsolódó előkészítő bizottságok ülése alkalmával; |
| --- | --- | --- |

(b)

tevékenységek, melyek általánosságban a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelmet támogatják:

i.

legfeljebb négy szeminárium megtartása a ballisztikus rakéták elterjedésével kapcsolatos tájékozottság növelése érdekében többoldalú fórumok alkalmával, esetlegesen az a) pontban említett HCoC tájékoztató rendezvényekkel összekötve – például egy-egy szeminárium az ENSZ-közgyűlés vagy a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződéshez kapcsolódó előkészítő bizottságok ülése alkalmával;

| ii. | legfeljebb három regionális szeminárium megtartása a ballisztikus rakéták elterjedésével kapcsolatos tájékozottság növelése, valamint a ballisztikus rakéták elterjedése jelentette fenyegetés jobb regionális szintű kezelésének lehetőségeiről folytatott megbeszélések ösztönzése érdekében, esetlegesen a kódexszel összefüggő más uniós tájékoztató tevékenységekkel összekötve; az érintett államokkal együttműködésben e szemináriumokra Ázsiában, a Perzsa-öböl térségében és Latin-Amerikában kerülhetne sor; |
| --- | --- |

ii.

legfeljebb három regionális szeminárium megtartása a ballisztikus rakéták elterjedésével kapcsolatos tájékozottság növelése, valamint a ballisztikus rakéták elterjedése jelentette fenyegetés jobb regionális szintű kezelésének lehetőségeiről folytatott megbeszélések ösztönzése érdekében, esetlegesen a kódexszel összefüggő más uniós tájékoztató tevékenységekkel összekötve; az érintett államokkal együttműködésben e szemináriumokra Ázsiában, a Perzsa-öböl térségében és Latin-Amerikában kerülhetne sor;

| iii. | négy gondolatébresztő háttér-vitaanyag elkészítése a rakéták elterjedése által jelentett veszély elhárítása és a ballisztikus rakétákkal összefüggő leszerelési erőfeszítések előmozdítása érdekében teendő további lehetséges többoldalú lépésekről, melyek középpontjában a lehetséges bizalomépítő intézkedések, továbbá annak feltárása áll, hogy lehetséges-e első lépésként a regionális szintre fektetni a hangsúlyt például olyan térségekben, amelyekben az Unió különösen érdekelt és/vagy ahol a közeljövőben előrelépés várható; |
| --- | --- |

iii.

négy gondolatébresztő háttér-vitaanyag elkészítése a rakéták elterjedése által jelentett veszély elhárítása és a ballisztikus rakétákkal összefüggő leszerelési erőfeszítések előmozdítása érdekében teendő további lehetséges többoldalú lépésekről, melyek középpontjában a lehetséges bizalomépítő intézkedések, továbbá annak feltárása áll, hogy lehetséges-e első lépésként a regionális szintre fektetni a hangsúlyt például olyan térségekben, amelyekben az Unió különösen érdekelt és/vagy ahol a közeljövőben előrelépés várható;

| iv. | annak érdekében, hogy még idejekorán elejét lehessen venni a kettős felhasználású technológiák és a vonatkozó tudás átadásának, legfeljebb három ismeretterjesztő-tájékoztató értekezlet szervezése különösen a tudomány világából és/vagy az űrkutatás területéről, illetve a vonatkozó iparágakból érkező szakértők számára; |
| --- | --- |

iv.

annak érdekében, hogy még idejekorán elejét lehessen venni a kettős felhasználású technológiák és a vonatkozó tudás átadásának, legfeljebb három ismeretterjesztő-tájékoztató értekezlet szervezése különösen a tudomány világából és/vagy az űrkutatás területéről, illetve a vonatkozó iparágakból érkező szakértők számára;

| v. | annak ösztönzése, hogy a fejlődő országoknak a rakéták elterjedése elleni küzdelemben részt vevő tudományos dolgozói részt vegyenek az EU kiválósági központjainak projektjeiben; |
| --- | --- |

v.

annak ösztönzése, hogy a fejlődő országoknak a rakéták elterjedése elleni küzdelemben részt vevő tudományos dolgozói részt vegyenek az EU kiválósági központjainak projektjeiben;

| vi. | az EU kiválósági központjaival együttműködésben célzott szakértői missziók szervezése harmadik országokba annak érdekében, hogy meg lehessen osztani a rakétatechnológia, valamint a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzésével kapcsolatos információkat és a leszűrt tanulságokat, és hogy segíteni lehessen ezen államokat saját nemzeti képességeik kiépítésében; |
| --- | --- |

vi.

az EU kiválósági központjaival együttműködésben célzott szakértői missziók szervezése harmadik országokba annak érdekében, hogy meg lehessen osztani a rakétatechnológia, valamint a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzésével kapcsolatos információkat és a leszűrt tanulságokat, és hogy segíteni lehessen ezen államokat saját nemzeti képességeik kiépítésében;

| vii. | a szakértők ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos képzésének támogatása az olyan uniós programokban való részvételük révén, mint például a Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola vagy az Unió tagállamai (a továbbiakban: tagállamok) által szervezett programok. |
| --- | --- |

vii.

a szakértők ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos képzésének támogatása az olyan uniós programokban való részvételük révén, mint például a Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola vagy az Unió tagállamai (a továbbiakban: tagállamok) által szervezett programok.

A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) felel.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a Stratégiai Kutatási Alapítvány (Fondation pour la recherche stratégique – a továbbiakban: az alapítvány) gondoskodik a főképviselő ellenőrzése mellett. A főképviselő ennek érdekében megköti a szükséges megállapodásokat az alapítvánnyal.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 990 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. A Bizottság e célból finanszírozási megállapodást köt az alapítvánnyal. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy az alapítványnak – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő az alapítvány által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács által végzett értékelés alapját.

(2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat 30 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodások megkötésének időpontját követően hatályát veszti. Abban az esetben azonban, ha ezen időpontig nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, ez a határozat a hatálybalépését követő 6 hónappal veszíti hatályát.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/974/KKBP határozata ( 2008. december 18. ) a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódexnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról (HL L 345., 2008.12.23., 91. o.).

2

(3)  A Tanács 2012/423/KKBP határozata ( 2012. július 23. ) a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemnek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia, valamint a 2003/805/KKBP tanácsi közös álláspont végrehajtása keretében történő támogatásáról (HL L 196., 2012.7.24., 74. o.).

3

---

MELLÉKLET

1.   CÉLOK

Az Unió a rakéták elterjedése elleni küzdelem elkötelezett támogatója. Az Unió ez irányú erőfeszítései közé tartozik a stratégia valamint a 2003/805/KKBP közös álláspont. A Tanács továbbá elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot, és az Unió támogatta az 1540 (2004) ENSZ BT-határozatot, amelyre azóta hivatkozik az 1977 (2010) ENSZ BT-határozat is.

Az Unió fontos többoldalú eszköznek tartja a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszert (MTCR), melynek célja a ballisztikus rakétarendszerek, továbbá a kapcsolódó technológiák és szakismeretek elterjedésének megfékezése az érzékeny anyagokra vonatkozó exportellenőrzési szabályozás létrehozása és végrehajtása által. A 19 tagállam tagja az MCTR-nek, és a 428/2009/EK tanácsi rendelet (1) révén minden uniós tagállam alkalmazza az MCTR exportellenőrzési listáját.

Az Unió továbbá annak létrejötte óta elkötelezetten támogatja a kódexet, és rendszeresen hangot ad a ballisztikus rakéták elterjedése miatti aggodalmának. Az Unió a kódexet központi bizalomépítő és átláthatósági intézkedésnek tekinti. Valamennyi tagállam aláírta és jóhiszeműen végrehajtja a kódexet.

A korábbiakban az Unió szakmai műhelyeket, szakértői találkozókat és regionális tájékoztató szemináriumokat szervezett, így kísérelve meg a kódex végrehajtásával és egyetemességével kapcsolatosan még meglévő hiányosságok pótlását. A 2008/974/KKBP tanácsi határozat alapján megszervezett és a Stratégiai Kutatási Alapítvány (Fondation pour la recherche stratégique-FRS) által megvalósított tevékenységek hatékonynak és relevánsnak bizonyultak.

A rendezvények sikerén felbuzdulva az Unió folytatta ezt a kezdeményezést, és az alábbi három szempontból támogatta a kódexet:

| a) | a kódex egyetemessé tétele; |
| --- | --- |

a)

a kódex egyetemessé tétele;

| b) | a kódex végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a kódex végrehajtása;

| c) | a kódex továbbfejlesztése és alkalmazásának javítása. |
| --- | --- |

c)

a kódex továbbfejlesztése és alkalmazásának javítása.

Mindehhez a 2012/423/KKBP határozat adta meg a keretet, amely a HCoC támogatására irányuló több kezdeményezésre is módot adott, többek között:

| a) | saját biztonságos weboldal létrehozása; |
| --- | --- |

a)

saját biztonságos weboldal létrehozása;

| b) | számos kísérő rendezvény szervezése, melyek célja a kódex népszerűsítése a nem aláíró államok körében Bécsben, Genfben, illetve New Yorkban; |
| --- | --- |

b)

számos kísérő rendezvény szervezése, melyek célja a kódex népszerűsítése a nem aláíró államok körében Bécsben, Genfben, illetve New Yorkban;

| c) | ismeretterjesztő-tájékoztató műhely Párizsban az afrikai és a közel-keleti országok számára; |
| --- | --- |

c)

ismeretterjesztő-tájékoztató műhely Párizsban az afrikai és a közel-keleti országok számára;

| d) | regionális szemináriumok Szingapúrban, Abu-Dzabiban és Limában; |
| --- | --- |

d)

regionális szemináriumok Szingapúrban, Abu-Dzabiban és Limában;

| e) | gondolatébresztő háttér-vitaanyagok készítése. |
| --- | --- |

e)

gondolatébresztő háttér-vitaanyagok készítése.

A 2012/423/KKBP határozat hozzájárult a kódexszel kapcsolatos ismeretek terjesztéséhez és a harmadik országok körében való népszerűsítéséhez. Az Unió a határozat révén segítségére volt Costa Ricának, Franciaországnak, Magyarországnak, Japánnak, Perunak és Romániának, amikor a HCoC elnökségét ellátták. Növelte a kódex ismertségét, ezáltal új államokat ösztönzött a csatlakozásra.

Az elért eredmények alapján, továbbá annak fényében, hogy egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában – többek között Iránban és a KNDK-ban – jelenleg zajló rakétaprogramokra, az alábbi intézkedésekre kerül sor:

| a) | 1. projekt: tájékoztatás és kommunikáció; |
| --- | --- |

a)

1. projekt: tájékoztatás és kommunikáció;

| b) | 2. projekt: a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelem előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

2. projekt: a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelem előmozdítása;

| c) | 3. projekt: a kódex egyetemességének előmozdítása – tájékoztató tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

3. projekt: a kódex egyetemességének előmozdítása – tájékoztató tevékenységek;

A pusztán a kódexhez és az MCTR-hez való csatlakozás népszerűsítésén túlmenően ez a határozat teret enged a ballisztikus rakéták elterjedéséről folyó nemzetközi vitának, emellett új térségek és közösségek bevonását is lehetővé teszi.

2.   A PROJEKT LEÍRÁSA

2.1.   1. Projekt: tájékoztatás és kommunikáció

2.1.1.   A projekt célja

A kódex fontos eszköz a ballisztikus rakéták és a kapcsolódó technológiák elterjedésének a bizalomépítő és az átláthatósági intézkedések révén történő visszaszorításában. Mindazonáltal további erőfeszítésekre van szükség a támogatása érdekében, különösen az alábbi célokból:

| a) | a kódex egyetemességének és különösen a kódexnek a ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó és űrképességekkel rendelkező valamennyi állam általi aláírásának előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

a kódex egyetemességének és különösen a kódexnek a ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó és űrképességekkel rendelkező valamennyi állam általi aláírásának előmozdítása;

| b) | a kódex végrehajtásának támogatása valamennyi vonatkozásban; |
| --- | --- |

b)

a kódex végrehajtásának támogatása valamennyi vonatkozásban;

| c) | a kódex láthatóságának erősítése. |
| --- | --- |

c)

a kódex láthatóságának erősítése.

2.1.2.   A projekt leírása

A projekt az intézkedések három típusát irányozza elő:

| (a) | Legfeljebb 1 500, a kódex uniós támogatását ismertető szórólap összeállítása, megtervezése, kinyomtatása és terjesztése. A szórólap többek közt az alábbiakat tartalmazza majd:






  i. | a kódex leírása; |
| --- | --- | --- |

(a)

Legfeljebb 1 500, a kódex uniós támogatását ismertető szórólap összeállítása, megtervezése, kinyomtatása és terjesztése. A szórólap többek közt az alábbiakat tartalmazza majd:

i.

a kódex leírása;

| ii. | a kódex céljai; |
| --- | --- |

ii.

a kódex céljai;

| iii. | az éves nyilatkozatok, felbocsátás előtti értesítések és önkéntes szemlék ismertetése; |
| --- | --- |

iii.

az éves nyilatkozatok, felbocsátás előtti értesítések és önkéntes szemlék ismertetése;

| iv. | a HCoC-re és a tömegpusztító fegyverek hordozóeszközeinek elterjedésére vonatkozó európai stratégia ismertetése; |
| --- | --- |

iv.

a HCoC-re és a tömegpusztító fegyverek hordozóeszközeinek elterjedésére vonatkozó európai stratégia ismertetése;

| v. | a kódexhez való csatlakozás érdekében megteendő demarsok; |
| --- | --- |

v.

a kódexhez való csatlakozás érdekében megteendő demarsok;

| vi. | elérhetőségek a kódexet még alá nem írt államok számára. |
| --- | --- |

vi.

elérhetőségek a kódexet még alá nem írt államok számára.

| (b) | Legfeljebb 1 000 darab, USB-adathordozóval kiegészített nyomtatott brosúrákat tartalmazó „tájékoztató csomag” összeállítása, megtervezése, kinyomtatása és terjesztése olyan államok bevonása érdekében, amelyek még nem írták alá a kódexet; e csomag az aláíró államok kötelezettségeit is ismerteti. A kódexről minden szükséges információt bemutató, illetve a kapcsolattartók adatait tartalmazó brosúra online is elérhető lesz. A „tájékoztató csomag” a 2.1.2.a. pontban ismertetett szórólapot is tartalmazza. |
| --- | --- |

(b)

Legfeljebb 1 000 darab, USB-adathordozóval kiegészített nyomtatott brosúrákat tartalmazó „tájékoztató csomag” összeállítása, megtervezése, kinyomtatása és terjesztése olyan államok bevonása érdekében, amelyek még nem írták alá a kódexet; e csomag az aláíró államok kötelezettségeit is ismerteti. A kódexről minden szükséges információt bemutató, illetve a kapcsolattartók adatait tartalmazó brosúra online is elérhető lesz. A „tájékoztató csomag” a 2.1.2.a. pontban ismertetett szórólapot is tartalmazza.

| (c) | A kódexhez kapcsolódó biztonságos, internetalapú információs és kommunikációs mechanizmus („electronic Immediate Central Contact” – e-ICC) kialakításának támogatása és frissítése, ideértve a weboldal technikai fejlesztését is az osztrák szövetségi külügyminisztériummal szoros együttműködésben. |
| --- | --- |

(c)

A kódexhez kapcsolódó biztonságos, internetalapú információs és kommunikációs mechanizmus („electronic Immediate Central Contact” – e-ICC) kialakításának támogatása és frissítése, ideértve a weboldal technikai fejlesztését is az osztrák szövetségi külügyminisztériummal szoros együttműködésben.

2.1.3.   A projekt tervezett eredményei/mutatók

| a) | A tájékoztató csomag különféle eseményeken történő széles körű terjesztése segítségével a partnerek jobban megismerik a HCoC hozzáadott értékét és az Unió szerepét. |
| --- | --- |

a)

A tájékoztató csomag különféle eseményeken történő széles körű terjesztése segítségével a partnerek jobban megismerik a HCoC hozzáadott értékét és az Unió szerepét.

| b) | A biztonságosabb HCoC-honlap lehetővé teszi a releváns információk partnerek közötti cseréjét. |
| --- | --- |

b)

A biztonságosabb HCoC-honlap lehetővé teszi a releváns információk partnerek közötti cseréjét.

| c) | A HCoC elnöke, az osztrák titkárság (a „közvetlen központi összekötő” – Immediate Central Contact – ICC), az Unió és más partnerek szükség szerint alkalmazzák a „tájékoztató csomagot” a tájékoztató tevékenységeik során. |
| --- | --- |

c)

A HCoC elnöke, az osztrák titkárság (a „közvetlen központi összekötő” – Immediate Central Contact – ICC), az Unió és más partnerek szükség szerint alkalmazzák a „tájékoztató csomagot” a tájékoztató tevékenységeik során.

2.1.4.   A projekt kedvezményezettjei

A projekt kedvezményezettjei a kódex aláíró, illetve nem aláíró államai egyaránt.

2.2.   2. projekt: a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelem erősítése

2.2.1.   A projekt célja

Egyre nagyobb mértékű aggodalomra ad okot a nemzetközi közösségen belül a tömegpusztító fegyverek szállítására alkalmas ballisztikus rakéták elterjedése, különös tekintettel a Közel-Keleten, Északkelet-Ázsiában és Délkelet-Ázsiában – többek között Iránban és a KNDK-ban – jelenleg zajló rakétaprogramokra.

Általánosságban a projekt támogatja a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemre irányuló azon intézkedések széles körét, melyek célja különösen a figyelem felhívása a fenyegetésre, a többoldalú eszközök hatékonyságának növelésére irányuló erőfeszítések fokozása, az említett sajátos kihívások kezelésére irányuló kezdeményezéseket előmozdító támogatás növelése, valamint segítségnyújtás az érdekelt országok részére a vonatkozó kiviteli ellenőrzési rendszereik nemzeti szintű megerősítésében.

2.2.2.   A projekt leírása

Évi két (e projekt időtartama alatt összesen 4) gondolatébresztő háttér-vitaanyag kiadása. A lehetséges témakörök például a következők:

| a) | a meglévő, tömegpusztító fegyverektől mentes övezetek példaként való bemutatása és a ballisztikus rakéták betiltására irányuló további kezdeményezések lehetséges kerete; |
| --- | --- |

a)

a meglévő, tömegpusztító fegyverektől mentes övezetek példaként való bemutatása és a ballisztikus rakéták betiltására irányuló további kezdeményezések lehetséges kerete;

| b) | a rakéták elterjedése által jelentett veszély elhárítása és a ballisztikus rakétákkal összefüggő leszerelési erőfeszítések előmozdítása érdekében teendő további többoldalú lépések, melyek középpontjában a lehetséges bizalomépítő intézkedések állnak; |
| --- | --- |

b)

a rakéták elterjedése által jelentett veszély elhárítása és a ballisztikus rakétákkal összefüggő leszerelési erőfeszítések előmozdítása érdekében teendő további többoldalú lépések, melyek középpontjában a lehetséges bizalomépítő intézkedések állnak;

| c) | az export és a szállítás ellenőrzésére vonatkozó mechanizmusok; |
| --- | --- |

c)

az export és a szállítás ellenőrzésére vonatkozó mechanizmusok;

| d) | az immateriális technológiaátadás szerepe a ballisztikus rakéták területén. |
| --- | --- |

d)

az immateriális technológiaátadás szerepe a ballisztikus rakéták területén.

2.2.3.   A projekt tervezett eredményei/mutatók

| a) | A rakéták elterjedésének megfékezésére irányuló többoldalú erőfeszítések, így a HCoC és az MTCR népszerűsítése növeli az Unió befolyását a rakéták elterjedése elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

a)

A rakéták elterjedésének megfékezésére irányuló többoldalú erőfeszítések, így a HCoC és az MTCR népszerűsítése növeli az Unió befolyását a rakéták elterjedése elleni küzdelemben;

| b) | Az új kezdeményezésekről folytatott párbeszéd ösztönzése megerősíti a kódexet és az MTCR-t, valamint lehetőségeket teremt további kezdeményezések számára; |
| --- | --- |

b)

Az új kezdeményezésekről folytatott párbeszéd ösztönzése megerősíti a kódexet és az MTCR-t, valamint lehetőségeket teremt további kezdeményezések számára;

| c) | A projekt előmozdítja a rakéták elterjedése elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

c)

A projekt előmozdítja a rakéták elterjedése elleni küzdelmet.

| d) | Legalább 4 gondolatébresztő háttér-vitaanyag kiadásra kerül. |
| --- | --- |

d)

Legalább 4 gondolatébresztő háttér-vitaanyag kiadásra kerül.

| e) | A figyelem felhívása a kettős felhasználású technológiákra és a vonatkozó tudás átadására megelőzi a technológia tagállamok közötti szándékolatlan átadását és világszerte növeli az exportellenőrzési mechanizmus ismertségét. |
| --- | --- |

e)

A figyelem felhívása a kettős felhasználású technológiákra és a vonatkozó tudás átadására megelőzi a technológia tagállamok közötti szándékolatlan átadását és világszerte növeli az exportellenőrzési mechanizmus ismertségét.

2.2.4.   A projekt kedvezményezettjei

Az Unió és tagállamai egyaránt profitálnak majd a gondolatébresztő háttér-vitaanyagokból; ezek széles körben történő terjesztéséről az illetékes tanácsi munkacsoport keretében a tagállamokkal folytatott szoros konzultációt követően a főképviselő határoz. A végső döntés a végrehajtó szervezet által a határozat 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtott javaslatokon alapul majd.

2.3.   3. Projekt: a HCoC egyetemessé tétele – tájékoztatási tevékenységek

2.3.1.   A projekt célja

A projekt egyaránt növeli majd a rakéták elterjedése elleni küzdelem és a kódex ismertségét több olyan rendezvény szervezése révén, amely a kódexet még alá nem írt államok bevonását célozza. E célból rendezvényekre kerül majd sor Bécsben és New Yorkban annak érdekében, hogy az idevágó rendezvények alkalmával az ENSZ-küldöttségek is szerepet vállaljanak.

2.3.2.   A projekt leírása

A projekt a rendezvények három típusát irányozza elő:

| (a) | A kódexet és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelmet támogató négy (városonként kettő) tájékoztató rendezvény finanszírozása, amelyekre az alábbi két városban kerül sor:






  i. | New Yorkban az ENSZ Közgyűlés Első Bizottságának ülései vagy az atomsorompó-szerződéshez kapcsolódó előkészítő bizottságok ülésének alkalmával; |
| --- | --- | --- |

(a)

A kódexet és a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelmet támogató négy (városonként kettő) tájékoztató rendezvény finanszírozása, amelyekre az alábbi két városban kerül sor:

i.

New Yorkban az ENSZ Közgyűlés Első Bizottságának ülései vagy az atomsorompó-szerződéshez kapcsolódó előkészítő bizottságok ülésének alkalmával;

| ii. | Bécsben a kódexhez fűződő tevékenységek, illetőleg az ENSZ egyéb vonatkozó bécsi tevékenységei alkalmával. |
| --- | --- |

ii.

Bécsben a kódexhez fűződő tevékenységek, illetőleg az ENSZ egyéb vonatkozó bécsi tevékenységei alkalmával.

A szemináriumok szervezésével kapcsolatos kérdések:

| i. | minden szeminárium fél napig tart; az előadókból és az uniós tisztviselőkből álló kiválasztott csoport mellett legfeljebb 80 fő vesz részt rajtuk a New York-i és a bécsi ENSZ-misszióból; |
| --- | --- |

i.

minden szeminárium fél napig tart; az előadókból és az uniós tisztviselőkből álló kiválasztott csoport mellett legfeljebb 80 fő vesz részt rajtuk a New York-i és a bécsi ENSZ-misszióból;

| ii. | legfeljebb 6 előadó kap meghívást; |
| --- | --- |

ii.

legfeljebb 6 előadó kap meghívást;

| iii. | a HCoC megbízott elnöke meghívást kap; |
| --- | --- |

iii.

a HCoC megbízott elnöke meghívást kap;

| iv. | e határozat alapján az uniós vezető képviselő és szakértők mellett részt vevő, kiválasztott országokból érkező vezető tisztviselők bevonását célzó zártkörű munkaebédek vagy munkavacsorák szervezésére és finanszírozására kerül sor.
  E célból a végrehajtó szervezet minden rendezvény esetében lista formájában javaslatot tesz a választható országokra, amelyek közül néhány a nem aláíró államok körül kerül majd ki. Ezáltal lehetőség lesz olyan vezető képviselők meghívására is, akik nonproliferációs kérdésekkel foglalkoznak. |
| --- | --- |

iv.

e határozat alapján az uniós vezető képviselő és szakértők mellett részt vevő, kiválasztott országokból érkező vezető tisztviselők bevonását célzó zártkörű munkaebédek vagy munkavacsorák szervezésére és finanszírozására kerül sor.

E célból a végrehajtó szervezet minden rendezvény esetében lista formájában javaslatot tesz a választható országokra, amelyek közül néhány a nem aláíró államok körül kerül majd ki. Ezáltal lehetőség lesz olyan vezető képviselők meghívására is, akik nonproliferációs kérdésekkel foglalkoznak.

| (b) | Három regionális tájékoztató szeminárium finanszírozása, melyekre Latin-Amerikában (pl. Argentínában, Brazíliában, Chilében, Mexikóban vagy a Karib-térség egy nem aláíró államában), a Közel-Keleten (pl. az Öböl-menti országokban, Bahreinben, Katarban vagy Szaúd-Arábiában), illetve Ázsiában (pl. Indonéziában vagy Vietnámban) kerülhet sor. A helyszínek kiválasztására az illetékes tanácsi munkacsoport keretében a tagállamokkal folytatott szoros konzultáció nyomán, a főképviselő egyetértésével kerül majd sor. A szeminárium a rakéták elterjedésének tendenciáival foglalkozik majd, középpontban a regionális kérdésekkel, továbbá témája lesz a kódex, valamint az azzal kapcsolatos gyakorlati tudnivalók, hogy mit jelent aláíró államnak lenni. A régió aláíró államai kormányzati szinten kapnak meghívást, hogy megosszák tapasztalataikat a nem aláíró államokkal. A HCoC megbízott elnöke szintén meghívást kap, hogy felszólaljon, valamint elnökölje a szemináriumot. A résztvevők között várhatóan tisztviselők, diplomaták, katonai személyzet, nemzetközi szervezetek képviselői, az Unió képviselői, tudományos szakemberek stb. lesznek.
  A szemináriumok szervezésével kapcsolatos kérdések:






  i. | minden szeminárium egy napig tart; |
| --- | --- | --- |

(b)

Három regionális tájékoztató szeminárium finanszírozása, melyekre Latin-Amerikában (pl. Argentínában, Brazíliában, Chilében, Mexikóban vagy a Karib-térség egy nem aláíró államában), a Közel-Keleten (pl. az Öböl-menti országokban, Bahreinben, Katarban vagy Szaúd-Arábiában), illetve Ázsiában (pl. Indonéziában vagy Vietnámban) kerülhet sor. A helyszínek kiválasztására az illetékes tanácsi munkacsoport keretében a tagállamokkal folytatott szoros konzultáció nyomán, a főképviselő egyetértésével kerül majd sor. A szeminárium a rakéták elterjedésének tendenciáival foglalkozik majd, középpontban a regionális kérdésekkel, továbbá témája lesz a kódex, valamint az azzal kapcsolatos gyakorlati tudnivalók, hogy mit jelent aláíró államnak lenni. A régió aláíró államai kormányzati szinten kapnak meghívást, hogy megosszák tapasztalataikat a nem aláíró államokkal. A HCoC megbízott elnöke szintén meghívást kap, hogy felszólaljon, valamint elnökölje a szemináriumot. A résztvevők között várhatóan tisztviselők, diplomaták, katonai személyzet, nemzetközi szervezetek képviselői, az Unió képviselői, tudományos szakemberek stb. lesznek.

A szemináriumok szervezésével kapcsolatos kérdések:

i.

minden szeminárium egy napig tart;

| ii. | a részvételre meghívható személyek száma maximum 50 fő; |
| --- | --- |

ii.

a részvételre meghívható személyek száma maximum 50 fő;

| iii. | a HCoC megbízott elnöke meghívást kap, hogy felszólaljon. |
| --- | --- |

iii.

a HCoC megbízott elnöke meghívást kap, hogy felszólaljon.

| (c) | Legfeljebb tíz célzott szakértői misszió szervezése nem aláíró államokban. Ezek legfőképp a kapcsolódó iparágakat, a tudományos közösséget, az exportellenőrzési szakértőket, valamint a civil társadalom képviselőit célozzák. Az Európai Unió kiválósági központjaival együttműködésben a végrehajtó szervezet két, a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemben jártas szakértője, valamint egy uniós szakértő végez helyszíni missziót a célországokban. A lehetséges célországok körébe többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: Algéria, Bahrein, Bolívia, Brazília, Dél-Afrika, Egyiptom, India, Indonézia, Izrael, Katar, Kína, Malajzia, Mexikó, Szaúd-Arábia és Thaiföld. A főképviselővel szoros együttműködésben születik majd meg a döntés az országok végleges listájáról, valamint arról, hogy célszerű-e együttes demarsokat kiadni az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság tájékoztató erőfeszítései keretében. A résztvevők többek között a meglátogatott ország tisztviselői, diplomatái, katonai személyzetének tagjai, tudományos dolgozói, ipari képviselői, kutatói stb. lehetnek. Előnyben részesülnek a tisztviselők és politikai döntéshozók, valamint a diplomaták, az érintett katonai személyzet stb.
  A szemináriumok szervezésével kapcsolatos kérdések:






  i. | minden szeminárium egy napig tart; |
| --- | --- | --- |

(c)

Legfeljebb tíz célzott szakértői misszió szervezése nem aláíró államokban. Ezek legfőképp a kapcsolódó iparágakat, a tudományos közösséget, az exportellenőrzési szakértőket, valamint a civil társadalom képviselőit célozzák. Az Európai Unió kiválósági központjaival együttműködésben a végrehajtó szervezet két, a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelemben jártas szakértője, valamint egy uniós szakértő végez helyszíni missziót a célországokban. A lehetséges célországok körébe többek között, de nem kizárólag a következők tartozhatnak: Algéria, Bahrein, Bolívia, Brazília, Dél-Afrika, Egyiptom, India, Indonézia, Izrael, Katar, Kína, Malajzia, Mexikó, Szaúd-Arábia és Thaiföld. A főképviselővel szoros együttműködésben születik majd meg a döntés az országok végleges listájáról, valamint arról, hogy célszerű-e együttes demarsokat kiadni az 1540. sz. határozattal létrehozott bizottság tájékoztató erőfeszítései keretében. A résztvevők többek között a meglátogatott ország tisztviselői, diplomatái, katonai személyzetének tagjai, tudományos dolgozói, ipari képviselői, kutatói stb. lehetnek. Előnyben részesülnek a tisztviselők és politikai döntéshozók, valamint a diplomaták, az érintett katonai személyzet stb.

A szemináriumok szervezésével kapcsolatos kérdések:

i.

minden szeminárium egy napig tart;

| ii. | a meghívottak száma maximum 25 fő; |
| --- | --- |

ii.

a meghívottak száma maximum 25 fő;

| iii. | három szakértő kap meghívást; |
| --- | --- |

iii.

három szakértő kap meghívást;

| iv. | a HCoC megbízott elnöke meghívást kap. |
| --- | --- |

iv.

a HCoC megbízott elnöke meghívást kap.

2.3.3.   A projekt tervezett eredményei/mutatók

| a) | Legalább négy tájékoztató rendezvény megrendezésre kerül New Yorkban, illetve Bécsben. |
| --- | --- |

a)

Legalább négy tájékoztató rendezvény megrendezésre kerül New Yorkban, illetve Bécsben.

| b) | A három regionális rendezvény jelentős diplomáciai és akadémiai közösséget hoz össze, valamint új nézőpontokat vet fel a csatlakozással kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

A három regionális rendezvény jelentős diplomáciai és akadémiai közösséget hoz össze, valamint új nézőpontokat vet fel a csatlakozással kapcsolatban.

| c) | Tíz szakértői misszióra kerül sor a kódex egyetemessé tétele érdekében. A missziókban a meglátogatott országok legalább húsz döntéshozója és tisztviselője részt vesz, és azok növelik a döntéshozók és tisztviselők elkötelezettségét. |
| --- | --- |

c)

Tíz szakértői misszióra kerül sor a kódex egyetemessé tétele érdekében. A missziókban a meglátogatott országok legalább húsz döntéshozója és tisztviselője részt vesz, és azok növelik a döntéshozók és tisztviselők elkötelezettségét.

| d) | A nem aláíró államok tekintetében a figyelem felhívása a rakéták elterjedésének tendenciáira és különösen a kódexre elősegíti a rakéták elterjedésének visszaszorítására irányuló további erőfeszítésekről folytatott párbeszédet. |
| --- | --- |

d)

A nem aláíró államok tekintetében a figyelem felhívása a rakéták elterjedésének tendenciáira és különösen a kódexre elősegíti a rakéták elterjedésének visszaszorítására irányuló további erőfeszítésekről folytatott párbeszédet.

| e) | A projekt előmozdítja a jövőbeli kezdeményezésekről az Unión belül és kívül folytatott vitát. |
| --- | --- |

e)

A projekt előmozdítja a jövőbeli kezdeményezésekről az Unión belül és kívül folytatott vitát.

| f) | A projekt ráirányítja a figyelmet arra, hogy a rakéták elterjedése fontos stratégiai kihívást jelent. |
| --- | --- |

f)

A projekt ráirányítja a figyelmet arra, hogy a rakéták elterjedése fontos stratégiai kihívást jelent.

2.3.4.   A projekt kedvezményezettjei

A rendezvények középpontjában főként a nem aláíró államok állnak majd, azonban politikai okokból egyes rendezvényekhez aláíró államok is csatlakozhatnak. A résztvevőket elsősorban kormányzati szakértők és vezető tisztviselők közül kell toborozni.

A kedvezményezett államok végleges kiválasztására a végrehajtó szervezet és a főképviselő közötti konzultációk során, az illetékes tanácsi munkacsoport keretében a tagállamokkal folytatott mélyreható egyeztetés nyomán kerül sor.

3.   IDŐTARTAM

A projekt végrehajtásának teljes becsült időtartama 30 hónap.

4.   VÉGREHAJTÓ SZERVEZET

| a) | A projektek technikai végrehajtására az alapítvány kap megbízást; |
| --- | --- |

a)

A projektek technikai végrehajtására az alapítvány kap megbízást;

| b) | társfinanszírozásról az alapítvány dönt. |
| --- | --- |

b)

társfinanszírozásról az alapítvány dönt.

| c) | A végrehajtó szervezet feladata a következők elkészítése:






  i. | a projektek végrehajtásáról szóló negyedéves jelentések; |
| --- | --- | --- |

c)

A végrehajtó szervezet feladata a következők elkészítése:

i.

a projektek végrehajtásáról szóló negyedéves jelentések;

| ii. | zárójelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal. |
| --- | --- |

ii.

zárójelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal.

| d) | A jelentéseket a főképviselőnek kell benyújtani. |
| --- | --- |

d)

A jelentéseket a főképviselőnek kell benyújtani.

| e) | Az alapítvány biztosítja – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – az uniós hozzájárulás láthatóságát. |
| --- | --- |

e)

Az alapítvány biztosítja – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – az uniós hozzájárulás láthatóságát.

5.   HARMADIK FELEK RÉSZVÉTELE

A projektek finanszírozása azok teljes egészét tekintve e határozat alapján történik. A kódexet aláíró és nem aláíró államok szakértői résztvevő harmadik félnek tekinthetők, akik az alapítvány általános szabályainak megfelelően dolgoznak.

---

(1)  A Tanács 428/2009/EK rendelete (2009. május 5.) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról (HL L 134., 2009.5.29., 1. o.).

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/53

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. december 15.)

a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról szóló 2014/170/EU végrehajtási határozat Belize vonatkozásában való módosításáról

(2014/914/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 34. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet létrehozza a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet létrehozza a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: jogellenes halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az 1005/2008/EK rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításával, a nem együttműködő harmadik országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1005/2008/EK rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításával, a nem együttműködő harmadik országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat.

| (3) | Az 1005/2008/EK rendelet 32. cikkének megfelelően az Bizottság 2012. november 15-i határozatával (2) (a továbbiakban: a 2012. november 15-i határozat) nyolc harmadik országot értesített arról, hogy nem együttműködő országként azonosíthatónak tekinti őket. Ezen országok között Belize is szerepelt. |
| --- | --- |

(3)

Az 1005/2008/EK rendelet 32. cikkének megfelelően az Bizottság 2012. november 15-i határozatával (2) (a továbbiakban: a 2012. november 15-i határozat) nyolc harmadik országot értesített arról, hogy nem együttműködő országként azonosíthatónak tekinti őket. Ezen országok között Belize is szerepelt.

| (4) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat tartalmazta az azonosítás alapjául szolgáló főbb tényeket és megfontolásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat tartalmazta az azonosítás alapjául szolgáló főbb tényeket és megfontolásokat.

| (5) | 2012. november 15-én a Bizottság külön levélben is tájékoztatta mind a nyolc országot arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli őket. Ezen országok között Belize is szerepelt. |
| --- | --- |

(5)

2012. november 15-én a Bizottság külön levélben is tájékoztatta mind a nyolc országot arról, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak véli őket. Ezen országok között Belize is szerepelt.

| (6) | A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában (3) (a továbbiakban: a 2013. november 26-i végrehajtási határozat) Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokként azonosította. A Bizottság az 1005/2008/EK rendelettel összhangban felsorolta azokat az okokat, amelyek miatt úgy véli, hogy az említett három állam nem tesz eleget a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségnek, hogy fellépjen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozatában (3) (a továbbiakban: a 2013. november 26-i végrehajtási határozat) Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országokként azonosította. A Bizottság az 1005/2008/EK rendelettel összhangban felsorolta azokat az okokat, amelyek miatt úgy véli, hogy az említett három állam nem tesz eleget a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségnek, hogy fellépjen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében.

| (7) | 2014/170/EU végrehajtási határozatával (4) a Tanács az 1005/2008/EK rendelet 33. cikkével összhangban felvette Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájára. |
| --- | --- |

(7)

2014/170/EU végrehajtási határozatával (4) a Tanács az 1005/2008/EK rendelet 33. cikkével összhangban felvette Belize-t, a Guineai Köztársaságot és a Kambodzsai Királyságot a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájára.

| (8) | Miután a 2014/170/EU végrehajtási határozat értelmében összeállításra került a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listája, a Bizottság lehetőséget biztosított az azonosított országoknak az 1005/2008/EK rendeletben előírt tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelő párbeszéd folytatására. A Bizottság igyekezett felkutatni és ellenőrizni minden szükségesnek vélt információt, beleértve az írásos és szóbeli észrevételeket, amelyek alapján az azonosított országok orvosolni tudnák az azonosítás alapjául szolgáló helyzetet, illetve konkrét lépéseket tehetnének a feltárt hiányosságok megszüntetésére. A folyamat annak elismeréséhez vezetett, hogy Belize orvosolta a helyzetet, és korrekciós lépéseket tett. |
| --- | --- |

(8)

Miután a 2014/170/EU végrehajtási határozat értelmében összeállításra került a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listája, a Bizottság lehetőséget biztosított az azonosított országoknak az 1005/2008/EK rendeletben előírt tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelő párbeszéd folytatására. A Bizottság igyekezett felkutatni és ellenőrizni minden szükségesnek vélt információt, beleértve az írásos és szóbeli észrevételeket, amelyek alapján az azonosított országok orvosolni tudnák az azonosítás alapjául szolgáló helyzetet, illetve konkrét lépéseket tehetnének a feltárt hiányosságok megszüntetésére. A folyamat annak elismeréséhez vezetett, hogy Belize orvosolta a helyzetet, és korrekciós lépéseket tett.

| (9) | Az 1005/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében ezért indokolt, hogy a Tanács módosítsa a 2014/170/EU végrehajtási határozatát, és törölje Belize-t a nem együttműködő harmadik országok listájáról. |
| --- | --- |

(9)

Az 1005/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében ezért indokolt, hogy a Tanács módosítsa a 2014/170/EU végrehajtási határozatát, és törölje Belize-t a nem együttműködő harmadik országok listájáról.

| (10) | Amennyiben az 1005/2008/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének megfelelően elfogadásra kerül olyan határozat, amely törli Belize-t a nem együttműködő harmadik országok listájáról, úgy a Belize-t nem együttműködő harmadik országként azonosító, 2013. november 26-i végrehajtási határozat nem bír további jelentőséggel. |
| --- | --- |

(10)

Amennyiben az 1005/2008/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének megfelelően elfogadásra kerül olyan határozat, amely törli Belize-t a nem együttműködő harmadik országok listájáról, úgy a Belize-t nem együttműködő harmadik országként azonosító, 2013. november 26-i végrehajtási határozat nem bír további jelentőséggel.

2.   BELIZE TÖRLÉSE A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGOK LISTÁJÁRÓL

| (11) | A 2013. november 26-i végrehajtási határozat és a 2014/170/EU végrehajtási határozat elfogadását követően a Bizottság folytatta a párbeszédet Belize-zel. Ennek alapján úgy tűnik, hogy Belize végrehajtotta a nemzetközi jog értelmében fennálló kötelezettségeit, és megfelelő jogi keretet hozott létre a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni fellépés érdekében; visszatartó erejű szankciókat vezetett be, továbbá biztosította a fogási tanúsítási rendszer megfelelő végrehajtását. Emellett javult Belize teljesítménye a nemzetközi kötelezettségeknek, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben való részvételből adódók kötelezettségeknek való megfelelés terén. Az ország a nemzetközi jognak megfelelő új hajónyilvántartási rendszert alakított ki. Belize aktuálisan eleget tesz a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, és az ENSZ jogellenes halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének megfelelő saját cselekvési tervet fogadott el. |
| --- | --- |

(11)

A 2013. november 26-i végrehajtási határozat és a 2014/170/EU végrehajtási határozat elfogadását követően a Bizottság folytatta a párbeszédet Belize-zel. Ennek alapján úgy tűnik, hogy Belize végrehajtotta a nemzetközi jog értelmében fennálló kötelezettségeit, és megfelelő jogi keretet hozott létre a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni fellépés érdekében; visszatartó erejű szankciókat vezetett be, továbbá biztosította a fogási tanúsítási rendszer megfelelő végrehajtását. Emellett javult Belize teljesítménye a nemzetközi kötelezettségeknek, többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben való részvételből adódók kötelezettségeknek való megfelelés terén. Az ország a nemzetközi jognak megfelelő új hajónyilvántartási rendszert alakított ki. Belize aktuálisan eleget tesz a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, és az ENSZ jogellenes halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének megfelelő saját cselekvési tervet fogadott el.

| (12) | A 2012. november 15-határozat, a 2013. november 26-i végrehajtási határozat és a 2014/170/EU végrehajtási határozat következtetéseivel összhangban, valamint a Belize által szolgáltatott információk alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy Belize megfelel-e a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti államra háruló kötelezettségeknek. Figyelembe vette a helyzet orvoslása érdekében hozott intézkedéseket, valamint a belize-i illetékes hatóságok által nyújtott garanciákat. |
| --- | --- |

(12)

A 2012. november 15-határozat, a 2013. november 26-i végrehajtási határozat és a 2014/170/EU végrehajtási határozat következtetéseivel összhangban, valamint a Belize által szolgáltatott információk alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy Belize megfelel-e a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti államra háruló kötelezettségeknek. Figyelembe vette a helyzet orvoslása érdekében hozott intézkedéseket, valamint a belize-i illetékes hatóságok által nyújtott garanciákat.

| (13) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belize intézkedései elegendőek ahhoz, hogy az ENSZ tengerjogi egyezményének 91., 94., 117. és 118. cikke, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikke, valamint a FAO-megállapodás III. cikkének (8) bekezdése értelmében Belize megfeleljen a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A Bizottság megállapította, hogy a Belize által bemutatottak bizonyítják, hogy az azonosítás alapjául szolgáló helyzetet orvosolták, és Belize megtette a helyzet tartós javulásának biztosítására alkalmas intézkedéseket. |
| --- | --- |

(13)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belize intézkedései elegendőek ahhoz, hogy az ENSZ tengerjogi egyezményének 91., 94., 117. és 118. cikke, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikke, valamint a FAO-megállapodás III. cikkének (8) bekezdése értelmében Belize megfeleljen a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A Bizottság megállapította, hogy a Belize által bemutatottak bizonyítják, hogy az azonosítás alapjául szolgáló helyzetet orvosolták, és Belize megtette a helyzet tartós javulásának biztosítására alkalmas intézkedéseket.

| (14) | Ennek megfelelően, és az 1005/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács is úgy határozott, hogy Belize-t törölni kell a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájáról. A 2014/170/EU végrehajtási határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Ennek megfelelően, és az 1005/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács is úgy határozott, hogy Belize-t törölni kell a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájáról. A 2014/170/EU végrehajtási határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | A Tanács határozata nem zárja ki, hogy a Tanács vagy a Bizottság a jövőben további lépéseket tehessen az 1005/2008/EK rendelet VI. fejezetével összhangban abban az esetben, ha tárgyi bizonyíték állna rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy Belize nem tesz eleget a jogellenes halászat felszámolása tekintetében a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti államra háruló kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács határozata nem zárja ki, hogy a Tanács vagy a Bizottság a jövőben további lépéseket tehessen az 1005/2008/EK rendelet VI. fejezetével összhangban abban az esetben, ha tárgyi bizonyíték állna rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy Belize nem tesz eleget a jogellenes halászat felszámolása tekintetében a nemzetközi jog értelmében rá, mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti, illetve parti államra háruló kötelezettségeknek.

| (16) | A nem együttműködő harmadik országként történő azonosítás kellemetlen következményeinek fényében indokolt előírni, hogy Belize-nek a nem együttműködő harmadik országok listájáról való törlése azonnal hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(16)

A nem együttműködő harmadik országként történő azonosítás kellemetlen következményeinek fényében indokolt előírni, hogy Belize-nek a nem együttműködő harmadik országok listájáról való törlése azonnal hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Belize-t törölni kell a 2014/170/EU végrehajtási határozat mellékletéből.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MARTINA

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2012. november 15-i határozata a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről (HL C 354., 2012.11.17., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2013. november 26-i végrehajtási határozata a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országnak tekintett harmadik országok azonosításáról (HL C 346., 2013.11.27., 2. o.).

3

(4)  A Tanács 2014. március 24-i 2014/170/EU végrehajtási határozata a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról (HL L 91., 2014.3.27., 43. o.)

4

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/56

---

A TANÁCS 2014/915/KKBP HATÁROZATA

(2014. december 16.)

az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Grúzia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. augusztus 12-én elfogadta a 2010/452/KKBP határozatot (1), amellyel meghosszabbította a 2008/736/KKBP (2) együttes fellépéssel létrehozott Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) (a továbbiakban: az EUMM Grúzia vagy a misszió) megbízatását. A 2010/452/KKBP határozat 2014. december 14-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. augusztus 12-én elfogadta a 2010/452/KKBP határozatot (1), amellyel meghosszabbította a 2008/736/KKBP (2) együttes fellépéssel létrehozott Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) (a továbbiakban: az EUMM Grúzia vagy a misszió) megbízatását. A 2010/452/KKBP határozat 2014. december 14-én hatályát veszti.

| (2) | Az EUMM Grúzia missziót – jelenlegi megbízatása alapján – további két évre meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMM Grúzia missziót – jelenlegi megbízatása alapján – további két évre meg kell hosszabbítani.

| (3) | A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

(3)

A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését.

| (4) | A 2010/452/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2010/452/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/452/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| (1) | A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint a misszióval kapcsolatos, az Unió helyszíni biztonságra vonatkozó politikáját támogató biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU-minősített adatok védelme tekintetében a személyzet tagjainak be kell tartaniuk a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.

  (3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.)”."
						; |
| --- | --- |

(1)

A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint a misszióval kapcsolatos, az Unió helyszíni biztonságra vonatkozó politikáját támogató biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU-minősített adatok védelme tekintetében a személyzet tagjainak be kell tartaniuk a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.

(3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.)”."

| (2) | A 12. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A misszióvezető a 2013/488/EU tanácsi határozatnak megfelelően biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.”; |
| --- | --- |

(2)

A 12. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A misszióvezető a 2013/488/EU tanácsi határozatnak megfelelően biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.”

| (3) | A 14. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. december 15-től2015. december 14-ig terjedő időszakra 18 300 000 EUR.”; |
| --- | --- |

(3)

A 14. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. december 15-től2015. december 14-ig terjedő időszakra 18 300 000 EUR.”

| (4) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „14a. cikk
  Projektegység
  (1)   Az EUMM Grúzián belül projektegységet kell létrehozni a projektek meghatározása és végrehajtása céljából. Az EUMM Grúziának adott esetben támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és a harmadik államok által saját hatáskörben, az EUMM Grúzia megbízatásához kapcsolódó területeken és annak célkitűzéseit támogatva végrehajtott projektek kapcsán.
  (2)   Az EUMM Grúzia a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel felhatalmazást kap arra, hogy az EUMM Grúzia egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából pénzügyi hozzájárulást kérjen a tagállamoktól vagy harmadik államoktól, ha a projektek:






  a) | szerepelnek e határozathoz kapcsolódó pénzügyi kimutatásában, vagy |
| --- | --- | --- |

(4)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

Projektegység

(1)   Az EUMM Grúzián belül projektegységet kell létrehozni a projektek meghatározása és végrehajtása céljából. Az EUMM Grúziának adott esetben támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és a harmadik államok által saját hatáskörben, az EUMM Grúzia megbízatásához kapcsolódó területeken és annak célkitűzéseit támogatva végrehajtott projektek kapcsán.

(2)   Az EUMM Grúzia a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel felhatalmazást kap arra, hogy az EUMM Grúzia egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából pénzügyi hozzájárulást kérjen a tagállamoktól vagy harmadik államoktól, ha a projektek:

a)

szerepelnek e határozathoz kapcsolódó pénzügyi kimutatásában, vagy

| b) | a megbízatás ideje alatt kerülnek be a pénzügyi kimutatásba a kimutatásnak a misszióvezető kérésére történő módosítása révén. |
| --- | --- |

b)

a megbízatás ideje alatt kerülnek be a pénzügyi kimutatásba a kimutatásnak a misszióvezető kérésére történő módosítása révén.

Az EUMM Grúzia megállapodást köt ezen államokkal többek között arról, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni a harmadik felek részéről felmerülő azon panaszok kezelésére, amelyek az említett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során az EUMM Grúzia által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel. Az említett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során sem az Unió, sem a főképviselő nem tartozik semmilyen esetben sem helytállni a hozzájáruló államok felé az EUMM Grúzia által hozott intézkedésekért vagy az EUMM Grúzia által elkövetett mulasztásokért.

(3)   A projektegység számára harmadik államok által biztosított pénzügyi hozzájárulások elfogadására a PBB általi jóváhagyás alapján kerülhet sor.”

| (5) | A 16. cikk (1), (2) és (3) bekezdései helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A főképviselő szükség szerint és a misszió igényeinek megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
  (2)   A főképviselő továbbá, a misszió operatív igényeinek megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »RESTREINT UE/EU RESTRICTED« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban az ENSZ és az EBESZ részére átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt az ENSZ és az EBESZ illetékes szerveivel.
  (3)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő továbbá jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »RESTREINT UE/EU RESTRICTED« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban a fogadó állam részére átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes szerveivel.”; |
| --- | --- |

(5)

A 16. cikk (1), (2) és (3) bekezdései helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A főképviselő szükség szerint és a misszió igényeinek megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.

(2)   A főképviselő továbbá, a misszió operatív igényeinek megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »RESTREINT UE/EU RESTRICTED« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban az ENSZ és az EBESZ részére átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt az ENSZ és az EBESZ illetékes szerveivel.

(3)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő továbbá jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat »RESTREINT UE/EU RESTRICTED« szintig a 2013/488/EU határozattal összhangban a fogadó állam részére átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes szerveivel.”

| (6) | A 18. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a határozat 2016. december 14-én veszti hatályát.” |
| --- | --- |

(6)

A 18. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat 2016. december 14-én veszti hatályát.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. december 15-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. GOZI

---

(1)  A Tanács 2010/452/KKBP határozata (2010. augusztus 12.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról, EUMM Georgia (HL L 213., 2010.8.13., 43. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/736/KKBP együttes fellépése (2008. szeptember 15.) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról, EUMM Georgia (HL L 248., 2008.9.17., 26. o.).

2

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/58

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. december 15.)

a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin sónak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló 2014/154/EU végrehajtási határozat mellékletének helyesbítéséről

(az értesítés a C(2014) 9452. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(2014/916/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2014/154/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) megadja a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin só mint új élelmiszer-összetevő forgalombahozatali engedélyét. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/154/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) megadja a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin só mint új élelmiszer-összetevő forgalombahozatali engedélyét.

| (2) | A 2014/154/EU végrehajtási határozat melléklete meghatározza a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin só részletes leírását. A melléklet hibát tartalmaz a leírásban. Ezt a hibát ki kell javítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/154/EU végrehajtási határozat melléklete meghatározza a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin só részletes leírását. A melléklet hibát tartalmaz a leírásban. Ezt a hibát ki kell javítani.

| (3) | A 2014/154/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2014/154/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A glükózamin tesztjét illetően a 2014/154/EU végrehajtási határozat mellékletének tisztasággal kapcsolatos leírását az alábbiak szerint kell módosítani:

| „Glükózamin teszt | 34–46 % száraz bázison.” |
| --- | --- |

„Glükózamin teszt

34–46 % száraz bázison.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a Gnosis S.p.A., Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB, Olaszország) a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 19-i 2014/154/EU végrehajtási határozata a (6S)-5-metiltetrahidrofolsav, glükózamin sónak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről (HL L 85., 2014.3.21., 10. o.).

2

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/59

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. december 15.)

a károsítók jelenlétének, valamint a tagállamok által hozott vagy tervezett intézkedéseknek a bejelentése tekintetében a 2000/29/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

(az értesítés a C(2014) 9460. számú dokumentummal történt)

(2014/917/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A károsítók jelenlétének a 2000/29/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő bejelentése vagy a károsítók tényleges vagy gyanított megjelenésének ugyanazon irányelv 16. cikke (2) bekezdése első albekezdésében foglaltaknak megfelelő bejelentése tartalmaz minden információt, amely lehetővé teszi a Bizottságnak vagy más tagállamoknak, hogy megtervezzék és végrehajtsák az adott esetben uniós vagy regionális szinten leghatékonyabb lehetséges fellépést. Ez az Unió területének a bármely lehetséges forrásból származó növény-egészségügyi kockázattal szembeni átfogó védelmének biztosításához szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A károsítók jelenlétének a 2000/29/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő bejelentése vagy a károsítók tényleges vagy gyanított megjelenésének ugyanazon irányelv 16. cikke (2) bekezdése első albekezdésében foglaltaknak megfelelő bejelentése tartalmaz minden információt, amely lehetővé teszi a Bizottságnak vagy más tagállamoknak, hogy megtervezzék és végrehajtsák az adott esetben uniós vagy regionális szinten leghatékonyabb lehetséges fellépést. Ez az Unió területének a bármely lehetséges forrásból származó növény-egészségügyi kockázattal szembeni átfogó védelmének biztosításához szükséges.

| (2) | A gyors fellépés érdekében az említett bejelentések egyes adatait a károsítók jelenléte vagy megjelenése megerősítésétől számított nyolc munkanapon belül be kell nyújtani, figyelembe véve jelentőségüket és a gyors benyújtás megvalósíthatóságát, továbbá a megerősítést követően legfeljebb harminc nappal minden előírt adatot be kell nyújtani. |
| --- | --- |

(2)

A gyors fellépés érdekében az említett bejelentések egyes adatait a károsítók jelenléte vagy megjelenése megerősítésétől számított nyolc munkanapon belül be kell nyújtani, figyelembe véve jelentőségüket és a gyors benyújtás megvalósíthatóságát, továbbá a megerősítést követően legfeljebb harminc nappal minden előírt adatot be kell nyújtani.

| (3) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok értesüljenek bármely változásról, a bejelentő tagállam a lehető leghamarabb aktualizálja a bejelentést, amennyiben bármilyen releváns új információ válik számára hozzáférhetővé, vagy amennyiben az előírt információk benyújtását követően releváns intézkedést hoz. |
| --- | --- |

(3)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok értesüljenek bármely változásról, a bejelentő tagállam a lehető leghamarabb aktualizálja a bejelentést, amennyiben bármilyen releváns új információ válik számára hozzáférhetővé, vagy amennyiben az előírt információk benyújtását követően releváns intézkedést hoz.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A bejelentések tartalma

(1)   Amikor a tagállamok a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottságnak és a többi tagállamnak bejelentik a károsítók jelenlétét vagy megjelenését, illetve az ugyanazon irányelv 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelően bejelentik a károsító tényleges megjelenését, benyújtják a mellékletben előírt információkat.

(2)   Amikor a tagállamok a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelően a Bizottságnak és a többi tagállamnak jelentést tesznek a károsítók megjelenésének gyanújáról, adott esetben benyújtják a mellékletben előírt információkat is.

2. cikk

A bejelentések benyújtására vonatkozó határidők

(1)   A károsító a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében és 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelő jelenléte vagy tényleges megjelenése illetékes hivatalos szerv általi megerősítését követő nyolc munkanapon belül a tagállamok bejelentést tesznek, amely tartalmazza legalább a melléklet 1.1., 1.3., 2.1., 2.2., 3.1., 4.1., 5.1., 5.2., 5.6., 6.4. és 8. pontjában feltüntetett információkat.

(2)   A károsító a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében és 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelő jelenléte vagy tényleges megjelenése illetékes hivatalos szerv általi megerősítését követő harminc napon belül a tagállamok bejelentést tesznek, amely tartalmazza legalább a mellékletnek az (1) bekezdésben nem szereplő pontjaiban feltüntetett információkat.

(3)   Legfeljebb nyolc munkanapon belül azt követően, hogy az illetékes hivatalos szerv gyanút fogalmaz meg a károsító a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelő tényleges megjelenése tekintetében, a tagállamok bejelentést tesznek, amely tartalmazza legalább a melléklet 1.1., 1.3., 2.1., 2.2., 3.1, 4.1., 5.1., 5.2., 6.4. és 8. pontjában feltüntetett információkat.

(4)   Legfeljebb harminc napon belül azt követően, hogy az illetékes hivatalos szerv gyanút fogalmaz meg a károsító a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelő tényleges megjelenése tekintetében, a tagállamok bejelentést tesznek, amely tartalmazza a mellékletnek a (3) bekezdésben nem szereplő pontjaiban feltüntetett információkat.

(5)   A tagállamok aktualizálják az (1)–(4) bekezdésben említett bejelentéseket, amennyiben bármely új releváns információ került birtokukba és azt ellenőrizték, vagy amint új intézkedést hoztak.

3. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT BEJELENTÉSEK TARTALMA

1.   A bejelentésre vonatkozó általános információk

| 1.1. | Cím. Az érintett károsító tudományos nevének, fellelhetősége helyének és annak az információnak a feltüntetése, hogy első előfordulásról van-e szó. A tudományos név az alábbiak valamelyike:






  a) | A károsító tudományos neve a 2000/29/EK irányelvben említetteknek vagy az említett irányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint elfogadott intézkedésekben említettnek megfelelően, ideértve adott esetben a patotípust; vagy |
| --- | --- | --- |

1.1.

Cím. Az érintett károsító tudományos nevének, fellelhetősége helyének és annak az információnak a feltüntetése, hogy első előfordulásról van-e szó. A tudományos név az alábbiak valamelyike:

a)

A károsító tudományos neve a 2000/29/EK irányelvben említetteknek vagy az említett irányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint elfogadott intézkedésekben említettnek megfelelően, ideértve adott esetben a patotípust; vagy

| b) | amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, egy nemzetközi szervezet által jóváhagyott tudományos név, ideértve a patotípust, valamint a szervezet neve; vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, egy nemzetközi szervezet által jóváhagyott tudományos név, ideértve a patotípust, valamint a szervezet neve; vagy

| c) | amennyiben sem az a), sem a b) pont nem alkalmazandó, a tudományos név feltüntetése a legmegbízhatóbb információforrásból, a forrásra való hivatkozással. |
| --- | --- |

c)

amennyiben sem az a), sem a b) pont nem alkalmazandó, a tudományos név feltüntetése a legmegbízhatóbb információforrásból, a forrásra való hivatkozással.

Esetleges magyarázó feljegyzések benyújtása.

| 1.2. | Összefoglaló. A 3–7. pontban szereplő információk összefoglalójának benyújtása. |
| --- | --- |

1.2.

Összefoglaló. A 3–7. pontban szereplő információk összefoglalójának benyújtása.

| 1.3. | Az alábbi elemek valamelyikének feltüntetése: 1. részleges bejelentés a 2. cikk (1) vagy (3) bekezdése szerint; 2. bejelentés a 2. cikk (2) vagy (4) bekezdése szerint; 3. a bejelentés aktualizálása a 2. cikk (5) bekezdése szerint; 4. záró bejegyzés, amely feltünteti a meghozott intézkedések befejezését és a befejezés indokait. |
| --- | --- |

1.3.

Az alábbi elemek valamelyikének feltüntetése: 1. részleges bejelentés a 2. cikk (1) vagy (3) bekezdése szerint; 2. bejelentés a 2. cikk (2) vagy (4) bekezdése szerint; 3. a bejelentés aktualizálása a 2. cikk (5) bekezdése szerint; 4. záró bejegyzés, amely feltünteti a meghozott intézkedések befejezését és a befejezés indokait.

2.   Információk az egyetlen hatóság és a felelős személyek vonatkozásában

| 2.1. | A bejelentést benyújtó, a 2000/29/EK/irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében említett egyetlen hatóság neve (a továbbiakban: egyetlen hatóság). Az alábbi szavak feltüntetése: „Bejelentés a következőtől”, majd az egyetlen hatóság neve, valamint a hatóság tagállama. |
| --- | --- |

2.1.

A bejelentést benyújtó, a 2000/29/EK/irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében említett egyetlen hatóság neve (a továbbiakban: egyetlen hatóság). Az alábbi szavak feltüntetése: „Bejelentés a következőtől”, majd az egyetlen hatóság neve, valamint a hatóság tagállama.

| 2.2. | Az egyetlen hatóság hivatalos elérhetősége. Az érintett bejelentés tekintetében az egyetlen hatóság által hivatalos elérhetőségként megadott személy neve, telefonszáma és e-mail címe. Amennyiben egynél több személyt tüntettek fel, ennek indokolása. |
| --- | --- |

2.2.

Az egyetlen hatóság hivatalos elérhetősége. Az érintett bejelentés tekintetében az egyetlen hatóság által hivatalos elérhetőségként megadott személy neve, telefonszáma és e-mail címe. Amennyiben egynél több személyt tüntettek fel, ennek indokolása.

3.   A károsító fellelhetősége helyének meghatározása.

| 3.1. | A károsító fellelhetősége helyének a lehető legpontosabb meghatározása, adott esetben feltüntetve legalább egy közigazgatási régiót (pl. település, város, tartomány). |
| --- | --- |

3.1.

A károsító fellelhetősége helyének a lehető legpontosabb meghatározása, adott esetben feltüntetve legalább egy közigazgatási régiót (pl. település, város, tartomány).

| 3.2. | A 3.1. pontot kiegészítve az érintett területre vonatkozó térkép(ek). Észrevételek formájában lehetséges információk benyújtása a határokról, hivatkozva a statisztikai célú területi egységek Eurostat által kidolgozott nómenklatúrájára (NUTS) vagy földrajzi kódokra, légi felvételekre vagy GPS-koordinátákra. |
| --- | --- |

3.2.

A 3.1. pontot kiegészítve az érintett területre vonatkozó térkép(ek). Észrevételek formájában lehetséges információk benyújtása a határokról, hivatkozva a statisztikai célú területi egységek Eurostat által kidolgozott nómenklatúrájára (NUTS) vagy földrajzi kódokra, légi felvételekre vagy GPS-koordinátákra.

4.   A bejelentés indokával, valamint az érintett terület és tagállam károsítóval kapcsolatos helyzetével összefüggő információk.

| 4.1. | Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. az érintett tagállamban a károsító első megerősített vagy gyanított jelenléte; 2. a károsító megerősített vagy gyanított megjelenése az érintett tagállam területének olyan részén, ahol korábban nem fordult elő. A 2. opció esetén és adott esetben annak feltüntetése, hogy a károsító az érintett tagállam területének olyan részén jelent meg, ahol e károsító korábban jelen volt, de jelenlétét felszámolták. |
| --- | --- |

4.1.

Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. az érintett tagállamban a károsító első megerősített vagy gyanított jelenléte; 2. a károsító megerősített vagy gyanított megjelenése az érintett tagállam területének olyan részén, ahol korábban nem fordult elő. A 2. opció esetén és adott esetben annak feltüntetése, hogy a károsító az érintett tagállam területének olyan részén jelent meg, ahol e károsító korábban jelen volt, de jelenlétét felszámolták.

| 4.2. | Annak a területnek a károsítóval kapcsolatos helyzete a hivatalos megerősítést követően, ahol a károsító jelenlétét megállapították. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett terület minden részén; 2. Jelenlét: az érintett terület meghatározott részein; 3. Jelenlét: a terület meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövényeket; 4: Jelenlét: felszámolás alatt; 5. Jelenlét: elszigetelés alatt; 6. Jelenlét: alacsony prevalencia; 7. Nincs jelen: A károsító előfordult, de jelenlétét felszámolták; 8. Nincs jelen: A károsító előfordult, de előfordulása a felszámolástól eltérő okokból megszűnt; 9. Átmeneti (a károsító jelenléte várhatóan nem lesz tartós): nincs szükség intézkedésre; 10. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 11. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 12. Egyéb. |
| --- | --- |

4.2.

Annak a területnek a károsítóval kapcsolatos helyzete a hivatalos megerősítést követően, ahol a károsító jelenlétét megállapították. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett terület minden részén; 2. Jelenlét: az érintett terület meghatározott részein; 3. Jelenlét: a terület meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövényeket; 4: Jelenlét: felszámolás alatt; 5. Jelenlét: elszigetelés alatt; 6. Jelenlét: alacsony prevalencia; 7. Nincs jelen: A károsító előfordult, de jelenlétét felszámolták; 8. Nincs jelen: A károsító előfordult, de előfordulása a felszámolástól eltérő okokból megszűnt; 9. Átmeneti (a károsító jelenléte várhatóan nem lesz tartós): nincs szükség intézkedésre; 10. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 11. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 12. Egyéb.

| 4.3. | Az érintett tagállam károsítóval kapcsolatos helyzete a károsító jelenlétének hivatalos megerősítését vagy gyanított jelenlétét megelőzően. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett tagállam minden részén; 2. Jelenlét: az érintett tagállam egyes részein; 3. Jelenlét: a tagállam meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövényeket; 4. Jelenlét: Évszakhoz kötött; 5: Jelenlét: felszámolás alatt; 6. Jelenlét: elszigetelés alatt, amennyiben felszámolás nem lehetséges 7. Jelenlét: alacsony prevalencia; 8. Nincs jelen: nincs a károsítóra vonatkozó nyilvántartás; 9. Nincs jelen: A károsítót felszámolták; 10. Nincs jelen: A károsító a felszámolástól eltérő okokból már nincs jelen; 11. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás érvénytelen; 12. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás nem megbízható; 13. Nincs jelen: csak elfogás 14. Átmeneti: nincs szükség intézkedésre; 15. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 16. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 17. Egyéb. |
| --- | --- |

4.3.

Az érintett tagállam károsítóval kapcsolatos helyzete a károsító jelenlétének hivatalos megerősítését vagy gyanított jelenlétét megelőzően. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett tagállam minden részén; 2. Jelenlét: az érintett tagállam egyes részein; 3. Jelenlét: a tagállam meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövényeket; 4. Jelenlét: Évszakhoz kötött; 5: Jelenlét: felszámolás alatt; 6. Jelenlét: elszigetelés alatt, amennyiben felszámolás nem lehetséges 7. Jelenlét: alacsony prevalencia; 8. Nincs jelen: nincs a károsítóra vonatkozó nyilvántartás; 9. Nincs jelen: A károsítót felszámolták; 10. Nincs jelen: A károsító a felszámolástól eltérő okokból már nincs jelen; 11. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás érvénytelen; 12. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás nem megbízható; 13. Nincs jelen: csak elfogás 14. Átmeneti: nincs szükség intézkedésre; 15. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 16. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 17. Egyéb.

| 4.4. | Az érintett tagállam károsítóval kapcsolatos helyzete a károsító jelenlétének hivatalos megerősítését követően. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett tagállam minden részén; 2. Jelenlét: az érintett tagállam egyes részein; 3. Jelenlét: a tagállam meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövény(ek)et; 4. Jelenlét: Évszakhoz kötött; 5: Jelenlét: felszámolás alatt; 6. Jelenlét: elszigetelés alatt, amennyiben felszámolás nem lehetséges 7. Jelenlét: alacsony prevalencia; 8. Nincs jelen: A károsítót felszámolták; 9. Nincs jelen: A károsító a felszámolástól eltérő okokból már nincs jelen; 10. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás érvénytelen; 11. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás nem megbízható; 12. Nincs jelen: csak elfogás 13. Átmeneti: nincs szükség intézkedésre; 14. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 15. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 16. Egyéb. |
| --- | --- |

4.4.

Az érintett tagállam károsítóval kapcsolatos helyzete a károsító jelenlétének hivatalos megerősítését követően. Az alábbi opciók közül egy vagy több feltüntetése, magyarázattal kiegészítve: 1. Jelenlét: az érintett tagállam minden részén; 2. Jelenlét: az érintett tagállam egyes részein; 3. Jelenlét: a tagállam meghatározott részein, ahol nem termesztenek gazdanövény(ek)et; 4. Jelenlét: Évszakhoz kötött; 5: Jelenlét: felszámolás alatt; 6. Jelenlét: elszigetelés alatt, amennyiben felszámolás nem lehetséges 7. Jelenlét: alacsony prevalencia; 8. Nincs jelen: A károsítót felszámolták; 9. Nincs jelen: A károsító a felszámolástól eltérő okokból már nincs jelen; 10. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás érvénytelen; 11. Nincs jelen: A károsítóra vonatkozó nyilvántartás nem megbízható; 12. Nincs jelen: csak elfogás 13. Átmeneti: nincs szükség intézkedésre; 14. Átmeneti: intézkedés szükséges, megfigyelés alatt; 15. Átmeneti: intézkedés szükséges, felszámolás alatt; 16. Egyéb.

5.   A károsító kiszűrésére, a mintavételre, a vizsgálatra és a megerősítésre vonatkozó információk.

| 5.1. | A károsító jelenléte vagy megjelenése megállapításának módja. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. a károsítóval kapcsolatos hatósági vizsgálat; 2. a károsító jelenlegi vagy korábbi megjelenésével kapcsolatos vizsgálat; 3. bármely típusú növény-egészségügyi ellenőrzések; 4. az érintett károsító konkrét jelenlétével kapcsolatos vissza- és utókövetési vizsgálat; 5. a növény-egészségügyi céloktól eltérő célú hatósági ellenőrzések; 6. ágazati szereplők, laboratóriumok vagy egyéb személyek által benyújtott információk; 7. tudományos információk; 8. egyéb. További észrevételek szabad szöveg vagy csatolt dokumentumok formájában tehetők. A 8. opció esetében pontos meghatározás szükséges. Adott esetben fel kell tüntetni a vizsgálat(ok) időpontját, a vizsgálati módszer leírását (ideértve adott esetben a szemrevételezést vagy más ellenőrzéseket), valamint az ellenőrzés helyszínének rövid leírását, az ellenőrzés megállapításait és a kép(ek)et. A 3. és 4. opció esetében fel kell tüntetni a vizsgálat(ok) időpontját, valamint vizsgálati módszer leírását (ideértve adott esetben a szemrevételezést vagy más ellenőrzéseket). Lehetőleg be kell nyújtani az ellenőrzés helyszínének rövid leírását, az ellenőrzés megállapításait és a kép(ek)et. |
| --- | --- |

5.1.

A károsító jelenléte vagy megjelenése megállapításának módja. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. a károsítóval kapcsolatos hatósági vizsgálat; 2. a károsító jelenlegi vagy korábbi megjelenésével kapcsolatos vizsgálat; 3. bármely típusú növény-egészségügyi ellenőrzések; 4. az érintett károsító konkrét jelenlétével kapcsolatos vissza- és utókövetési vizsgálat; 5. a növény-egészségügyi céloktól eltérő célú hatósági ellenőrzések; 6. ágazati szereplők, laboratóriumok vagy egyéb személyek által benyújtott információk; 7. tudományos információk; 8. egyéb. További észrevételek szabad szöveg vagy csatolt dokumentumok formájában tehetők. A 8. opció esetében pontos meghatározás szükséges. Adott esetben fel kell tüntetni a vizsgálat(ok) időpontját, a vizsgálati módszer leírását (ideértve adott esetben a szemrevételezést vagy más ellenőrzéseket), valamint az ellenőrzés helyszínének rövid leírását, az ellenőrzés megállapításait és a kép(ek)et. A 3. és 4. opció esetében fel kell tüntetni a vizsgálat(ok) időpontját, valamint vizsgálati módszer leírását (ideértve adott esetben a szemrevételezést vagy más ellenőrzéseket). Lehetőleg be kell nyújtani az ellenőrzés helyszínének rövid leírását, az ellenőrzés megállapításait és a kép(ek)et.

| 5.2. | A megállapítások időpontja: Annak az időpontnak a feltüntetése, amikor az illetékes hivatalos szerv megállapította a károsító jelenlétét vagy megjelenését, vagy megkapta a megállapítással kapcsolatos első információkat. Ha a károsítót nem az illetékes hivatalos szerv mutatta ki, hanem egy másik személy, annak az időpontnak a feltüntetése, amikor e személy a károsítót megtalálta, valamint azé az időponté, amikor e személy értesítette az illetékes hivatalos szervet. |
| --- | --- |

5.2.

A megállapítások időpontja: Annak az időpontnak a feltüntetése, amikor az illetékes hivatalos szerv megállapította a károsító jelenlétét vagy megjelenését, vagy megkapta a megállapítással kapcsolatos első információkat. Ha a károsítót nem az illetékes hivatalos szerv mutatta ki, hanem egy másik személy, annak az időpontnak a feltüntetése, amikor e személy a károsítót megtalálta, valamint azé az időponté, amikor e személy értesítette az illetékes hivatalos szervet.

| 5.3. | Mintavétel laboratóriumi elemzés céljára. Adott esetben a laboratóriumi elemzésre irányuló mintavételi eljárásra vonatkozó információk benyújtása, ideértve a dátumot, a módszert és a mintanagyságot. Képek csatolása lehetséges. |
| --- | --- |

5.3.

Mintavétel laboratóriumi elemzés céljára. Adott esetben a laboratóriumi elemzésre irányuló mintavételi eljárásra vonatkozó információk benyújtása, ideértve a dátumot, a módszert és a mintanagyságot. Képek csatolása lehetséges.

| 5.4. | Laboratórium. Adott esetben az érintett károsító azonosításában részt vevő laboratórium(ok) neve és címe. |
| --- | --- |

5.4.

Laboratórium. Adott esetben az érintett károsító azonosításában részt vevő laboratórium(ok) neve és címe.

| 5.5. | Diagnosztikai módszerek. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. Szakértő által értékelt vizsgálati terv szerint; 2. Egyéb, az érintett módszer megadásával. Az 1. opció esetében egyértelműen hivatkozni kell az érintett vizsgálati tervre és adott esetben az attól való bármely eltérésre. |
| --- | --- |

5.5.

Diagnosztikai módszerek. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. Szakértő által értékelt vizsgálati terv szerint; 2. Egyéb, az érintett módszer megadásával. Az 1. opció esetében egyértelműen hivatkozni kell az érintett vizsgálati tervre és adott esetben az attól való bármely eltérésre.

| 5.6. | A károsító azonosítása hivatalos megerősítésének időpontja. |
| --- | --- |

5.6.

A károsító azonosítása hivatalos megerősítésének időpontja.

6.   A fertőzött területre, valamint e területen a fertőzés súlyosságára és forrására vonatkozó információk.

| 6.1. | A fertőzött terület mérete és körülhatárolása. Az alábbi lehetőségek közül egy vagy több feltüntetése: 1. fertőzött terület (m2, ha, km2); 2. a fertőzött növények száma (darab); 3. a fertőzött növényi termékek mennyisége (tonna, m3); 4. a körülhatárolt terület GPS-koordinátái vagy bármely más konkrét leírása. Hozzávetőleges adatok benyújtása lehetséges, ugyanakkor magyarázatban kell indokolni a pontos számadatok hiányát. |
| --- | --- |

6.1.

A fertőzött terület mérete és körülhatárolása. Az alábbi lehetőségek közül egy vagy több feltüntetése: 1. fertőzött terület (m2, ha, km2); 2. a fertőzött növények száma (darab); 3. a fertőzött növényi termékek mennyisége (tonna, m3); 4. a körülhatárolt terület GPS-koordinátái vagy bármely más konkrét leírása. Hozzávetőleges adatok benyújtása lehetséges, ugyanakkor magyarázatban kell indokolni a pontos számadatok hiányát.

| 6.2. | A fertőzött terület és környéke jellemzői. Az alábbi lehetőségek közül egy vagy több feltüntetése:






  (1) | Szabad tér – termelési terület






  (1.1) | földterület (szántóföld, legelő); |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

A fertőzött terület és környéke jellemzői. Az alábbi lehetőségek közül egy vagy több feltüntetése:

(1)

Szabad tér – termelési terület

(1.1)

földterület (szántóföld, legelő);

| (1.2) | gyümölcsös/szőlőültetvény; |
| --- | --- |

(1.2)

gyümölcsös/szőlőültetvény;

| (1.3) | szaporítóiskola; |
| --- | --- |

(1.3)

szaporítóiskola;

| (1.4) | erdő. |
| --- | --- |

(1.4)

erdő.

| (2) | Szabad tér – egyéb.






  (2.1) | magánkert; |
| --- | --- | --- |

(2)

Szabad tér – egyéb.

(2.1)

magánkert;

| (2.2) | nyilvános terek; |
| --- | --- |

(2.2)

nyilvános terek;

| (2.3) | természetmegőrzési terület; |
| --- | --- |

(2.3)

természetmegőrzési terület;

| (2.4) | vadon élő növények természetmegőrzési területen kívüli területeken; |
| --- | --- |

(2.4)

vadon élő növények természetmegőrzési területen kívüli területeken;

| (2.5) | egyéb, a konkrét eset meghatározásával. |
| --- | --- |

(2.5)

egyéb, a konkrét eset meghatározásával.

| (3) | Fizikailag zárt helyszín






  (3.1) | üvegház; |
| --- | --- | --- |

(3)

Fizikailag zárt helyszín

(3.1)

üvegház;

| (3.2) | magánterület, amely nem üvegház; |
| --- | --- |

(3.2)

magánterület, amely nem üvegház;

| (3.3) | nyilvános terület, amely nem üvegház; |
| --- | --- |

(3.3)

nyilvános terület, amely nem üvegház;

| (3.4) | egyéb, a konkrét eset meghatározásával. |
| --- | --- |

(3.4)

egyéb, a konkrét eset meghatározásával.

Minden egyes opciónál fel kell tüntetni, hogy az érintett fertőzés érint-e az alábbi elemek közül egyet vagy többet: ültetésre szánt növények, egyéb növények, növényi termékek.

| 6.3. | Gazdanövények a fertőzött területen és környékén. A területen található gazdanövények tudományos nevének feltüntetése, a 6.4. pont szerint. További információ nyújtható be a területen található gazdanövények sűrűségéről, hivatkozva a növénytermesztési gyakorlatokra, az élőhely konkrét jellemzőire vagy a területen termelt, fertőzésre fogékony növényi termékekre. |
| --- | --- |

6.3.

Gazdanövények a fertőzött területen és környékén. A területen található gazdanövények tudományos nevének feltüntetése, a 6.4. pont szerint. További információ nyújtható be a területen található gazdanövények sűrűségéről, hivatkozva a növénytermesztési gyakorlatokra, az élőhely konkrét jellemzőire vagy a területen termelt, fertőzésre fogékony növényi termékekre.

| 6.4. | Fertőzött növény(ek), növényi termék(ek) és más tárgy(ak). A fertőzött gazdanövény(ek) tudományos neve.
  Adott esetben benyújthatók a fajtára vagy növényi termékek esetében az árutípusra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

6.4.

Fertőzött növény(ek), növényi termék(ek) és más tárgy(ak). A fertőzött gazdanövény(ek) tudományos neve.

Adott esetben benyújthatók a fajtára vagy növényi termékek esetében az árutípusra vonatkozó információk.

| 6.5. | A területen jelen lévő vektorok. Adott esetben az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése:






  a) | a vektorok tudományos neve legalább nemzetség szintjén a 2000/29/EK irányelvben említetteknek vagy az említett irányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint elfogadott intézkedésekben említettnek megfelelően, vagy |
| --- | --- | --- |

6.5.

A területen jelen lévő vektorok. Adott esetben az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése:

a)

a vektorok tudományos neve legalább nemzetség szintjén a 2000/29/EK irányelvben említetteknek vagy az említett irányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint elfogadott intézkedésekben említettnek megfelelően, vagy

| b) | amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, egy nemzetközi szervezet által jóváhagyott tudományos név, valamint a szervezet neve, vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben az a) pont nem alkalmazandó, egy nemzetközi szervezet által jóváhagyott tudományos név, valamint a szervezet neve, vagy

| c) | amennyiben sem az a), sem a b) pont nem alkalmazandó, a tudományos név feltüntetése a legmegbízhatóbb információforrásból, a forrásra való hivatkozással. |
| --- | --- |

c)

amennyiben sem az a), sem a b) pont nem alkalmazandó, a tudományos név feltüntetése a legmegbízhatóbb információforrásból, a forrásra való hivatkozással.

További információ nyújtható be a vektorok sűrűsége vagy a vektorok vonatkozásában jelentős növények jellemzői tekintetében.

| 6.6. | A kitörés súlyossága. A fertőzés jelenlegi mértékének leírása, a tünetek és az okozott kár leírása és adott esetben előrejelzések csatolása, amint ilyen információ elérhető. |
| --- | --- |

6.6.

A kitörés súlyossága. A fertőzés jelenlegi mértékének leírása, a tünetek és az okozott kár leírása és adott esetben előrejelzések csatolása, amint ilyen információ elérhető.

| 6.7. | A kitörés forrása. Adott esetben a károsító területre való bejutásának megerősített útvonala vagy – amennyiben még nem történt megerősítés – feltételezett útvonala. Csatolható a károsító megerősített vagy lehetséges eredetére vonatkozó információ. |
| --- | --- |

6.7.

A kitörés forrása. Adott esetben a károsító területre való bejutásának megerősített útvonala vagy – amennyiben még nem történt megerősítés – feltételezett útvonala. Csatolható a károsító megerősített vagy lehetséges eredetére vonatkozó információ.

7.   Hatósági növény-egészségügyi intézkedések.

| 7.1. | A hatósági növény-egészségügyi intézkedések elfogadása. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése, magyarázó feljegyzéssel: 1. Kémiai, biológiai vagy fizikai kezelés formájában hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre került sor; 2. A kémiai, biológiai vagy fizikai kezeléstől eltérő formában sor került hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre; 3. Hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre fog sor kerülni; 4. Még nem született határozat arról, hogy sor kerül-e hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre; 5. Nem kerül sor hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre. Amennyiben körülhatárolt terület kijelölésére kerül sor, az 1., 2. és 3. opció esetében annak feltüntetése, hogy ezekre az intézkedésekre az ilyen területen vagy azon kívül kerül-e sor. Az 5. opció esetében a hatósági növény-egészségügyi intézkedések elmaradásának indoklása. |
| --- | --- |

7.1.

A hatósági növény-egészségügyi intézkedések elfogadása. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése, magyarázó feljegyzéssel: 1. Kémiai, biológiai vagy fizikai kezelés formájában hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre került sor; 2. A kémiai, biológiai vagy fizikai kezeléstől eltérő formában sor került hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre; 3. Hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre fog sor kerülni; 4. Még nem született határozat arról, hogy sor kerül-e hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre; 5. Nem kerül sor hatósági növény-egészségügyi intézkedésekre. Amennyiben körülhatárolt terület kijelölésére kerül sor, az 1., 2. és 3. opció esetében annak feltüntetése, hogy ezekre az intézkedésekre az ilyen területen vagy azon kívül kerül-e sor. Az 5. opció esetében a hatósági növény-egészségügyi intézkedések elmaradásának indoklása.

| 7.2. | A hatósági növény-egészségügyi intézkedések elfogadásának időpontja. Ideiglenes intézkedések esetén a várható időtartam feltüntetése. |
| --- | --- |

7.2.

A hatósági növény-egészségügyi intézkedések elfogadásának időpontja. Ideiglenes intézkedések esetén a várható időtartam feltüntetése.

| 7.3. | A hatósági növény-egészségügyi intézkedések hatálya alá tartozó terület azonosítása. A hatósági növény-egészségügyi intézkedések által érintett területek meghatározásához használt módszer feltüntetése. Amennyiben vizsgálatokra került sor, e vizsgálatok eredményei. |
| --- | --- |

7.3.

A hatósági növény-egészségügyi intézkedések hatálya alá tartozó terület azonosítása. A hatósági növény-egészségügyi intézkedések által érintett területek meghatározásához használt módszer feltüntetése. Amennyiben vizsgálatokra került sor, e vizsgálatok eredményei.

| 7.4. | A hatósági növény-egészségügyi intézkedések céljai. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. felszámolás; 2. ha a felszámolás nem lehetséges, elszigetelés. |
| --- | --- |

7.4.

A hatósági növény-egészségügyi intézkedések céljai. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. felszámolás; 2. ha a felszámolás nem lehetséges, elszigetelés.

| 7.5. | Az áruk mozgását érintő intézkedések. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. az intézkedések érintik az áruk Unióba való behozatalát vagy Unión belüli szállítását; 2. az intézkedések nem érintik az áruk Unióba való behozatalát vagy Unión belüli szállítását. Az 1. opció esetén az intézkedések leírása. |
| --- | --- |

7.5.

Az áruk mozgását érintő intézkedések. Az alábbi lehetőségek valamelyikének feltüntetése: 1. az intézkedések érintik az áruk Unióba való behozatalát vagy Unión belüli szállítását; 2. az intézkedések nem érintik az áruk Unióba való behozatalát vagy Unión belüli szállítását. Az 1. opció esetén az intézkedések leírása.

| 7.6. | Specifikus vizsgálatok. Amennyiben a hatósági növény-egészségügyi intézkedések részeként vizsgálatokra kerül sor, a vizsgálatok módszertanának, időtartamának és hatókörének feltüntetése. |
| --- | --- |

7.6.

Specifikus vizsgálatok. Amennyiben a hatósági növény-egészségügyi intézkedések részeként vizsgálatokra kerül sor, a vizsgálatok módszertanának, időtartamának és hatókörének feltüntetése.

8.   A károsítóra vonatkozó kockázatelemzés/kockázatértékelés Az alábbi lehetőségek feltüntetése: 1. Nincs szükség károsítóra vonatkozó kockázatelemzésre (a károsító szerepel a 2000/29/EK irányelv I. vagy II. mellékletében vagy az említett irányelv 16. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott intézkedések hatálya alá tartozik); 2. A károsítóra vonatkozó kockázatelemzés vagy előzetes kockázatelemzés kidolgozás alatt van. 3. Készült a károsítóra vonatkozó előzetes kockázatelemzés; 4. Készült a károsítóra vonatkozó kockázatelemzés. A 3. és 4. opció esetében a főbb megállapítások bemutatása, valamint az érintett, a károsítóra vonatkozó kockázatelemzés csatolása vagy annak a forrásnak a feltüntetése, ahol az elemzés található.

9.   Linkek releváns weboldalakhoz, egyéb információforrások.

10.   A tagállamok felkérhetik a Bizottságot, hogy nyújtsa be az 1.1., 1.3., 3.1., 4.1–4.4., 5.1–5.6., 6.1–6.7., 7.1–7.6. és 8. pontban szereplő elemek közül egyre vagy többre vonatkozó információkat az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezetnek.

---

| 17.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 360/65

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. december 16.)

a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó poliészter vágott szál behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

(2014/918/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   A VIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA

| (1) | 2013. december 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból (a továbbiakban: érintett országok) származó poliészter vágott szál Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). |
| --- | --- |

(1)

2013. december 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból (a továbbiakban: érintett országok) származó poliészter vágott szál Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2).

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége) (a továbbiakban: panaszos) által hét gyártó nevében 2013. november 4-én benyújtott panaszára indította el. A panaszos a poliészter vágott szál (Polyester Staple Fibres, a továbbiakban: PSF) uniós gyártásának több mint 70 %-át képviselte. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége) (a továbbiakban: panaszos) által hét gyártó nevében 2013. november 4-én benyújtott panaszára indította el. A panaszos a poliészter vágott szál (Polyester Staple Fibres, a továbbiakban: PSF) uniós gyártásának több mint 70 %-át képviselte. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (3) | Az eljárás megindítását megelőzően és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette az indiai kormányt, a kínai kormányt és a vietnami kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint a PSF ezen országokból származó támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. Az érintett kormányokat egyéni konzultációkra hívták annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindítását megelőzően és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság értesítette az indiai kormányt, a kínai kormányt és a vietnami kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint a PSF ezen országokból származó támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett uniós gazdasági ágazatnak. Az érintett kormányokat egyéni konzultációkra hívták annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

A Kínai Népköztársaság (Kína)

| (4) | A kínai kormány nem fogadta el a konzultációs felkérést egy, a panasz benyújtási dátumával kapcsolatos félreértésre hivatkozva. A kínai kormány ugyanakkor észrevételeket nyújtott be a panaszban szereplő állításokkal kapcsolatban a rendszerek kiegyenlíthetőségének a hiányára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A kínai kormány nem fogadta el a konzultációs felkérést egy, a panasz benyújtási dátumával kapcsolatos félreértésre hivatkozva. A kínai kormány ugyanakkor észrevételeket nyújtott be a panaszban szereplő állításokkal kapcsolatban a rendszerek kiegyenlíthetőségének a hiányára vonatkozóan.

India

| (5) | Az indiai kormány elfogadta a konzultációs felkérést, és a konzultációra sor került. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették az indiai kormány panaszban felsorolt rendszerekkel kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

Az indiai kormány elfogadta a konzultációs felkérést, és a konzultációra sor került. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették az indiai kormány panaszban felsorolt rendszerekkel kapcsolatos észrevételeit.

Vietnam

| (6) | A vietnami kormány elfogadta a konzultációs felkérést, és a konzultációkra sor került. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették a vietnami kormány panaszban felsorolt rendszerekkel kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

A vietnami kormány elfogadta a konzultációs felkérést, és a konzultációkra sor került. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. Ugyanakkor kellő mértékben figyelembe vették a vietnami kormány panaszban felsorolt rendszerekkel kapcsolatos észrevételeit.

1.2.   ÉRDEKELT FELEK

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat és a kínai, az indiai és a vietnami kormányt, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és részvételre kérte fel őket. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat és a kínai, az indiai és a vietnami kormányt, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és részvételre kérte fel őket.

| (8) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket tegyenek, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket tegyenek, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

a)   Mintavétel

| (9) | Figyelembe véve azt, hogy sok az exportáló gyártó, uniós gyártó és független importőr érintett, a Bizottság minden ismert exportáló gyártót és független importálót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapinformációkat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakban a PSF-re vonatkozó tevékenységéről. Ezt a tájékoztatást a Bizottság az alaprendelet 27. cikke alapján kérte annak érdekében, hogy el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintákat. A kínai, indiai és vietnami hatóságokkal is konzultációkra került sor. |
| --- | --- |

(9)

Figyelembe véve azt, hogy sok az exportáló gyártó, uniós gyártó és független importőr érintett, a Bizottság minden ismert exportáló gyártót és független importálót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapinformációkat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakban a PSF-re vonatkozó tevékenységéről. Ezt a tájékoztatást a Bizottság az alaprendelet 27. cikke alapján kérte annak érdekében, hogy el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintákat. A kínai, indiai és vietnami hatóságokkal is konzultációkra került sor.

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (10) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. A Bizottság a PSF vizsgálati időszakban mért értékesítési és termelési mennyisége alapján választotta ki a mintát, figyelembe véve a földrajzi megoszlást. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás 54 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(10)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. A Bizottság a PSF vizsgálati időszakban mért értékesítési és termelési mennyisége alapján választotta ki a mintát, figyelembe véve a földrajzi megoszlást. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók termelése az uniós gyártás 54 %-át tette ki.

| (11) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Nem érkezett észrevétel. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Nem érkezett észrevétel. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.

Mintavétel az importőrök esetében

| (12) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (13) | Nyolc független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság először egy három független importőrből álló mintát választott ki az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége alapján. Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról. |
| --- | --- |

(13)

Nyolc független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság először egy három független importőrből álló mintát választott ki az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége alapján. Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról.

| (14) | A mintába felvett egyik importőr visszalépett a mintából, arról tájékoztatva a Bizottságot, hogy nem nyújt be kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezután befejezte a mintavételt a fennmaradó (a mintába még fel nem vett) importőrök alacsony száma miatt, amelyek mindegyikét felkérte a kitöltött kérdőív benyújtására. Két olyan vállalat, amely importálja és használja is az érintett terméket, jelezte, hogy nem importőrként, hanem felhasználóként kíván együttműködni. A fennmaradó öt független importőr közül négyen nyújtottak be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(14)

A mintába felvett egyik importőr visszalépett a mintából, arról tájékoztatva a Bizottságot, hogy nem nyújt be kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezután befejezte a mintavételt a fennmaradó (a mintába még fel nem vett) importőrök alacsony száma miatt, amelyek mindegyikét felkérte a kitöltött kérdőív benyújtására. Két olyan vállalat, amely importálja és használja is az érintett terméket, jelezte, hogy nem importőrként, hanem felhasználóként kíván együttműködni. A fennmaradó öt független importőr közül négyen nyújtottak be kitöltött kérdőívet.

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (15) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(15)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (16) | Először 23 exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól/gyártói csoportoktól kapott információk alapján és az alaprendelet 27. cikkével összhangban, a Bizottság először egy öt együttműködő exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintára tett javaslatot, mely gyártóknak/gyártói csoportoknak az Unióba irányuló exportja a vizsgálati időszakban a legnagyobb mennyiséget képviselte. Két további kínai exportáló gyártó/gyártói csoport később nyújtotta be a kért információkat. E két kínai exportáló gyártó/gyártói csoport mérete azonban nem indokolta volna a minta módosítását, ha a kért információkat határidőre benyújtották volna. |
| --- | --- |

(16)

Először 23 exportáló gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól/gyártói csoportoktól kapott információk alapján és az alaprendelet 27. cikkével összhangban, a Bizottság először egy öt együttműködő exportáló gyártóból/gyártói csoportból álló mintára tett javaslatot, mely gyártóknak/gyártói csoportoknak az Unióba irányuló exportja a vizsgálati időszakban a legnagyobb mennyiséget képviselte. Két további kínai exportáló gyártó/gyártói csoport később nyújtotta be a kért információkat. E két kínai exportáló gyártó/gyártói csoport mérete azonban nem indokolta volna a minta módosítását, ha a kért információkat határidőre benyújtották volna.

| (17) | Két kínai exportáló gyártó/gyártói csoport azt kérte, hogy a mintát a PSF gyártásához felhasznált nyersanyag alapján állítsák össze. Úgy érveltek, hogy a mintába ugyanannyi tisztított tereftálsavat/monoetilén-glikolt (a továbbiakban: PTA/MEG) használó PSF-gyártót kell felvenni, mint PET-pelyhet használó PSF-gyártót. Azt is elmondták, hogy a termelési folyamat a felhasznált nyersanyagtól függően más és más, és hogy az eltérő nyersanyagot használó gyártók nem ugyanazon a piacon versenyeznek egymással. Ezen túlmenően állításuk szerint a nyersanyagként nem PTA-t/MEG-t használó PSF-gyártóknak nem származik előnyük abból, ha a PTA-t/MEG-t a panaszban leírtak szerint a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosítják. |
| --- | --- |

(17)

Két kínai exportáló gyártó/gyártói csoport azt kérte, hogy a mintát a PSF gyártásához felhasznált nyersanyag alapján állítsák össze. Úgy érveltek, hogy a mintába ugyanannyi tisztított tereftálsavat/monoetilén-glikolt (a továbbiakban: PTA/MEG) használó PSF-gyártót kell felvenni, mint PET-pelyhet használó PSF-gyártót. Azt is elmondták, hogy a termelési folyamat a felhasznált nyersanyagtól függően más és más, és hogy az eltérő nyersanyagot használó gyártók nem ugyanazon a piacon versenyeznek egymással. Ezen túlmenően állításuk szerint a nyersanyagként nem PTA-t/MEG-t használó PSF-gyártóknak nem származik előnyük abból, ha a PTA-t/MEG-t a panaszban leírtak szerint a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosítják.

| (18) | A Bizottság a mintát a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség alapján választotta ki az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A mintavételnél azt is tekintetbe vették, hogy egyes rendszereket nem minden kínai exportáló gyártó vesz igénybe. Az is megjegyzendő, hogy a minta olyan vállalatokat is tartalmazott, amelyek mindkét termelési folyamatot alkalmazzák. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a mintát a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség alapján választotta ki az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban. A mintavételnél azt is tekintetbe vették, hogy egyes rendszereket nem minden kínai exportáló gyártó vesz igénybe. Az is megjegyzendő, hogy a minta olyan vállalatokat is tartalmazott, amelyek mindkét termelési folyamatot alkalmazzák.

| (19) | Ha a mintavételt kizárólag a termelési folyamat jellege alapján végeznék, az felvetné a vizsgálati eredmény előrebocsátásának a veszélyét annak feltételezésével, hogy csak a nyersanyagként PTA-t/MEG-t használó PSF-gyártók körében fordulnak elő kiegyenlíthető támogatások, a PET-pelyhet használó PSF-gyártók között nem. Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a kiválasztási kritériumok önkényesek lennének, mert az azok eredményeképpen létrejövő, azonos számú vállalatból álló minta nem lenne reprezentatív az Unióba irányuló export mennyisége alapján az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésének megfelelően, ezért a kérést elutasította. |
| --- | --- |

(19)

Ha a mintavételt kizárólag a termelési folyamat jellege alapján végeznék, az felvetné a vizsgálati eredmény előrebocsátásának a veszélyét annak feltételezésével, hogy csak a nyersanyagként PTA-t/MEG-t használó PSF-gyártók körében fordulnak elő kiegyenlíthető támogatások, a PET-pelyhet használó PSF-gyártók között nem. Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a kiválasztási kritériumok önkényesek lennének, mert az azok eredményeképpen létrejövő, azonos számú vállalatból álló minta nem lenne reprezentatív az Unióba irányuló export mennyisége alapján az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésének megfelelően, ezért a kérést elutasította.

| (20) | Az egyik kínai exportáló gyártó/gyártói csoport szerint a mintavételt nem az export mennyisége, hanem annak értéke alapján kellene elvégezni, ezért saját magának a mintába való felvételét kérte. Az export értéke szerinti mintavétel nem vezetne reprezentatív és objektív eredményekhez, mert a támogatások torzíthatják az árakat. A Bizottság a mennyiség tekintetében öt legnagyobb exportáló gyártót/gyártói csoportot választotta ki, amelyek az együttműködő kínai exportőröktől az Unióba irányuló teljes exportmennyiség 53 %-át tették ki. Ez az export azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének tekinthető, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehet vizsgálni az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Emiatt a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(20)

Az egyik kínai exportáló gyártó/gyártói csoport szerint a mintavételt nem az export mennyisége, hanem annak értéke alapján kellene elvégezni, ezért saját magának a mintába való felvételét kérte. Az export értéke szerinti mintavétel nem vezetne reprezentatív és objektív eredményekhez, mert a támogatások torzíthatják az árakat. A Bizottság a mennyiség tekintetében öt legnagyobb exportáló gyártót/gyártói csoportot választotta ki, amelyek az együttműködő kínai exportőröktől az Unióba irányuló teljes exportmennyiség 53 %-át tették ki. Ez az export azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének tekinthető, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehet vizsgálni az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Emiatt a kérelmet elutasították.

| (21) | Ugyanez a fél elmondta, hogy nyersanyagként kizárólag újrahasznosított textilhulladékot használ, és nem vesz igénybe semmilyen, a PTA/MEG használatához kapcsolódó támogatást. A szóban forgó fél szerint az esetében nem jelenik meg olyan támogatáskülönbözet, amely a nyersanyagként PTA-t/MEG-t használó vállalatokra vonatkozó információk alapján került kiszámításra. A fenti (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a mintavételnél tekintetbe vették, hogy egyes rendszereket nem minden kínai exportáló gyártó vesz igénybe. Ezért a kérést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(21)

Ugyanez a fél elmondta, hogy nyersanyagként kizárólag újrahasznosított textilhulladékot használ, és nem vesz igénybe semmilyen, a PTA/MEG használatához kapcsolódó támogatást. A szóban forgó fél szerint az esetében nem jelenik meg olyan támogatáskülönbözet, amely a nyersanyagként PTA-t/MEG-t használó vállalatokra vonatkozó információk alapján került kiszámításra. A fenti (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a mintavételnél tekintetbe vették, hogy egyes rendszereket nem minden kínai exportáló gyártó vesz igénybe. Ezért a kérést a Bizottság elutasította.

| (22) | Mindezek miatt a (16) preambulumbekezdésben ismertetett, öt exportáló gyártóból álló mintát hagyták jóvá végleges mintaként. |
| --- | --- |

(22)

Mindezek miatt a (16) preambulumbekezdésben ismertetett, öt exportáló gyártóból álló mintát hagyták jóvá végleges mintaként.

| (23) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos megkérdőjelezte a Bizottság mintavételi módszerét. Kétségeinek adott hangot a fenti (16) preambulumbekezdésben említett 23 együttműködő kínai exportáló gyártó/gyártói csoport reprezentativitásával kapcsolatban a Kínából az Unióba exportált PSF teljes mennyiségére vonatkozóan. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy – tekintettel a Kínában állítólag működő 150 PSF-gyártóra – az öt vállalatból álló minta nem elégséges. A szóban forgó fél azt is elmondta, hogy a mintavétel során nem vették figyelembe a kínai gyártók földrajzi eloszlását és a különböző termelési folyamatokat alkalmazó kínai gyártók részarányát. Végül a panaszos rámutatott arra, hogy a Bizottság nem adott tájékoztatást a mintába felvett kínai vállalatok által előállított PSF tényleges mennyiségéről és arról, hogy a gyártási mennyiség reprezentatív-e a Kínában előállított teljes PSF-mennyiség tekintetében. |
| --- | --- |

(23)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos megkérdőjelezte a Bizottság mintavételi módszerét. Kétségeinek adott hangot a fenti (16) preambulumbekezdésben említett 23 együttműködő kínai exportáló gyártó/gyártói csoport reprezentativitásával kapcsolatban a Kínából az Unióba exportált PSF teljes mennyiségére vonatkozóan. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy – tekintettel a Kínában állítólag működő 150 PSF-gyártóra – az öt vállalatból álló minta nem elégséges. A szóban forgó fél azt is elmondta, hogy a mintavétel során nem vették figyelembe a kínai gyártók földrajzi eloszlását és a különböző termelési folyamatokat alkalmazó kínai gyártók részarányát. Végül a panaszos rámutatott arra, hogy a Bizottság nem adott tájékoztatást a mintába felvett kínai vállalatok által előállított PSF tényleges mennyiségéről és arról, hogy a gyártási mennyiség reprezentatív-e a Kínában előállított teljes PSF-mennyiség tekintetében.

| (24) | A 23 együttműködő kínai exportáló gyártótól/gyártói csoporttól származó behozatal a teljes kínai behozatali mennyiség 83 %-át tette ki, így magas együttműködési arányról beszélhetünk. A (16) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a Bizottság a mintát a vizsgálatban együttműködő öt olyan exportáló gyártóból/gyártói csoportból állította össze, amelyek a vizsgálati időszakban a legnagyobb Unióba irányuló exportmennyiséggel rendelkeztek, összhangban az alaprendelet 27. cikkével. Ily módon a minta reprezentatívnak tekinthető. A kiválasztott vállalatokat felkérték a teljes kérdőív kitöltésére. A vizsgálatban való együttműködést megtagadó exportáló gyártók semmi esetre sem vehetők fel a mintába, mivel a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók által a kérdőíveken adott, a helyszínen ellenőrzött válaszok alapján kíván megállapításokat tenni. |
| --- | --- |

(24)

A 23 együttműködő kínai exportáló gyártótól/gyártói csoporttól származó behozatal a teljes kínai behozatali mennyiség 83 %-át tette ki, így magas együttműködési arányról beszélhetünk. A (16) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a Bizottság a mintát a vizsgálatban együttműködő öt olyan exportáló gyártóból/gyártói csoportból állította össze, amelyek a vizsgálati időszakban a legnagyobb Unióba irányuló exportmennyiséggel rendelkeztek, összhangban az alaprendelet 27. cikkével. Ily módon a minta reprezentatívnak tekinthető. A kiválasztott vállalatokat felkérték a teljes kérdőív kitöltésére. A vizsgálatban való együttműködést megtagadó exportáló gyártók semmi esetre sem vehetők fel a mintába, mivel a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók által a kérdőíveken adott, a helyszínen ellenőrzött válaszok alapján kíván megállapításokat tenni.

| (25) | A mintának az exportáló gyártók Kínán belüli földrajzi eloszlása alapján történő kiválasztása kapcsán a panaszos nem támasztotta alá a kifogásait. A panaszos különösen nem adott magyarázatot arra, hogy a földrajzi eloszlás kritériumán alapuló minta miért lett volna összhangban az alaprendelet 27. cikkével, amely a minta legnagyobb exportmennyiség alapján történő kiválasztásáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(25)

A mintának az exportáló gyártók Kínán belüli földrajzi eloszlása alapján történő kiválasztása kapcsán a panaszos nem támasztotta alá a kifogásait. A panaszos különösen nem adott magyarázatot arra, hogy a földrajzi eloszlás kritériumán alapuló minta miért lett volna összhangban az alaprendelet 27. cikkével, amely a minta legnagyobb exportmennyiség alapján történő kiválasztásáról rendelkezik.

| (26) | Azon kifogás kapcsán, hogy a mintavétel nem vette tekintetbe a különböző gyártási eljárásokat alkalmazó kínai gyártók részarányát, megjegyzendő, hogy a fenti (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a minta mindkét termelési folyamatot alkalmazó vállalatokat tartalmazott. Ezen túlmenően a legnagyobb kínai gyártók PTA/MEG felhasználásával állítanak elő PSF-et az uniós piacra. |
| --- | --- |

(26)

Azon kifogás kapcsán, hogy a mintavétel nem vette tekintetbe a különböző gyártási eljárásokat alkalmazó kínai gyártók részarányát, megjegyzendő, hogy a fenti (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a minta mindkét termelési folyamatot alkalmazó vállalatokat tartalmazott. Ezen túlmenően a legnagyobb kínai gyártók PTA/MEG felhasználásával állítanak elő PSF-et az uniós piacra.

| (27) | Továbbá, miközben a panaszos nem az Unióba irányuló exportról, hanem a gyártásról beszél, megjegyzendő, hogy a Bizottságnak nem kell megadnia a mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok által előállított PSF mennyiségét, mivel a jelen eljárás célja a Kínában gyártott és az Unióba exportált PSF mennyiségéhez viszonyított támogatások értékelése. |
| --- | --- |

(27)

Továbbá, miközben a panaszos nem az Unióba irányuló exportról, hanem a gyártásról beszél, megjegyzendő, hogy a Bizottságnak nem kell megadnia a mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok által előállított PSF mennyiségét, mivel a jelen eljárás célja a Kínában gyártott és az Unióba exportált PSF mennyiségéhez viszonyított támogatások értékelése.

| (28) | Ezért a Bizottság a panaszos mintavételi módszerrel kapcsolatos valamennyi kifogását elutasította. |
| --- | --- |

(28)

Ezért a Bizottság a panaszos mintavételi módszerrel kapcsolatos valamennyi kifogását elutasította.

Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében

| (29) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert indiai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte India Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(29)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi ismert indiai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte India Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (30) | Nyolc indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert érintett exportáló gyártó, továbbá az indiai hatóságok véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt. |
| --- | --- |

(30)

Nyolc indiai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert érintett exportáló gyártó, továbbá az indiai hatóságok véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt.

| (31) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos 17 indiai PSF-gyártó létezéséről tett említést és megkérdőjelezte, hogy a négy exportáló gyártó reprezentatívnak tekinthető-e. A Bizottság megerősíti, hogy a négy indiai exportáló gyártó reprezentatívnak tekinthető, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes indiai export mintegy 90 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(31)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos 17 indiai PSF-gyártó létezéséről tett említést és megkérdőjelezte, hogy a négy exportáló gyártó reprezentatívnak tekinthető-e. A Bizottság megerősíti, hogy a négy indiai exportáló gyártó reprezentatívnak tekinthető, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes indiai export mintegy 90 %-át képviselte.

Mintavétel a vietnami exportáló gyártók körében

| (32) | A Bizottság valamennyi ismert vietnami exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Vietnam Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság valamennyi ismert vietnami exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Vietnam Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (33) | Öt vietnami exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába, ám közülük egynek a vizsgálati időszakban egyáltalán nem volt exportértékesítése az Unióban. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy eltekint a vállalat vizsgálatától. A fennmaradó exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(33)

Öt vietnami exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába, ám közülük egynek a vizsgálati időszakban egyáltalán nem volt exportértékesítése az Unióban. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy eltekint a vállalat vizsgálatától. A fennmaradó exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

| (34) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy Vietnamban a négy exportáló gyártóból három nyújtott be kitöltött kérdőívet, és hogy a Bizottságnak a kínai és az indiai export tekintetében is ilyen lefedettségre kellett volna törekednie. A Bizottság kiemeli, hogy az ágazat helyzete Vietnamban meglehetősen eltérő az együttműködő exportáló gyártók igen alacsony száma (nevezetesen 3) miatt, szemben a nagyszámú kínai és indiai exportáló gyártóval. Emiatt csak az utóbbi két országban volt szükség mintavételre. A Bizottság azt is tisztázni kívánja, hogy a három együttműködő és megvizsgált vietnami exportáló gyártó az érintett termék Vietnamból az Unióba érkező teljes importmennyiségének a 99 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(34)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy Vietnamban a négy exportáló gyártóból három nyújtott be kitöltött kérdőívet, és hogy a Bizottságnak a kínai és az indiai export tekintetében is ilyen lefedettségre kellett volna törekednie. A Bizottság kiemeli, hogy az ágazat helyzete Vietnamban meglehetősen eltérő az együttműködő exportáló gyártók igen alacsony száma (nevezetesen 3) miatt, szemben a nagyszámú kínai és indiai exportáló gyártóval. Emiatt csak az utóbbi két országban volt szükség mintavételre. A Bizottság azt is tisztázni kívánja, hogy a három együttműködő és megvizsgált vietnami exportáló gyártó az érintett termék Vietnamból az Unióba érkező teljes importmennyiségének a 99 %-át képviseli.

b)   Egyedi vizsgálat

| (35) | Három kínai exportáló gyártó/gyártói csoport kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján. Tekintettel az egyedi vizsgálatokra vonatkozó kérések számára és a kínai exportáló gyártók mintájának a méretére, e kérések kivizsgálása indokolatlanul nagy terhet jelentett volna. Ezért ezeket a kérelmeket elutasították. |
| --- | --- |

(35)

Három kínai exportáló gyártó/gyártói csoport kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján. Tekintettel az egyedi vizsgálatokra vonatkozó kérések számára és a kínai exportáló gyártók mintájának a méretére, e kérések kivizsgálása indokolatlanul nagy terhet jelentett volna. Ezért ezeket a kérelmeket elutasították.

| (36) | Egy indiai exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján. E kérés kivizsgálását a Bizottság jóváhagyta. Az a döntés született, hogy ebben a konkrét esetben az egyedi vizsgálat nem jelent indokolatlanul nagy terhet, és nem akadályozza meg a vizsgálat időre történő befejezését. |
| --- | --- |

(36)

Egy indiai exportáló gyártó kért egyedi vizsgálatot az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján. E kérés kivizsgálását a Bizottság jóváhagyta. Az a döntés született, hogy ebben a konkrét esetben az egyedi vizsgálat nem jelent indokolatlanul nagy terhet, és nem akadályozza meg a vizsgálat időre történő befejezését.

c)   A kérdőívre adott válaszok

| (37) | A Bizottság kérdőíveket küldött a Kínát képviselő feleknek (kifejezetten bankok, illetve PTA- és MEG-gyártók számára készült kérdőívekkel), az Indiát képviselő feleknek (kifejezetten bankok számára készült kérdőívekkel) és a Vietnamot képviselő feleknek (kifejezetten bankok, illetve PTA- és MEG-gyártók számára készült kérdőívekkel). Ezenkívül a Bizottság öt, a mintába felvett kínai exportáló gyártó, öt (négy, a mintába felvett és egy, a mintába fel nem vett) indiai exportáló gyártó, négy vietnami exportáló gyártó, négy uniós gyártó, öt független importőr és 105 felhasználó részére küldött kérdőíveket. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság kérdőíveket küldött a Kínát képviselő feleknek (kifejezetten bankok, illetve PTA- és MEG-gyártók számára készült kérdőívekkel), az Indiát képviselő feleknek (kifejezetten bankok számára készült kérdőívekkel) és a Vietnamot képviselő feleknek (kifejezetten bankok, illetve PTA- és MEG-gyártók számára készült kérdőívekkel). Ezenkívül a Bizottság öt, a mintába felvett kínai exportáló gyártó, öt (négy, a mintába felvett és egy, a mintába fel nem vett) indiai exportáló gyártó, négy vietnami exportáló gyártó, négy uniós gyártó, öt független importőr és 105 felhasználó részére küldött kérdőíveket.

| (38) | Kínára vonatkozóan a kínai kormány (Kereskedelmi Minisztérium) és az öt, mintába felvett kínai exportáló gyártó/gyártói csoport nyújtott be kitöltött kérdőívet. Indiára vonatkozóan az indiai kormány (Kereskedelmi és Ipari Minisztérium), a négy, mintába felvett indiai exportáló gyártó, valamint az egyedi vizsgálatot kérő indiai exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Vietnamra vonatkozóan a vietnami kormány (a Vietnami Versenyhatóság, az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium és számos bank) nyújtott be választ. Egy exportáló gyártó, amely az Unióba irányuló exporton belül igen csekély mennyiséget képviselt, visszalépett az együttműködéstől, és nem válaszolt a kérdőívre. A fennmaradó három vietnami exportáló gyártó (amelyek közül kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik) benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ezen túlmenően négy uniós gyártó, négy független importőr és tizenkét felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(38)

Kínára vonatkozóan a kínai kormány (Kereskedelmi Minisztérium) és az öt, mintába felvett kínai exportáló gyártó/gyártói csoport nyújtott be kitöltött kérdőívet. Indiára vonatkozóan az indiai kormány (Kereskedelmi és Ipari Minisztérium), a négy, mintába felvett indiai exportáló gyártó, valamint az egyedi vizsgálatot kérő indiai exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Vietnamra vonatkozóan a vietnami kormány (a Vietnami Versenyhatóság, az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium és számos bank) nyújtott be választ. Egy exportáló gyártó, amely az Unióba irányuló exporton belül igen csekély mennyiséget képviselt, visszalépett az együttműködéstől, és nem válaszolt a kérdőívre. A fennmaradó három vietnami exportáló gyártó (amelyek közül kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik) benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ezen túlmenően négy uniós gyártó, négy független importőr és tizenkét felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (39) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt az észrevételt tette, hogy a mintába felvett uniós gyártóknak kiküldött kérdőívek száma és az importőrök, felhasználók száma nem áll arányban egymással. Mindenekelőtt a gazdasági szereplők egyes csoportjainak (uniós gyártók, exportáló gyártók, importőrök vagy felhasználók) kiküldött kérdőívek száma nem tükrözi megfelelően a Bizottság által nekik tulajdonított súlyt. Az egyetlen cél megfelelő szintű és mennyiségű információk gyűjtése a támogatás, a kár és az uniós érdek lehető legteljesebb mértékű elemzéséhez. |
| --- | --- |

(39)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt az észrevételt tette, hogy a mintába felvett uniós gyártóknak kiküldött kérdőívek száma és az importőrök, felhasználók száma nem áll arányban egymással. Mindenekelőtt a gazdasági szereplők egyes csoportjainak (uniós gyártók, exportáló gyártók, importőrök vagy felhasználók) kiküldött kérdőívek száma nem tükrözi megfelelően a Bizottság által nekik tulajdonított súlyt. Az egyetlen cél megfelelő szintű és mennyiségű információk gyűjtése a támogatás, a kár és az uniós érdek lehető legteljesebb mértékű elemzéséhez.

| (40) | Ebben az esetben a mintába felvett négy uniós gyártónak, a mintába felvett öt kínai exportáló gyártónak, öt indiai exportáló gyártónak, négy vietnami exportáló gyártónak, öt importőrnek és minden ismert, illetve a Bizottságnál jelentkező felhasználónak kerültek kiküldésre kérdőívek. Az alaprendelet 27. cikke voltaképpen nem is írja elő a felhasználók közül történő mintavételt. Sőt, a korábbi piacvédelmi vizsgálatok tapasztalatai szerint bár bizonyos esetekben a rendelkezésre álló információk alapján számos felhasználóval fel lehet venni a kapcsolatot, közülük általában csak rendkívül kevesen hajlandóak visszaküldeni a kitöltött kérdőívet. Ezért a Bizottság ebben az esetben is aktívan kereste a lehetőséget a lehető legnagyobb számú felhasználóval való együttműködésre. |
| --- | --- |

(40)

Ebben az esetben a mintába felvett négy uniós gyártónak, a mintába felvett öt kínai exportáló gyártónak, öt indiai exportáló gyártónak, négy vietnami exportáló gyártónak, öt importőrnek és minden ismert, illetve a Bizottságnál jelentkező felhasználónak kerültek kiküldésre kérdőívek. Az alaprendelet 27. cikke voltaképpen nem is írja elő a felhasználók közül történő mintavételt. Sőt, a korábbi piacvédelmi vizsgálatok tapasztalatai szerint bár bizonyos esetekben a rendelkezésre álló információk alapján számos felhasználóval fel lehet venni a kapcsolatot, közülük általában csak rendkívül kevesen hajlandóak visszaküldeni a kitöltött kérdőívet. Ezért a Bizottság ebben az esetben is aktívan kereste a lehetőséget a lehető legnagyobb számú felhasználóval való együttműködésre.

d)   Ellenőrző látogatások

| (41) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő állami hatóságoknál, valamint pénzügyi intézményeknél és vállalatoknál került sor: | Kínai kormány






  — | Kínai Kereskedelmi Minisztérium, Peking, Kína |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. Az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő állami hatóságoknál, valamint pénzügyi intézményeknél és vállalatoknál került sor:

Kínai kormány

—

Kínai Kereskedelmi Minisztérium, Peking, Kína

| | Indiai kormány






  — | Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, Újdelhi |
| --- | --- | --- |

Indiai kormány

—

Kereskedelmi és Ipari Minisztérium, Újdelhi

| | Vietnami kormány






  — | Vietnami Versenyhatóság, Ipari és Kereskedelmi Minisztérium, Hanoi |
| --- | --- | --- |

Vietnami kormány

—

Vietnami Versenyhatóság, Ipari és Kereskedelmi Minisztérium, Hanoi

| — | Pénzügyminisztérium, Hanoi (többek között számos bankban tett ellenőrző látogatásokkal) |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium, Hanoi (többek között számos bankban tett ellenőrző látogatásokkal)

| — | Thai Binh-i vámhatóság, Thai Binh város, Thai Binh tartomány |
| --- | --- |

—

Thai Binh-i vámhatóság, Thai Binh város, Thai Binh tartomány

| | Uniós gyártók






  — | Trevira GmbH, Bobingen, Németország |
| --- | --- | --- |

Uniós gyártók

—

Trevira GmbH, Bobingen, Németország

| — | Wellman International Ltd., Kells, Írország |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd., Kells, Írország

| — | Greenfiber International S.A., Buzau, Románia |
| --- | --- |

—

Greenfiber International S.A., Buzau, Románia

| — | Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Cseh Köztársaság

| | Importőrök






  — | Elias Enterprises Limited, Altrincham, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

Importőrök

—

Elias Enterprises Limited, Altrincham, Egyesült Királyság

| | Felhasználók






  — | Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Németország |
| --- | --- | --- |

Felhasználók

—

Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Németország

| | Kínai exportáló gyártók






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Sanghaj |
| --- | --- | --- |

Kínai exportáló gyártók

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Sanghaj

| — | Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Csiangjin |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Csiangjin

| — | Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Szucsou |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Szucsou

| — | Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Hsziamen |
| --- | --- |

—

Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Hsziamen

| — | Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fujang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fujang

| | Indiai exportáló gyártók






  — | Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai |
| --- | --- | --- |

Indiai exportáló gyártók

—

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

| — | Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur |
| --- | --- |

—

Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur

| — | Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur

| — | Reliance Industries Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited, Mumbai

| — | Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai |
| --- | --- |

—

Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai

| | Vietnam exportáló gyártói






  — | Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong város |
| --- | --- | --- |

Vietnam exportáló gyártói

—

Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong város

| — | Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd., Thai Binh város, Thai Binh tartomány (a továbbiakban együttesen: Thai Binh csoport). |
| --- | --- |

—

Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd., Thai Binh város, Thai Binh tartomány (a továbbiakban együttesen: Thai Binh csoport).

| (42) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a kínai gyártók többsége egy régióban összpontosul Csiangszu és Csöcsiang délkeleti partvidékén, és a négy ellenőrző látogatás közül egyik sem e két tartomány valamelyikébe irányult. Ebben a vonatkozásban megemlítendő, hogy a Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co és a Jiangsu Huaxicun Co Csiangszu tartományban, míg a Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Csöcsiang tartományban működik. Ezért a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(42)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a kínai gyártók többsége egy régióban összpontosul Csiangszu és Csöcsiang délkeleti partvidékén, és a négy ellenőrző látogatás közül egyik sem e két tartomány valamelyikébe irányult. Ebben a vonatkozásban megemlítendő, hogy a Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co és a Jiangsu Huaxicun Co Csiangszu tartományban, míg a Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Csöcsiang tartományban működik. Ezért a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (43) | A panaszos további érvként fogalmazta meg, hogy két, termelési kapacitás tekintetében nagy kínai gyártó nem szerepelt a mintában. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fenti (16) és (18) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság a mintát az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség alapján választotta ki, és abba az alaprendelet 27. cikkének megfelelően az Unióba szállító öt legnagyobb exportőr/exportáló gyártói csoport került bele. Pusztán az a tény, hogy Kínában léteznek más nagy PSF-gyártók is, nem kérdőjelezi meg a minta reprezentativitását. |
| --- | --- |

(43)

A panaszos további érvként fogalmazta meg, hogy két, termelési kapacitás tekintetében nagy kínai gyártó nem szerepelt a mintában. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fenti (16) és (18) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság a mintát az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiség alapján választotta ki, és abba az alaprendelet 27. cikkének megfelelően az Unióba szállító öt legnagyobb exportőr/exportáló gyártói csoport került bele. Pusztán az a tény, hogy Kínában léteznek más nagy PSF-gyártók is, nem kérdőjelezi meg a minta reprezentativitását.

| (44) | A panaszos hasonló igényt fogalmazott meg Vietnammal kapcsolatban is azt állítva, hogy két nagy vietnami PSF-gyártó nem képezte a vizsgálat tárgyát. Ahogy azt a Bizottság a fenti (32)-(34) preambulumbekezdésben kifejtette, a vizsgálat minden olyan vietnami gyártóra kiterjedt, amely az Unióba PSF-et exportál, és három exportáló gyártó nyújtott be választ, amelyek szinte a teljes Unióba irányuló PSF-kivitelt képviselik. Annak a ténynek, hogy létezhetnek más nagy vietnami PSF-gyártók is, amelyek nem exportálják az érintett terméket az Unióba, nincs jelentősége az együttműködő exportáló gyártók reprezentativitása tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

A panaszos hasonló igényt fogalmazott meg Vietnammal kapcsolatban is azt állítva, hogy két nagy vietnami PSF-gyártó nem képezte a vizsgálat tárgyát. Ahogy azt a Bizottság a fenti (32)-(34) preambulumbekezdésben kifejtette, a vizsgálat minden olyan vietnami gyártóra kiterjedt, amely az Unióba PSF-et exportál, és három exportáló gyártó nyújtott be választ, amelyek szinte a teljes Unióba irányuló PSF-kivitelt képviselik. Annak a ténynek, hogy létezhetnek más nagy vietnami PSF-gyártók is, amelyek nem exportálják az érintett terméket az Unióba, nincs jelentősége az együttműködő exportáló gyártók reprezentativitása tekintetében.

1.3.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK ÉS FIGYELEMBE VETT IDŐSZAK

| (45) | A támogatás és a kár vizsgálata a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(45)

A támogatás és a kár vizsgálata a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (46) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos észrevételt tett a vizsgálati időtartamra vonatkozóan, amely szerinte túl rövid volt, és ezért „kedvezőtlenül befolyásolta” a Bizottság megállapításait. A panaszos azt állította, hogy a tizenkét hónapos időtartammal nem vették figyelembe azt, hogy az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár állítólagosan több évig tartott. A panaszos annak a véleményének is hangot adott, hogy a panaszban felsorolt támogatások nem elemezhetők megfelelően egy tizenkét hónapos vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(46)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos észrevételt tett a vizsgálati időtartamra vonatkozóan, amely szerinte túl rövid volt, és ezért „kedvezőtlenül befolyásolta” a Bizottság megállapításait. A panaszos azt állította, hogy a tizenkét hónapos időtartammal nem vették figyelembe azt, hogy az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár állítólagosan több évig tartott. A panaszos annak a véleményének is hangot adott, hogy a panaszban felsorolt támogatások nem elemezhetők megfelelően egy tizenkét hónapos vizsgálati időszak alatt.

| (47) | A kárelemzés vonatkozásában hangsúlyozni kell, hogy – szemben azzal, amit a panaszos állított – a Bizottság a 2010., 2011., 2012. éveket, továbbá a vizsgálati időszakot értékelte, nem pedig kizárólag a vizsgálati időszak tizenkét hónapját. A támogatás meghatározása tekintetében a Bizottság saját mérlegelési mozgásterén belül és összhangban az alaprendelet 5. és 11. cikkével tizenkét hónapos vizsgálati időszakot választott. A nyilvánosságra hozatalig sem a panaszos, sem más érdekelt fél nem tett észrevételt a vizsgálati időszak időtartamával kapcsolatban, amelyet az eljárás megindításáról szóló értesítés és a kérdőívek is tartalmaztak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tizenkét hónapos vizsgálati időszak megfelelően biztosítja a vizsgálat megállapításainak reprezentativitását. Ezért a kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

(47)

A kárelemzés vonatkozásában hangsúlyozni kell, hogy – szemben azzal, amit a panaszos állított – a Bizottság a 2010., 2011., 2012. éveket, továbbá a vizsgálati időszakot értékelte, nem pedig kizárólag a vizsgálati időszak tizenkét hónapját. A támogatás meghatározása tekintetében a Bizottság saját mérlegelési mozgásterén belül és összhangban az alaprendelet 5. és 11. cikkével tizenkét hónapos vizsgálati időszakot választott. A nyilvánosságra hozatalig sem a panaszos, sem más érdekelt fél nem tett észrevételt a vizsgálati időszak időtartamával kapcsolatban, amelyet az eljárás megindításáról szóló értesítés és a kérdőívek is tartalmaztak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tizenkét hónapos vizsgálati időszak megfelelően biztosítja a vizsgálat megállapításainak reprezentativitását. Ezért a kérelmet elutasítja.

1.4.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (48) | 2014. október 2-án a Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján meg kívánta szünteti az eljárást, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevételek érkeztek egy felhasználói szövetségtől, a panaszostól, egy kínai exportáló gyártótól és annak leányvállalataitól, négy indiai exportáló gyártótól, a kínai kormánytól és a vietnami kormánytól. A benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette. |
| --- | --- |

(48)

2014. október 2-án a Bizottság minden érdekelt felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján meg kívánta szünteti az eljárást, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevételek érkeztek egy felhasználói szövetségtől, a panaszostól, egy kínai exportáló gyártótól és annak leányvállalataitól, négy indiai exportáló gyártótól, a kínai kormánytól és a vietnami kormánytól. A benyújtott észrevételeket a Bizottság értékelte és adott esetben tekintetbe vette.

| (49) | A felhasználói szövetségtől kapott észrevételek az uniós érdekhez kapcsolódtak, amelyet nem értékeltek, mivel nincs ok intézkedések elrendelésére. |
| --- | --- |

(49)

A felhasználói szövetségtől kapott észrevételek az uniós érdekhez kapcsolódtak, amelyet nem értékeltek, mivel nincs ok intézkedések elrendelésére.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (50) | Az érintett termék a jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó, nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra elő nem készített szintetikus poliészter vágott szál (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(50)

Az érintett termék a jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó, nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra elő nem készített szintetikus poliészter vágott szál (a továbbiakban: érintett termék).

| (51) | Az érintett termék általában PTA (Purified Terephthalic Acid, tisztított tereftálsav) vagy MEG (Mono Ethylene Glycol, monoetilén-glikol), illetve újrahasznosított PSF gyártásakor újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely felhasználásával állítható elő. A terméket számos célra használják, például ruhákhoz, ruházati termékekhez és lakberendezési tárgyakhoz, de a gépjárműiparban, a higiéniai és gyógyászati ágazatban és az építőiparban is. |
| --- | --- |

(51)

Az érintett termék általában PTA (Purified Terephthalic Acid, tisztított tereftálsav) vagy MEG (Mono Ethylene Glycol, monoetilén-glikol), illetve újrahasznosított PSF gyártásakor újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely felhasználásával állítható elő. A terméket számos célra használják, például ruhákhoz, ruházati termékekhez és lakberendezési tárgyakhoz, de a gépjárműiparban, a higiéniai és gyógyászati ágazatban és az építőiparban is.

2.2.   HASONLÓ TERMÉK

| (52) | A vizsgálat szerint az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint felhasználási formákkal rendelkeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(52)

A vizsgálat szerint az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint felhasználási formákkal rendelkeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, és |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, és

| — | az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített termék.

| (53) | Következésképp a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek. |
| --- | --- |

(53)

Következésképp a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek.

2.3.   A TERMÉKKÖRT ÉRINTŐ KÉRELMEK

2.3.1.   PTA-ból/MEG-ből előállított PSF és újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF

| (54) | Két állami hatóság és egy, az egyik érintett ország exportáló gyártóit képviselő szövetség szerint a PTA-ból/MEG-ből előállított PSF-et és az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF-et két különböző termékként kellene kezelni. Ezt az állításukat a legfontosabb nyersanyagokban mutatkozó különbségre alapozták, mivel a PSF bizonyos típusait PTA/MEG, míg más típusokat újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely felhasználásával készítik. Ehhez kapcsolódóan fontos különbségként említették az önköltségi és az eladási árakat. Azt is megjegyezték, hogy jelentős minőségi különbség áll fenn a PTA-ból és MEG-ből, valamint az újrahasznosított PET-palackokból készített PSF között, ami kihat a felhasználás és alkalmazás módjára. |
| --- | --- |

(54)

Két állami hatóság és egy, az egyik érintett ország exportáló gyártóit képviselő szövetség szerint a PTA-ból/MEG-ből előállított PSF-et és az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF-et két különböző termékként kellene kezelni. Ezt az állításukat a legfontosabb nyersanyagokban mutatkozó különbségre alapozták, mivel a PSF bizonyos típusait PTA/MEG, míg más típusokat újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely felhasználásával készítik. Ehhez kapcsolódóan fontos különbségként említették az önköltségi és az eladási árakat. Azt is megjegyezték, hogy jelentős minőségi különbség áll fenn a PTA-ból és MEG-ből, valamint az újrahasznosított PET-palackokból készített PSF között, ami kihat a felhasználás és alkalmazás módjára.

| (55) | A PTA-ból/MEG-ből előállított PSF és az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF valóban két különböző PSF-típust jelent a PSF termékkörön belül. A két típus azonban ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Vitathatatlan, hogy nem minden terméktípus cserélhető fel egymással, a korábbi vizsgálatok és a jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy a különböző terméktípusok között legalább részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. Ezért a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(55)

A PTA-ból/MEG-ből előállított PSF és az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF valóban két különböző PSF-típust jelent a PSF termékkörön belül. A két típus azonban ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Vitathatatlan, hogy nem minden terméktípus cserélhető fel egymással, a korábbi vizsgálatok és a jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy a különböző terméktípusok között legalább részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. Ezért a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (56) | Egy exportáló gyártó a beadványában megismételte, hogy az újrahasznosított PET-palackok és az újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely használata eltérő termelési folyamatot és eltérő nyersanyagot jelent. Ugyanez a fél azt is hozzátette, hogy az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF önköltségi és eladási ára, valamint a mennyisége jelentősen elmarad a „normál PSF” hasonló mutatóitól. A Bizottság fenntartja azon véleményét, hogy a nyersanyag lényegében azonos, legyen szó újrahasznosított PET-palackokról vagy újrahasznosított PET-palackokból előállított pehelyről. A PET-pehelyhez képest a PET-palackok használata esetén felmerülő kiegészítő lépések a palackok válogatása és mosása, majd a palackok pelyhekké való feldarabolása. Minden ezt követő gyártási lépés azonos. Ezenkívül a végtermék ugyanazokkal a jellemzőkkel bír, bár tény, hogy – ahogy arra a termékkód is rámutat – eltérő minőségi szintek fordulhatnak elő. A különböző minőségi szintekből adódó (esetleges) árkülönbségek így már a termékkódban megmutatkoznak. Ezért a kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

(56)

Egy exportáló gyártó a beadványában megismételte, hogy az újrahasznosított PET-palackok és az újrahasznosított PET-palackokból előállított pehely használata eltérő termelési folyamatot és eltérő nyersanyagot jelent. Ugyanez a fél azt is hozzátette, hogy az újrahasznosított PET-palackokból előállított PSF önköltségi és eladási ára, valamint a mennyisége jelentősen elmarad a „normál PSF” hasonló mutatóitól. A Bizottság fenntartja azon véleményét, hogy a nyersanyag lényegében azonos, legyen szó újrahasznosított PET-palackokról vagy újrahasznosított PET-palackokból előállított pehelyről. A PET-pehelyhez képest a PET-palackok használata esetén felmerülő kiegészítő lépések a palackok válogatása és mosása, majd a palackok pelyhekké való feldarabolása. Minden ezt követő gyártási lépés azonos. Ezenkívül a végtermék ugyanazokkal a jellemzőkkel bír, bár tény, hogy – ahogy arra a termékkód is rámutat – eltérő minőségi szintek fordulhatnak elő. A különböző minőségi szintekből adódó (esetleges) árkülönbségek így már a termékkódban megmutatkoznak. Ezért a kérelmet elutasítja.

2.3.2.   PSF-termékek és különleges PSF-ek

| (57) | Egy állami hatóság és négy exportáló gyártó szerint a PSF-termékeket és a különleges PSF-eket különböző termékként kell kezelni a előállítási költségek, eladási árak és a használat különbözősége miatt. Azt is megjegyezték, hogy az uniós gazdasági ágazat a különleges PSF-ekre helyezi a hangsúlyt PSF-alaptípusként, míg az érintett országok főként PSF-termékeket forgalmaznak. |
| --- | --- |

(57)

Egy állami hatóság és négy exportáló gyártó szerint a PSF-termékeket és a különleges PSF-eket különböző termékként kell kezelni a előállítási költségek, eladási árak és a használat különbözősége miatt. Azt is megjegyezték, hogy az uniós gazdasági ágazat a különleges PSF-ekre helyezi a hangsúlyt PSF-alaptípusként, míg az érintett országok főként PSF-termékeket forgalmaznak.

| (58) | Az állítást megfogalmazó, az (57) preambulumbekezdésben említett állami hatóság és négy exportáló gyártó nem határozta meg a különleges PSF fogalmát. |
| --- | --- |

(58)

Az állítást megfogalmazó, az (57) preambulumbekezdésben említett állami hatóság és négy exportáló gyártó nem határozta meg a különleges PSF fogalmát.

| (59) | A mintába felvett uniós gyártók fogalommeghatározása szerint a különleges PSF-ek közé tartozik a poliészter és polietilén kombinációjából készített, higiéniai termékekben való felhasználásra szánt PSF, a színezett (festett) PSF, az adott szakítószilárdsággal rendelkező PSF, a lángkésleltető PSF, az ipari felhasználásra szánt PSF (például az építőiparban használatos geotextíliák és nem szőtt anyagok), a vevővel együtt egyedi alkalmazásokhoz meghatározott, kifejlesztett és testreszabott PSF, valamint a gépjárműipar által felhasznált PSF (a gépkocsik látható burkolóanyagainak egységes színűeknek kell lenniük). |
| --- | --- |

(59)

A mintába felvett uniós gyártók fogalommeghatározása szerint a különleges PSF-ek közé tartozik a poliészter és polietilén kombinációjából készített, higiéniai termékekben való felhasználásra szánt PSF, a színezett (festett) PSF, az adott szakítószilárdsággal rendelkező PSF, a lángkésleltető PSF, az ipari felhasználásra szánt PSF (például az építőiparban használatos geotextíliák és nem szőtt anyagok), a vevővel együtt egyedi alkalmazásokhoz meghatározott, kifejlesztett és testreszabott PSF, valamint a gépjárműipar által felhasznált PSF (a gépkocsik látható burkolóanyagainak egységes színűeknek kell lenniük).

| (60) | A mintába felvett uniós gyártók szerint a standard PSF-ek közé azok a PSF-ek tartoznak, amelyek a jellemzőik tekintetében nagyobb fokú rugalmasságot mutatnak. |
| --- | --- |

(60)

A mintába felvett uniós gyártók szerint a standard PSF-ek közé azok a PSF-ek tartoznak, amelyek a jellemzőik tekintetében nagyobb fokú rugalmasságot mutatnak.

| (61) | A különleges PSF típus és a PSF-termék típus fogalommeghatározása alapján a két típus ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Az, hogy többféle típus, szint vagy minőség létezik, nem zárja ki e típusok egyetlen termékként való kezelését. A PSF-termékek lehetséges felhasználási területei szélesebbnek tűnnek, mint a különleges PSF-eké, ám ezek a különbségek nem elegendők ahhoz, hogy két külön termékként soroljuk be őket. Bár a különböző PSF-típusok konkrét felhasználási céljuknak megfelelően eltérő jellemzőkkel bírnak, alapvető fizikai jellemzőik, alkalmazási módjuk és használatuk azonos. |
| --- | --- |

(61)

A különleges PSF típus és a PSF-termék típus fogalommeghatározása alapján a két típus ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkezik. Az, hogy többféle típus, szint vagy minőség létezik, nem zárja ki e típusok egyetlen termékként való kezelését. A PSF-termékek lehetséges felhasználási területei szélesebbnek tűnnek, mint a különleges PSF-eké, ám ezek a különbségek nem elegendők ahhoz, hogy két külön termékként soroljuk be őket. Bár a különböző PSF-típusok konkrét felhasználási céljuknak megfelelően eltérő jellemzőkkel bírnak, alapvető fizikai jellemzőik, alkalmazási módjuk és használatuk azonos.

| (62) | Azt is tisztázni kell, hogy a vizsgálati időszakban nem a különleges PSF típusok jelentették az uniós gyártók PSF-alaptípusát. Ez a típus átlagosan a mintába felvett uniós gyártók által gyártott összes PSF-típus mintegy 40 %-át alkotta a PSF-termékek és különleges PSF-ek gyártói fogalommeghatározása szerint. |
| --- | --- |

(62)

Azt is tisztázni kell, hogy a vizsgálati időszakban nem a különleges PSF típusok jelentették az uniós gyártók PSF-alaptípusát. Ez a típus átlagosan a mintába felvett uniós gyártók által gyártott összes PSF-típus mintegy 40 %-át alkotta a PSF-termékek és különleges PSF-ek gyártói fogalommeghatározása szerint.

| (63) | A nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó egy újabb beadványban is megfogalmazta, hogy a különleges PSF típus és a PSF-termék típus nem „hasonló termékek”, így nem vizsgálhatók együtt. Ugyanez a fél hozzátette, hogy a különleges PSF típus és a PSF-termék típus esetében eltérőek a végső felhasználási formák, az előállítási költségek és az eladási ár. Ezért a Bizottság hibájaként rótta fel, hogy az nem vizsgálta a különleges PSF típus és a PSF-termék típus önköltségi és eladási ára közötti különbséget. Elmondása szerint nem világos, hogy miként határozták meg a vizsgált termék előállítási költségét és eladási árát, és arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az áron aluli értékesítés elemzését a PSF-termékek és a különleges PSF-ek adatainak a szétválasztása után. |
| --- | --- |

(63)

A nyilvánosságra hozatalt követően egy exportáló gyártó egy újabb beadványban is megfogalmazta, hogy a különleges PSF típus és a PSF-termék típus nem „hasonló termékek”, így nem vizsgálhatók együtt. Ugyanez a fél hozzátette, hogy a különleges PSF típus és a PSF-termék típus esetében eltérőek a végső felhasználási formák, az előállítási költségek és az eladási ár. Ezért a Bizottság hibájaként rótta fel, hogy az nem vizsgálta a különleges PSF típus és a PSF-termék típus önköltségi és eladási ára közötti különbséget. Elmondása szerint nem világos, hogy miként határozták meg a vizsgált termék előállítási költségét és eladási árát, és arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az áron aluli értékesítés elemzését a PSF-termékek és a különleges PSF-ek adatainak a szétválasztása után.

| (64) | A Bizottság megerősíti, hogy a PSF-et többféle terméktípusként értékesítik szövésre vagy fonástól eltérő alkalmazásokra. A PSF lehet például mono- vagy bikomponensű, illetve különböző jellemzőkkel rendelkezhet, pl. decitexben kifejezett finomság, szakítószilárdság, a fényesség, minőségi szint stb. tekintetében. Ezek a jellemzők termékkódban is megmutatkoznak, amelyre vonatkozóan nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. Vitathatatlan, hogy a PSF-termékek és a különleges PSF-ek nem minden alkalmazási mód esetében cserélhetők fel egymással, ám a különböző terméktípusok között részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. A (61) preambulumbekezdésben leírtaknak és az ugyanerre a termékre vonatkozóan lefolytatott korábbi eljárások eredményeinek megfelelően e típusok fizikai és kémiai jellemzői, valamint végső felhasználási formáik alapvetően azonosak. Minden típus ugyanazokból a nyersanyagokból készül (PTA/MEG vagy újrahasznosított PET), amelyek az előállítási költségek több mint 60 %-át teszik ki. Ezekhez a rost bizonyos speciális jellemzőinek biztosítása érdekében adalékanyagok vagy további komponensek adhatók hozzá. A termékkódban megmutatkozik a nyersanyagok eredete és egyéb olyan tényezők, amelyek befolyásolják az előállítási költségeket és az eladási árat. Ugyanakkor a PSF-termékek és a különleges PSF termelési folyamata között nincs számottevő különbség. Ez jól látható a mintába felvett uniós gyártóknál is, amelyek közül egyik sem foglalkozott kizárólag PSF-termékek vagy különleges PSF-ek előállításával. Végül a különleges PSF-nek nem ismert egységes és általánosan elfogadott fogalommeghatározása. Az (59) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően például egyes uniós gyártók különleges típusnak tekintik a higiéniai ágazatban használt PSF-et. Ezzel szemben számos felhasználó és egy felhasználói szövetség azt jelezte, hogy a higiéniai ágazatban például nedves törlőkendőkhöz használt PSF a PSF-termék típushoz tartozik, bár egészségügyi és biztonsági okokból ezeket lehetőség szerint nem szabad újrahasznosított nyersanyagból előállítani. Ezenkívül néhány uniós gyártó a bizonyos vevőspecifikus követelményeket kielégítő (például egy adott festékszínnel készülő) PSD-típusokat különleges PSF-nek tekinti, jóllehet ezek a típusok gyakran ugyanazzal a termelési folyamattal készülnek és ugyanaz az előállítási költségük, mint bármely más (termék jellegű) típusnak. Emiatt a Bizottság nem tudott a gyártók saját osztályozására támaszkodni a PSF-termék típus és a különleges PSF típus tekintetében, ezért a kérelmet elutasította. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megerősíti, hogy a PSF-et többféle terméktípusként értékesítik szövésre vagy fonástól eltérő alkalmazásokra. A PSF lehet például mono- vagy bikomponensű, illetve különböző jellemzőkkel rendelkezhet, pl. decitexben kifejezett finomság, szakítószilárdság, a fényesség, minőségi szint stb. tekintetében. Ezek a jellemzők termékkódban is megmutatkoznak, amelyre vonatkozóan nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. Vitathatatlan, hogy a PSF-termékek és a különleges PSF-ek nem minden alkalmazási mód esetében cserélhetők fel egymással, ám a különböző terméktípusok között részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. A (61) preambulumbekezdésben leírtaknak és az ugyanerre a termékre vonatkozóan lefolytatott korábbi eljárások eredményeinek megfelelően e típusok fizikai és kémiai jellemzői, valamint végső felhasználási formáik alapvetően azonosak. Minden típus ugyanazokból a nyersanyagokból készül (PTA/MEG vagy újrahasznosított PET), amelyek az előállítási költségek több mint 60 %-át teszik ki. Ezekhez a rost bizonyos speciális jellemzőinek biztosítása érdekében adalékanyagok vagy további komponensek adhatók hozzá. A termékkódban megmutatkozik a nyersanyagok eredete és egyéb olyan tényezők, amelyek befolyásolják az előállítási költségeket és az eladási árat. Ugyanakkor a PSF-termékek és a különleges PSF termelési folyamata között nincs számottevő különbség. Ez jól látható a mintába felvett uniós gyártóknál is, amelyek közül egyik sem foglalkozott kizárólag PSF-termékek vagy különleges PSF-ek előállításával. Végül a különleges PSF-nek nem ismert egységes és általánosan elfogadott fogalommeghatározása. Az (59) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően például egyes uniós gyártók különleges típusnak tekintik a higiéniai ágazatban használt PSF-et. Ezzel szemben számos felhasználó és egy felhasználói szövetség azt jelezte, hogy a higiéniai ágazatban például nedves törlőkendőkhöz használt PSF a PSF-termék típushoz tartozik, bár egészségügyi és biztonsági okokból ezeket lehetőség szerint nem szabad újrahasznosított nyersanyagból előállítani. Ezenkívül néhány uniós gyártó a bizonyos vevőspecifikus követelményeket kielégítő (például egy adott festékszínnel készülő) PSD-típusokat különleges PSF-nek tekinti, jóllehet ezek a típusok gyakran ugyanazzal a termelési folyamattal készülnek és ugyanaz az előállítási költségük, mint bármely más (termék jellegű) típusnak. Emiatt a Bizottság nem tudott a gyártók saját osztályozására támaszkodni a PSF-termék típus és a különleges PSF típus tekintetében, ezért a kérelmet elutasította.

2.3.3.   A termékköre vonatkozó egyéb kérelmek

| (65) | Egy felhasználó és egy felhasználói szövetség szerint a Kínából importált PSF jobb minőségű, mint az Unióban előállított PSF. Ezt egyrészt azzal az érvvel támasztották alá, hogy a Kínai Népköztársaságból származó PSF nem tartalmaz kemény polimerdarabokat. Egy másik érvben a kínai PSF fényességére hivatkoztak, míg az Unióban előállított PSF szerintük szürke árnyalatokat tartalmaz, mivel az uniós PSF-ek többsége újrahasznosított PET-palackokból készül. |
| --- | --- |

(65)

Egy felhasználó és egy felhasználói szövetség szerint a Kínából importált PSF jobb minőségű, mint az Unióban előállított PSF. Ezt egyrészt azzal az érvvel támasztották alá, hogy a Kínai Népköztársaságból származó PSF nem tartalmaz kemény polimerdarabokat. Egy másik érvben a kínai PSF fényességére hivatkoztak, míg az Unióban előállított PSF szerintük szürke árnyalatokat tartalmaz, mivel az uniós PSF-ek többsége újrahasznosított PET-palackokból készül.

| (66) | A kemény polimerdarabokat tartalmazó uniós PSF-re vonatkozó első érvet semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Sőt, az állítás ellenkezőjét megfogalmazták más felhasználói beadványokban és kitöltött felhasználói kérdőíveken (amelyek szerint az uniós gyártók által előállított PSF általában jobb minőségű, mint az érintett országokban gyártott PSF). |
| --- | --- |

(66)

A kemény polimerdarabokat tartalmazó uniós PSF-re vonatkozó első érvet semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Sőt, az állítás ellenkezőjét megfogalmazták más felhasználói beadványokban és kitöltött felhasználói kérdőíveken (amelyek szerint az uniós gyártók által előállított PSF általában jobb minőségű, mint az érintett országokban gyártott PSF).

| (67) | A második, fényességre vonatkozó érv tekintetében a vizsgálat során adott információk megerősítik, hogy a PTA-ból/MEG-ből készült PSF általában fényesebb, mint az újrahasznosított PET-palackokból készült PSF (ha a termelési folyamat során nem adnak hozzá pigmentet és/vagy színélénkítő anyagokat). Ugyanakkor a két PSF-típus ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Az is megjegyzendő, hogy a kár kiszámítása során az alapvető nyersanyag volt az egyik figyelembe vett jellemző. Más szóval az újrahasznosított PET-palackokból készített importált PSF-et csak újrahasznosított PET-palackokból készült uniós gyártású PSF-fel hasonították össze. Hasonlóképpen a PTA-ból/MEG-ből készített importált PSF-et is csak PTA-ból/MEG-ből készült uniós gyártású PSF-fel hasonították össze. |
| --- | --- |

(67)

A második, fényességre vonatkozó érv tekintetében a vizsgálat során adott információk megerősítik, hogy a PTA-ból/MEG-ből készült PSF általában fényesebb, mint az újrahasznosított PET-palackokból készült PSF (ha a termelési folyamat során nem adnak hozzá pigmentet és/vagy színélénkítő anyagokat). Ugyanakkor a két PSF-típus ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Az is megjegyzendő, hogy a kár kiszámítása során az alapvető nyersanyag volt az egyik figyelembe vett jellemző. Más szóval az újrahasznosított PET-palackokból készített importált PSF-et csak újrahasznosított PET-palackokból készült uniós gyártású PSF-fel hasonították össze. Hasonlóképpen a PTA-ból/MEG-ből készített importált PSF-et is csak PTA-ból/MEG-ből készült uniós gyártású PSF-fel hasonították össze.

| (68) | Egy felhasználói szövetség, egy exportáló gyártó és egy állami hatóság szerint a továbbfelhasználók gyakran megkövetelik, hogy a termékeket az érintett országokból (különösen Kínából) származó PSF-ből állítsák elő. |
| --- | --- |

(68)

Egy felhasználói szövetség, egy exportáló gyártó és egy állami hatóság szerint a továbbfelhasználók gyakran megkövetelik, hogy a termékeket az érintett országokból (különösen Kínából) származó PSF-ből állítsák elő.

| (69) | Ezen állítást semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá, és nem is tárták fel a három érintett országból származó PSF-hez való ragaszkodás indokait (ha feltételezzük, hogy ez a fajta ragaszkodás valóban létezik a továbbfelhasználó vevők körében). |
| --- | --- |

(69)

Ezen állítást semmiféle bizonyítékkal nem támasztották alá, és nem is tárták fel a három érintett országból származó PSF-hez való ragaszkodás indokait (ha feltételezzük, hogy ez a fajta ragaszkodás valóban létezik a továbbfelhasználó vevők körében).

| (70) | A felhasználói szövetség konkrétan azt állította, hogy az uniós gépjárműipar kizárólag Kínából származó PSF-et fogad el. |
| --- | --- |

(70)

A felhasználói szövetség konkrétan azt állította, hogy az uniós gépjárműipar kizárólag Kínából származó PSF-et fogad el.

| (71) | Ezt az állítását azonban nem tudta alátámasztani, és nem bizonyította, hogy az uniós gyártók által előállított PSF az uniós gépjárműiparban nem használható. Sőt, ellenőrzött adatok igazolják, hogy uniós gyártók is jelentős mennyiségű PSF-et értékesítenek az Unió gépjárműipara számára, ami cáfolja a fentieket. |
| --- | --- |

(71)

Ezt az állítását azonban nem tudta alátámasztani, és nem bizonyította, hogy az uniós gyártók által előállított PSF az uniós gépjárműiparban nem használható. Sőt, ellenőrzött adatok igazolják, hogy uniós gyártók is jelentős mennyiségű PSF-et értékesítenek az Unió gépjárműipara számára, ami cáfolja a fentieket.

| (72) | Egy exportáló gyártó állítása szerint az általa készített PSF és az uniós gyártók által előállított PSF két különböző termék, jóllehet egyaránt újrahasznosított PET-palackokból készülnek. Ez az exportáló gyártó azt mondja, hogy az általa előállított PSF (főként) újrahasznosított PET-palackokból (nem pehelyből) készül, amelynek más a termelési folyamata és más nyersanyagok felhasználásával jár, mint az újrahasznosított PET-palackokból készített pelyhet használó PSF-gyártók esetében. |
| --- | --- |

(72)

Egy exportáló gyártó állítása szerint az általa készített PSF és az uniós gyártók által előállított PSF két különböző termék, jóllehet egyaránt újrahasznosított PET-palackokból készülnek. Ez az exportáló gyártó azt mondja, hogy az általa előállított PSF (főként) újrahasznosított PET-palackokból (nem pehelyből) készül, amelynek más a termelési folyamata és más nyersanyagok felhasználásával jár, mint az újrahasznosított PET-palackokból készített pelyhet használó PSF-gyártók esetében.

| (73) | A Bizottság ezt az állítást is elutasította, mert a PET-palack és a PET-palackból készült pehely (ami nem más, mint pehellyé aprított PET-palack) lényegében ugyanaz a nyersanyag, eltérő formában. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság ezt az állítást is elutasította, mert a PET-palack és a PET-palackból készült pehely (ami nem más, mint pehellyé aprított PET-palack) lényegében ugyanaz a nyersanyag, eltérő formában.

2.3.4.   Következtetés

| (74) | Ezért megállapításra került, hogy a vizsgálat hatálya alá tartozó két PSF-típus ugyanolyan fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. |
| --- | --- |

(74)

Ezért megállapításra került, hogy a vizsgálat hatálya alá tartozó két PSF-típus ugyanolyan fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel bír, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak.

3.   TÁMOGATÁS

3.1.   KÍNA

3.1.1.   Általános rész

| (75) | A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag kínai kormányzati támogatásban részesülnek:






  A. | A PSF-ágazatnak az állami tulajdonú bankok által biztosított kedvezményes hitelnyújtás, valamint a magánbankok kormányzat általi megbízása és utasítása |
| --- | --- | --- |

(75)

A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag kínai kormányzati támogatásban részesülnek:

A.

A PSF-ágazatnak az állami tulajdonú bankok által biztosított kedvezményes hitelnyújtás, valamint a magánbankok kormányzat általi megbízása és utasítása

| B. | Az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő biztosítása az állam által, valamint a magánszállítók kormányzat általi megbízása és utasítása






  — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA és MEG, |
| --- | --- | --- |

B.

Az áruk és szolgáltatások megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő biztosítása az állam által, valamint a magánszállítók kormányzat általi megbízása és utasítása

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA és MEG,

| — | földterület és földhasználati jogok állam általi biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében, |
| --- | --- |

—

földterület és földhasználati jogok állam általi biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében,

| — | villamos energia biztosítása a kormányzat által, |
| --- | --- |

—

villamos energia biztosítása a kormányzat által,

| — | olcsó vizet biztosító program. |
| --- | --- |

—

olcsó vizet biztosító program.

| C. | A textilágazatnak nyújtott fejlesztési és kamattámogatások






  — | a „Go Global” egyedi alap, |
| --- | --- | --- |

C.

A textilágazatnak nyújtott fejlesztési és kamattámogatások

—

a „Go Global” egyedi alap,

| — | a mezőgazdasági, könnyűipari és textiltermékek kereskedelmét előmozdító alap. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági, könnyűipari és textiltermékek kereskedelmét előmozdító alap.

| D. | Közvetlen adómentességet és adócsökkentést biztosító programok






  — | külföldi (befektetési) vállalkozásokat illető társaságiadó-mentességek, |
| --- | --- | --- |

D.

Közvetlen adómentességet és adócsökkentést biztosító programok

—

külföldi (befektetési) vállalkozásokat illető társaságiadó-mentességek,

| — | minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások közötti osztalék társaságiadó-mentessége, |
| --- | --- |

—

minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások közötti osztalék társaságiadó-mentessége,

| — | új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra vonatkozó társaságiadó-csökkentés, |
| --- | --- |

—

új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra vonatkozó társaságiadó-csökkentés,

| — | különleges gazdasági övezetek részére biztosított társaságiadó-csökkentés, |
| --- | --- |

—

különleges gazdasági övezetek részére biztosított társaságiadó-csökkentés,

| — | társaságiadó-csökkentés exportorientált vállalkozások számára, |
| --- | --- |

—

társaságiadó-csökkentés exportorientált vállalkozások számára,

| — | a hazai gyártmányú berendezések beszerzési értékének legfeljebb 40 %-át kitevő adójóváírás. |
| --- | --- |

—

a hazai gyártmányú berendezések beszerzési értékének legfeljebb 40 %-át kitevő adójóváírás.

| E. | Közvetett adó- és behozatalivám-programok






  — | héamentességek és behozatalivám-engedmények az importált berendezések használatára, |
| --- | --- | --- |

E.

Közvetett adó- és behozatalivám-programok

—

héamentességek és behozatalivám-engedmények az importált berendezések használatára,

| — | héa-visszatérítések kínai gyártású berendezések külföldi tőkével működő vállalatok általi beszerzéséért. |
| --- | --- |

—

héa-visszatérítések kínai gyártású berendezések külföldi tőkével működő vállalatok általi beszerzéséért.

| F. | Egyéb regionális/tartományi programok






  — | adó- (és más) mentességek Csiangszu tartomány fejlesztési övezeteiben, |
| --- | --- | --- |

F.

Egyéb regionális/tartományi programok

—

adó- (és más) mentességek Csiangszu tartomány fejlesztési övezeteiben,

| — | adóösztönző eszközök Csangcsou városban, |
| --- | --- |

—

adóösztönző eszközök Csangcsou városban,

| — | kedvezményes bérleti díjak Csangcsou városban, |
| --- | --- |

—

kedvezményes bérleti díjak Csangcsou városban,

| — | exportösztönző eszközök Csöcsiang tartományban, |
| --- | --- |

—

exportösztönző eszközök Csöcsiang tartományban,

| — | technológiai innovációs támogatások Csöcsiang tartományban, |
| --- | --- |

—

technológiai innovációs támogatások Csöcsiang tartományban,

| — | adó- és vámkedvezmények a fejlesztési övezetekben Kuangtung tartományban, |
| --- | --- |

—

adó- és vámkedvezmények a fejlesztési övezetekben Kuangtung tartományban,

| — | exportösztönző eszközök Kuangtung tartományban, |
| --- | --- |

—

exportösztönző eszközök Kuangtung tartományban,

| — | jogi költségek visszatérítése Kuangtung tartományban, |
| --- | --- |

—

jogi költségek visszatérítése Kuangtung tartományban,

| — | külföldi kereskedelmi tevékenységekre vonatkozó (egyedi) alapok programja Kuangtung tartományban, |
| --- | --- |

—

külföldi kereskedelmi tevékenységekre vonatkozó (egyedi) alapok programja Kuangtung tartományban,

| — | hitelkamat-támogatások a Kuangtung tartományban megvalósuló technológiai innovációs projektek támogatására, |
| --- | --- |

—

hitelkamat-támogatások a Kuangtung tartományban megvalósuló technológiai innovációs projektek támogatására,

| — | kedvezményes adókulcsok a fejlesztési övezetekben Sanghaj tartományban, |
| --- | --- |

—

kedvezményes adókulcsok a fejlesztési övezetekben Sanghaj tartományban,

| — | kedvezményes infrastruktúra Sanghaj tartományban, |
| --- | --- |

—

kedvezményes infrastruktúra Sanghaj tartományban,

| — | exportorientált vállalatokat célzó hitelezési és adópolitikák Sanghaj tartományban. |
| --- | --- |

—

exportorientált vállalatokat célzó hitelezési és adópolitikák Sanghaj tartományban.

| (76) | A Bizottság a panaszban foglalt valamennyi rendszert megvizsgálta. Valamennyi rendszer esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint megállapítható-e a kínai kormány általi pénzügyi hozzájárulás és a mintába felvett exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előny. A vizsgálat eredményei szerint ebben az esetben a vizsgált rendszerekre nyújtott gazdasági előny nem éri el az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében (3) meghatározott de minimis küszöbértéket. Ezért a Bizottság nem látja szükségesnek az egyes rendszerek kiegyenlíthetőségének a megállapítását.
  A rendszerek és az egyedi vállalatoknak nyújtott gazdasági előnyök mértékének a részletes ismertetésére alább kerül sor. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság a panaszban foglalt valamennyi rendszert megvizsgálta. Valamennyi rendszer esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint megállapítható-e a kínai kormány általi pénzügyi hozzájárulás és a mintába felvett exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előny. A vizsgálat eredményei szerint ebben az esetben a vizsgált rendszerekre nyújtott gazdasági előny nem éri el az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében (3) meghatározott de minimis küszöbértéket. Ezért a Bizottság nem látja szükségesnek az egyes rendszerek kiegyenlíthetőségének a megállapítását.

A rendszerek és az egyedi vállalatoknak nyújtott gazdasági előnyök mértékének a részletes ismertetésére alább kerül sor.

3.1.2.   Egyedi rendszerek

A mintába felvett kínai exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban nem használt rendszerek

| (77) | Az eredmények szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok a vizsgálati időszakban nem vették igénybe az alábbi rendszereket, így nem volt megállapítható gazdasági előny.






  — | a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA és MEG, |
| --- | --- | --- |

(77)

Az eredmények szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok a vizsgálati időszakban nem vették igénybe az alábbi rendszereket, így nem volt megállapítható gazdasági előny.

—

a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA és MEG,

| — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított villamos energia, |
| --- | --- |

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított villamos energia,

| — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított olcsó víz, |
| --- | --- |

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított olcsó víz,

| — | a „Go Global” egyedi alap, |
| --- | --- |

—

a „Go Global” egyedi alap,

| — | a mezőgazdasági, könnyűipari és textiltermékek kereskedelmét előmozdító alap, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági, könnyűipari és textiltermékek kereskedelmét előmozdító alap,

| — | külföldi (befektetési) vállalkozásokat illető társaságiadó-mentességek, |
| --- | --- |

—

külföldi (befektetési) vállalkozásokat illető társaságiadó-mentességek,

| — | új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra vonatkozó társaságiadó-csökkentés, |
| --- | --- |

—

új és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásnak minősülő vállalatokra vonatkozó társaságiadó-csökkentés,

| — | különleges gazdasági övezetek részére biztosított társaságiadó-csökkentés, |
| --- | --- |

—

különleges gazdasági övezetek részére biztosított társaságiadó-csökkentés,

| — | társaságiadó-csökkentés exportorientált vállalkozások számára, |
| --- | --- |

—

társaságiadó-csökkentés exportorientált vállalkozások számára,

| — | a hazai gyártmányú berendezések beszerzési értékének legfeljebb 40 %-át kitevő adójóváírás, |
| --- | --- |

—

a hazai gyártmányú berendezések beszerzési értékének legfeljebb 40 %-át kitevő adójóváírás,

| — | egyéb regionális/tartományi programok. |
| --- | --- |

—

egyéb regionális/tartományi programok.

| (78) | Ami a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA-t és MEG-t illeti, a panasz szerint egyes beszállítói iparágak és termékek a kínai kormány ellenőrzése alatt állnak, hogy kedvező árú felhasználandó anyagot, nevezetesen PTA-t és MEG-t biztosíthassanak PSF-gyártók számára. Ezen az alapon a PSF-gyártók kiegyenlíthető támogatásban részesülnek azáltal, hogy állami tulajdonú vállalatoktól állami gyártású PTA-t és MEG-t szereznek be a piaci árnál alacsonyabb áron, vagyis a megfelelő ellenszolgáltatásnál alacsonyabb összeg fejében. |
| --- | --- |

(78)

Ami a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA-t és MEG-t illeti, a panasz szerint egyes beszállítói iparágak és termékek a kínai kormány ellenőrzése alatt állnak, hogy kedvező árú felhasználandó anyagot, nevezetesen PTA-t és MEG-t biztosíthassanak PSF-gyártók számára. Ezen az alapon a PSF-gyártók kiegyenlíthető támogatásban részesülnek azáltal, hogy állami tulajdonú vállalatoktól állami gyártású PTA-t és MEG-t szereznek be a piaci árnál alacsonyabb áron, vagyis a megfelelő ellenszolgáltatásnál alacsonyabb összeg fejében.

| (79) | A vizsgálat ugyanakkor feltárta, hogy a PSF gyártásával foglalkozó kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok az exportra szánt PSF előállításához felhasznált PTA és MEG alapanyagot egy belső feldolgozó rendszeren keresztül importálják. |
| --- | --- |

(79)

A vizsgálat ugyanakkor feltárta, hogy a PSF gyártásával foglalkozó kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok az exportra szánt PSF előállításához felhasznált PTA és MEG alapanyagot egy belső feldolgozó rendszeren keresztül importálják.

| (80) | Ennek következtében a mintába felvett vállalatoknál ezen állítólagos program keretében nem volt megállapítható támogatás. |
| --- | --- |

(80)

Ennek következtében a mintába felvett vállalatoknál ezen állítólagos program keretében nem volt megállapítható támogatás.

| (81) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a Bizottság csak egyetlen, a mintába felvett kínai exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban nem használt támogatási rendszert, nevezetesen a PTA/MEG támogatott árakon való biztosítását vizsgálta meg részlegesen. E rendszer vonatkozásában a panaszos kifejtette, hogy a minta összeállításának módja, valamint az a tény, hogy egy jelentős kínai PSF-gyártóra nem terjedt ki a vizsgálat, befolyásolta az e rendszeren keresztüli támogatás megítélését. |
| --- | --- |

(81)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a Bizottság csak egyetlen, a mintába felvett kínai exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban nem használt támogatási rendszert, nevezetesen a PTA/MEG támogatott árakon való biztosítását vizsgálta meg részlegesen. E rendszer vonatkozásában a panaszos kifejtette, hogy a minta összeállításának módja, valamint az a tény, hogy egy jelentős kínai PSF-gyártóra nem terjedt ki a vizsgálat, befolyásolta az e rendszeren keresztüli támogatás megítélését.

| (82) | A fenti (16) és (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a vizsgálatban együttműködő 23 kínai exportáló gyártó/gyártói csoport közül a Bizottság kiválasztott egy, az öt legnagyobb exportáló gyártót/gyártói csoportot magában foglaló mintát, amelyet az alaprendelet 27. cikke alapján reprezentatívnak tekintett. A panaszos által említett, a mintába fel nem vett kínai gyártó nem exportált számottevő mennyiségű PSF-et az Unióba a vizsgálati időszakban. Ezért a gyártónak a mintából való kihagyása nem érintette a minta reprezentativitását és nem befolyásolta jelentősen a szóban forgó támogatási rendszerrel kapcsolatban levont következtetéseket. |
| --- | --- |

(82)

A fenti (16) és (18) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a vizsgálatban együttműködő 23 kínai exportáló gyártó/gyártói csoport közül a Bizottság kiválasztott egy, az öt legnagyobb exportáló gyártót/gyártói csoportot magában foglaló mintát, amelyet az alaprendelet 27. cikke alapján reprezentatívnak tekintett. A panaszos által említett, a mintába fel nem vett kínai gyártó nem exportált számottevő mennyiségű PSF-et az Unióba a vizsgálati időszakban. Ezért a gyártónak a mintából való kihagyása nem érintette a minta reprezentativitását és nem befolyásolta jelentősen a szóban forgó támogatási rendszerrel kapcsolatban levont következtetéseket.

| (83) | A Bizottság megerősíti, hogy minden, a panaszban említett állítólagos támogatási rendszer vonatkozásában információkat kért és válaszokat várt, beleértve a panaszos által a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételekben említett rendszereket is, ám ezekről a rendszerekről bebizonyosodott, hogy azokat a mintába felvett exportáló gyártók/gyártói csoportok nem veszik igénybe. A (78) preambulumbekezdésben a Bizottság további részletekkel szolgált a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA/MEG vonatkozásában, mert ez a támogatási rendszer a panasz egyik lényegi eleme volt, amely jelentős kiegyenlíthető támogatást biztosíthat. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság megerősíti, hogy minden, a panaszban említett állítólagos támogatási rendszer vonatkozásában információkat kért és válaszokat várt, beleértve a panaszos által a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételekben említett rendszereket is, ám ezekről a rendszerekről bebizonyosodott, hogy azokat a mintába felvett exportáló gyártók/gyártói csoportok nem veszik igénybe. A (78) preambulumbekezdésben a Bizottság további részletekkel szolgált a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított PTA/MEG vonatkozásában, mert ez a támogatási rendszer a panasz egyik lényegi eleme volt, amely jelentős kiegyenlíthető támogatást biztosíthat.

A mintába felvett kínai exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban használt rendszerek

3.1.3.   A PSF-ágazatnak biztosított kedvezményes hitelek

| (84) | A panaszos állítása szerint a PSF-gyártók alacsony (támogatott) kamatú hiteleket kapnak a fejlesztési bankoktól és az állami tulajdonú kereskedelmi bankoktól a kínai kormánynak a textilipar és a kémiai rostok előállításával foglalkozó ágazat növekedését és fejlesztését előmozdító és támogató szakpolitikája keretében. |
| --- | --- |

(84)

A panaszos állítása szerint a PSF-gyártók alacsony (támogatott) kamatú hiteleket kapnak a fejlesztési bankoktól és az állami tulajdonú kereskedelmi bankoktól a kínai kormánynak a textilipar és a kémiai rostok előállításával foglalkozó ágazat növekedését és fejlesztését előmozdító és támogató szakpolitikája keretében.

a)   Jogalap

| (85) | Kínában a kedvezményes hitelezésről a következő jogszabályok rendelkeznek: A Kínai Népköztársaság törvénye a kereskedelmi bankokról (a továbbiakban: banktörvény), a hitelekre vonatkozó általános szabályok, amelyet a Kínai Központi Bank 1996. június 28-án hirdetett ki, valamint az Államtanács 40. sz. határozata. |
| --- | --- |

(85)

Kínában a kedvezményes hitelezésről a következő jogszabályok rendelkeznek: A Kínai Népköztársaság törvénye a kereskedelmi bankokról (a továbbiakban: banktörvény), a hitelekre vonatkozó általános szabályok, amelyet a Kínai Központi Bank 1996. június 28-án hirdetett ki, valamint az Államtanács 40. sz. határozata.

b)   A támogatás összegének kiszámítása

| (86) | Az alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a kedvezményes hitelekkel járó gazdasági előnyt a hitelt felvevő cég által fizetett kamatok és a cég által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként kell meghatározni. A Bizottság meghatározta az összehasonlítható kereskedelmi hitelek piaci viszonyítási alapját. |
| --- | --- |

(86)

Az alaprendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a kedvezményes hitelekkel járó gazdasági előnyt a hitelt felvevő cég által fizetett kamatok és a cég által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként kell meghatározni. A Bizottság meghatározta az összehasonlítható kereskedelmi hitelek piaci viszonyítási alapját.

| (87) | A viszonyítási alapot a kínai kamatlábak alapján határozták meg, kiigazítva a normál piaci kockázattal (vagyis úgy tekintették, hogy valamennyi kínai vállalat részére csak a „nem befektetési besorolású” kötvények legmagasabb kategóriáját adja (a Bloombergnél „BB”), és a Kínai Központi Bank megszokott hitelezési kamatlábára az ilyen minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények esetében várható felárat alkalmazza). |
| --- | --- |

(87)

A viszonyítási alapot a kínai kamatlábak alapján határozták meg, kiigazítva a normál piaci kockázattal (vagyis úgy tekintették, hogy valamennyi kínai vállalat részére csak a „nem befektetési besorolású” kötvények legmagasabb kategóriáját adja (a Bloombergnél „BB”), és a Kínai Központi Bank megszokott hitelezési kamatlábára az ilyen minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények esetében várható felárat alkalmazza).

| (88) | Az exportáló gyártók/gyártói csoportok gazdasági előnyét úgy számították ki, hogy figyelembe vették a százalékos arányban kifejezett kamatkülönbözet és a hitelből még fennmaradó összeg szorzatát, azaz a vizsgálati időszakban ki nem fizetett kamatot. Ezt az összeget aztán elosztották az együttműködő exportáló gyártók teljes forgalmával. |
| --- | --- |

(88)

Az exportáló gyártók/gyártói csoportok gazdasági előnyét úgy számították ki, hogy figyelembe vették a százalékos arányban kifejezett kamatkülönbözet és a hitelből még fennmaradó összeg szorzatát, azaz a vizsgálati időszakban ki nem fizetett kamatot. Ezt az összeget aztán elosztották az együttműködő exportáló gyártók teljes forgalmával.

c)   Következtetés

| (89) | Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,50 % között van. |
| --- | --- |

(89)

Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,50 % között van.

3.1.4.   Földhasználati jogok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében

a)   Jogalap

| (90) | Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének és a Kínai Népköztársaság ingatlanokról szóló törvényének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(90)

Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének és a Kínai Népköztársaság ingatlanokról szóló törvényének hatálya alá tartozik.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (91) | A földügyi igazgatásról szóló törvény 2. cikkének megfelelően minden földterület állami tulajdonban van, mivel a kínai alkotmány, illetve a vonatkozó jogi rendelkezések szerint a föld a kínai nép közös tulajdona. A földet nem lehet eladni, a földhasználati jogot azonban a törvény alapján át lehet ruházni. Az állami hatóságok a földterületet nyilvános ajánlattétel, árajánlat vagy árverés útján ruházhatják át. |
| --- | --- |

(91)

A földügyi igazgatásról szóló törvény 2. cikkének megfelelően minden földterület állami tulajdonban van, mivel a kínai alkotmány, illetve a vonatkozó jogi rendelkezések szerint a föld a kínai nép közös tulajdona. A földet nem lehet eladni, a földhasználati jogot azonban a törvény alapján át lehet ruházni. Az állami hatóságok a földterületet nyilvános ajánlattétel, árajánlat vagy árverés útján ruházhatják át.

c)   A vizsgálat megállapításai

| (92) | Az együttműködő exportáló gyártók/gyártói csoportok információkat közöltek az általuk használt földterületről, illetve a földhasználati jogokra vonatkozó szerződésekről/okiratokról, a kínai kormány azonban a földhasználati jogok ellenértékének megállapításával kapcsolatban semmiféle tájékoztatást nem adott. |
| --- | --- |

(92)

Az együttműködő exportáló gyártók/gyártói csoportok információkat közöltek az általuk használt földterületről, illetve a földhasználati jogokra vonatkozó szerződésekről/okiratokról, a kínai kormány azonban a földhasználati jogok ellenértékének megállapításával kapcsolatban semmiféle tájékoztatást nem adott.

d)   A támogatás összegének kiszámítása

| (93) | Mivel megállapítást nyert, hogy a földhasználati jogokkal kapcsolatos viszonyokat Kínában nem a piac határozza meg, Kínában a jelek szerint a magánszektor vonatkozásában viszonyítási alapok egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Így a kínai árak és költségek kiigazítása nem megvalósítható. Ilyen körülmények között a Bizottság azt állapította meg, hogy Kínában nincs működő piac, és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a gazdasági előny meghatározásához indokolt a külső viszonyítási alap használata. Mivel a kínai kormány nem volt hajlandó javaslatot tenni a külső viszonyítási alapra, a Bizottságnak a megfelelő külső viszonyítási alapot a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia. Az alábbi (94) preambulumbekezdésben felsorolt okokból külső viszonyítási alapként a Tajvan Független Vámterületről származó információkat ítélték megfelelőnek. |
| --- | --- |

(93)

Mivel megállapítást nyert, hogy a földhasználati jogokkal kapcsolatos viszonyokat Kínában nem a piac határozza meg, Kínában a jelek szerint a magánszektor vonatkozásában viszonyítási alapok egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Így a kínai árak és költségek kiigazítása nem megvalósítható. Ilyen körülmények között a Bizottság azt állapította meg, hogy Kínában nincs működő piac, és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a gazdasági előny meghatározásához indokolt a külső viszonyítási alap használata. Mivel a kínai kormány nem volt hajlandó javaslatot tenni a külső viszonyítási alapra, a Bizottságnak a megfelelő külső viszonyítási alapot a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia. Az alábbi (94) preambulumbekezdésben felsorolt okokból külső viszonyítási alapként a Tajvan Független Vámterületről származó információkat ítélték megfelelőnek.

| (94) | A Bizottság véleménye szerint a tajvani földárak biztosítják a legjobb összehasonlítási alapot azon kínai földterületek vonatkozásában, ahol az együttműködő exportáló gyártók tevékenysége folyik. Az exportáló gyártók többsége Kína keleti részén található, fejlett, magas GDP-vel (gross domestic product, bruttó hazai termék) és nagy népsűrűséggel rendelkező tartományokban. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság véleménye szerint a tajvani földárak biztosítják a legjobb összehasonlítási alapot azon kínai földterületek vonatkozásában, ahol az együttműködő exportáló gyártók tevékenysége folyik. Az exportáló gyártók többsége Kína keleti részén található, fejlett, magas GDP-vel (gross domestic product, bruttó hazai termék) és nagy népsűrűséggel rendelkező tartományokban.

| (95) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő félre átruházott gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy figyelembe vették az egyes vállalatok által a földhasználati jogokért fizetett összeg és a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetendő rendes összeg közötti különbözetet. |
| --- | --- |

(95)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő félre átruházott gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy figyelembe vették az egyes vállalatok által a földhasználati jogokért fizetett összeg és a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetendő rendes összeg közötti különbözetet.

| (96) | A Bizottság a számítás során a tajvani földterületek átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett valutaleértékelődésnek és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Az ipari földterületekre vonatkozó árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról származnak. A valutaleértékelődést és a GDP alakulását Tajvan vonatkozásában a Nemzetközi Valutaalap 2011-es World Economic Outlook című kiadványában közölt inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó folyóáras, USD-ben kifejezett GDP alakulása alapján számították ki. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a kínai ipari földterületek földhasználati joga szokásos időtartamának (azaz 50 vagy 70 év) figyelembevételével – kivetítették a vizsgálati időszakra. Ezt az összeget aztán elosztották a mintába felvett exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt, és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság a számítás során a tajvani földterületek átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett valutaleértékelődésnek és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Az ipari földterületekre vonatkozó árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról származnak. A valutaleértékelődést és a GDP alakulását Tajvan vonatkozásában a Nemzetközi Valutaalap 2011-es World Economic Outlook című kiadványában közölt inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó folyóáras, USD-ben kifejezett GDP alakulása alapján számították ki. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a kínai ipari földterületek földhasználati joga szokásos időtartamának (azaz 50 vagy 70 év) figyelembevételével – kivetítették a vizsgálati időszakra. Ezt az összeget aztán elosztották a mintába felvett exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt, és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra.

e)   Következtetés

| (97) | Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0,02 % és 0,82 % között van. |
| --- | --- |

(97)

Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0,02 % és 0,82 % között van.

3.1.5.   Közvetlen adómentességet és adócsökkentést biztosító programok

3.1.5.1.   Minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások közötti osztalék társaságiadó-mentessége

a)   Jogalap

| (98) | Az osztalékbevételek ezen adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke. |
| --- | --- |

(98)

Az osztalékbevételek ezen adómentességének jogalapja a társaságiadó-törvény 25–26. cikke és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 83. cikke.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (99) | Ez a program más kínai belföldi vállalatokban részesedéssel rendelkező kínai belföldi vállalatoknak biztosít kedvezményes adóztatást olyan formában, hogy a belföldi anyavállalatok számára bizonyos osztalékokból, prémiumokból és más tőkebefektetésekből származó jövedelem után adómentességet nyújt. |
| --- | --- |

(99)

Ez a program más kínai belföldi vállalatokban részesedéssel rendelkező kínai belföldi vállalatoknak biztosít kedvezményes adóztatást olyan formában, hogy a belföldi anyavállalatok számára bizonyos osztalékokból, prémiumokból és más tőkebefektetésekből származó jövedelem után adómentességet nyújt.

c)   A vizsgálat megállapításai

| (100) | A mintába felvett két exportáló gyártó/gyártói csoport társaságiadó-bevallásán szerepel egy adómentes összeg. Az adóbevallás 5. mellékletében (Adókedvezményekről szóló éves beszámoló) szereplő feltételekkel összhangban ez az összeg a jogosult belföldi személyek és vállalkozások osztaléka, prémiuma és más befektetésből származó jövedelme. Az érintett vállalatok ezek után az összegek után nem fizettek társasági adót. |
| --- | --- |

(100)

A mintába felvett két exportáló gyártó/gyártói csoport társaságiadó-bevallásán szerepel egy adómentes összeg. Az adóbevallás 5. mellékletében (Adókedvezményekről szóló éves beszámoló) szereplő feltételekkel összhangban ez az összeg a jogosult belföldi személyek és vállalkozások osztaléka, prémiuma és más befektetésből származó jövedelme. Az érintett vállalatok ezek után az összegek után nem fizettek társasági adót.

d)   A támogatás összegének kiszámítása

| (101) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felekre átruházott gazdasági előny az osztalékra vonatkozó adómentesség figyelembevételével eddig befizetett összeg levonása után a más kínai belföldi vállalatoktól kapott osztalékból származó jövedelem figyelembevételével fizetendő adó teljes összege. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban elosztották az együttműködő exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra. |
| --- | --- |

(101)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felekre átruházott gazdasági előny az osztalékra vonatkozó adómentesség figyelembevételével eddig befizetett összeg levonása után a más kínai belföldi vállalatoktól kapott osztalékból származó jövedelem figyelembevételével fizetendő adó teljes összege. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban elosztották az együttműködő exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra.

e)   Következtetés

| (102) | Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,06 % között van. |
| --- | --- |

(102)

Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,06 % között van.

3.1.6.   Közvetett adó- és behozatalivám-programok

3.1.6.1.   Héamentességek és behozatalivám-engedmények az importált berendezések használatára

a)   Jogalap

| (103) | Ennek a programnak a jogalapja az Államtanács Guo Fa 37/1997. sz. körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról, a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság (2008. évi) 43. sz. közleménye, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006. február 22-i 316 2006. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, továbbá a külföldi tőkével működő, illetve belföldi vállalkozások számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi jegyzéke. |
| --- | --- |

(103)

Ennek a programnak a jogalapja az Államtanács Guo Fa 37/1997. sz. körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról, a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és a Központi Adóigazgatóság (2008. évi) 43. sz. közleménye, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006. február 22-i 316 2006. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, továbbá a külföldi tőkével működő, illetve belföldi vállalkozások számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi jegyzéke.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (104) | Ez a program azoknak a külföldi tőkével működő vagy belföldi vállalkozásoknak biztosít héa- és behozatalivám-mentességet, amelyek a termelésükhöz tárgyi eszközöket importálnak. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok vagy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által – a vonatkozó befektetési, adózási és vámjogszabályokkal összhangban – kibocsátott, „államilag támogatott projekt” tanúsítványt. |
| --- | --- |

(104)

Ez a program azoknak a külföldi tőkével működő vagy belföldi vállalkozásoknak biztosít héa- és behozatalivám-mentességet, amelyek a termelésükhöz tárgyi eszközöket importálnak. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok vagy a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által – a vonatkozó befektetési, adózási és vámjogszabályokkal összhangban – kibocsátott, „államilag támogatott projekt” tanúsítványt.

c)   A vizsgálat megállapításai

| (105) | A mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok közül négy jelezte, hogy az importált berendezések vonatkozásában mentes a héa és a behozatali vám alól. |
| --- | --- |

(105)

A mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok közül négy jelezte, hogy az importált berendezések vonatkozásában mentes a héa és a behozatali vám alól.

d)   A támogatás összegének kiszámítása

| (106) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felek által szerzett gazdasági előny a behozott berendezésre vonatkozóan elengedett héa és vám összege. Az így kapott gazdasági előnyt a vállalat szokásos számviteli eljárásai szerint amortizálták a berendezés teljes élettartama alatt. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban elosztották az együttműködő exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra. |
| --- | --- |

(106)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felek által szerzett gazdasági előny a behozott berendezésre vonatkozóan elengedett héa és vám összege. Az így kapott gazdasági előnyt a vállalat szokásos számviteli eljárásai szerint amortizálták a berendezés teljes élettartama alatt. Ezt a támogatási összeget (számláló) az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban elosztották az együttműködő exportáló gyártók vizsgálati időszakban lebonyolított összes forgalmával, mivel a támogatás megítélése nem az exportteljesítmény függvényében történt és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szerint került meghatározásra.

e)   Következtetés

| (107) | Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,45 % között van. |
| --- | --- |

(107)

Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,45 % között van.

3.1.6.2.   Héa-visszatérítések kínai gyártású berendezések külföldi tőkével működő vállalatok általi beszerzéséért

a)   Jogalap

| (108) | Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik: a Központi Adóigazgatóság 1999. szeptember 20-i 171. sz. és 199. sz. körlevele a külföldi tőkével működő vállalatok által a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett adó visszatérítésével kapcsolatos eljárásra vonatkozó ideiglenes intézkedések közzétételéről, illetve a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság 2008. évi 176. sz. közleménye a külföldi tőkével működő vállalatok által a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett adó visszatérítésével kapcsolatos politika végrehajtásának megszüntetéséről. |
| --- | --- |

(108)

Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik: a Központi Adóigazgatóság 1999. szeptember 20-i 171. sz. és 199. sz. körlevele a külföldi tőkével működő vállalatok által a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett adó visszatérítésével kapcsolatos eljárásra vonatkozó ideiglenes intézkedések közzétételéről, illetve a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság 2008. évi 176. sz. közleménye a külföldi tőkével működő vállalatok által a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett adó visszatérítésével kapcsolatos politika végrehajtásának megszüntetéséről.

b)   Gyakorlati végrehajtás

| (109) | Ez a program a külföldi tőkével működő vállalatok számára a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett héa visszatérítésének formájában biztosít gazdasági előnyt. A berendezés nem tartozhat a vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek jegyzékébe és a berendezés értéke – „a belföldön előállított berendezések vásárlására vonatkozó kísérleti közigazgatási intézkedések” szerint – nem haladhatja meg a külföldi tőkével működő vállalatokra megállapított teljes beruházási összeghatárt. |
| --- | --- |

(109)

Ez a program a külföldi tőkével működő vállalatok számára a belföldön előállított berendezések vásárlásakor fizetett héa visszatérítésének formájában biztosít gazdasági előnyt. A berendezés nem tartozhat a vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek jegyzékébe és a berendezés értéke – „a belföldön előállított berendezések vásárlására vonatkozó kísérleti közigazgatási intézkedések” szerint – nem haladhatja meg a külföldi tőkével működő vállalatokra megállapított teljes beruházási összeghatárt.

c)   A vizsgálat megállapításai

| (110) | A mintába felvett két exportáló gyártó/gyártói csoport részletes tájékoztatást nyújtott be erről a rendszerről, beleértve a nekik nyújtott gazdasági előnyök mértékét is. |
| --- | --- |

(110)

A mintába felvett két exportáló gyártó/gyártói csoport részletes tájékoztatást nyújtott be erről a rendszerről, beleértve a nekik nyújtott gazdasági előnyök mértékét is.

d)   A támogatás összegének kiszámítása

| (111) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felekre átruházott gazdasági előny a belföldön előállított berendezések vásárlása után visszatérített héa összegének felel meg. Az így kapott gazdasági előnyt a szokásos ágazati gyakorlatnak megfelelően amortizálták a berendezés teljes élettartama alatt. |
| --- | --- |

(111)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő felekre átruházott gazdasági előny a belföldön előállított berendezések vásárlása után visszatérített héa összegének felel meg. Az így kapott gazdasági előnyt a szokásos ágazati gyakorlatnak megfelelően amortizálták a berendezés teljes élettartama alatt.

e)   Következtetés

| (112) | Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,01 % között van. |
| --- | --- |

(112)

Az e rendszer keretében megállapított gazdasági előny mértéke 0 % és 0,01 % között van.

3.1.7.   Egyéb regionális/tartományi programok

| (113) | A vizsgálat megerősítette, hogy a mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszakban nem részesültek gazdasági előnyben a (75) preambulumbekezdésben említett programok keretében. |
| --- | --- |

(113)

A vizsgálat megerősítette, hogy a mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszakban nem részesültek gazdasági előnyben a (75) preambulumbekezdésben említett programok keretében.

3.1.8.   A támogatások összege

| (114) | A szubvencióellenes alaprendelet rendelkezései szerint a támogatások összege érték szerint kifejezve a kínai exportáló gyártók esetében 0,76 % és 1,77 % között van. |
| --- | --- |

(114)

A szubvencióellenes alaprendelet rendelkezései szerint a támogatások összege érték szerint kifejezve a kínai exportáló gyártók esetében 0,76 % és 1,77 % között van.

| (115) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy nem volt világos a számára a teljes támogatásikülönbözet-tartomány Bizottság általi kiszámításának a módja. A mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok összesített támogatási tartományát érték szerint kifejezve a (114) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a mintába felvett öt kínai exportáló gyártó/gyártói csoport alsó és felső teljes támogatáskülönbözete határozza meg. |
| --- | --- |

(115)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy nem volt világos a számára a teljes támogatásikülönbözet-tartomány Bizottság általi kiszámításának a módja. A mintába felvett kínai exportáló gyártók/gyártói csoportok összesített támogatási tartományát érték szerint kifejezve a (114) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a mintába felvett öt kínai exportáló gyártó/gyártói csoport alsó és felső teljes támogatáskülönbözete határozza meg.

3.1.9.   Következtetés Kínáról

| (116) | Tekintettel a kínai exportáló gyártókra vonatkozó kiegyenlíthető támogatás de minimis összegére, nincs ok a Kínából származó PSF behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetésére. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően le kell zárni a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal kapcsolatos vizsgálatot. |
| --- | --- |

(116)

Tekintettel a kínai exportáló gyártókra vonatkozó kiegyenlíthető támogatás de minimis összegére, nincs ok a Kínából származó PSF behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetésére. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően le kell zárni a Kínai Népköztársaságból származó behozatallal kapcsolatos vizsgálatot.

3.2.   INDIA

3.2.1.   Általános rész

| (117) | A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag indiai kormányzati támogatásban részesülnek:






  1. | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme); |
| --- | --- | --- |

(117)

A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag indiai kormányzati támogatásban részesülnek:

1.

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme);

| 2. | termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme); |
| --- | --- |

2.

termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme);

| 3. | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

3.

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme);

| 4. | vám-visszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme); |
| --- | --- |

4.

vám-visszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme);

| 5. | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

5.

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| 6. | adó- és vámmentességek és -csökkentések az exportorientált egységekben és a különleges gazdasági övezetekben (Tax and duty exemptions and Reductions in Export Oriented Units and the Special Economic Zones); |
| --- | --- |

6.

adó- és vámmentességek és -csökkentések az exportorientált egységekben és a különleges gazdasági övezetekben (Tax and duty exemptions and Reductions in Export Oriented Units and the Special Economic Zones);

| 7. | exporthitelrendszer (Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

7.

exporthitelrendszer (Export Credit Scheme);

| 8. | jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere (Income Tax Exemption Scheme); |
| --- | --- |

8.

jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere (Income Tax Exemption Scheme);

| 9. | járulékos exportösztönzési program (Incremental Exports Incentivisation Scheme); |
| --- | --- |

9.

járulékos exportösztönzési program (Incremental Exports Incentivisation Scheme);

| 10. | vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation); |
| --- | --- |

10.

vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation);

| 11. | piacfejlesztési támogatási program (Market Development Assistance Scheme) valamint hitelgaranciák; |
| --- | --- |

11.

piacfejlesztési támogatási program (Market Development Assistance Scheme) valamint hitelgaranciák;

| 12. | Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-ösztönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme) |
| --- | --- |

12.

Gudzsarát állam kormányának tőkebefektetés-ösztönző rendszere (Capital Invesment Incentive Scheme)

| 13. | Gudzsarát állam értékesítési adókedvezmény-rendszere (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme) és Gudzsarát állam villamosenergiaadó-mentességi rendszere (Electricity Duty Exemption Scheme); |
| --- | --- |

13.

Gudzsarát állam értékesítési adókedvezmény-rendszere (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme) és Gudzsarát állam villamosenergiaadó-mentességi rendszere (Electricity Duty Exemption Scheme);

| 14. | nyugat-bengáli támogatási rendszerek (West Bengal Subsidy Schemes) – ösztönzők és adókedvezmények, köztük támogatások és értékesítési adó alóli mentesség; |
| --- | --- |

14.

nyugat-bengáli támogatási rendszerek (West Bengal Subsidy Schemes) – ösztönzők és adókedvezmények, köztük támogatások és értékesítési adó alóli mentesség;

| 15. | Maharashtra állam ösztönzőcsomag-rendszere (Maharashtra Package Scheme of Incentives), benne Maharashtra állam villamosenergiaadó-mentességi rendszere (Maharashtra Electricity Duty Exemption Scheme) és Maharashtra állam ipartámogatási szubvenciója (Maharashtra Industrial Promotion Subsidy). |
| --- | --- |

15.

Maharashtra állam ösztönzőcsomag-rendszere (Maharashtra Package Scheme of Incentives), benne Maharashtra állam villamosenergiaadó-mentességi rendszere (Maharashtra Electricity Duty Exemption Scheme) és Maharashtra állam ipartámogatási szubvenciója (Maharashtra Industrial Promotion Subsidy).

A vizsgált indiai exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban használt támogatási rendszerek

| (118) | A vizsgálat eredményei szerint a mintában szereplő exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az alábbi rendszerek keretében részesültek gazdasági előnyökben:






  1. | piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS); |
| --- | --- | --- |

(118)

A vizsgálat eredményei szerint a mintában szereplő exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az alábbi rendszerek keretében részesültek gazdasági előnyökben:

1.

piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS);

| 2. | termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS); |
| --- | --- |

2.

termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS);

| 3. | vám-visszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme, DDS); |
| --- | --- |

3.

vám-visszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme, DDS);

| 4. | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS); |
| --- | --- |

4.

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

| 5. | vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, DFIA); |
| --- | --- |

5.

vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, DFIA);

| 6. | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) |
| --- | --- |

6.

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

| 7. | Maharashtra állam ösztönzőcsomag-rendszere (Package Scheme of Incentives, PSI) |
| --- | --- |

7.

Maharashtra állam ösztönzőcsomag-rendszere (Package Scheme of Incentives, PSI)

| (119) | A fenti (118) preambulumbekezdés 1., 2., 4., 5. és 6. pontjában említett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A vizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009-2014” (a továbbiakban: FTP 09-14). Az indiai kormány ezenfelül az „FT 09-14” dokumentumra irányadó eljárásokat is lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik. |
| --- | --- |

(119)

A fenti (118) preambulumbekezdés 1., 2., 4., 5. és 6. pontjában említett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A vizsgálati időszakra vonatkozó külkereskedelem-politikai dokumentum a „Foreign Trade Policy 2009-2014” (a továbbiakban: FTP 09-14). Az indiai kormány ezenfelül az „FT 09-14” dokumentumra irányadó eljárásokat is lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik.

| (120) | A fenti (118) preambulumbekezdés 3. pontjában megjelölt vám-visszatérítési rendszer a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi fogyasztási adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a pénzügyekről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik. |
| --- | --- |

(120)

A fenti (118) preambulumbekezdés 3. pontjában megjelölt vám-visszatérítési rendszer a Customs Act of 1962 (a vámokról szóló 1962. évi törvény) 75. szakaszán, a Central Excise Act of 1944 (a központi fogyasztási adókról szóló 1944. évi törvény) 37. szakaszán, a Financial Act of 1994 (a pénzügyekről szóló 1994. évi törvény) 93A. és 94. szakaszán, valamint a Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995 (a vámok, központi fogyasztási adók és szolgáltatási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) rendelkezésein alapul. A visszatérítésre vonatkozó szabályokat rendszeresen közzéteszik.

| (121) | A fenti 7. pontban szereplő PSI rendszer a maharashtrai kormány 2007. évi ösztönzőcsomag-rendszerén alapul (2007. március 30-i PSI-1707/(CR-50)/IND-8 határozat). |
| --- | --- |

(121)

A fenti 7. pontban szereplő PSI rendszer a maharashtrai kormány 2007. évi ösztönzőcsomag-rendszerén alapul (2007. március 30-i PSI-1707/(CR-50)/IND-8 határozat).

3.2.2.   Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS);

a)   Jogalap

Az FMS részletes leírása az FTP 09-14 3.14. bekezdésében, valamint a HOP I 09-14 3.8. bekezdésében található.

b)   Támogathatóság

| (122) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(122)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (123) | E rendszer keretében minden PSF terméknek a HOP I 09-14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelékének 3. táblázatában (különlegesen fontos piacok, Special Focus Markets) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek. |
| --- | --- |

(123)

E rendszer keretében minden PSF terméknek a HOP I 09-14 37C. függelékének 1. és 2. táblázatában felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 3 %-áig vámhitelre jogosult. 2011. április 1-jétől minden terméknek a 37C. függelékének 3. táblázatában (különlegesen fontos piacok, Special Focus Markets) felsorolt országokba irányuló exportja a FOB paritáson számított értékének 4 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.

| (124) | Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. |
| --- | --- |

(124)

Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére.

| (125) | A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel megtörténte vagy az áruk elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását. |
| --- | --- |

(125)

A vámhitel-jogosultsági bizonylatot – a kivitel megtörténte vagy az áruk elszállítása után – az a kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a panaszos a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.

| (126) | A vizsgálati időszakban a mintában szereplő négy exportáló gyártó vette igénybe ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(126)

A vizsgálati időszakban a mintában szereplő négy exportáló gyártó vette igénybe ezt a rendszert.

| (127) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók közül három úgy érvelt, hogy, noha jogosultak lettek volna a gazdasági előny igénybevételére, nem kérelmezték azt az uniós export elősegítésére, így az abból származó haszon tekintetében nem lehet következtetéseket levonni. Azt is elmondták, hogy az FMS rendszer földrajzilag olyan országokra vonatkozik, amelyek nem tartoznak az Unióhoz, így azt az Unió nem egyenlítheti ki. E tekintetben az ellenőrző látogatások igazolták, hogy az FMS nyújtotta előnyöket harmadik országokba irányuló kivitelhez igényelték, mivel a rendszer alapvetően a harmadik országokba irányuló exportra vonatkozik. A szóban forgó exportáló gyártók ugyanakkor nem kérdőjelezték meg sem a rendszer (123)–(125) preambulumbekezdésben leírt módon történő gyakorlati megvalósítását, sem azt, hogy az FMS nyújtotta előnyökkel az érintett termék kapcsán élni lehet azáltal, hogy az FMS szerinti vámhitelek szabadon átruházhatók, és bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. Az érintett fél különösen nem vitatta azt, hogy az FMS keretében a jogosult harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan nyújtott vámhitelek felhasználhatók az Unióba exportált érintett termékhez hozzáadott alapanyagokra fizetendő vámok kiegyenlítésére. |
| --- | --- |

(127)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók közül három úgy érvelt, hogy, noha jogosultak lettek volna a gazdasági előny igénybevételére, nem kérelmezték azt az uniós export elősegítésére, így az abból származó haszon tekintetében nem lehet következtetéseket levonni. Azt is elmondták, hogy az FMS rendszer földrajzilag olyan országokra vonatkozik, amelyek nem tartoznak az Unióhoz, így azt az Unió nem egyenlítheti ki. E tekintetben az ellenőrző látogatások igazolták, hogy az FMS nyújtotta előnyöket harmadik országokba irányuló kivitelhez igényelték, mivel a rendszer alapvetően a harmadik országokba irányuló exportra vonatkozik. A szóban forgó exportáló gyártók ugyanakkor nem kérdőjelezték meg sem a rendszer (123)–(125) preambulumbekezdésben leírt módon történő gyakorlati megvalósítását, sem azt, hogy az FMS nyújtotta előnyökkel az érintett termék kapcsán élni lehet azáltal, hogy az FMS szerinti vámhitelek szabadon átruházhatók, és bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. Az érintett fél különösen nem vitatta azt, hogy az FMS keretében a jogosult harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan nyújtott vámhitelek felhasználhatók az Unióba exportált érintett termékhez hozzáadott alapanyagokra fizetendő vámok kiegyenlítésére.

| (128) | Végül ezeket a gazdasági előnyöket a társaságok könyveiben eredményszemléleti alapon könyvelik el az exporttranzakciók napján, ami arra utal, hogy a gazdasági előnyre való jogosultság az exporttranzakció időpontjában jön létre, míg a kapott vámhitelt kétségtelenül egy későbbi szakaszban használják fel. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(128)

Végül ezeket a gazdasági előnyöket a társaságok könyveiben eredményszemléleti alapon könyvelik el az exporttranzakciók napján, ami arra utal, hogy a gazdasági előnyre való jogosultság az exporttranzakció időpontjában jön létre, míg a kapott vámhitelt kétségtelenül egy későbbi szakaszban használják fel. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

d)   Az FMS-sel kapcsolatos következtetések

| (129) | Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(129)

Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja a likviditását.

| (130) | Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(130)

Ezen túlmenően az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (131) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(131)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (132) | A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a kérelmező eredményszemléleti alapon az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a vizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(132)

A kiegyenlíthető támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a kérelmező eredményszemléleti alapon az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget (számláló) vetítették ki a vizsgálati időszak alatti exportforgalomra mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (133) | A vizsgálati időszakban az érintett négy vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % és 0,63 % volt. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálati időszakban az érintett négy vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % és 0,63 % volt.

3.2.3.   Termékre összpontosító rendszer (Focus Product Scheme, FPS)

a)   Jogalap

| (134) | A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 3.15–3.17. bekezdése és a HOP I 09-14 3.9–3.11. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(134)

A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 3.15–3.17. bekezdése és a HOP I 09-14 3.9–3.11. fejezete tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (135) | Az FTP 09-14 3.15.2. bekezdése szerint e rendszer igénybevételére a HOP I 09-14 37D. függelékében feltüntetett termékek exportőrei jogosultak. |
| --- | --- |

(135)

Az FTP 09-14 3.15.2. bekezdése szerint e rendszer igénybevételére a HOP I 09-14 37D. függelékében feltüntetett termékek exportőrei jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (136) | A HOP I 09-14 37D. függelékében található jegyzékben szereplő termékeket forgalmazó exportőrök benyújthatnak vámhitelre jogosító igazolvány iránti kérelmet az FPS rendszer keretében (FPS Duty Credit scrip); a vámhitel az export FOB paritáson számított értéke 2, illetve 5 %-ának felel meg. A vizsgált érintett termék a 37D. függelék 1. táblázatában szerepel és 2 %-os vámhitelre jogosult. |
| --- | --- |

(136)

A HOP I 09-14 37D. függelékében található jegyzékben szereplő termékeket forgalmazó exportőrök benyújthatnak vámhitelre jogosító igazolvány iránti kérelmet az FPS rendszer keretében (FPS Duty Credit scrip); a vámhitel az export FOB paritáson számított értéke 2, illetve 5 %-ának felel meg. A vizsgált érintett termék a 37D. függelék 1. táblázatában szerepel és 2 %-os vámhitelre jogosult.

| (137) | Az FPS kiviteltől függő rendszer, vagyis az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A vállalat online kérelmet nyújt be az illetékes hatósághoz, mellékelve az exportmegrendelés és a számlák másolatát, a kérelmezési díj kifizetését igazoló banki elismervényt, a szállítólevelek másolatát és a fizetést igazoló banki bizonylatot („bank realization certificate”) vagy a dokumentumok közvetlen negociálása esetén az átutalt valuta beérkezését igazoló dokumentumot („foreign inward remittance certificate”). Amennyiben a vállalat egy másik rendszerben igényelhető kedvezmény kérelmezése során már benyújtotta a szállítólevelek és/vagy a banki bizonylatok eredetijét, azok saját maga által igazolt másolatait is benyújthatja, amelyeken fel kell tüntetnie, hogy mely hatósághoz nyújtotta be az eredeti dokumentumokat. Az FPS rendszer keretében nyújtott hitel iránti online kérelem legfeljebb 50 szállítólevélre terjedhet ki. |
| --- | --- |

(137)

Az FPS kiviteltől függő rendszer, vagyis az e rendszer kedvezményeire való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A vállalat online kérelmet nyújt be az illetékes hatósághoz, mellékelve az exportmegrendelés és a számlák másolatát, a kérelmezési díj kifizetését igazoló banki elismervényt, a szállítólevelek másolatát és a fizetést igazoló banki bizonylatot („bank realization certificate”) vagy a dokumentumok közvetlen negociálása esetén az átutalt valuta beérkezését igazoló dokumentumot („foreign inward remittance certificate”). Amennyiben a vállalat egy másik rendszerben igényelhető kedvezmény kérelmezése során már benyújtotta a szállítólevelek és/vagy a banki bizonylatok eredetijét, azok saját maga által igazolt másolatait is benyújthatja, amelyeken fel kell tüntetnie, hogy mely hatósághoz nyújtotta be az eredeti dokumentumokat. Az FPS rendszer keretében nyújtott hitel iránti online kérelem legfeljebb 50 szállítólevélre terjedhet ki.

| (138) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint az FPS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók vámkifizetésre bármely, későbbiekben importált termék vonatkozásában, kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alatt álló termékeket. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. Az FPS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(138)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint az FPS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Az ilyen hitelek felhasználhatók vámkifizetésre bármely, későbbiekben importált termék vonatkozásában, kivéve a beruházási javakat és az importkorlátozás alatt álló termékeket. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. Az FPS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.

| (139) | A vizsgálati időszakban a mintában szereplő mind az öt exportáló gyártó igénybe vette ezt a rendszert. |
| --- | --- |

(139)

A vizsgálati időszakban a mintában szereplő mind az öt exportáló gyártó igénybe vette ezt a rendszert.

| (140) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók közül három úgy érvelt, hogy, noha jogosultak lettek volna a gazdasági előny igénybevételére, az exportértékesítések legalább egy részére nem kérelmezték azt, így az abból származó haszon tekintetében nem lehet következtetéseket levonni. A szóban forgó exportáló gyártók ugyanakkor nem kérdőjelezték meg sem a rendszer (123)–(125) preambulumbekezdésben leírt módon történő gyakorlati megvalósítását, sem azt, hogy az FPS nyújtotta előnyökkel az érintett termék kapcsán élni lehet azáltal, hogy az FPS szerinti vámhitelek szabadon átruházhatók, és bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. Itt is megjegyzendő, hogy ezeket a gazdasági előnyöket a társaságok könyveiben eredményszemléleti alapon könyvelik el az exporttranzakciók napján, ami arra utal, hogy a gazdasági előnyre való jogosultság az exporttranzakció időpontjában jön létre, míg a kapott vámhitelt kétségtelenül egy későbbi szakaszban használják fel. |
| --- | --- |

(140)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók közül három úgy érvelt, hogy, noha jogosultak lettek volna a gazdasági előny igénybevételére, az exportértékesítések legalább egy részére nem kérelmezték azt, így az abból származó haszon tekintetében nem lehet következtetéseket levonni. A szóban forgó exportáló gyártók ugyanakkor nem kérdőjelezték meg sem a rendszer (123)–(125) preambulumbekezdésben leírt módon történő gyakorlati megvalósítását, sem azt, hogy az FPS nyújtotta előnyökkel az érintett termék kapcsán élni lehet azáltal, hogy az FPS szerinti vámhitelek szabadon átruházhatók, és bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére. Itt is megjegyzendő, hogy ezeket a gazdasági előnyöket a társaságok könyveiben eredményszemléleti alapon könyvelik el az exporttranzakciók napján, ami arra utal, hogy a gazdasági előnyre való jogosultság az exporttranzakció időpontjában jön létre, míg a kapott vámhitelt kétségtelenül egy későbbi szakaszban használják fel.

d)   Az FPS rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (141) | Az FPS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Az FPS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FPS-hitel előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(141)

Az FPS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Az FPS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FPS-hitel előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja a likviditását.

| (142) | Ezen túlmenően az FPS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(142)

Ezen túlmenően az FPS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (143) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a FPS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az FPS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat. |
| --- | --- |

(143)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i. pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (helyettesítő vámkedvezményrendszerek meghatározása és szabályai) meghatározott szabályoknak. Az exportőrt nem terheli kötelezettség a vámmentesen importált termékek felhasználására a gyártási folyamatban, és a hitel összegének kiszámítása nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva történik. Ezenfelül nem létezik rendszer vagy eljárás annak igazolására, hogy mely alapanyagokat használták fel az exportált termék előállítása során, illetve hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja, valamint II. és III. melléklete értelmében történt-e importvám-túlfizetés. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a FPS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak az FPS igénybevételére, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árukat.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (144) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján számították ki. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jut hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek mellett a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó FPS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről vagy megtagadásáról. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető az FPS keretében biztosított előnyök értékelése során figyelembe venni a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(144)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkével összhangban a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálati időszak során megállapíthatóan fennálló kedvezmény alapján számították ki. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jut hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékek beszedéséről, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóságok kiállítják az export-szállítólevelet, amelyen egyebek mellett a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó FPS-hitel összege is szerepel, az indiai kormány már nem rendelkezhet a támogatás odaítéléséről vagy megtagadásáról. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető az FPS keretében biztosított előnyök értékelése során figyelembe venni a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.

| (145) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre a hitelekből levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget vetítették ki a vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(145)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre a hitelekből levonták. Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezt a támogatási összeget vetítették ki a vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (146) | A vizsgálati időszakban az érintett öt vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % és 1,95 % volt. |
| --- | --- |

(146)

A vizsgálati időszakban az érintett öt vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % és 1,95 % volt.

3.2.4.   Vám-visszatérítési rendszer (DDS)

a)   Jogalap

| (147) | A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák. |
| --- | --- |

(147)

A DDS részletes leírását a későbbi értesítésekkel módosított Custom & Central Excise Duties Drawback Rules, 1995 (a vámok és központi fogyasztási adók visszatérítéséről szóló 1995. évi szabályok) tartalmazzák.

b)   Támogathatóság

| (148) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(148)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (149) | A jogosult exportőr kérelmezhet visszatérítést, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DDS-szint az érintett termék esetében a vizsgálati időszak során a következő volt: a FOB-paritáson számított érték 3 %-a 2012. október 9-ig, 2,1 %-a 2012. október 10. és 2013. szeptember 20. között és 1,7 %-a 2013. szeptember 21. óta. |
| --- | --- |

(149)

A jogosult exportőr kérelmezhet visszatérítést, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek FOB-paritáson számított értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai kormány számos termék vonatkozásában meghatározta a visszatérítés mértékét, beleértve az érintett terméket is. E mértékeket a termék gyártása során alapanyagként felhasznált anyagok átlagos mennyisége vagy értéke, valamint az alapanyag után fizetett vámok átlagos összege alapján számítják ki. Ezek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DDS-szint az érintett termék esetében a vizsgálati időszak során a következő volt: a FOB-paritáson számított érték 3 %-a 2012. október 9-ig, 2,1 %-a 2012. október 10. és 2013. szeptember 20. között és 1,7 %-a 2013. szeptember 21. óta.

| (150) | Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén. |
| --- | --- |

(150)

Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Amikor a szállítási adatokat felviszik a vámhatóság szerverére (ICEGATE), jelzik, hogy az export a DDS hatálya alatt zajlik, és visszavonhatatlanul rögzítik a DDS összeget. Miután a szállító vállalat kitöltötte az általános exportnyilatkozatot (Export General Manifest, EGM) és a vámhatóság megfelelő módon összevetette e dokumentumot a szállítási számla adataival, minden feltétel teljesül a visszatérítési összeg kifizetésének engedélyezéséhez, akár az exportőr bankszámlájára történő közvetlen utalással, akár intézvényezés révén.

| (151) | Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidőn belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetnie az indiai kormánynak. |
| --- | --- |

(151)

Az exportőrnek emellett bizonyítékot kell benyújtania az exportjövedelem jóváírásáról, a kivitelt igazoló banki bizonylatok (Bank Realisation Certificate, BRC) révén. E dokumentumot azután lehet benyújtatni, hogy a visszatérítés összegét kifizették, ha azonban az exportőr meghatározott határidőn belül nem nyújtja be a BRC-t, a kifizetett összeget vissza kell fizetnie az indiai kormánynak.

| (152) | A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható. |
| --- | --- |

(152)

A visszatérítés összege bármilyen célra felhasználható.

| (153) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható. |
| --- | --- |

(153)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a vámvisszatérítés összege az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolható.

| (154) | A vizsgálati időszakban a mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő vette igénybe a DDS rendszert. |
| --- | --- |

(154)

A vizsgálati időszakban a mintában szereplő exportáló gyártók közül kettő vette igénybe a DDS rendszert.

d)   A DDS-sel kapcsolatos következtetések

| (155) | A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel a piacon nem elérhető feltételek mellett javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(155)

A DDS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az úgynevezett vámvisszatérítés összege az indiai kormánytól származó pénzügyi hozzájárulás, mivel az indiai kormány részéről közvetlen finanszírozás formájában történik. Emellett a vámvisszatérítés összege gazdasági előnyt nyújt az exportőrnek, mivel a piacon nem elérhető feltételek mellett javítja a likviditását.

| (156) | A kivitelre adott vámvisszatérítés mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámvisszatérítésnek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál. |
| --- | --- |

(156)

A kivitelre adott vámvisszatérítés mértékét az indiai kormány határozza meg a terméktől függően. Ugyanakkor, bár a támogatást vámvisszatérítésnek nevezik, a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem rendelkezik a megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek jellemzőivel. Az exportőrnek kifizetett készpénz nem kapcsolódik a nyersanyagokra ténylegesen kifizetett behozatali vámokhoz, és nem olyan vámhitel, amely nyersanyagok múltbeli vagy jövőbeli importjára vonatkozó behozatali vámok kiegyenlítésére szolgál.

| (157) | Ezt megerősíti az indiai kormány 24/2001. sz. körlevele is, amely egyértelműen kimondja, hogy „[a vámvisszatérítések mértéke] nem függ össze a tényleges alapanyag felhasználás mintájával, és az adott exportőr által vagy egyedi szállítások alapanyagainak tényleges érintettségével [...]”, továbbá utasítja a regionális hatóságokat arra, hogy „az eljáró szervnek [...] az alapanyagok belföldi vagy importált jellegét ténylegesen terhelő vámok kapcsán nem kell bizonyítékok feltüntetését [...] előírnia az exportőrök által benyújtott [visszatérítési igényeknél]”. |
| --- | --- |

(157)

Ezt megerősíti az indiai kormány 24/2001. sz. körlevele is, amely egyértelműen kimondja, hogy „[a vámvisszatérítések mértéke] nem függ össze a tényleges alapanyag felhasználás mintájával, és az adott exportőr által vagy egyedi szállítások alapanyagainak tényleges érintettségével [...]”, továbbá utasítja a regionális hatóságokat arra, hogy „az eljáró szervnek [...] az alapanyagok belföldi vagy importált jellegét ténylegesen terhelő vámok kapcsán nem kell bizonyítékok feltüntetését [...] előírnia az exportőrök által benyújtott [visszatérítési igényeknél]”.

| (158) | Az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(158)

Az exportőrök általi kivitelt követően az indiai kormány általi közvetlen finanszírozás formájában megvalósuló kifizetés az indiai kormány általi, az exportteljesítménytől függő közvetlen támogatásnak minősül, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (159) | A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(159)

A fentiekben kifejtett indokok alapján megállapítást nyert, hogy a DDS kiegyenlíthető.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (160) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálat időszaka során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét – az indiai kormány rendelkezési joga megszűnik a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott vámvisszatérítések összegét. |
| --- | --- |

(160)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálat időszaka során megállapíthatóan fennálló gazdasági előny figyelembevételével számították ki. Erre vonatkozóan ezt úgy tekintették, hogy a gazdasági előnyben a kedvezményezett abban az időpontban részesült, amikor az e rendszer szerinti exporttranzakció megtörtént. Jelenleg az indiai kormány köteles megfizetni a visszatérítés összegét, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. Amint a vámhatóság kiadja az exportfuvarszámlát – amely többek között megjelöli az adott exportügyletre nyújtandó vámvisszatérítés összegét – az indiai kormány rendelkezési joga megszűnik a támogatás megadása felett. A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DDS keretében biztosított előnyöket úgy értékelni, mint a rendszer keretében a vizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott vámvisszatérítések összegét.

| (161) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(161)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ezeket a támogatási összegeket az érintett termék vizsgálati időszak alatti teljes exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (162) | A fentiek alapján a vizsgálati időszakban az érintett két vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,24 % és 2,12 % volt. |
| --- | --- |

(162)

A fentiek alapján a vizsgálati időszakban az érintett két vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,24 % és 2,12 % volt.

3.2.5.   Előzetes engedélyezési rendszer (AAS)

a)   Jogalap

| (163) | A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 dokumentum 4.1.1–4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 09-14 4.1–4.30. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(163)

A rendszer részletes leírását az FTP 09-14 dokumentum 4.1.1–4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 09-14 4.1–4.30. fejezete tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (164) | Az AAS hat alrendszerből áll, amelyeket a (165) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A gyártó exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök az AAS „tényleges export” és „éves igény” alrendszereire jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök az AAS „köztes szállítások” alrendszerét vehetik igénybe. Az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók – mint például az exportorientált egységeket ellátó beszállítók – az AAS „exportnak tekintett művelet” alrendszerének igénybevételére jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak. |
| --- | --- |

(164)

Az AAS hat alrendszerből áll, amelyeket a (165) preambulumbekezdés mutat be részletesen. Ezek az alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A gyártó exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök az AAS „tényleges export” és „éves igény” alrendszereire jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök az AAS „köztes szállítások” alrendszerét vehetik igénybe. Az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” (kváziexport) kategóriákat ellátó fővállalkozók – mint például az exportorientált egységeket ellátó beszállítók – az AAS „exportnak tekintett művelet” alrendszerének igénybevételére jogosultak. Végezetül a gyártó exportőrök közbenső beszállítói az előzetes kiadási megrendelés (Advance Release Order, ARO), valamint a fedezett belföldi akkreditív alrendszerei szerint az „exportnak tekintett” (kváziexport) kedvezményekre jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (165) | Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:






  a) | tényleges export (physical exports): ez a legfőbb alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „tényleges” jelző itt azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az engedélyben szerepel az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék fajtáját is; |
| --- | --- | --- |

(165)

Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:

a)

tényleges export (physical exports): ez a legfőbb alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „tényleges” jelző itt azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az engedélyben szerepel az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék fajtáját is;

| b) | éves igény (annual requirement): az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen alapanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja; |
| --- | --- |

b)

éves igény (annual requirement): az ilyen engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az engedély jogosultja bármilyen alapanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes nyersanyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;

| c) | köztes szállítások (intermediate supplies): Ez az alrendszer abban az esetben alkalmazható, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szeretné gyártani, és a termelési folyamatot felosztják maguk között. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és a készterméket ő köteles exportálni; |
| --- | --- |

c)

köztes szállítások (intermediate supplies): Ez az alrendszer abban az esetben alkalmazható, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szeretné gyártani, és a termelési folyamatot felosztják maguk között. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célból igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszert a köztes szállításokra. A gyártást a végső exportőr fejezi be, és a készterméket ő köteles exportálni;

| d) | exportnak tekintett műveletek (deemed exports): ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállítás; |
| --- | --- |

d)

exportnak tekintett műveletek (deemed exports): ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 09-14 dokumentum 8.2. bekezdésének b)–f), valamint g), i) és j) pontjában említett vevőkategóriák részére „kváziexportként” értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen importálja. Az indiai kormány szerint az exportnak tekintett műveletek azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Számos szállítási kategória kváziexportnak minősül, feltéve, hogy az árukat Indiában állítják elő; ide tartozik például egy exportorientált egységhez vagy egy különleges gazdasági övezetben (a továbbiakban: SEZ) található vállalathoz történő áruszállítás;

| e) | előzetes kiadási megrendelés (a továbbiakban: ARO): Az AAS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-megrendelésként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09-14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS rendszerre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-mechanizmus a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig – vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető; |
| --- | --- |

e)

előzetes kiadási megrendelés (a továbbiakban: ARO): Az AAS azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-megrendelésként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 09-14 8.3. bekezdésében meghatározott kváziexport-kedvezményekre (azaz közbenső szállításra/kváziexportra vonatkozó AAS rendszerre, kváziexport-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-mechanizmus a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig – vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában – a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;

| f) | fedezett belföldi akkreditív (back to back inland letter of credit): ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

f)

fedezett belföldi akkreditív (back to back inland letter of credit): ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív belföldi szállító javára történő megnyitását. Az engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényesítheti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett kváziexport-kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (166) | A vizsgálati időszak során az AAS alapján a mintában szereplő vállalatok közül két vállalat részesült kedvezményekben. Ezek a vállalkozások a fent említett alrendszerek közül az a), d) és e) alpontok szerinti engedélyeket vettek igénybe. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani. |
| --- | --- |

(166)

A vizsgálati időszak során az AAS alapján a mintában szereplő vállalatok közül két vállalat részesült kedvezményekben. Ezek a vállalkozások a fent említett alrendszerek közül az a), d) és e) alpontok szerinti engedélyeket vettek igénybe. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszer kiegyenlíthetőségét megállapítani.

| (167) | Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – „a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást” vezessenek, azaz a tényleges fogyasztást vegyék nyilvántartásba minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. fejezete, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék szerinti formában átadott információk minden tekintetben valósak és helytállóak. |
| --- | --- |

(167)

Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy – az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez – „a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk fogyasztásáról és felhasználásáról valósághű és megfelelő nyilvántartást” vezessenek, azaz a tényleges fogyasztást vegyék nyilvántartásba minden egyes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. fejezete, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék szerinti formában átadott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.

| (168) | Az AAS (165) preambulumbekezdés a) pontjában említett, tényleges exportra vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő két vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiséget és értéket, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az előzetes engedélyen. Ezenfelül az import és az export lebonyolításakor a kapcsolódó műveleteket a kormány tisztviselőinek fel kell vezetniük az előzetes engedélyre. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így az érintett termékre is léteznek. |
| --- | --- |

(168)

Az AAS (165) preambulumbekezdés a) pontjában említett, tényleges exportra vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő két vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiséget és értéket, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az előzetes engedélyen. Ezenfelül az import és az export lebonyolításakor a kapcsolódó műveleteket a kormány tisztviselőinek fel kell vezetniük az előzetes engedélyre. Az AAS rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a standard input-output normák (a továbbiakban: SION) alapján, amelyek a legtöbb termékre, így az érintett termékre is léteznek.

| (169) | Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal). |
| --- | --- |

(169)

Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal meghosszabbítható, egyenként 6 hónappal).

| (170) | A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket a gyakorlatban nem tartották be. |
| --- | --- |

(170)

A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket a gyakorlatban nem tartották be.

| (171) | A mintában szereplő két, ezen alrendszert igénybe vevő vállalat közül csak az egyik vezetett termelési és fogyasztási nyilvántartást. A fogyasztási nyilvántartás alapján azonban nem lehetett ellenőrizni, mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártására és milyen összeget képviseltek. Az ellenőrzési követelmények tekintetében a vállalatok nem vezettek olyan nyilvántartásokat, amelyek bizonyítanák, hogy a fogyasztási nyilvántartás külső ellenőrzésére sor került volna. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált exportőrök nem tudták bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai. |
| --- | --- |

(171)

A mintában szereplő két, ezen alrendszert igénybe vevő vállalat közül csak az egyik vezetett termelési és fogyasztási nyilvántartást. A fogyasztási nyilvántartás alapján azonban nem lehetett ellenőrizni, mely alapanyagokat használták fel az exportált termék gyártására és milyen összeget képviseltek. Az ellenőrzési követelmények tekintetében a vállalatok nem vezettek olyan nyilvántartásokat, amelyek bizonyítanák, hogy a fogyasztási nyilvántartás külső ellenőrzésére sor került volna. Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a vizsgált exportőrök nem tudták bizonyítani, hogy teljesültek az FTP vonatkozó előírásai.

| (172) | Az AAS (165) preambulumbekezdés e) pontjában említett ARO-ra vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő egyik vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az e rendszer keretében engedélyezett behozatalt az exportált késztermékek mennyiségének százalékában határozzák meg. Az előzetes engedélyek vagy mennyiségben, vagy pedig értékben határozzák meg az engedélyezett behozatal egységeit. Mindkét esetben a legtöbb terméknél – beleértve az e vizsgálat hatálya alá tartozó terméket is – a SION alapján állapítják meg a megengedett vámmentes beszerzések meghatározásához szükséges arányokat. Az előzetes engedélyben szereplő tételek az érintett, exportra kerülő késztermék előállításához felhasznált tételek. |
| --- | --- |

(172)

Az AAS (165) preambulumbekezdés e) pontjában említett ARO-ra vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő egyik vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az e rendszer keretében engedélyezett behozatalt az exportált késztermékek mennyiségének százalékában határozzák meg. Az előzetes engedélyek vagy mennyiségben, vagy pedig értékben határozzák meg az engedélyezett behozatal egységeit. Mindkét esetben a legtöbb terméknél – beleértve az e vizsgálat hatálya alá tartozó terméket is – a SION alapján állapítják meg a megengedett vámmentes beszerzések meghatározásához szükséges arányokat. Az előzetes engedélyben szereplő tételek az érintett, exportra kerülő késztermék előállításához felhasznált tételek.

| (173) | Az előzetes engedély azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-kként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállítása után záradékolással átruházzák a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a szállítót a kváziexport-kedvezményekre, például kváziexport-visszatérítésre és a végső jövedéki adó visszatérítésére). |
| --- | --- |

(173)

Az előzetes engedély azon jogosultjának, aki közvetlen import helyett belföldi forrásból kíván alapanyagot beszerezni, lehetősége van azoknak az ARO-k terhére történő beszerzésére. Ilyen esetekben az előzetes engedélyeket ARO-kként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállítása után záradékolással átruházzák a szállítóra. Az ARO átruházása feljogosítja a szállítót a kváziexport-kedvezményekre, például kváziexport-visszatérítésre és a végső jövedéki adó visszatérítésére).

| (174) | A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket a gyakorlatban nem tartották be. |
| --- | --- |

(174)

A vizsgálat megállapította, hogy az indiai hatóságok által meghatározott ellenőrzési követelményeket a gyakorlatban nem tartották be.

| (175) | Az AAS (165) preambulumbekezdés d) pontjában említett, exportnak tekintett műveletekre vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő egyik vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiséget és értéket, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a SION alapján. |
| --- | --- |

(175)

Az AAS (165) preambulumbekezdés d) pontjában említett, exportnak tekintett műveletekre vonatkozó alrendszerének a mintában szereplő egyik vállalat általi, a vizsgálati időszakban történő igénybevétele tekintetében az indiai kormány rögzíti mind az importra engedélyezett mennyiséget és értéket, mind pedig az exportkötelezettség mennyiségét és értékét, és azokat dokumentálja az engedélyen. Ezen túlmenően a behozatalkor és a kivitelkor a megfelelő tranzakciókat a kormánytisztviselőknek dokumentálniuk kell az engedélyen. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg a SION alapján.

| (176) | Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként 6 hónappal hosszabbítható meg). |
| --- | --- |

(176)

Az exportkötelezettséget az engedély kiállításától számított, előírt időkereten belül kell teljesíteni (ez 24 hónap, ami két alkalommal, egyenként 6 hónappal hosszabbítható meg).

| (177) | Megállapítást nyert, hogy nem volt kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező nem vezette a (167) preambulumbekezdésben említett, külső könyvelő által ellenőrizhető kötelező fogyasztási nyilvántartást. E követelmény megszegése ellenére a kérelmező élt az AAS keretében nyújtott gazdasági előnyökkel. |
| --- | --- |

(177)

Megállapítást nyert, hogy nem volt kapcsolat az importált alapanyagok és az exportált késztermékek között. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező nem vezette a (167) preambulumbekezdésben említett, külső könyvelő által ellenőrizhető kötelező fogyasztási nyilvántartást. E követelmény megszegése ellenére a kérelmező élt az AAS keretében nyújtott gazdasági előnyökkel.

d)   Az AAS rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (178) | Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, hiszen csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttat, mivel javítja azok likviditását. |
| --- | --- |

(178)

Az importvámmentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, vagyis az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, hiszen csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttat, mivel javítja azok likviditását.

| (179) | A jelen esetben igénybe vehető összes alrendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez. |
| --- | --- |

(179)

A jelen esetben igénybe vehető összes alrendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok e rendszer alapján nem juthatnak kedvezményekhez.

| (180) | A jelen esetben használt alrendszerek egyike sem minősíthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámvisszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). |
| --- | --- |

(180)

A jelen esetben használt alrendszerek egyike sem minősíthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámvisszatérítés meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. India kormánya nem alkalmazott hatékony ellenőrzési rendszert vagy eljárást annak igazolására, hogy az alapanyagokat az exportált termék gyártásához használták-e fel, és milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja; a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja). Úgy vélik továbbá, hogy az érintett termékre vonatkozó szabványos nyersanyag-végtermék normák nem voltak kellően pontosak, és önmagukban nem alkothatnak a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszert, mivel nem teszik lehetővé az indiai kormány számára annak kellő pontossággal történő ellenőrzését, hogy milyen mennyiségű nyersanyagot használtak fel az exporttermelésben. Ezenkívül az indiai kormány nem végzett további vizsgálatokat a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában, bár hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában ezt rendes körülmények között el kell végezni (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja).

| (181) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók egyike úgy vélte, hogy a rendszer nem kiegyenlíthető, mert a vállalat teljesítette az alapanyag-fogyasztási nyilvántartás független ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségét, ez pedig elégséges ellenőrzésnek minősül az indiai kormány számára. Ez az érvelés nem elfogadható. Az indiai kormány általi ellenőrzés elkülönülten kezelendő a vállalatokra kirótt kötelezettségektől. Az ellenőrző látogatás igazolta, hogy az indiai kormány által működtetett ellenőrző rendszer nem felel meg az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjában előírt szabályoknak. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(181)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett indiai exportáló gyártók egyike úgy vélte, hogy a rendszer nem kiegyenlíthető, mert a vállalat teljesítette az alapanyag-fogyasztási nyilvántartás független ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségét, ez pedig elégséges ellenőrzésnek minősül az indiai kormány számára. Ez az érvelés nem elfogadható. Az indiai kormány általi ellenőrzés elkülönülten kezelendő a vállalatokra kirótt kötelezettségektől. Az ellenőrző látogatás igazolta, hogy az indiai kormány által működtetett ellenőrző rendszer nem felel meg az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontjában előírt szabályoknak. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (182) | Ugyanez az a fél azt is elmondta, hogy az engedélyek egyesítése Indiában jogszerű, valamint hogy a vállalatot nem érheti hátrány amiatt, hogy a támogatáskülönbözet kiszámításához az érintett termék forgalma helyett a teljes exportforgalmat használja. Az engedélyek egyesítésének indiai jogszerűsége ebben az összefüggésben irreleváns. A vizsgálat eredményei szerint az egyesítés nyomán ésszerűen nem lehetett azonosítani PSF-re vonatkozó engedélyeket. A támogatáskülönbözet kiszámítása valójában nem a PSF-szintű, hanem az üzletági szintű gazdasági előnyökön kellett, hogy alapuljon, mivel az ellenőrzött információk alapján az (egyéb termékek előállításához igénybe vett) alapanyagok felhasználása nem volt megfelelően hozzárendelhető csak a PSF-hez. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(182)

Ugyanez az a fél azt is elmondta, hogy az engedélyek egyesítése Indiában jogszerű, valamint hogy a vállalatot nem érheti hátrány amiatt, hogy a támogatáskülönbözet kiszámításához az érintett termék forgalma helyett a teljes exportforgalmat használja. Az engedélyek egyesítésének indiai jogszerűsége ebben az összefüggésben irreleváns. A vizsgálat eredményei szerint az egyesítés nyomán ésszerűen nem lehetett azonosítani PSF-re vonatkozó engedélyeket. A támogatáskülönbözet kiszámítása valójában nem a PSF-szintű, hanem az üzletági szintű gazdasági előnyökön kellett, hogy alapuljon, mivel az ellenőrzött információk alapján az (egyéb termékek előállításához igénybe vett) alapanyagok felhasználása nem volt megfelelően hozzárendelhető csak a PSF-hez. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (183) | A (165) preambulumbekezdés a), d) és e) alpontjában említett alrendszerek ezért kiegyenlíthetők. |
| --- | --- |

(183)

A (165) preambulumbekezdés a), d) és e) alpontjában említett alrendszerek ezért kiegyenlíthetők.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (184) | Megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a túlzott mértékű vámelengedés csak akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott mértékű vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(184)

Megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a túlzott mértékű vámelengedés csak akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott mértékű vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (185) | Az AAS rendszert igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget vetítették ki az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(185)

Az AAS rendszert igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget vetítették ki az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (186) | A vizsgálati időszakban az érintett három vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,11 %, 1,89 % és 4,31 % volt. |
| --- | --- |

(186)

A vizsgálati időszakban az érintett három vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,11 %, 1,89 % és 4,31 % volt.

3.2.6.   Vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (DFIA)

a)   Jogalap

| (187) | A DFIA részletes leírását az FTP 09-14 dokumentum 4.2.1–4.2.47. bekezdése, valamint a HOP I 09-14 4.31–4.36. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(187)

A DFIA részletes leírását az FTP 09-14 dokumentum 4.2.1–4.2.47. bekezdése, valamint a HOP I 09-14 4.31–4.36. fejezete tartalmazza.

b)   Támogathatóság

| (188) | A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(188)

A rendszer igénybevételére minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (189) | A DFIA egy olyan, exportot megelőző és exportot követő rendszer, amely lehetővé teszi a SION szerint meghatározott áruk vámmentes importját, amelyeket azonban – átruházható DFIA esetén – nem feltétlenül kell az exportált termék gyártásához felhasználni. |
| --- | --- |

(189)

A DFIA egy olyan, exportot megelőző és exportot követő rendszer, amely lehetővé teszi a SION szerint meghatározott áruk vámmentes importját, amelyeket azonban – átruházható DFIA esetén – nem feltétlenül kell az exportált termék gyártásához felhasználni.

| (190) | A DFIA csak azon alapanyagok importjára vonatkozik, amelyek a SION előírásainak eleget tesznek. Az importjogosultság a SION normákban említett mennyiségre és értékre korlátozódik, de kérésre ezt a regionális hatóságok felülvizsgálhatják. |
| --- | --- |

(190)

A DFIA csak azon alapanyagok importjára vonatkozik, amelyek a SION előírásainak eleget tesznek. Az importjogosultság a SION normákban említett mennyiségre és értékre korlátozódik, de kérésre ezt a regionális hatóságok felülvizsgálhatják.

| (191) | Az exportkötelezettségre 20 %-os minimum értéknövelési követelmény vonatkozik. Az export lebonyolítható a DFIA engedély reményében, amely esetben az importjogosultságot az ideiglenes export arányában állapítják meg. |
| --- | --- |

(191)

Az exportkötelezettségre 20 %-os minimum értéknövelési követelmény vonatkozik. Az export lebonyolítható a DFIA engedély reményében, amely esetben az importjogosultságot az ideiglenes export arányában állapítják meg.

| (192) | Az exportkötelezettség teljesítése után az exportőr igényelheti a DFIA engedély átruházhatóságát, ami a gyakorlatban a vámmentes importengedély piaci értékesítésnek jóváhagyását jelenti. |
| --- | --- |

(192)

Az exportkötelezettség teljesítése után az exportőr igényelheti a DFIA engedély átruházhatóságát, ami a gyakorlatban a vámmentes importengedély piaci értékesítésnek jóváhagyását jelenti.

| (193) | A vizsgálati időszakban a mintában szereplő exportáló gyártók közül egy vette igénybe a DFIA rendszert. |
| --- | --- |

(193)

A vizsgálati időszakban a mintában szereplő exportáló gyártók közül egy vette igénybe a DFIA rendszert.

d)   A DFIA rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (194) | A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, hiszen csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttat, mivel javítja azok likviditását. |
| --- | --- |

(194)

A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. Az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, hiszen csökkenti az egyébként esedékes vámbevételét és a vizsgált exportőröknek kedvezményt juttat, mivel javítja azok likviditását.

| (195) | Ezen túlmenően a DFIA jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(195)

Ezen túlmenően a DFIA jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (196) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Ennek konkrét okai a következők: i. megengedi az olyan alapanyagok importköltségeinek utólagos megtérítését vagy visszatérítését, amelyeket más termék előállításához használnak fel; ii. nem áll rendelkezésre olyan ellenőrző rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy az exportált termék előállításához felhasználnak-e alapanyagokat, és ha igen, melyeket, illetve hogy keletkezett-e túlzott mértékű előny az alaprendelet I. melléklete i) pontja, valamint a II. és III. melléklete értelmében; és iii. az igazolások/engedélyek átruházhatósága azt jelenti, hogy egy DFIA-ban részesülő exportőrt semmi nem kötelez arra, hogy az igazolást ténylegesen felhasználja alapanyagok behozatalához. |
| --- | --- |

(196)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető megengedhető vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Ennek konkrét okai a következők: i. megengedi az olyan alapanyagok importköltségeinek utólagos megtérítését vagy visszatérítését, amelyeket más termék előállításához használnak fel; ii. nem áll rendelkezésre olyan ellenőrző rendszer vagy eljárás, amely megerősítené, hogy az exportált termék előállításához felhasználnak-e alapanyagokat, és ha igen, melyeket, illetve hogy keletkezett-e túlzott mértékű előny az alaprendelet I. melléklete i) pontja, valamint a II. és III. melléklete értelmében; és iii. az igazolások/engedélyek átruházhatósága azt jelenti, hogy egy DFIA-ban részesülő exportőrt semmi nem kötelez arra, hogy az igazolást ténylegesen felhasználja alapanyagok behozatalához.

| (197) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett egyik indiai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az Indiában működő ellenőrző rendszer ésszerű, hatékony és megfelel India általános kereskedelmi gyakorlatának, így a rendszer kiegyenlítésének „elsődleges” oka nem áll fenn. A fentiekkel ellentétben a vizsgálat nem igazolta, hogy az Indiában működő ellenőrző rendszer lehetővé tenné annak megerősítését, hogy az exportált termék előállításához felhasználnak-e alapanyagokat, és ha igen, melyeket, illetve hogy keletkezett-e túlzott mértékű előny az alaprendelet I. melléklete i) pontja, valamint a II. és III. melléklete értelmében Ezenkívül a gyártó azt sem vitatta, hogy a rendszer megengedi az olyan alapanyagok importköltségeinek utólagos megtérítését vagy visszatérítését, amelyeket más termék előállításához használnak fel, sem pedig azt, hogy az igazolások/engedélyek átruházhatósága azt jelenti, hogy egy DFIA-ban részesülő exportőrt semmi nem kötelez arra, hogy az igazolást ténylegesen felhasználja alapanyagok behozatalához. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(197)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett egyik indiai exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az Indiában működő ellenőrző rendszer ésszerű, hatékony és megfelel India általános kereskedelmi gyakorlatának, így a rendszer kiegyenlítésének „elsődleges” oka nem áll fenn. A fentiekkel ellentétben a vizsgálat nem igazolta, hogy az Indiában működő ellenőrző rendszer lehetővé tenné annak megerősítését, hogy az exportált termék előállításához felhasználnak-e alapanyagokat, és ha igen, melyeket, illetve hogy keletkezett-e túlzott mértékű előny az alaprendelet I. melléklete i) pontja, valamint a II. és III. melléklete értelmében Ezenkívül a gyártó azt sem vitatta, hogy a rendszer megengedi az olyan alapanyagok importköltségeinek utólagos megtérítését vagy visszatérítését, amelyeket más termék előállításához használnak fel, sem pedig azt, hogy az igazolások/engedélyek átruházhatósága azt jelenti, hogy egy DFIA-ban részesülő exportőrt semmi nem kötelez arra, hogy az igazolást ténylegesen felhasználja alapanyagok behozatalához. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (198) | Megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik. |
| --- | --- |

(198)

Megengedhető vám-visszatérítési rendszerek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerek hiányában a kiegyenlíthető előny a nyersanyagok importálása esetén rendes esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. E tekintetben megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a „túlzott” mértékű vámelengedés kiegyenlítéséről rendelkezik.

| (199) | Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a túlzott mértékű vámelengedés csak akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott mértékű vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására. |
| --- | --- |

(199)

Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint a túlzott mértékű vámelengedés csak akkor egyenlíthető ki, ha az alaprendelet II. és III. mellékleteiben előírt feltételek fennállnak. Ezek a feltételek azonban a jelen esetben nem teljesültek. Tehát, ha a megfelelő nyomonkövetési eljárás megléte nem bizonyított, a visszatérítési rendszerekre vonatkozó fenti kivételt nem kell alkalmazni, és helyette a ki nem fizetett vámok (bevételkiesés) mennyiségének kiegyenlítésére, nem pedig a túlzott mértékű vámelengedés kiegyenlítésére vonatkozó szokásos szabály alkalmazandó. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó túlzott elengedés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóságra hárul. Ezzel szemben az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a vizsgálatot folytató hatóságnak kielégítő bizonyítékot kell találnia az állítólagos ellenőrzési rendszer alkalmasságának megcáfolására.

| (200) | A DFIA rendszert igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget vetítették ki az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(200)

A DFIA rendszert igénybe vevő vállalatok támogatásának összegét az alkalmazott alrendszer keretében a vizsgálati időszak során importált anyagokra ki nem vetett importvámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdése értelmében e támogatási összeget vetítették ki az érintett termék vizsgálati időszak alatti exportforgalmára (nevező), mivel a támogatást az exportteljesítmény függvényében adták, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (201) | A vizsgálati időszakban az egyetlen érintett vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 4,95 % volt. |
| --- | --- |

(201)

A vizsgálati időszakban az egyetlen érintett vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 4,95 % volt.

3.2.7.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere (EPCGS)

a)   Jogalap

| (202) | Az EPCGS részletes leírása az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 09-14 5. fejezetében található. |
| --- | --- |

(202)

Az EPCGS részletes leírása az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 09-14 5. fejezetében található.

b)   Támogathatóság

| (203) | E rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(203)

E rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (204) | Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. Az FTP 09–14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(204)

Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 3 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált beruházási javakat meghatározott idő alatt meghatározott mennyiségű exporttermék előállítására kell felhasználni. Az FTP 09–14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (205) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is. |
| --- | --- |

(205)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.

| (206) | Megállapítást nyert, hogy az EPCGS keretében a mintában szereplő három vállalat koncessziókat kapott, amelyeket a vizsgálati időszakban az érintett termék vonatkozásában nyújtottak. |
| --- | --- |

(206)

Megállapítást nyert, hogy az EPCGS keretében a mintában szereplő három vállalat koncessziókat kapott, amelyeket a vizsgálati időszakban az érintett termék vonatkozásában nyújtottak.

d)   Az EPCGS-sel kapcsolatos következtetések

| (207) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(207)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat likviditását.

| (208) | Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. |
| --- | --- |

(208)

Továbbá az EPCGS-szabályozás jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhetők el. Ezért ez a rendszer az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése a) pontjának első albekezdése szerint egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.

| (209) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során. |
| --- | --- |

(209)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A beruházási javak nem tartoznak az ilyen megengedhető rendszerek hatálya alá, amint az alaprendelet I. mellékletének i. pontja meghatározza, mivel nem használják őket el az exportált termékek előállítása során.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (210) | A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A vizsgálati időszakban kifizetett támogatási összeget ezután a meg nem fizetett vámok teljes összegének az értékcsökkenési időszakkal való elosztásával számították ki. Az így kiszámított és a vizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábakkal, annak érdekében, hogy az tükrözze az időszak során élvezett előny teljes értékét. E célra a vizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták. |
| --- | --- |

(210)

A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. A vizsgálati időszakban kifizetett támogatási összeget ezután a meg nem fizetett vámok teljes összegének az értékcsökkenési időszakkal való elosztásával számították ki. Az így kiszámított és a vizsgálati időszakra vonatkozó összeget kiigazították az adott időszakra érvényes kamatlábakkal, annak érdekében, hogy az tükrözze az időszak során élvezett előny teljes értékét. E célra a vizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatlábat ítélték megfelelőnek. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás összegének a kiszámításához a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjakat indokolt kérésre levonták.

| (211) | Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget az érintett termék vizsgálati időszak alatti megfelelő exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált. |
| --- | --- |

(211)

Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget az érintett termék vizsgálati időszak alatti megfelelő exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és megítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékek mennyisége szolgált.

| (212) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett két indiai exportáló gyártó a támogatási összeg kiszámításának a felülvizsgálatát kérte. Érvelésük szerint az EPCG-engedély érvénytelenítésére kerülhet sor, ami a beruházási javak belföldi forrásból történő beszerzéséhez vezethet, és ez esetben központi jövedéki adó van érvényben. E tekintetben azonban nincs kifejezett utalás érvénytelenített engedélyekre. Ezenkívül ezt a témát a vizsgálat során, amikor az állítás megfelelően ellenőrizhető lett volna, nem vetették fel. A támogatás összegének meghatározása mindenesetre a mintában szereplő vállalat e rendszer keretében beszerzett alapanyagainak a nyilvántartásán alapult. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(212)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett két indiai exportáló gyártó a támogatási összeg kiszámításának a felülvizsgálatát kérte. Érvelésük szerint az EPCG-engedély érvénytelenítésére kerülhet sor, ami a beruházási javak belföldi forrásból történő beszerzéséhez vezethet, és ez esetben központi jövedéki adó van érvényben. E tekintetben azonban nincs kifejezett utalás érvénytelenített engedélyekre. Ezenkívül ezt a témát a vizsgálat során, amikor az állítás megfelelően ellenőrizhető lett volna, nem vetették fel. A támogatás összegének meghatározása mindenesetre a mintában szereplő vállalat e rendszer keretében beszerzett alapanyagainak a nyilvántartásán alapult. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (213) | A vizsgálati időszakban az érintett három vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,37 %, 0,40 % és 0,46 % volt. |
| --- | --- |

(213)

A vizsgálati időszakban az érintett három vállalat esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,37 %, 0,40 % és 0,46 % volt.

3.2.8.   Ösztönzőcsomag-rendszer (PSI)

a)   Jogalap

| (214) | Maharashtra kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosít az iparnak a kevésbé fejlett területeken való elterjesztése érdekében, az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert a bevezetése óta többször átalakították, a jelenlegi vizsgálat vonatkozásában a 2001. és 2007. évi változatok mérvadók. A 2001. évi ösztönzőcsomag-rendszert 2001. március 31-én indították el az IDL-1021/(CR-73)/IND-8 határozattal. A 2007. évi ösztönzőcsomag-rendszert 2007. március 30-én indították el az IDL-1707/(CR-50)/IND-8 határozattal. |
| --- | --- |

(214)

Maharashtra kormánya 1964 óta az „ösztönzőcsomag-rendszer” néven ismert rendszer keretében ösztönzőket biztosít az iparnak a kevésbé fejlett területeken való elterjesztése érdekében, az állam fejlődő régióiban újonnan terjeszkedő egységek alapításához. A rendszert a bevezetése óta többször átalakították, a jelenlegi vizsgálat vonatkozásában a 2001. és 2007. évi változatok mérvadók. A 2001. évi ösztönzőcsomag-rendszert 2001. március 31-én indították el az IDL-1021/(CR-73)/IND-8 határozattal. A 2007. évi ösztönzőcsomag-rendszert 2007. március 30-én indították el az IDL-1707/(CR-50)/IND-8 határozattal.

b)   Támogathatóság

| (215) | Az említett határozatok felsorolják az ágazatok és vállalatok azon csoportjait, amelyek az ösztönzőrendszerek keretében támogathatók. |
| --- | --- |

(215)

Az említett határozatok felsorolják az ágazatok és vállalatok azon csoportjait, amelyek az ösztönzőrendszerek keretében támogathatók.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (216) | Annak érdekében, hogy a kevésbé fejlett régiókban megtelepedésre ösztönözze a vállalatokat, a maharashtrai kormány ösztönzőcsomagot hozott létre a Maharashtra állam fejlődő régiójában létrehozandó új, illetve terjeszkedő vállalatok számára. A határozat I. melléklete meghatározza az említett állam azon területeit, amelyek tekintetében a rendszer keretében kedvezmények nyújthatók. A 2007. évi rendszer keretében azonban csak abban az esetben vehetők igénybe ösztönzők, ha a 2007. évi rendszer szerinti támogathatósági igazolást („Eligibility Certificate”) állítottak ki, és a kedvezményezett megfelel az igazolásban meghatározott előírásoknak/feltételeknek. Ezt az igazolást a végrehajtó hatóság (állami szerv) állítja ki, és az a kedvezményezett (az úgynevezett támogatható vállalat) általi kereskedelmi célú termelés megkezdésének napjától érvényes. |
| --- | --- |

(216)

Annak érdekében, hogy a kevésbé fejlett régiókban megtelepedésre ösztönözze a vállalatokat, a maharashtrai kormány ösztönzőcsomagot hozott létre a Maharashtra állam fejlődő régiójában létrehozandó új, illetve terjeszkedő vállalatok számára. A határozat I. melléklete meghatározza az említett állam azon területeit, amelyek tekintetében a rendszer keretében kedvezmények nyújthatók. A 2007. évi rendszer keretében azonban csak abban az esetben vehetők igénybe ösztönzők, ha a 2007. évi rendszer szerinti támogathatósági igazolást („Eligibility Certificate”) állítottak ki, és a kedvezményezett megfelel az igazolásban meghatározott előírásoknak/feltételeknek. Ezt az igazolást a végrehajtó hatóság (állami szerv) állítja ki, és az a kedvezményezett (az úgynevezett támogatható vállalat) általi kereskedelmi célú termelés megkezdésének napjától érvényes.

| (217) | A PSI több alrendszert tartalmaz, amelyek közül az alábbi kettő a mintában szereplő két exportáló gyártó számára biztosított gazdasági előnyöket a vizsgálati időszakban: |
| --- | --- |

(217)

| — | villamosenergiaadó-mentesség (EDE), |
| --- | --- |

—

villamosenergiaadó-mentesség (EDE),

| — | ipartámogatási szubvenció (IPS). |
| --- | --- |

—

ipartámogatási szubvenció (IPS).

| (218) | Az EDE azon új támogatható vállalatok számára adható, amelyeket meghatározott régiókban hoztak létre a támogathatósági igazolásban megadott időtartamra. A jelen esetben a két érintett exportáló gyártó 9, illetve 7 évre mentesül a villamosenergia-adó megfizetése alól. Az állam egyéb régióiban a 100 %-ban exportorientált egységek, valamint az információ- és biotechnológiai vállalatok – 10 éven keresztül – mentesülnek a villamosenergia-adó megfizetése alól. |
| --- | --- |

(218)

Az EDE azon új támogatható vállalatok számára adható, amelyeket meghatározott régiókban hoztak létre a támogathatósági igazolásban megadott időtartamra. A jelen esetben a két érintett exportáló gyártó 9, illetve 7 évre mentesül a villamosenergia-adó megfizetése alól. Az állam egyéb régióiban a 100 %-ban exportorientált egységek, valamint az információ- és biotechnológiai vállalatok – 10 éven keresztül – mentesülnek a villamosenergia-adó megfizetése alól.

| (219) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a mintában szereplő egy, Maharashtra államban működő exportáló gyártónak származott gazdasági előnye a villamosenergia-adó alóli mentességet biztosító alrendszerből. |
| --- | --- |

(219)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a mintában szereplő egy, Maharashtra államban működő exportáló gyártónak származott gazdasági előnye a villamosenergia-adó alóli mentességet biztosító alrendszerből.

| (220) | Az IPS a támogatható költségeknek a PSI rendszer egyéb alrendszereiből, pl. az EDE-ből származó gazdasági előnyökkel csökkentett összegéből számított 75–100 %-os támogatásra jogosítja fel a kedvezményezettet. Ez a gazdasági előny a támogathatósági igazolásban meghatározott időszakon keresztül nyújtható, és nem haladhatja meg a Maharashtra állam részére ugyanabban az időszakban fizetett héa értékét. A támogatható költségek az épületekre, gépekre és berendezésekre fordított tőkekiadások. |
| --- | --- |

(220)

Az IPS a támogatható költségeknek a PSI rendszer egyéb alrendszereiből, pl. az EDE-ből származó gazdasági előnyökkel csökkentett összegéből számított 75–100 %-os támogatásra jogosítja fel a kedvezményezettet. Ez a gazdasági előny a támogathatósági igazolásban meghatározott időszakon keresztül nyújtható, és nem haladhatja meg a Maharashtra állam részére ugyanabban az időszakban fizetett héa értékét. A támogatható költségek az épületekre, gépekre és berendezésekre fordított tőkekiadások.

| (221) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő két, Maharashtra államban működő exportáló gyártónak származott gazdasági előnye az IPS alrendszerből. |
| --- | --- |

(221)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő két, Maharashtra államban működő exportáló gyártónak származott gazdasági előnye az IPS alrendszerből.

| (222) | A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett két indiai exportáló gyártó elmondta, hogy a maharashtrai kormány által nyújtott IPS alrendszer sem közvetlenül, sem közvetve nem vonatkozik a PSF gyártási, termelési és exportálási szakaszára, és hogy ez a gazdasági előny a megfizetett belföldi adók összegétől függ. Azt is kifejtették, hogy a rendszer célja nem az, hogy gazdasági előnyöket nyújtson az exportáló gyártóknak, hanem hogy ellensúlyozza a régió elmaradottságából származó költségeket, így a rendszer nem kiegyenlíthető. Ezenkívül elmondták, hogy a rendszert ismétlődő támogatásként, hanem eszközbeszerzési támogatásként kell kezelni, és hogy az igénybe vett teljes gazdasági előnyt szét kell osztani a támogatott tőke teljes értékcsökkenési időszakán. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat megállapította, hogy a (220) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a támogatást évente fizetik a támogatható költségekre, amelyek az épületekre, gépekre és berendezésekre fordított tőkekiadásokat jelentik. Ezek a költségek közvetlenül kapcsolódnak a PSF-hez. Önmagában az a tény, hogy az évente igényelhető összeg felső határa az ugyanazon időszak alatt a maharashtrai kormánynak fizetett belföldi adók összegében van meghatározva, nem változtat azon, hogy a maharashtrai kormány által évente biztosított gazdasági előny az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, amely gazdasági előnyhöz juttatja a vizsgált exportáló gyártókat. Végül az évente fizetett támogatás nem rendelkezik az eszközbeszerzési támogatások jellemzőivel, még akkor sem, ha a kifizetés beruházási javakkal kapcsolatos költségeken alapul. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(222)

A nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett két indiai exportáló gyártó elmondta, hogy a maharashtrai kormány által nyújtott IPS alrendszer sem közvetlenül, sem közvetve nem vonatkozik a PSF gyártási, termelési és exportálási szakaszára, és hogy ez a gazdasági előny a megfizetett belföldi adók összegétől függ. Azt is kifejtették, hogy a rendszer célja nem az, hogy gazdasági előnyöket nyújtson az exportáló gyártóknak, hanem hogy ellensúlyozza a régió elmaradottságából származó költségeket, így a rendszer nem kiegyenlíthető. Ezenkívül elmondták, hogy a rendszert ismétlődő támogatásként, hanem eszközbeszerzési támogatásként kell kezelni, és hogy az igénybe vett teljes gazdasági előnyt szét kell osztani a támogatott tőke teljes értékcsökkenési időszakán. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat megállapította, hogy a (220) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a támogatást évente fizetik a támogatható költségekre, amelyek az épületekre, gépekre és berendezésekre fordított tőkekiadásokat jelentik. Ezek a költségek közvetlenül kapcsolódnak a PSF-hez. Önmagában az a tény, hogy az évente igényelhető összeg felső határa az ugyanazon időszak alatt a maharashtrai kormánynak fizetett belföldi adók összegében van meghatározva, nem változtat azon, hogy a maharashtrai kormány által évente biztosított gazdasági előny az indiai kormány részéről pénzügyi hozzájárulást jelent, amely gazdasági előnyhöz juttatja a vizsgált exportáló gyártókat. Végül az évente fizetett támogatás nem rendelkezik az eszközbeszerzési támogatások jellemzőivel, még akkor sem, ha a kifizetés beruházási javakkal kapcsolatos költségeken alapul. Ezért ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.

d)   Az EDE és az IPS rendszerrel kapcsolatos következtetések

| (223) | Mindkét alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulását jelenti, amely a vizsgált exportőrök számára gazdasági előnyt biztosított. |
| --- | --- |

(223)

Mindkét alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulását jelenti, amely a vizsgált exportőrök számára gazdasági előnyt biztosított.

| (224) | Ezek a támogatási alrendszerek az alaprendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyediek, mivel maga a jogszabály, amely szerint a támogatást biztosító hatóság tevékenykedik, egy kijelölt földrajzi térségen belül működő, korlátozott számú vállalatra korlátozza a rendszerhez való hozzáférést. |
| --- | --- |

(224)

Ezek a támogatási alrendszerek az alaprendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyediek, mivel maga a jogszabály, amely szerint a támogatást biztosító hatóság tevékenykedik, egy kijelölt földrajzi térségen belül működő, korlátozott számú vállalatra korlátozza a rendszerhez való hozzáférést.

| (225) | Következésképp ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(225)

Következésképp ezt a támogatást kiegyenlíthetőnek kell tekinteni.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (226) | Az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének és 5. cikkének megfelelően a kiegyenlíthető támogatás összegét a kedvezményezettnek az érintett termékkel kapcsolatban nyújtott, a vizsgálati időszak alatt feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően állapították meg. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt az összeget (számláló) vetítették ki az exportáló gyártó vizsgálati időszak alatti, az érintett termék tekintetében realizált teljes exportforgalmára, mivel a támogatás nem az exportteljesítmény függvényében történt, és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(226)

Az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének és 5. cikkének megfelelően a kiegyenlíthető támogatás összegét a kedvezményezettnek az érintett termékkel kapcsolatban nyújtott, a vizsgálati időszak alatt feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően állapították meg. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt az összeget (számláló) vetítették ki az exportáló gyártó vizsgálati időszak alatti, az érintett termék tekintetében realizált teljes exportforgalmára, mivel a támogatás nem az exportteljesítmény függvényében történt, és nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (227) | Az ezt a gazdasági előnyt igénybe vevő egyetlen vállalat esetében az EDE alrendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,31 % volt. |
| --- | --- |

(227)

Az ezt a gazdasági előnyt igénybe vevő egyetlen vállalat esetében az EDE alrendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,31 % volt.

| (228) | A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok esetében az IPS alrendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,03 % és 1,91 % volt. |
| --- | --- |

(228)

A vizsgálati időszakban az érintett vállalatok esetében az IPS alrendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 1,03 % és 1,91 % volt.

3.2.9.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (229) | A megállapítások alapján az alábbi táblázatban összefoglaltak szerint a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a kiegyenlíthető támogatások teljes összege értékarányosan kifejezve 4,16 % és 7,65 % között változott.

  1. táblázat


  A kiegyenlíthető támogatások összege – India















  (%) |
| --- | --- |
| Támogatási rendszer | FMS | FPS | DDS | AAS | DFIA | EPCGS | PSI/EDE | PSI/IPS | Összesen |
| Vállalat |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd. | 0,42 | 1,77 | — | — | — | — | 0,31 | 1,91 | 4,41 |
| Ganesha Ecosphere Ltd. | — | 1,95 | 0,24 | 0,11 | 4,95 | 0,40 | — | — | 7,65 |
| Indo Rama Synthetics Ltd. | 0,15 | 1,75 | — | 1,89 | — | 0,37 | — | 1,03 | 5,19 |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd. | 0,19 | 1,85 | 2,12 | — | — | — | — | — | 4,16 |
| Reliance Industries Limited | 0,63 | 1,59 | — | 4,31 | — | 0,46 | — | — | 6,99 |

(229)

A megállapítások alapján az alábbi táblázatban összefoglaltak szerint a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a kiegyenlíthető támogatások teljes összege értékarányosan kifejezve 4,16 % és 7,65 % között változott.

1. táblázat

A kiegyenlíthető támogatások összege – India

(%)

Támogatási rendszer

FMS

FPS

DDS

AAS

DFIA

EPCGS

PSI/EDE

PSI/IPS

Összesen

Vállalat

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.

0,42

1,77

—

—

—

—

0,31

1,91

4,41

Ganesha Ecosphere Ltd.

—

1,95

0,24

0,11

4,95

0,40

—

—

7,65

Indo Rama Synthetics Ltd.

0,15

1,75

—

1,89

—

0,37

—

1,03

5,19

Polyfibre Industries Pvt. Ltd.

0,19

1,85

2,12

—

—

—

—

—

4,16

Reliance Industries Limited

0,63

1,59

—

4,31

—

0,46

—

—

6,99

3.3.   VIETNAM

3.3.1.   Általános rész

| (230) | A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag vietnami kormányzati támogatásban részesülnek:






  A. | a PSF-ágazatnak az állami tulajdonú lévő bankok által biztosított kedvezményes kormányzati hitelnyújtás, valamint a magánbankok kormányzat általi megbízása és utasítása, továbbá kamattámogatás; |
| --- | --- | --- |

(230)

A Bizottság a panaszban, illetve a kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a következő rendszereket vizsgálta, mivel ezek állítólag vietnami kormányzati támogatásban részesülnek:

A.

a PSF-ágazatnak az állami tulajdonú lévő bankok által biztosított kedvezményes kormányzati hitelnyújtás, valamint a magánbankok kormányzat általi megbízása és utasítása, továbbá kamattámogatás;

| B. | a kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek; |
| --- | --- |

B.

a kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek;

| C. | földterület és egyéb földdel kapcsolatos juttatások állam általi biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében; |
| --- | --- |

C.

földterület és egyéb földdel kapcsolatos juttatások állam általi biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében;

| D. | közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok; |
| --- | --- |

D.

közvetlen adókkal kapcsolatos mentességi és adócsökkentési programok;

| E. | közvetett adó- és behozatalivám-programok; |
| --- | --- |

E.

közvetett adó- és behozatalivám-programok;

| F. | befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenése; |
| --- | --- |

F.

befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenése;

| G. | egyéb támogatási programok, egyebek mellett regionális és önkormányzati rendszerek. |
| --- | --- |

G.

egyéb támogatási programok, egyebek mellett regionális és önkormányzati rendszerek.

| (231) | A Bizottság a panaszban foglalt valamennyi rendszert megvizsgálta. Valamennyi rendszer esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint megállapítható-e a vietnami kormány általi pénzügyi hozzájárulás és az exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előny. A vizsgálat eredményei szerint ebben az esetben a vizsgált rendszerekre nyújtott gazdasági előny nem éri el az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében (4) meghatározott de minimis küszöbértéket. Ezért a Bizottság nem látja szükségesnek az egyes rendszerek kiegyenlíthetőségének a megállapítását. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság a panaszban foglalt valamennyi rendszert megvizsgálta. Valamennyi rendszer esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint megállapítható-e a vietnami kormány általi pénzügyi hozzájárulás és az exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előny. A vizsgálat eredményei szerint ebben az esetben a vizsgált rendszerekre nyújtott gazdasági előny nem éri el az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében (4) meghatározott de minimis küszöbértéket. Ezért a Bizottság nem látja szükségesnek az egyes rendszerek kiegyenlíthetőségének a megállapítását.

| (232) | Az egyértelműség és az átláthatóság kedvéért azonban az alábbiakban sor kerül a rendszerek részletes ismertetésére és az egyedi vállalatoknak nyújtandó kapcsolódó támogatási ráták meghatározására, tekintet nélkül arra, hogy a támogatások kiegyenlíthetőnek tekinthetők vagy sem. A gazdasági előny kiszámítása az alaprendelet 6. cikke szerint történt. |
| --- | --- |

(232)

Az egyértelműség és az átláthatóság kedvéért azonban az alábbiakban sor kerül a rendszerek részletes ismertetésére és az egyedi vállalatoknak nyújtandó kapcsolódó támogatási ráták meghatározására, tekintet nélkül arra, hogy a támogatások kiegyenlíthetőnek tekinthetők vagy sem. A gazdasági előny kiszámítása az alaprendelet 6. cikke szerint történt.

3.3.2.   Egyedi támogatási rendszerek

A mintába felvett vietnami exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban nem használt támogatási rendszerek

| (233) | A vizsgálat eredményei szerint a mintába felvett vietnami exportáló gyártók az alábbi támogatási rendszereket nem használták:






  a) | a kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek; |
| --- | --- | --- |

(233)

A vizsgálat eredményei szerint a mintába felvett vietnami exportáló gyártók az alábbi támogatási rendszereket nem használták:

a)

a kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek;

| b) | befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenése; |
| --- | --- |

b)

befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenése;

| c) | egyéb támogatási programok, egyebek mellett regionális és önkormányzati rendszerek. |
| --- | --- |

c)

egyéb támogatási programok, egyebek mellett regionális és önkormányzati rendszerek.

| (234) | A kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek tekintetében a panaszban foglalt állítás szerint a PSF előállításához fő nyersanyagként használt PTA-t/MEG-t a vietnami gyártók támogatott árakon szerzik be. A vizsgálat szerint ugyanakkor a vizsgált exportáló gyártók közül egy sem PTA-t/MEG-t használt fő nyersanyagként, hanem mindegyikük újrahasznosított PET-palackokat vagy PET-palackból készült pelyhet alkalmazott. |
| --- | --- |

(234)

A kormányzat által állami tulajdonú vállalatokon keresztül a PSF-ágazatnak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében rendelkezésre bocsátott termékek tekintetében a panaszban foglalt állítás szerint a PSF előállításához fő nyersanyagként használt PTA-t/MEG-t a vietnami gyártók támogatott árakon szerzik be. A vizsgálat szerint ugyanakkor a vizsgált exportáló gyártók közül egy sem PTA-t/MEG-t használt fő nyersanyagként, hanem mindegyikük újrahasznosított PET-palackokat vagy PET-palackból készült pelyhet alkalmazott.

| (235) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a Bizottság csak egyetlen támogatási rendszert, nevezetesen a PTA/MEG támogatott árakon való biztosítását vizsgálta meg részlegesen. E program vonatkozásában a panaszos kifejtette, hogy a minta összeállításának módja, valamint az a tény, hogy több jelentős vietnami PSF-gyártóra nem terjedt ki a vizsgálat, befolyásolta a program megítélését. A panaszos több más állítólagos vietnami támogatási programot is felsorolt, amelyekkel kapcsolatban a panaszban információkkal szolgált. |
| --- | --- |

(235)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy a Bizottság csak egyetlen támogatási rendszert, nevezetesen a PTA/MEG támogatott árakon való biztosítását vizsgálta meg részlegesen. E program vonatkozásában a panaszos kifejtette, hogy a minta összeállításának módja, valamint az a tény, hogy több jelentős vietnami PSF-gyártóra nem terjedt ki a vizsgálat, befolyásolta a program megítélését. A panaszos több más állítólagos vietnami támogatási programot is felsorolt, amelyekkel kapcsolatban a panaszban információkkal szolgált.

| (236) | Ahogy azt a Bizottság a fenti (32)–(34) és (42) preambulumbekezdésben kifejtette, Vietnamban nem volt szükség mintavételre, mivel minden vietnami exportáló gyártó kifejezte együttműködési szándékát, és a három együttműködő gyártótól kapott válaszok a Vietnamból származó behozatal 99 %-át képviselték. Ezért a panaszos mintavétellel kapcsolatos érvei irrelevánsak a vizsgálat megállapításai tekintetében. Ezenkívül pusztán az a tény, hogy Vietnamban léteznek más nagy PSF-gyártók is, nem kérdőjelezi meg az együttműködő exportáló gyártók reprezentativitását. A Bizottság megerősíti, hogy minden, a panaszban foglalt állítólagos támogatás vonatkozásában információkat kért és válaszokat várt, beleértve a panaszos által a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételekben említett támogatásokat is, ám ezekről a programokról bebizonyosodott, hogy azokat az együttműködő exportőrök nem veszik igénybe. A Bizottság részletekkel szolgált a PTA/MEG biztosítása vonatkozásában, mert ez a program a panasz egyik lényegi eleme volt, amely jelentős kiegyenlíthető támogatást biztosíthat. |
| --- | --- |

(236)

Ahogy azt a Bizottság a fenti (32)–(34) és (42) preambulumbekezdésben kifejtette, Vietnamban nem volt szükség mintavételre, mivel minden vietnami exportáló gyártó kifejezte együttműködési szándékát, és a három együttműködő gyártótól kapott válaszok a Vietnamból származó behozatal 99 %-át képviselték. Ezért a panaszos mintavétellel kapcsolatos érvei irrelevánsak a vizsgálat megállapításai tekintetében. Ezenkívül pusztán az a tény, hogy Vietnamban léteznek más nagy PSF-gyártók is, nem kérdőjelezi meg az együttműködő exportáló gyártók reprezentativitását. A Bizottság megerősíti, hogy minden, a panaszban foglalt állítólagos támogatás vonatkozásában információkat kért és válaszokat várt, beleértve a panaszos által a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételekben említett támogatásokat is, ám ezekről a programokról bebizonyosodott, hogy azokat az együttműködő exportőrök nem veszik igénybe. A Bizottság részletekkel szolgált a PTA/MEG biztosítása vonatkozásában, mert ez a program a panasz egyik lényegi eleme volt, amely jelentős kiegyenlíthető támogatást biztosíthat.

A vizsgált vietnami exportáló gyártók által a vizsgálati időszakban használt támogatási rendszerek

| (237) | Az eredmények szerint a vizsgált vietnami exportáló gyártók a vizsgálati időszakban az alábbi rendszereket vették igénybe. |
| --- | --- |

(237)

Az eredmények szerint a vizsgált vietnami exportáló gyártók a vizsgálati időszakban az alábbi rendszereket vették igénybe.

3.3.3.   Kedvezményes hitelnyújtás

3.3.3.1.   A Vietnami Fejlesztési Bank által nyújtott, beruházás utáni kamattámogatás

| (238) | A Vietnami Fejlesztési Bank (Vietnam Development Bank, a továbbiakban: VDB) egy állami tulajdonú fejlesztési bank, amelyet 2006-ban alapítottak a 108/2006/QD-TTg határozattal a fejlesztési beruházási és exporthitelekkel kapcsolatos állami szakpolitikák végrehajtására. A vizsgálati időszakban folyamatban volt egy VDB-program az egyes kereskedelmi bankoktól származó hitelekre biztosított kamattámogatás érdekében. Ennek keretében a Thai Binh csoport vállalatai szerződést kötöttek a VDB-vel a BIDV és a Vietcom Bank által nyújtott hitelek támogatására. |
| --- | --- |

(238)

A Vietnami Fejlesztési Bank (Vietnam Development Bank, a továbbiakban: VDB) egy állami tulajdonú fejlesztési bank, amelyet 2006-ban alapítottak a 108/2006/QD-TTg határozattal a fejlesztési beruházási és exporthitelekkel kapcsolatos állami szakpolitikák végrehajtására. A vizsgálati időszakban folyamatban volt egy VDB-program az egyes kereskedelmi bankoktól származó hitelekre biztosított kamattámogatás érdekében. Ennek keretében a Thai Binh csoport vállalatai szerződést kötöttek a VDB-vel a BIDV és a Vietcom Bank által nyújtott hitelek támogatására.

| (239) | A program jogalapja a 2011. augusztus 30-i 75/2011/ND-CP rendelet, amely a 151/2006/ND-CP, 106/2008/ND-CP és 106/2004 ND-CP rendeletek helyébe lépett. A 75/2011 rendelet alkalmazását megelőzően aláírt szerződések esetén a korábbi rendeletek érvényesek. |
| --- | --- |

(239)

A program jogalapja a 2011. augusztus 30-i 75/2011/ND-CP rendelet, amely a 151/2006/ND-CP, 106/2008/ND-CP és 106/2004 ND-CP rendeletek helyébe lépett. A 75/2011 rendelet alkalmazását megelőzően aláírt szerződések esetén a korábbi rendeletek érvényesek.

| (240) | Az e programból származó gazdasági előnyök mértéke a VDB által nyújtott kamatlábak és a kereskedelmi bankok által e két vállalat részére nyújtott hitelek kamatlába közötti különbözettel egyenlő. A program a kereskedelmi bankok által nyújtott, beruházási projektek finanszírozására használt hosszú és középtávú hitelekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(240)

Az e programból származó gazdasági előnyök mértéke a VDB által nyújtott kamatlábak és a kereskedelmi bankok által e két vállalat részére nyújtott hitelek kamatlába közötti különbözettel egyenlő. A program a kereskedelmi bankok által nyújtott, beruházási projektek finanszírozására használt hosszú és középtávú hitelekre vonatkozik.

| (241) | Az e rendszerből származó gazdasági előny mértéke 0 % és 0,28 % között volt. |
| --- | --- |

(241)

Az e rendszerből származó gazdasági előny mértéke 0 % és 0,28 % között volt.

3.3.3.2.   Egyes állami tulajdonú kereskedelmi bankok által nyújtott alacsony kamatozású hitelek

| (242) | A vizsgálat szerint a vietnami bankszektor jelentős részben állami tulajdonú; a vizsgálati időszakban a vietnami gazdaságban nyújtott hitelek majdnem 50 %-át az 5 nagy állami tulajdonú bank (5) biztosította. A Vietnamban alapított bankok külföldi tulajdoni hányada korlátozva van (6). A kereskedelmi bankokat arra utasítják, hogy nyújtsanak kamattámogatást a vállalkozásoknak (7). A Vietnami Állami Bank határozza meg, hogy a kereskedelmi bankok legfeljebb mekkora kamatot számíthatnak fel az egyes szervezeteknek nyújtott hitelekért (8). A rendelkezésre álló információk alapján az állami tulajdonú kereskedelmi bankok alacsonyabb kamatlábakat kínálnak, mint más bankok. |
| --- | --- |

(242)

A vizsgálat szerint a vietnami bankszektor jelentős részben állami tulajdonú; a vizsgálati időszakban a vietnami gazdaságban nyújtott hitelek majdnem 50 %-át az 5 nagy állami tulajdonú bank (5) biztosította. A Vietnamban alapított bankok külföldi tulajdoni hányada korlátozva van (6). A kereskedelmi bankokat arra utasítják, hogy nyújtsanak kamattámogatást a vállalkozásoknak (7). A Vietnami Állami Bank határozza meg, hogy a kereskedelmi bankok legfeljebb mekkora kamatot számíthatnak fel az egyes szervezeteknek nyújtott hitelekért (8). A rendelkezésre álló információk alapján az állami tulajdonú kereskedelmi bankok alacsonyabb kamatlábakat kínálnak, mint más bankok.

| (243) | Számos, a bankszektorra és a hitelnyújtásra vonatkozó vietnami jogszabály tesz említést a kedvezményes hitelekről. A 2001. évi 1627. sz. rendelet például a kedvezményes hitelezési politika hatálya alá tartozó ügyfeleknek nyújtott hiteleket (20. és 26. cikk), a hitelintézetekről szóló törvény pedig koncessziós hiteleket (27. cikk) említ. |
| --- | --- |

(243)

Számos, a bankszektorra és a hitelnyújtásra vonatkozó vietnami jogszabály tesz említést a kedvezményes hitelekről. A 2001. évi 1627. sz. rendelet például a kedvezményes hitelezési politika hatálya alá tartozó ügyfeleknek nyújtott hiteleket (20. és 26. cikk), a hitelintézetekről szóló törvény pedig koncessziós hiteleket (27. cikk) említ.

| (244) | A támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetendő összeg és a vállalat által a piacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet. |
| --- | --- |

(244)

A támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetendő összeg és a vállalat által a piacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet.

| (245) | A fenti (242) és (243) preambulumbekezdésben leírtak a vietnami pénzügyi ágazat jelentős torzulásaira utalnak. Ezért a Bizottság külső viszonyítási alapot vett igénybe a kedvezményes hitelekből származó gazdasági előny kiszámításához. A fenti (231) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően mindez nem érinti a kedvezményes hitelnyújtásból származó támogatás kiegyenlíthetőségét. Ezenkívül a de minimis támogatás miatt a Bizottság semmilyen végső következtetést nem vont le a tekintetben, hogy az érintett bankok közjogi szervek-e, illetve hogy a bankok által végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e. |
| --- | --- |

(245)

A fenti (242) és (243) preambulumbekezdésben leírtak a vietnami pénzügyi ágazat jelentős torzulásaira utalnak. Ezért a Bizottság külső viszonyítási alapot vett igénybe a kedvezményes hitelekből származó gazdasági előny kiszámításához. A fenti (231) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően mindez nem érinti a kedvezményes hitelnyújtásból származó támogatás kiegyenlíthetőségét. Ezenkívül a de minimis támogatás miatt a Bizottság semmilyen végső következtetést nem vont le a tekintetben, hogy az érintett bankok közjogi szervek-e, illetve hogy a bankok által végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e.

| (246) | A külső viszonyítási alapot csak a VND fizetőeszközben nyújtott hitelekre kellett alkalmazni, mivel semmi nem utalt arra, hogy USD-ben nyújtott hiteleket is támogatnának. Az együttműködő vállalatok közül csak a Thai Binh csoport kapott VND-hitelt. A viszonyítási alapot egy 48 közepes jövedelmű (GDP) országból álló kosár hitelkamatlábaiból számították ki a legutóbbi olyan időszak alapján, amelyhez adatok álltak rendelkezésre (2012). Néhány ország azért került kiválasztásra, mert a GDP-je hasonlít Vietnaméhoz. Ezeket a kamatlábakat aztán kiigazították a vizsgálati időszakban mért inflációval a reálkamatlábak megállapításához, majd kiszámították a 48 ország átlagát azon országok esetében, amelyekhez adatok álltak rendelkezésre. Az országos kamatlábak és az inflációs ráták forrása a Világbank volt. E közepes jövedelmű országok átlagos reálkamatlába 8,23 % a vizsgálati időszakban. Ezt a viszonyítási alapot összehasonlították a vizsgált vállalatoknak nyújtott VND-hitel inflációval kiigazított kamatlábaival. |
| --- | --- |

(246)

A külső viszonyítási alapot csak a VND fizetőeszközben nyújtott hitelekre kellett alkalmazni, mivel semmi nem utalt arra, hogy USD-ben nyújtott hiteleket is támogatnának. Az együttműködő vállalatok közül csak a Thai Binh csoport kapott VND-hitelt. A viszonyítási alapot egy 48 közepes jövedelmű (GDP) országból álló kosár hitelkamatlábaiból számították ki a legutóbbi olyan időszak alapján, amelyhez adatok álltak rendelkezésre (2012). Néhány ország azért került kiválasztásra, mert a GDP-je hasonlít Vietnaméhoz. Ezeket a kamatlábakat aztán kiigazították a vizsgálati időszakban mért inflációval a reálkamatlábak megállapításához, majd kiszámították a 48 ország átlagát azon országok esetében, amelyekhez adatok álltak rendelkezésre. Az országos kamatlábak és az inflációs ráták forrása a Világbank volt. E közepes jövedelmű országok átlagos reálkamatlába 8,23 % a vizsgálati időszakban. Ezt a viszonyítási alapot összehasonlították a vizsgált vállalatoknak nyújtott VND-hitel inflációval kiigazított kamatlábaival.

| (247) | Az e program keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0 % és 1,34 % között volt. |
| --- | --- |

(247)

Az e program keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0 % és 1,34 % között volt.

| (248) | A nyilvánosságra hozatalt követően a vietnami kormány vitatta a vietnami pénzügyi rendszer torzulásaival kapcsolatos következtetéseket; beadványa szerint a Bizottságnak értékelnie kellett volna, hogy az állami tulajdonú kereskedelmi bankok közjogi szervek-e, illetve hogy az általuk végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e. A vietnami kormány szerint ennek elemzése kihatott volna a pénzügyi hozzájárulás létezésével kapcsolatos következtetésre, valamint a program által biztosított gazdasági előny meghatározására szolgáló külső viszonyítási alap használatára. |
| --- | --- |

(248)

A nyilvánosságra hozatalt követően a vietnami kormány vitatta a vietnami pénzügyi rendszer torzulásaival kapcsolatos következtetéseket; beadványa szerint a Bizottságnak értékelnie kellett volna, hogy az állami tulajdonú kereskedelmi bankok közjogi szervek-e, illetve hogy az általuk végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e. A vietnami kormány szerint ennek elemzése kihatott volna a pénzügyi hozzájárulás létezésével kapcsolatos következtetésre, valamint a program által biztosított gazdasági előny meghatározására szolgáló külső viszonyítási alap használatára.

| (249) | A fenti (242)–(243) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a vizsgálat során összegyűjtött információk és bizonyítékok a vietnami bankrendszer jelentős torzulásaira mutatnak rá. E torzulások miatt, összhangban az alaprendeletben lefektetett szabályokkal, a gazdasági előny (ha van ilyen) mértékét külső viszonyítási alap segítségével kell meghatározni. Mivel a vietnami exportáló gyártóknak nyújtott előnyök de minimis mértékűek, a Bizottság nem látja szükségesnek annak vizsgálatát, hogy a bankok közjogi szervek-e, illetve hogy az általuk végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e, ahogy azt a fenti (231) és (232) preambulumbekezdés is tisztázta. |
| --- | --- |

(249)

A fenti (242)–(243) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a vizsgálat során összegyűjtött információk és bizonyítékok a vietnami bankrendszer jelentős torzulásaira mutatnak rá. E torzulások miatt, összhangban az alaprendeletben lefektetett szabályokkal, a gazdasági előny (ha van ilyen) mértékét külső viszonyítási alap segítségével kell meghatározni. Mivel a vietnami exportáló gyártóknak nyújtott előnyök de minimis mértékűek, a Bizottság nem látja szükségesnek annak vizsgálatát, hogy a bankok közjogi szervek-e, illetve hogy az általuk végzett hitelkockázati értékelés elégséges-e, ahogy azt a fenti (231) és (232) preambulumbekezdés is tisztázta.

3.3.4.   Földhasználati jogok biztosítása

| (250) | Mindkét együttműködő exportáló gyártó különleges ipari övezetekben használható földhasználati jogokat kapott. A Thai Binh csoport a földhasználati jogot közvetlenül az államtól kapta, míg a Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (a továbbiakban: VNC) a számára biztosított földterületet egy részben állami tulajdonú társaságon keresztül bérli. |
| --- | --- |

(250)

Mindkét együttműködő exportáló gyártó különleges ipari övezetekben használható földhasználati jogokat kapott. A Thai Binh csoport a földhasználati jogot közvetlenül az államtól kapta, míg a Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (a továbbiakban: VNC) a számára biztosított földterületet egy részben állami tulajdonú társaságon keresztül bérli.

| (251) | A Thai Binh csoport három földterülettel rendelkezik az ipari övezetben. A vizsgálati időszakban a csoport teljes mentességet élvezett két földterület bérleti díjának megfizetése alól. A mentességet a 121/2010/ND-CP és a 142/2005/ND-CP rendelet alapján biztosították. A csoport nem fizetett bérleti díjat a harmadik földterületért sem, mivel az a mentesség kérelmezésére vonatkozó közigazgatási eljárás szakaszában van. A mentesség tárgyát képező bérleti díjak jelentősen elmaradnak a csoport által az ipari övezet közelében található más hasonló földterületekért fizetett díjaktól és jócskán elmaradnak a régióra jellemző szokásos ingatlanáraktól. |
| --- | --- |

(251)

A Thai Binh csoport három földterülettel rendelkezik az ipari övezetben. A vizsgálati időszakban a csoport teljes mentességet élvezett két földterület bérleti díjának megfizetése alól. A mentességet a 121/2010/ND-CP és a 142/2005/ND-CP rendelet alapján biztosították. A csoport nem fizetett bérleti díjat a harmadik földterületért sem, mivel az a mentesség kérelmezésére vonatkozó közigazgatási eljárás szakaszában van. A mentesség tárgyát képező bérleti díjak jelentősen elmaradnak a csoport által az ipari övezet közelében található más hasonló földterületekért fizetett díjaktól és jócskán elmaradnak a régióra jellemző szokásos ingatlanáraktól.

| (252) | A VNC nem kapott teljes mentességet a földhasználati jogok vonatkozásában, de egyértelmű volt, hogy a vizsgálati időszakban gazdasági előnyben részesült. A VNC három földterületet bérel egy részben állami tulajdonú társaságtól. Bár a vietnami kormány azt állította, hogy ezek az ügyletek magánfelek között zajlottak, a rendelkezésre álló információk cáfolják ezt az állítást. A VNC beruházási engedélye kedvezményes juttatásként sorolja fel a földterületek bérlését. Az engedélyben a Quang Ninh-i Népi Bizottság arra kötelezi a VNC-t, hogy vegye bérbe a földterületet ettől a társaságtól. Ezenkívül a földterületet a VNC-nek bérbe adó, részben állami tulajdonú társaság és a földterületek kezeléséért felelős helyi hatóság közötti szerződés szerint a földterület későbbi átadása csak a hatóság által meghatározott bizonyos feltételekkel lehetséges. Ez arra utal, hogy az állam részese a két fél közötti ingatlanügyletnek. |
| --- | --- |

(252)

A VNC nem kapott teljes mentességet a földhasználati jogok vonatkozásában, de egyértelmű volt, hogy a vizsgálati időszakban gazdasági előnyben részesült. A VNC három földterületet bérel egy részben állami tulajdonú társaságtól. Bár a vietnami kormány azt állította, hogy ezek az ügyletek magánfelek között zajlottak, a rendelkezésre álló információk cáfolják ezt az állítást. A VNC beruházási engedélye kedvezményes juttatásként sorolja fel a földterületek bérlését. Az engedélyben a Quang Ninh-i Népi Bizottság arra kötelezi a VNC-t, hogy vegye bérbe a földterületet ettől a társaságtól. Ezenkívül a földterületet a VNC-nek bérbe adó, részben állami tulajdonú társaság és a földterületek kezeléséért felelős helyi hatóság közötti szerződés szerint a földterület későbbi átadása csak a hatóság által meghatározott bizonyos feltételekkel lehetséges. Ez arra utal, hogy az állam részese a két fél közötti ingatlanügyletnek.

| (253) | A gazdasági előny értékelése céljából a Bizottság összehasonlította az ipari övezetekben zajló ügyletekben alkalmazott alacsony ingatlanárakat egy hasonló földterületeken alkalmazott viszonyítási árral. A vizsgálat arra utaló jeleket talált, hogy a vietnami ingatlanpiacot állami beavatkozással szabályozzák és torzítják, mivel egyes kijelölt ipari övezetekben és/vagy támogatott üzleti ágazatokban mentesség vagy kedvezményes díjazás van érvényben a földhasználati jogok tekintetében. Ebben a konkrét esetben a Bizottság talált egy kellően megbízható, földhasználati jogokkal kapcsolatos ügyletet, mivel az érintett földterület kívül esik minden támogatott övezeten, és mivel az érintett vállalat a PSF-hez nem kapcsolódó területen tevékenykedik és semmilyen állami szakpolitikai ösztönzést nem kap. Az ebben az ügyletben alkalmazott árakat viszonyítási alapként használták fel a gazdasági előnyök értékeléséhez az általános vietnami ingatlanpiaci helyzettel kapcsolatos következtetések sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(253)

A gazdasági előny értékelése céljából a Bizottság összehasonlította az ipari övezetekben zajló ügyletekben alkalmazott alacsony ingatlanárakat egy hasonló földterületeken alkalmazott viszonyítási árral. A vizsgálat arra utaló jeleket talált, hogy a vietnami ingatlanpiacot állami beavatkozással szabályozzák és torzítják, mivel egyes kijelölt ipari övezetekben és/vagy támogatott üzleti ágazatokban mentesség vagy kedvezményes díjazás van érvényben a földhasználati jogok tekintetében. Ebben a konkrét esetben a Bizottság talált egy kellően megbízható, földhasználati jogokkal kapcsolatos ügyletet, mivel az érintett földterület kívül esik minden támogatott övezeten, és mivel az érintett vállalat a PSF-hez nem kapcsolódó területen tevékenykedik és semmilyen állami szakpolitikai ösztönzést nem kap. Az ebben az ügyletben alkalmazott árakat viszonyítási alapként használták fel a gazdasági előnyök értékeléséhez az általános vietnami ingatlanpiaci helyzettel kapcsolatos következtetések sérelme nélkül.

| (254) | Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,17 % és 0,37 % között volt. |
| --- | --- |

(254)

Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,17 % és 0,37 % között volt.

3.3.5.   Közvetlen adómentességet és adócsökkentést biztosító programok

| (255) | Mindkét együttműködő exportáló gyártó több közvetlen adókedvezményt vett igénybe a beruházási engedélyükben szereplő mentességek alapján. E mentességet alapja a 124/2008/ND-CP és a 122/2011/ND-CP rendelettel felváltott 164/2003/ND-CP rendelet, a 140/2012 körlevél és a 152/204/ND-CP rendelettel módosított és kiegészített 164/2003/ND-CP rendelet (a gépek behozatalára vonatkozó vám- és héamentesség). |
| --- | --- |

(255)

Mindkét együttműködő exportáló gyártó több közvetlen adókedvezményt vett igénybe a beruházási engedélyükben szereplő mentességek alapján. E mentességet alapja a 124/2008/ND-CP és a 122/2011/ND-CP rendelettel felváltott 164/2003/ND-CP rendelet, a 140/2012 körlevél és a 152/204/ND-CP rendelettel módosított és kiegészített 164/2003/ND-CP rendelet (a gépek behozatalára vonatkozó vám- és héamentesség).

| (256) | A fenti jogszabályok szerint az adómentességek és adócsökkentések egyebek mellett a különleges ipari övezetekben/parkokban megtelepülő vállalatok, a nagyszámú munkavállalót alkalmazó vállalatok és a gazdaság bizonyos ágazataiban működő vállalatok számára elérhetők. |
| --- | --- |

(256)

A fenti jogszabályok szerint az adómentességek és adócsökkentések egyebek mellett a különleges ipari övezetekben/parkokban megtelepülő vállalatok, a nagyszámú munkavállalót alkalmazó vállalatok és a gazdaság bizonyos ágazataiban működő vállalatok számára elérhetők.

| (257) | A támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy a szokásos adókulcsnak megfelelően fizetendő adó teljes összegéből levonták a csökkentett kedvezményes adókulccsal kifizetett összeget, illetve a teljes mentesség szerinti adóösszeget. A támogatásnak minősülő összegek a legfrissebb éves adóbevallásokon alapulnak. A támogatást a teljes vállalatra vonatkozóan, a CIF paritáson megállapított uniós kiviteli forgalom százalékában határozták meg. |
| --- | --- |

(257)

A támogatás összegét a támogatásban részesülő feleket érintő, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számították ki. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előnyt úgy számították ki, hogy a szokásos adókulcsnak megfelelően fizetendő adó teljes összegéből levonták a csökkentett kedvezményes adókulccsal kifizetett összeget, illetve a teljes mentesség szerinti adóösszeget. A támogatásnak minősülő összegek a legfrissebb éves adóbevallásokon alapulnak. A támogatást a teljes vállalatra vonatkozóan, a CIF paritáson megállapított uniós kiviteli forgalom százalékában határozták meg.

| (258) | Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,11 % és 0,36 % között volt. |
| --- | --- |

(258)

Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,11 % és 0,36 % között volt.

3.3.6.   Importált nyersanyagokra vonatkozó behozatalivám-mentesség

| (259) | A vizsgálati időszakban mindkét együttműködő exportáló gyártó mentességet kapott az importált nyersanyagokra fizetendő vám alól. A mentesség jogalapja a behozatali és kiviteli adóról szóló, a 87/2010/ND-CP rendelettel végrehajtott 45/2005/QH11 törvény. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer és eljárások szabályait a 194/2010TT körlevél fekteti le. |
| --- | --- |

(259)

A vizsgálati időszakban mindkét együttműködő exportáló gyártó mentességet kapott az importált nyersanyagokra fizetendő vám alól. A mentesség jogalapja a behozatali és kiviteli adóról szóló, a 87/2010/ND-CP rendelettel végrehajtott 45/2005/QH11 törvény. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer és eljárások szabályait a 194/2010TT körlevél fekteti le.

| (260) | A vietnami kormány a kérdőívre adott válaszában jelezte, hogy vám-visszatérítési/-felfüggesztési rendszert működtet. A jogszabály szerint a mentesség az exportált termékek gyártása során felhasznált importált nyersanyagokra vonatkozik. A vámok az exportált végtermékben felhasznált importált nyersanyagok mennyiségének megfelelő mértékben visszatéríthetők. |
| --- | --- |

(260)

A vietnami kormány a kérdőívre adott válaszában jelezte, hogy vám-visszatérítési/-felfüggesztési rendszert működtet. A jogszabály szerint a mentesség az exportált termékek gyártása során felhasznált importált nyersanyagokra vonatkozik. A vámok az exportált végtermékben felhasznált importált nyersanyagok mennyiségének megfelelő mértékben visszatéríthetők.

| (261) | Az eredmények szerint a vizsgálati időszakban a két együttműködő exportáló gyártó egyike sem részesült gazdasági előnyben e rendszer alapján. Bár mentesültek a nyersanyagokra vonatkozó behozatali vám megfizetése alól, túlzott mértékű vámelengedésre nem volt példa a vizsgálati időszakban. Mindkét vállalat viszonylag csekély belföldi forgalmat bonyolított az érintett termékből. Ezenkívül a fő nyersanyagok jelentős részét belföldön szerezték be, mivel az exportált érintett termék előállításához importált mennyiségek kevésnek bizonyultak. |
| --- | --- |

(261)

Az eredmények szerint a vizsgálati időszakban a két együttműködő exportáló gyártó egyike sem részesült gazdasági előnyben e rendszer alapján. Bár mentesültek a nyersanyagokra vonatkozó behozatali vám megfizetése alól, túlzott mértékű vámelengedésre nem volt példa a vizsgálati időszakban. Mindkét vállalat viszonylag csekély belföldi forgalmat bonyolított az érintett termékből. Ezenkívül a fő nyersanyagok jelentős részét belföldön szerezték be, mivel az exportált érintett termék előállításához importált mennyiségek kevésnek bizonyultak.

| (262) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság nem látta szükségesnek annak megállapítását, hogy a bemutatott vám-visszatérítési rendszer összhangban van-e a WTO-szabályokkal, valamint az alaprendelet II. és III. mellékletének cikkeivel. |
| --- | --- |

(262)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság nem látta szükségesnek annak megállapítását, hogy a bemutatott vám-visszatérítési rendszer összhangban van-e a WTO-szabályokkal, valamint az alaprendelet II. és III. mellékletének cikkeivel.

| (263) | A nyilvánosságra hozatalt követően a vietnami kormány megerősítette a Bizottság e programmal kapcsolatos megállapításait. Ugyanakkor kiemelte, hogy a vietnami vám-visszatérítési rendszer minden tekintetben megfelel az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt szabályoknak, noha erre vonatkozóan a Bizottság nem vont le következtetéseket. A Bizottság tudomásul veszi a vietnami kormány ezen álláspontját. Mivel azonban a vietnami exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előnyök de minimis mértékűek, a Bizottság megerősíti azon álláspontját, hogy e vizsgálat keretében nem tartja szükségesnek annak ellenőrzését, hogy a vám-visszatérítési rendszer összhangban van-e az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt szabályokkal, ahogy azt a fenti (231)–(232) preambulumbekezdés is ismerteti. |
| --- | --- |

(263)

A nyilvánosságra hozatalt követően a vietnami kormány megerősítette a Bizottság e programmal kapcsolatos megállapításait. Ugyanakkor kiemelte, hogy a vietnami vám-visszatérítési rendszer minden tekintetben megfelel az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt szabályoknak, noha erre vonatkozóan a Bizottság nem vont le következtetéseket. A Bizottság tudomásul veszi a vietnami kormány ezen álláspontját. Mivel azonban a vietnami exportáló gyártóknak nyújtott gazdasági előnyök de minimis mértékűek, a Bizottság megerősíti azon álláspontját, hogy e vizsgálat keretében nem tartja szükségesnek annak ellenőrzését, hogy a vám-visszatérítési rendszer összhangban van-e az alaprendelet II. és III. mellékletében foglalt szabályokkal, ahogy azt a fenti (231)–(232) preambulumbekezdés is ismerteti.

3.3.7.   Importált gépekre vonatkozó behozatalivám-mentesség

| (264) | A vizsgálati időszakban mindkét együttműködő exportáló gyártó mentességet kapott az importált gépekre fizetendő vám és héa alól. A mentesség jogalapja a behozatali és kiviteli adóról szóló, a 87/2010/ND-CP rendelettel végrehajtott 45/2005/QH11 törvény. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer és eljárások szabályait a 154./2005/N-CP kormányrendelet, a 194/2010TT körlevél és a 117/2011 körlevél fekteti le. |
| --- | --- |

(264)

A vizsgálati időszakban mindkét együttműködő exportáló gyártó mentességet kapott az importált gépekre fizetendő vám és héa alól. A mentesség jogalapja a behozatali és kiviteli adóról szóló, a 87/2010/ND-CP rendelettel végrehajtott 45/2005/QH11 törvény. Az ellenőrzési és felügyeleti rendszer és eljárások szabályait a 154./2005/N-CP kormányrendelet, a 194/2010TT körlevél és a 117/2011 körlevél fekteti le.

| (265) | A vállalatokat felkérték, hogy 10 évre visszamenőleg jelentsék be a gépek behozatalát. Bár egyértelmű volt, hogy az együttműködő exportáló gyártók számára ez a rendszer gazdasági előnyöket jelentett, ezek mértéke nem volt számottevő. Ennek oka, hogy a vállalatok gépbehozatala a PSF uniós értékesítéséhez képest nem volt jelentős. Ezenkívül a gazdasági előnyöket tompította az a tény, hogy a gépek adott idő (általában 10 év) alatt amortizálódtak, így a vizsgálati időszakra jutó gazdasági előny ennek megfelelően csökkent. |
| --- | --- |

(265)

A vállalatokat felkérték, hogy 10 évre visszamenőleg jelentsék be a gépek behozatalát. Bár egyértelmű volt, hogy az együttműködő exportáló gyártók számára ez a rendszer gazdasági előnyöket jelentett, ezek mértéke nem volt számottevő. Ennek oka, hogy a vállalatok gépbehozatala a PSF uniós értékesítéséhez képest nem volt jelentős. Ezenkívül a gazdasági előnyöket tompította az a tény, hogy a gépek adott idő (általában 10 év) alatt amortizálódtak, így a vizsgálati időszakra jutó gazdasági előny ennek megfelelően csökkent.

| (266) | Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,08 % és 0,1 % között volt. |
| --- | --- |

(266)

Az e rendszer keretében nyújtott gazdasági előny mértéke 0,08 % és 0,1 % között volt.

3.3.8.   A támogatások összege

| (267) | A szubvencióellenes alaprendelet rendelkezései szerint a támogatások összege érték szerint kifejezve a vietnami exportáló gyártók esetében 0,6 % és 2,31 % között van. Az országos támogatáskülönbözet a fenti két különbözet átlaga, vagyis 1,25 %. A fent bemutatott támogatást a teljes vállalatra vonatkoztatták és a CIF paritáson megállapított uniós kiviteli forgalom százalékában határozták meg. |
| --- | --- |

(267)

A szubvencióellenes alaprendelet rendelkezései szerint a támogatások összege érték szerint kifejezve a vietnami exportáló gyártók esetében 0,6 % és 2,31 % között van. Az országos támogatáskülönbözet a fenti két különbözet átlaga, vagyis 1,25 %. A fent bemutatott támogatást a teljes vállalatra vonatkoztatták és a CIF paritáson megállapított uniós kiviteli forgalom százalékában határozták meg.

| (268) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy nem volt világos a számára a teljes támogatásikülönbözet-tartomány Bizottság általi kiszámításának a módja, valamint az, hogy a Bizottság miért nem a magasabb különbözettel számolt, amely meghaladta volna a de minimis különbözetértéket. Ahogy azt a Bizottság az előző preambulumbekezdésben kifejtette, a mintába felvett vietnami exportáló gyártók/gyártói csoportok összesített támogatási tartománya érték szerint kifejezve a 0,6 %-os minimum- és a 2,31 %-os maximumérték között van. Ha azonban e különbözetek súlyozott átlagával számolunk, a támogatáskülönbözet országos átlagaként 1,25 % adódik, ami a de minimis küszöbérték alatt van. A támogatáskülönbözet országos átlagának a kiszámítása mindig ezzel a módszerrel történik az alaprendelet vonatkozó szabályainak megfelelően. |
| --- | --- |

(268)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos elmondta, hogy nem volt világos a számára a teljes támogatásikülönbözet-tartomány Bizottság általi kiszámításának a módja, valamint az, hogy a Bizottság miért nem a magasabb különbözettel számolt, amely meghaladta volna a de minimis különbözetértéket. Ahogy azt a Bizottság az előző preambulumbekezdésben kifejtette, a mintába felvett vietnami exportáló gyártók/gyártói csoportok összesített támogatási tartománya érték szerint kifejezve a 0,6 %-os minimum- és a 2,31 %-os maximumérték között van. Ha azonban e különbözetek súlyozott átlagával számolunk, a támogatáskülönbözet országos átlagaként 1,25 % adódik, ami a de minimis küszöbérték alatt van. A támogatáskülönbözet országos átlagának a kiszámítása mindig ezzel a módszerrel történik az alaprendelet vonatkozó szabályainak megfelelően.

3.3.9.   Következtetés Vietnamról

| (269) | Vietnamban az országos támogatáskülönbözet 1,25 %. Mivel ez az érték de minimis mértékű, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően le kell zárni a Vietnamból származó behozatallal kapcsolatos vizsgálatot. |
| --- | --- |

(269)

Vietnamban az országos támogatáskülönbözet 1,25 %. Mivel ez az érték de minimis mértékű, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően le kell zárni a Vietnamból származó behozatallal kapcsolatos vizsgálatot.

4.   A KÁR

4.1.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉS AZ UNIÓS GYÁRTÁS MEGHATÁROZÁSA

| (270) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 18 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(270)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 18 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (271) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 401 000 tonna volt. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, például az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött termelési statisztikái, valamint a panaszos által benyújtott számok alapján. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének 54 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(271)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 401 000 tonna volt. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állapította meg, például az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött termelési statisztikái, valamint a panaszos által benyújtott számok alapján. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének 54 %-át képviselték.

4.2.   UNIÓS FELHASZNÁLÁS

| (272) | A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által benyújtott adatok felhasználásával az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene, valamint a harmadik országokból származó, Eurostat-adatok szerinti behozatal alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által benyújtott adatok felhasználásával az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene, valamint a harmadik országokból származó, Eurostat-adatok szerinti behozatal alapján határozta meg.

| (273) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Forrás: panasz, Eurostat |

(273)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

838 397

869 025

837 066

890 992

Index

100

104

100

106

Forrás: panasz, Eurostat

| (274) | Az uniós felhasználás 2011-ben érte el a csúcspontját a gyapotárak megemelkedése miatt, amit a 2010-es gyapotterméssel kapcsolatos problémák okoztak. Ennek következtében megnőtt a gyapotot helyettesítő PSF iránti kereslet, amely azonban a következő évben ismét lecsökkent. A vizsgálati időszakban ismét az uniós felhasználás 6 %-os növekedése volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(274)

Az uniós felhasználás 2011-ben érte el a csúcspontját a gyapotárak megemelkedése miatt, amit a 2010-es gyapotterméssel kapcsolatos problémák okoztak. Ennek következtében megnőtt a gyapotot helyettesítő PSF iránti kereslet, amely azonban a következő évben ismét lecsökkent. A vizsgálati időszakban ismét az uniós felhasználás 6 %-os növekedése volt megfigyelhető.

4.3.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL

4.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (275) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó PSF behozatalát az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(275)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó PSF behozatalát az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.

| (276) | A Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó behozatal vonatkozásában megállapított támogatáskülönbözet az alaprendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott de minimis küszöbérték alatt volt. |
| --- | --- |

(276)

A Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó behozatal vonatkozásában megállapított támogatáskülönbözet az alaprendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott de minimis küszöbérték alatt volt.

| (277) | Ezért az összesítés feltételei nem teljesültek, így az okozati elemzés az Indiából származó behozatal hatásaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(277)

Ezért az összesítés feltételei nem teljesültek, így az okozati elemzés az Indiából származó behozatal hatásaira korlátozódik.

4.3.2.   Az Indiából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (278) | A Bizottság az import mennyiségét az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az import piaci részesedését az Indiából származó behozatalnak a teljes uniós felhasználáson belüli részaránya alapján állapították meg (az utóbbit az uniós gyártók általi összes uniós értékesítés és az Unióba érkező összes PSF-import összegeként számították ki). |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság az import mennyiségét az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az import piaci részesedését az Indiából származó behozatalnak a teljes uniós felhasználáson belüli részaránya alapján állapították meg (az utóbbit az uniós gyártók általi összes uniós értékesítés és az Unióba érkező összes PSF-import összegeként számították ki).

| (279) | Az Indiából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Piaci részesedés | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Index | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Forrás: Eurostat |

(279)

Az Indiából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)

51 258

59 161

63 191

60 852

Index

100

115

123

119

Piaci részesedés

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Index

100

111

123

112

Forrás: Eurostat

| (280) | Az Indiából származó behozatal összességében viszonylag állandó volt: a figyelembe vett időszakban 6 % és 7,5 % közötti uniós piaci részesedést ért el. |
| --- | --- |

(280)

Az Indiából származó behozatal összességében viszonylag állandó volt: a figyelembe vett időszakban 6 % és 7,5 % közötti uniós piaci részesedést ért el.

4.3.3.   Az Indiából származó termékek ára és alákínálás

| (281) | A Bizottság az importált termékek árát az Eurostat adatai és az együttműködő exportőrök ellenőrzött adatai alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az alákínálást az együttműködő exportőrök és az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(281)

A Bizottság az importált termékek árát az Eurostat adatai és az együttműködő exportőrök ellenőrzött adatai alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az alákínálást az együttműködő exportőrök és az együttműködő uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján határozták meg.

| (282) | Az Unióba irányuló indiai import átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Index | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Forrás: Eurostat és együttműködő exportőrök ellenőrzött adatai |

(282)

Az Unióba irányuló indiai import átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

India

1 025

1 368

1 239

1 212

Index

100

134

121

118

Forrás: Eurostat és együttműködő exportőrök ellenőrzött adatai

| (283) | 2011-ben a PSF áremelkedése volt megfigyelhető; ez volt a korábban említett gyapotválság éve. Az ezt követő években az árak csökkentek, de továbbra is magasabbak voltak a 2010-es szintnél. A vizsgálati időszakban a PSF ára 18 %-kal meghaladta a 2010-es mértéket. |
| --- | --- |

(283)

2011-ben a PSF áremelkedése volt megfigyelhető; ez volt a korábban említett gyapotválság éve. Az ezt követő években az árak csökkentek, de továbbra is magasabbak voltak a 2010-es szintnél. A vizsgálati időszakban a PSF ára 18 %-kal meghaladta a 2010-es mértéket.

| (284) | A Bizottság a vizsgálati időszakra jellemző alákínálás mértékét úgy állapította meg, hogy terméktípusonként összehasonlította a mintába felvett együttműködő indiai gyártóktól származó behozatalnak az Unió piacán az első független vevő részére történő értékesítés során alkalmazott érkeztetési importáraiból képezett súlyozott átlagot, megfelelően kiigazítva a vámtételekkel és a behozatalt követő költségekkel, és ugyanazon terméktípusoknak a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők részére történő értékesítése során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság a vizsgálati időszakra jellemző alákínálás mértékét úgy állapította meg, hogy terméktípusonként összehasonlította a mintába felvett együttműködő indiai gyártóktól származó behozatalnak az Unió piacán az első független vevő részére történő értékesítés során alkalmazott érkeztetési importáraiból képezett súlyozott átlagot, megfelelően kiigazítva a vámtételekkel és a behozatalt követő költségekkel, és ugyanazon terméktípusoknak a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők részére történő értékesítése során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát.

| (285) | Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indiából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 4,1 % és 43,7 % között mozogott. |
| --- | --- |

(285)

Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indiából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 4,1 % és 43,7 % között mozogott.

4.4.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE

4.4.1.   Általános megjegyzések

| (286) | A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(286)

A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (287) | A (10) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(287)

A (10) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.

| (288) | A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban foglalt adatok, az eljárás során a panaszos által benyújtott további információk, valamint az Eurostat adatai alapján értékelte. Ezek az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, megfelelően ellenőrzött adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(288)

A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban foglalt adatok, az eljárás során a panaszos által benyújtott további információk, valamint az Eurostat adatai alapján értékelte. Ezek az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt, megfelelően ellenőrzött adatok alapján értékelte. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (289) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás és termelékenység. |
| --- | --- |

(289)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás és termelékenység.

| (290) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás, beruházás megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(290)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás, beruházás megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (291) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési mennyiség (tonna) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Index | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Kapacitáskihasználás | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Index | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Forrás: panaszos (CIRFS) |

(291)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Termelési mennyiség (tonna)

362 195

355 240

361 159

401 119

Index

100

98

100

111

Termelési kapacitás (tonna)

492 059

451 310

468 115

466 744

Index

100

92

95

95

Kapacitáskihasználás

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Index

100

107

105

117

Forrás: panaszos (CIRFS)

| (292) | A figyelembe vett időszakban a termelési mennyiség 11 %-kal nőtt. A növekedésre csak a vizsgálati időszakban került sor (amely a figyelembe vett időszak legutóbbi 12 hónapját fedi le). A figyelembe vett időszaknak a vizsgálati időszakot megelőző részében (vagyis 2011-ben és 2012-ben) az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége csökkent vagy stagnált. |
| --- | --- |

(292)

A figyelembe vett időszakban a termelési mennyiség 11 %-kal nőtt. A növekedésre csak a vizsgálati időszakban került sor (amely a figyelembe vett időszak legutóbbi 12 hónapját fedi le). A figyelembe vett időszaknak a vizsgálati időszakot megelőző részében (vagyis 2011-ben és 2012-ben) az uniós gazdasági ágazat termelési mennyisége csökkent vagy stagnált.

| (293) | A termelési kapacitás ezzel szemben csökkenő tendenciát mutatott a vizsgálati időszakban, 5 %-os csökkenéssel. A termelési mennyiség (292) preambulumbekezdésben említett növekvő tendenciájával együtt a kapacitáskihasználás 17 %-kal nőtt. Alá kell húzni ugyanakkor, hogy a trendelemzés alapját képező 2010-es kapacitáskihasználás a tőkeintenzív PSF-ágazatban alacsony volt, és a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználási arány 85,9 % volt. |
| --- | --- |

(293)

A termelési kapacitás ezzel szemben csökkenő tendenciát mutatott a vizsgálati időszakban, 5 %-os csökkenéssel. A termelési mennyiség (292) preambulumbekezdésben említett növekvő tendenciájával együtt a kapacitáskihasználás 17 %-kal nőtt. Alá kell húzni ugyanakkor, hogy a trendelemzés alapját képező 2010-es kapacitáskihasználás a tőkeintenzív PSF-ágazatban alacsony volt, és a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználási arány 85,9 % volt.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (294) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon bonyolított teljes értékesítési volumen (tonna) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Piaci részesedés | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Index | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Forrás: Eurostat, panaszos(CIRFS) |

(294)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Az uniós piacon bonyolított teljes értékesítési volumen (tonna)

379 840

366 341

344 134

358 130

Index

100

96

91

94

Piaci részesedés

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Index

100

93

91

89

Forrás: Eurostat, panaszos(CIRFS)

| (295) | Az Unió piacán az értékesítési volumen 2011-ben és 2012-ben csökkent, ám a vizsgálati időszak alatt kismértékben ismét nőtt. A 2010-ben eladott mennyiséghez képest ugyanakkor még mindig 6 %-os csökkenés volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(295)

Az Unió piacán az értékesítési volumen 2011-ben és 2012-ben csökkent, ám a vizsgálati időszak alatt kismértékben ismét nőtt. A 2010-ben eladott mennyiséghez képest ugyanakkor még mindig 6 %-os csökkenés volt megfigyelhető.

| (296) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés legnagyobb mértékű csökkenése 2011-ben következett be, de a csökkenő tendencia 2012-ben és a vizsgálati időszakban is folytatódott, ami a figyelembe vett időszakban összességében a piaci részesedés 11 %-os zuhanását eredményezte. |
| --- | --- |

(296)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban. A piaci részesedés legnagyobb mértékű csökkenése 2011-ben következett be, de a csökkenő tendencia 2012-ben és a vizsgálati időszakban is folytatódott, ami a figyelembe vett időszakban összességében a piaci részesedés 11 %-os zuhanását eredményezte.

4.4.2.3.   Növekedés

| (297) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszakon belüli mérsékelt emelkedése (plusz 6 %) és az uniós gyártók által termelés növekedése (plusz 11 %) ellenére az uniós gyártók értékesítése 6 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(297)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszakon belüli mérsékelt emelkedése (plusz 6 %) és az uniós gyártók által termelés növekedése (plusz 11 %) ellenére az uniós gyártók értékesítése 6 %-kal csökkent.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (298) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Forrás: panaszos(CIRFS) |

(298)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Munkavállalók száma

1 914

1 935

2 000

2 036

Index

100

101

105

106

Termelékenység (tonna/munkavállaló)

189,3

183,6

180,6

197,0

Index

100

97

95

104

Forrás: panaszos(CIRFS)

| (299) | A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt és 6 %-os bővülést eredményezett, amihez a termelési mennyiség növekedése társult a (292) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(299)

A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt és 6 %-os bővülést eredményezett, amihez a termelési mennyiség növekedése társult a (292) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (300) | A termelékenység 2011-ben és 2012-ben csökkent, mivel ezekben az években a munkavállalók száma nőtt, a termelési mennyiség pedig stagnált. A mutató a figyelembe vett időszak alatt összességében 4 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(300)

A termelékenység 2011-ben és 2012-ben csökkent, mivel ezekben az években a munkavállalók száma nőtt, a termelési mennyiség pedig stagnált. A mutató a figyelembe vett időszak alatt összességében 4 %-kal nőtt.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (301) | A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8. táblázat


  Eladási árak az Unióban | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos egységárak az Unióban a teljes piacon (EUR/tonna) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Index | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Index | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai |

(301)

A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8. táblázat

Eladási árak az Unióban

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Átlagos egységárak az Unióban a teljes piacon (EUR/tonna)

1 283

1 608

1 509

1 489

Index

100

125

118

116

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 453

1 666

1 629

1 542

Index

100

115

112

106

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai

| (302) | Az Unióban a legnagyobb mértékű eladásiár-növekedés 2011-ben volt megfigyelhető, amikor is a PSF-et a 2010-es átlagos eladási árnál 25 %-kal drágábban értékesítették. Ezt a 2011-es gyapotválság okozta, amelynek következtében nőtt a 2010. évi csalódást keltő termés miatt nehezen beszerezhető gyapotot helyettesítő PSF iránti kereslet. Az uniós eladási árak a figyelembe vett időszak során összességében 16 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(302)

Az Unióban a legnagyobb mértékű eladásiár-növekedés 2011-ben volt megfigyelhető, amikor is a PSF-et a 2010-es átlagos eladási árnál 25 %-kal drágábban értékesítették. Ezt a 2011-es gyapotválság okozta, amelynek következtében nőtt a 2010. évi csalódást keltő termés miatt nehezen beszerezhető gyapotot helyettesítő PSF iránti kereslet. Az uniós eladási árak a figyelembe vett időszak során összességében 16 %-kal emelkedtek.

| (303) | A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség is nőtt, 2011-ben 15 %-os csúccsal, amit a fontos költségtényezőt jelentő benzinárak ez évi növekedése okozott. A termelési egységköltség növekedése a figyelembe vett időszakban összességében 6 % volt. |
| --- | --- |

(303)

A figyelembe vett időszakban a termelési egységköltség is nőtt, 2011-ben 15 %-os csúccsal, amit a fontos költségtényezőt jelentő benzinárak ez évi növekedése okozott. A termelési egységköltség növekedése a figyelembe vett időszakban összességében 6 % volt.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (304) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai |

(304)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

31 561

31 080

31 661

32 356

Index

100

98

100

103

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai

| (305) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség először 2011-ben csökkent, majd az azt követő években enyhén nőtt. A figyelembe vett időszak során 3 %-os növekedés volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(305)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség először 2011-ben csökkent, majd az azt követő években enyhén nőtt. A figyelembe vett időszak során 3 %-os növekedés volt megfigyelhető.

4.4.3.3.   Készletek

| (306) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 15 731 | 16 400 | 15 039 | 19 108 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Index | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai |

(306)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Készletek

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

15 731

16 400

15 039

19 108

Index

100

104

96

121

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Index

100

107

97

120

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai

| (307) | A zárókészletek 2012 kivételével nőttek, és a vizsgálati időszakban összességében 21 %-os bővülést eredményezett. Ez megfelel a termelési mennyiség növekedésének (összességében 11 %-os bővülés), miközben az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban csökkent (összességében 6 %-kal). Ezeket a tendenciákat a termelés százalékában kifejezett zárókészlet is tükrözte. |
| --- | --- |

(307)

A zárókészletek 2012 kivételével nőttek, és a vizsgálati időszakban összességében 21 %-os bővülést eredményezett. Ez megfelel a termelési mennyiség növekedésének (összességében 11 %-os bővülés), miközben az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban csökkent (összességében 6 %-kal). Ezeket a tendenciákat a termelés százalékában kifejezett zárókészlet is tükrözte.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházás, beruházás megtérülése és tőkebevonási képesség

| (308) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Index | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Pénzforgalom (EUR) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Index | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Beruházások (EUR) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Index | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Beruházások megtérülése | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Index | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai |

(308)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Index

– 100

18

– 14

5

Pénzforgalom (EUR)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Index

– 100

100

108

89

Beruházások (EUR)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Index

100

146

86

79

Beruházások megtérülése

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Index

– 100

22

– 18

6

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai

| (309) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőségi mutatók változóak voltak. A jövedelmezőség összességében a 2010-es jelentős veszteséghez képest a vizsgálati időszakban nullszaldósra javult. |
| --- | --- |

(309)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőségi mutatók változóak voltak. A jövedelmezőség összességében a 2010-es jelentős veszteséghez képest a vizsgálati időszakban nullszaldósra javult.

| (310) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott. |
| --- | --- |

(310)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott.

| (311) | A beruházások 2011-ben érték el csúcspontjukat a 2010. évi szinthez képest 46 %-os bővüléssel, az ezt követő években azonban csökkenő tendencia volt látható. A figyelembe vett időszakban a beruházások 21 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(311)

A beruházások 2011-ben érték el csúcspontjukat a 2010. évi szinthez képest 46 %-os bővüléssel, az ezt követő években azonban csökkenő tendencia volt látható. A figyelembe vett időszakban a beruházások 21 %-kal csökkentek.

| (312) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A mutató a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott. |
| --- | --- |

(312)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A mutató a figyelembe vett időszak során pozitív irányban változott.

| (313) | A mintában szereplő uniós gyártók közül egy sem jelezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt nehézségei lettek volna a tőke előteremtése terén. |
| --- | --- |

(313)

A mintában szereplő uniós gyártók közül egy sem jelezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt nehézségei lettek volna a tőke előteremtése terén.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (314) | Az Indiából származó behozatal szintje állandó volt (a figyelembe vett időszakban 6 % és 7 % közötti uniós piaci részesedést ért el). Jelentős alákínálás volt megfigyelhető (43,7 %-ig). |
| --- | --- |

(314)

Az Indiából származó behozatal szintje állandó volt (a figyelembe vett időszakban 6 % és 7 % közötti uniós piaci részesedést ért el). Jelentős alákínálás volt megfigyelhető (43,7 %-ig).

| (315) | A legtöbb kármutató javult. Az uniós gyártók jövedelmezősége csaknem 6 százalékponttal nőtt, az átlagos jövedelmezőségi mutató azonban a vizsgálati időszakban továbbra is az elégtelen, 0,3 %-os nullszaldós szinten volt. A kapacitáskihasználási ráta 74 %-ról 86 %-ra nőtt. Ezt azonban az uniós termelési mennyiség növekedése és az uniós kapacitás csökkenése okozta. Az uniós eladási árak 2011-ben érték el csúcspontjukat, amit a gyapot- és benzinárak jelentős növekedése váltott ki. Az átlagos uniós eladási árak a figyelembe vett időszak során összességében 16 %-kal emelkedtek. A beruházások megtérülése és a pénzáramlás kedvezően alakult. A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás is nőtt. A továbbra is kedvezőtlen helyzetben tehát a növekedés jelei voltak tapasztalhatók. |
| --- | --- |

(315)

A legtöbb kármutató javult. Az uniós gyártók jövedelmezősége csaknem 6 százalékponttal nőtt, az átlagos jövedelmezőségi mutató azonban a vizsgálati időszakban továbbra is az elégtelen, 0,3 %-os nullszaldós szinten volt. A kapacitáskihasználási ráta 74 %-ról 86 %-ra nőtt. Ezt azonban az uniós termelési mennyiség növekedése és az uniós kapacitás csökkenése okozta. Az uniós eladási árak 2011-ben érték el csúcspontjukat, amit a gyapot- és benzinárak jelentős növekedése váltott ki. Az átlagos uniós eladási árak a figyelembe vett időszak során összességében 16 %-kal emelkedtek. A beruházások megtérülése és a pénzáramlás kedvezően alakult. A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás is nőtt. A továbbra is kedvezőtlen helyzetben tehát a növekedés jelei voltak tapasztalhatók.

| (316) | A következő kármutatók a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen irányban változtak: az uniós gyártók uniós piaci részesedése 45,3 %-ról 40,2 %-ra csökkent, mivel az uniós értékesítési volumen 6 %-kal esett. A beruházások mértéke 2011 kivételével összességében csökkent. A kapacitás (293) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(316)

A következő kármutatók a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen irányban változtak: az uniós gyártók uniós piaci részesedése 45,3 %-ról 40,2 %-ra csökkent, mivel az uniós értékesítési volumen 6 %-kal esett. A beruházások mértéke 2011 kivételével összességében csökkent. A kapacitás (293) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (317) | Az uniós gazdasági ágazat helyzete összességében továbbra is kedvezőtlennek mondható, bár az utóbbi években egyértelműen javult. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(317)

Az uniós gazdasági ágazat helyzete összességében továbbra is kedvezőtlennek mondható, bár az utóbbi években egyértelműen javult. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében.

| (318) | A nyilvánosságra hozatalra reagálva a panaszos elmondta, hogy az indiai piaci részesedés uniós piacon belüli stabil szintjét a jelentős támogatás eredményeként értékeli. A Bizottság valóban talált kiegyenlíthető támogatásokat (lásd a (229) preambulumbekezdést), ám ezek és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzete között nem tudott okozati összefüggést (lásd a (319)–(323) preambulumbekezdést) megállapítani. |
| --- | --- |

(318)

A nyilvánosságra hozatalra reagálva a panaszos elmondta, hogy az indiai piaci részesedés uniós piacon belüli stabil szintjét a jelentős támogatás eredményeként értékeli. A Bizottság valóban talált kiegyenlíthető támogatásokat (lásd a (229) preambulumbekezdést), ám ezek és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzete között nem tudott okozati összefüggést (lásd a (319)–(323) preambulumbekezdést) megállapítani.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (319) | Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az Indiából származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a más harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a felhasználás. |
| --- | --- |

(319)

Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az Indiából származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a más harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és a felhasználás.

5.1.   A TÁMOGATOTT BEHOZATAL HATÁSA

| (320) | A de minimis mértéket el nem érő kínai és vietnami támogatásokra való tekintettel (lásd a (76) és a (231) preambulumbekezdést) az összesítés feltételei nem teljesülnek. Ezért az okozati elemzés az Indiából származó behozatal hatásaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(320)

A de minimis mértéket el nem érő kínai és vietnami támogatásokra való tekintettel (lásd a (76) és a (231) preambulumbekezdést) az összesítés feltételei nem teljesülnek. Ezért az okozati elemzés az Indiából származó behozatal hatásaira korlátozódik.

| (321) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 45,3 %-ról 40,2 %-ra csökkent, miközben az indiai behozatal piaci részesedése viszonylag stabilan 6 % és 7 % között volt. A felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat tehát piaci részesedés tekintetében nem tudott profitálni a növekedésből, ám ez aligha tulajdonítható az indiai piaci részesedésnek, amely állandó volt. |
| --- | --- |

(321)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 45,3 %-ról 40,2 %-ra csökkent, miközben az indiai behozatal piaci részesedése viszonylag stabilan 6 % és 7 % között volt. A felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat tehát piaci részesedés tekintetében nem tudott profitálni a növekedésből, ám ez aligha tulajdonítható az indiai piaci részesedésnek, amely állandó volt.

| (322) | Az Indiából származó PSF Eurostat szerinti átlagárai alacsonyabbak voltak a más országokból származó átlagos PSF-áraknál, de meg kell jegyezni, hogy jelentős különbségek vannak mennyiség és terméktípusok tekintetében. A típus szerinti pontos összehasonlítások mindenesetre jelentős alákínálásra mutattak rá az Indiából származó behozatal vonatkozásában. |
| --- | --- |

(322)

Az Indiából származó PSF Eurostat szerinti átlagárai alacsonyabbak voltak a más országokból származó átlagos PSF-áraknál, de meg kell jegyezni, hogy jelentős különbségek vannak mennyiség és terméktípusok tekintetében. A típus szerinti pontos összehasonlítások mindenesetre jelentős alákínálásra mutattak rá az Indiából származó behozatal vonatkozásában.

| (323) | A jelentős mértékű alákínálás ellenére nem lehet azt mondani, hogy a károkat az indiai import okozta. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenése (mínusz 5,1 százalékpont) valóban nem tudható be az indiai behozatal alakulásának, hiszen az indiai piaci részesedés viszonylag állandó volt (mindössze 0,7 százalékponttal emelkedett a figyelembe vett időszakban). Ezen túlmenően az Indiából importált termékek átlagára a figyelembe vett időszakban 18 %-kal nőtt. Az Indiából importált termékek ára láthatóan nem vezetett áreséshez, mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete – bár vizsgálati időszakban továbbra is kedvezőtlen volt – a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben javult. |
| --- | --- |

(323)

A jelentős mértékű alákínálás ellenére nem lehet azt mondani, hogy a károkat az indiai import okozta. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenése (mínusz 5,1 százalékpont) valóban nem tudható be az indiai behozatal alakulásának, hiszen az indiai piaci részesedés viszonylag állandó volt (mindössze 0,7 százalékponttal emelkedett a figyelembe vett időszakban). Ezen túlmenően az Indiából importált termékek átlagára a figyelembe vett időszakban 18 %-kal nőtt. Az Indiából importált termékek ára láthatóan nem vezetett áreséshez, mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete – bár vizsgálati időszakban továbbra is kedvezőtlen volt – a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben javult.

5.2.   AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSAI

5.2.1.   Harmadik országokból származó behozatal

| (324) | A harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  12. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Volumen (tonna) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Index | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Piaci részesedés | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Index | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Index | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Tajvan | Volumen (tonna) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Index | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Piaci részesedés | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Index | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Index | 100 | 125 | 122 | 121 |
| Kína | Volumen (tonna) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Index | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Piaci részesedés | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Index | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Index | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Törökország | Volumen (tonna) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Index | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Piaci részesedés | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Index | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Index | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnam | Volumen (tonna) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Index | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Piaci részesedés | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Index | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Index | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonézia | Volumen (tonna) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Index | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Piaci részesedés | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Átlagár | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Index | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Thaiföld | Volumen (tonna) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Index | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Piaci részesedés | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Index | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Index | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Egyéb behozatal | Volumen (tonna) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Index | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Piaci részesedés | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Index | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Index | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Forrás: Eurostat |

(324)

A harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

12. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Ország

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Koreai Köztársaság

Volumen (tonna)

129 918

165 365

163 540

181 540

Index

100

127

126

140

Piaci részesedés

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Index

100

123

126

131

Átlagár (EUR/tonna)

1 116

1 367

1 361

1 300

Index

100

123

122

116

Tajvan

Volumen (tonna)

121 656

108 645

100 072

92 423

Index

100

89

82

76

Piaci részesedés

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Index

100

86

82

71

Átlagár (EUR/tonna)

1 131

1 416

1 383

1 369

Index

100

125

122

121

Kína

Volumen (tonna)

5 198

8 980

23 209

44 651

Index

100

173

446

859

Piaci részesedés

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Index

100

167

447

808

Átlagár (EUR/tonna)

1 065

1 279

1 265

1 209

Index

100

120

119

113

Törökország

Volumen (tonna)

32 921

29 969

34 303

36 908

Index

100

91

104

112

Piaci részesedés

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Index

100

88

104

105

Átlagár (EUR/tonna)

1 133

1 466

1 383

1 382

Index

100

129

122

122

Vietnam

Volumen (tonna)

24 884

25 487

26 410

29 717

Index

100

102

106

119

Piaci részesedés

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Index

100

99

106

112

Átlagár (EUR/tonna)

978

1 182

1 175

1 096

Index

100

121

120

112

Indonézia

Volumen (tonna)

25 902

30 285

24 032

24 699

Index

100

117

93

95

Piaci részesedés

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Index

100

113

93

90

Átlagár

1 055

1 329

1 267

1 167

Index

100

126

120

111

Thaiföld

Volumen (tonna)

17 548

23 510

17 103

18 952

Index

100

134

97

108

Piaci részesedés

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Index

100

129

98

102

Átlagár (EUR/tonna)

1 140

1 449

1 310

1 298

Index

100

127

115

114

Egyéb behozatal

Volumen (tonna)

49 272

51 282

41 074

43 120

Index

100

104

83

88

Piaci részesedés

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Index

100

100

83

82

Átlagár (EUR/tonna)

1 323

1 681

1 603

1 532

Index

100

127

121

116

Forrás: Eurostat

| (325) | A behozatal legnagyobb része (a vizsgálati időszakban 181 540 tonna, ami 20,4- %os piaci részesedésnek felel meg) a Koreai Köztársaságból érkezik, amely a figyelembe vett időszak során 4,9 százalékponttal növelte piaci részesedését. Az második legnagyobb uniós exportot bonyolító ország Tajvan. Bár a figyelembe vett időszakban a Tajvanból származó behozatal csökkent (mínusz 4,1 százalékpont), Tajvan így is 10,4 %-os piaci részesedést tudhatott magáénak a vizsgálati időszakban. A negyedik legnagyobb exportőr (a harmadik Indiát követve) Kína, amelynek a piaci részesedése 4,4 százalékponttal 5 %-ra nőtt. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal elmarad az Indiából érkező importtól, de jelentős mennyiségű PSF érkezik Törökországból, Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről is (mind a négy ország piaci részesedése viszonylag stabil). A Törökországból, Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről származó behozatal összességében 12 %-os piaci részesedést jelent (a vizsgálati időszakban 12,4 %). |
| --- | --- |

(325)

A behozatal legnagyobb része (a vizsgálati időszakban 181 540 tonna, ami 20,4- %os piaci részesedésnek felel meg) a Koreai Köztársaságból érkezik, amely a figyelembe vett időszak során 4,9 százalékponttal növelte piaci részesedését. Az második legnagyobb uniós exportot bonyolító ország Tajvan. Bár a figyelembe vett időszakban a Tajvanból származó behozatal csökkent (mínusz 4,1 százalékpont), Tajvan így is 10,4 %-os piaci részesedést tudhatott magáénak a vizsgálati időszakban. A negyedik legnagyobb exportőr (a harmadik Indiát követve) Kína, amelynek a piaci részesedése 4,4 százalékponttal 5 %-ra nőtt. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal elmarad az Indiából érkező importtól, de jelentős mennyiségű PSF érkezik Törökországból, Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről is (mind a négy ország piaci részesedése viszonylag stabil). A Törökországból, Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről származó behozatal összességében 12 %-os piaci részesedést jelent (a vizsgálati időszakban 12,4 %).

| (326) | Említést érdemel a Koreai Köztársaságból származó import növekedése. A koreai behozatal a vizsgálati időszakban az indiai behozatal háromszorosát tette ki. A figyelembe vett időszakban 40 %-kal nőtt, az ország piaci részesedése pedig 4,9 százalékponttal 20,4 %-ra emelkedett. A Kínából származó behozatal is számottevő mértékben, több mint 700 %-kal nőtt mennyiség tekintetében, piaci részesedés szempontjából pedig 4,4 százalékponttal. A Kínából érkező import az uniós gazdasági ágazat árait is jelentős mértékben csökkentette. |
| --- | --- |

(326)

Említést érdemel a Koreai Köztársaságból származó import növekedése. A koreai behozatal a vizsgálati időszakban az indiai behozatal háromszorosát tette ki. A figyelembe vett időszakban 40 %-kal nőtt, az ország piaci részesedése pedig 4,9 százalékponttal 20,4 %-ra emelkedett. A Kínából származó behozatal is számottevő mértékben, több mint 700 %-kal nőtt mennyiség tekintetében, piaci részesedés szempontjából pedig 4,4 százalékponttal. A Kínából érkező import az uniós gazdasági ágazat árait is jelentős mértékben csökkentette.

| (327) | A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy ha az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét a behozatal okozta, ezt inkább az Indiától eltérő forrásokból származó import eredményezte. |
| --- | --- |

(327)

A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy ha az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét a behozatal okozta, ezt inkább az Indiától eltérő forrásokból származó import eredményezte.

| (328) | A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta a kínai és vietnami exportárakat. Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat úgy Kína, mint Vietnam esetében de minimis mértékű támogatási szintet állapított meg. Emiatt a Bizottság e két ország exportárait az egyéb tényezők hatásaival kapcsolatos okozati elemzés során értékelte, és valóban nem végezte el a jelen eljárásban érintett mindhárom országból származó behozatalra kiterjedő összesített értékelést, mivel úgy ítélte meg, hogy a Kínában és Vietnamban nyújtott támogatások de minimis mértékűek voltak, ahogy azt a (275)–(277) preambulumbekezdés is ismerteti. |
| --- | --- |

(328)

A nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta a kínai és vietnami exportárakat. Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat úgy Kína, mint Vietnam esetében de minimis mértékű támogatási szintet állapított meg. Emiatt a Bizottság e két ország exportárait az egyéb tényezők hatásaival kapcsolatos okozati elemzés során értékelte, és valóban nem végezte el a jelen eljárásban érintett mindhárom országból származó behozatalra kiterjedő összesített értékelést, mivel úgy ítélte meg, hogy a Kínában és Vietnamban nyújtott támogatások de minimis mértékűek voltak, ahogy azt a (275)–(277) preambulumbekezdés is ismerteti.

| (329) | A panaszos a Koreából származó behozatal átlagáraira, valamint a behozatal 2011 és 2012 közötti (enyhe) növekedésére vonatkozóan is észrevételt tett. Tekintettel arra, hogy összességében a Koreából származó behozatal a figyelembe vett időszakban úgy mennyiség, mint piaci részesedés tekintetében nőtt, valamint arra, hogy annak átlagárai alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainál, a Bizottság fenntartja azt a véleményét, hogy a koreai import az okozati elemzésben figyelembe veendő egyéb tényező. |
| --- | --- |

(329)

A panaszos a Koreából származó behozatal átlagáraira, valamint a behozatal 2011 és 2012 közötti (enyhe) növekedésére vonatkozóan is észrevételt tett. Tekintettel arra, hogy összességében a Koreából származó behozatal a figyelembe vett időszakban úgy mennyiség, mint piaci részesedés tekintetében nőtt, valamint arra, hogy annak átlagárai alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainál, a Bizottság fenntartja azt a véleményét, hogy a koreai import az okozati elemzésben figyelembe veendő egyéb tényező.

| (330) | A panaszos a jelen eljárás által eredetileg érintett három ország, valamint Korea és Tajvan átlagos exportárait is megemlítette a 2014. január és július közötti időszak vonatkozásában. Ez azonban nem tartozik a figyelembe vett időszakhoz, amely 2010-től a vizsgálati időszak végéig tart. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította. |
| --- | --- |

(330)

A panaszos a jelen eljárás által eredetileg érintett három ország, valamint Korea és Tajvan átlagos exportárait is megemlítette a 2014. január és július közötti időszak vonatkozásában. Ez azonban nem tartozik a figyelembe vett időszakhoz, amely 2010-től a vizsgálati időszak végéig tart. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (331) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kivitele mennyiség és átlagos érték tekintetében a következőképpen alakult:

  13. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (tonna) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Index | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Index | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Forrás:
  Mennyiség: panaszos (CIRFS)
  Érték: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai |

(331)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kivitele mennyiség és átlagos érték tekintetében a következőképpen alakult:

13. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (tonna)

31 158

32 204

41 279

36 149

Index

100

103

132

116

Átlagár (EUR/tonna)

1 760

1 945

1 924

1 962

Index

100

111

109

112

Forrás:

Mennyiség: panaszos (CIRFS)

Érték: a mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai

| (332) | Az uniós gazdasági ágazat az Unión kívül főként speciális termékeket értékesít, ami megmagyarázza a magasabb átlagos eladási árakat ezeken a piacokon. |
| --- | --- |

(332)

Az uniós gazdasági ágazat az Unión kívül főként speciális termékeket értékesít, ami megmagyarázza a magasabb átlagos eladási árakat ezeken a piacokon.

| (333) | A mintába felvett uniós gyártók exportmennyisége majdnem 30 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során, a csúcspontját 2012-ben érte el. Az átlagos eladási árak 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakig állandó szinten maradtak. |
| --- | --- |

(333)

A mintába felvett uniós gyártók exportmennyisége majdnem 30 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során, a csúcspontját 2012-ben érte el. Az átlagos eladási árak 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakig állandó szinten maradtak.

| (334) | A mintába felvett uniós gyártók jó exportteljesítménye ellenére az exportmennyiségek abszolút értéken véve viszonylag alacsonyak voltak az Unión belüli értékesítési volumenhez képest. Ezért a hatásuk nem volt elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza az Unió belső piacán kialakult kedvezőtlen helyzetet. |
| --- | --- |

(334)

A mintába felvett uniós gyártók jó exportteljesítménye ellenére az exportmennyiségek abszolút értéken véve viszonylag alacsonyak voltak az Unión belüli értékesítési volumenhez képest. Ezért a hatásuk nem volt elegendő ahhoz, hogy ellensúlyozza az Unió belső piacán kialakult kedvezőtlen helyzetet.

5.2.3.   Felhasználás

| (335) | A PSF uniós piaca 2010-ben 838 397 tonna volt, a vizsgálati időszakban pedig 890 992 tonnát ért el. Ez 6 %-os piaci növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. Más szóval tehát nem volt keresletcsökkenés, ami hozzájárulhatott volna az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéhez. |
| --- | --- |

(335)

A PSF uniós piaca 2010-ben 838 397 tonna volt, a vizsgálati időszakban pedig 890 992 tonnát ért el. Ez 6 %-os piaci növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. Más szóval tehát nem volt keresletcsökkenés, ami hozzájárulhatott volna az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetéhez.

5.2.4.   Gazdasági válság

| (336) | Egy felhasználói szövetség, az egyik érintett ország kereskedelmi kamarája és egy állami hatóság azt az észrevételt tette, hogy a kárt a gazdasági válság okozta. Ez az érv nem állja meg a helyét, mert a PSF uniós piaca 6 %-kal bővült, és az uniós átlagos eladási ár úgyszintén 16 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(336)

Egy felhasználói szövetség, az egyik érintett ország kereskedelmi kamarája és egy állami hatóság azt az észrevételt tette, hogy a kárt a gazdasági válság okozta. Ez az érv nem állja meg a helyét, mert a PSF uniós piaca 6 %-kal bővült, és az uniós átlagos eladási ár úgyszintén 16 %-kal nőtt.

| (337) | A kereskedelmi kamara azt is hozzátette, hogy a gazdasági válság következtében a különleges PSF-ek iránti kereslet csökkent, míg a PSF-termékek iránti kereslet nőtt. Emlékeztetni kell arra, hogy a különleges PSF-ek és a PSF-termékek ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bírnak, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Vitathatatlan, hogy nem minden terméktípus cserélhető fel egymással, a korábbi vizsgálatok és a jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy a különböző terméktípusok között legalább részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. Az állítást mindezek alapján elutasították. |
| --- | --- |

(337)

A kereskedelmi kamara azt is hozzátette, hogy a gazdasági válság következtében a különleges PSF-ek iránti kereslet csökkent, míg a PSF-termékek iránti kereslet nőtt. Emlékeztetni kell arra, hogy a különleges PSF-ek és a PSF-termékek ugyanolyan fizikai és kémiai jellemzőkkel bírnak, és végső felhasználási formáik is alapvetően azonosak. Vitathatatlan, hogy nem minden terméktípus cserélhető fel egymással, a korábbi vizsgálatok és a jelenlegi vizsgálat azonban megállapította, hogy a különböző terméktípusok között legalább részleges felcserélhetőség és egymást átfedő felhasználási terület fordul elő. Az állítást mindezek alapján elutasították.

5.2.5.   Magas kapacitáskihasználás

| (338) | Egy állami hatóság beadványa szerint a piaci részesedés elvesztésével járó kárt nem okozhatta a támogatott behozatal, tekintettel az uniós gazdasági ágazat magas kapacitáskihasználási arányára. Az uniós gazdasági ágazaton belüli kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során valóban nőtt, de soha nem közelítette meg a rendelkezésre álló kapacitási korlátokat. A kapacitáskihasználás a csúcspontján, amely a vizsgálati időszakban következett be, 85,9 % volt. Ez bőséges teret enged a termelés további növelésére. Mivel azonban az uniós gyártók uniós gazdasági ágazaton belüli értékesítési volumenei nem követték a felhasználásban mutatkozó növekedési tendenciát, a csökkenő piaci részesedés továbbra is az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetének egyik mutatójaként értékelendő. |
| --- | --- |

(338)

Egy állami hatóság beadványa szerint a piaci részesedés elvesztésével járó kárt nem okozhatta a támogatott behozatal, tekintettel az uniós gazdasági ágazat magas kapacitáskihasználási arányára. Az uniós gazdasági ágazaton belüli kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során valóban nőtt, de soha nem közelítette meg a rendelkezésre álló kapacitási korlátokat. A kapacitáskihasználás a csúcspontján, amely a vizsgálati időszakban következett be, 85,9 % volt. Ez bőséges teret enged a termelés további növelésére. Mivel azonban az uniós gyártók uniós gazdasági ágazaton belüli értékesítési volumenei nem követték a felhasználásban mutatkozó növekedési tendenciát, a csökkenő piaci részesedés továbbra is az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetének egyik mutatójaként értékelendő.

5.3.   AZ OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

| (339) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzete és az Indiából származó támogatott behozatal között nem állapítható meg okozati összefüggés. Ez a következtetés mindenekelőtt az Indiából származó behozatal viszonylag alacsony és csak enyhén emelkedő piaci részesedésén (6,1 %-ról 6,8 %-ra) alapul, szemben az uniós gazdasági ágazat sokkal magasabb, de továbbra is csökkenő piaci részesedésével (45,3 %-ról 40,2 %-ra). Másodszor, az egyes más országokból (Korea, Tajvan, Kína) származó behozatal nagyobb mennyiségű volt és/vagy erőteljesebben növekedett, ezért, ha az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a behozatal okozta, azt nem az Indiából, hanem az ezen országokból származó importnak kell tulajdonítani (lásd a (325)–(327) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(339)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzete és az Indiából származó támogatott behozatal között nem állapítható meg okozati összefüggés. Ez a következtetés mindenekelőtt az Indiából származó behozatal viszonylag alacsony és csak enyhén emelkedő piaci részesedésén (6,1 %-ról 6,8 %-ra) alapul, szemben az uniós gazdasági ágazat sokkal magasabb, de továbbra is csökkenő piaci részesedésével (45,3 %-ról 40,2 %-ra). Másodszor, az egyes más országokból (Korea, Tajvan, Kína) származó behozatal nagyobb mennyiségű volt és/vagy erőteljesebben növekedett, ezért, ha az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a behozatal okozta, azt nem az Indiából, hanem az ezen országokból származó importnak kell tulajdonítani (lásd a (325)–(327) preambulumbekezdést).

| (340) | Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése és 8. cikkének (6) bekezdése értelmében vett okozati összefüggés az Indiából származó támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között nem volt megállapítható. |
| --- | --- |

(340)

Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése és 8. cikkének (6) bekezdése értelmében vett okozati összefüggés az Indiából származó támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között nem volt megállapítható.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (341) | Ezért az eljárást meg kell szüntetni, hiszen a Kínai Népköztársaság és Vietnam esetében a támogatás de minimis mértékű volt, az Indiából származó behozatal esetében pedig nem volt megállapítható okozati összefüggés a kár és a támogatások között. |
| --- | --- |

(341)

Ezért az eljárást meg kell szüntetni, hiszen a Kínai Népköztársaság és Vietnam esetében a támogatás de minimis mértékű volt, az Indiából származó behozatal esetében pedig nem volt megállapítható okozati összefüggés a kár és a támogatások között.

| (342) | Az alaprendelet 25. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(342)

Az alaprendelet 25. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó, nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra elő nem készített szintetikus poliészter vágott szál behozatalára irányuló szubvencióellenes eljárást a Bizottság megszünteti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Vietnamból származó poliészter vágott szál behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindításáról (HL C 372., 2013.12.19., 31. o.).

2

(3)  A 14. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában egy ország akkor tekintendő fejlődő országnak, ha szerepel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanács rendelet II. mellékletében (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.)

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bank, Vietnami Külkereskedelmi Bank, Ipari és Kereskedelmi Bank, Vietnami Beruházási és Fejlesztési Bank és Mekongi Lakásépítési Bank.

5

(6)  A 69/2007/ND-CP rendelet 4. cikke.

6

(7)  A 2009. április 4-i 443/QD-TTf miniszterelnöki határozat 2. és 3. cikke, valamint 4. cikkének a) pontja.

7

(8)  Pl. 102013/TT-NHNN körlevél, az 1.2. cikk b), c) és d) pontja.

8

---