# Jurnalul Oficial C 11/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 11 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5815 ianuarie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 11

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5815 ianuarie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 011/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 011/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7369 – Santander/PSA/JVs) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 011/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| | Curtea de Conturi |
| 2015/C 011/03 | Raportul special nr. 19/2014 – Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană | 3 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2015/C 011/04 | Avizul Ministerului Dezvoltării Economice din Republica Italiană în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor | 4 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAŢIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2015/C 011/05 | Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS | 6 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 011/02

Rata de schimb a monedei euro

2

Curtea de Conturi

2015/C 011/03

Raportul special nr. 19/2014 – Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană

3

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2015/C 011/04

Avizul Ministerului Dezvoltării Economice din Republica Italiană în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

4

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAŢIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2015/C 011/05

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS

6

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICŢIONALE |
| | Curtea de justiţie a AELS |
| 2015/C 011/06 | Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Héraðsdómur Reykjavíkur la data de 4 septembrie 2014 în cauza Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Autoritatea islandeză în materie de concurență), Isavia ohf. și Icelandair ehf. (Cauza E-18/14) | 16 |
| 2015/C 011/07 | Acțiune introdusă la 10 noiembrie 2014 de DB Schenker împotriva Autorității AELS de Supraveghere (Cauza E-22/14) | 17 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 011/08 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 18 |

V   Anunţuri

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de justiţie a AELS

2015/C 011/06

Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Héraðsdómur Reykjavíkur la data de 4 septembrie 2014 în cauza Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Autoritatea islandeză în materie de concurență), Isavia ohf. și Icelandair ehf. (Cauza E-18/14)

16

2015/C 011/07

Acțiune introdusă la 10 noiembrie 2014 de DB Schenker împotriva Autorității AELS de Supraveghere (Cauza E-22/14)

17

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2015/C 011/08

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7369 – Santander/PSA/JVs)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 11/01)

La 3 decembrie 2014, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7369. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32014M7369. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 ianuarie 2015

(2015/C 11/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1775 |
| JPY | yen japonez | 137,48 |
| DKK | coroana daneză | 7,4386 |
| GBP | lira sterlină | 0,77530 |
| SEK | coroana suedeză | 9,5011 |
| CHF | franc elvețian | 1,2010 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0560 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 28,229 |
| HUF | forint maghiar | 319,97 |
| PLN | zlot polonez | 4,2863 |
| RON | leu românesc nou | 4,4928 |
| TRY | lira turcească | 2,6957 |
| AUD | dolar australian | 1,4473 |
| CAD | dolar canadian | 1,4089 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,1301 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5250 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5724 |
| KRW | won sud-coreean | 1 277,86 |
| ZAR | rand sud-african | 13,5437 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,2968 |
| HRK | kuna croată | 7,6845 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 863,25 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2317 |
| PHP | peso Filipine | 52,547 |
| RUB | rubla rusească | 77,9030 |
| THB | baht thailandez | 38,603 |
| BRL | real brazilian | 3,0909 |
| MXN | peso mexican | 17,2151 |
| INR | rupie indiană | 73,2273 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1775

JPY

yen japonez

137,48

DKK

coroana daneză

7,4386

GBP

lira sterlină

0,77530

SEK

coroana suedeză

9,5011

CHF

franc elvețian

1,2010

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0560

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

28,229

HUF

forint maghiar

319,97

PLN

zlot polonez

4,2863

RON

leu românesc nou

4,4928

TRY

lira turcească

2,6957

AUD

dolar australian

1,4473

CAD

dolar canadian

1,4089

HKD

dolar Hong Kong

9,1301

NZD

dolar neozeelandez

1,5250

SGD

dolar Singapore

1,5724

KRW

won sud-coreean

1 277,86

ZAR

rand sud-african

13,5437

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,2968

HRK

kuna croată

7,6845

IDR

rupia indoneziană

14 863,25

MYR

ringgit Malaiezia

4,2317

PHP

peso Filipine

52,547

RUB

rubla rusească

77,9030

THB

baht thailandez

38,603

BRL

real brazilian

3,0909

MXN

peso mexican

17,2151

INR

rupie indiană

73,2273

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/3

---

Raportul special nr. 19/2014

„Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană”

(2015/C 11/03)

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 19/2014 „Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://eca.europa.eu

Raportul poate fi obținut gratuit în versiune tipărită, printr-o cerere adresată Curții de Conturi:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxemburg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Publications (PUB)

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

sau completând un bon de comandă electronic pe site-ul EU-Bookshop.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/4

---

Avizul Ministerului Dezvoltării Economice din Republica Italiană în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

(2015/C 11/04)

Ministerul Dezvoltării Economice notifică, prin prezenta, primirea, din partea societății AleAnna Resources LLC, a unei cereri de autorizație de explorare a hidrocarburilor denumite în mod convențional „LA STEFANINA”, referitoare la o suprafață situată în regiunea Emilia Romagna, mai exact în provinciile Ferrara și Ravenna, delimitată de arce de meridiane și paralele, ale cărei vârfuri sunt indicate prin coordonatele geografice de mai jos:

| Vârfuri | Coordonate geografice |
| --- | --- |
| Longitudine vestică Monte Mario | Latitudine nordică |
| a | – 0°28′ | 44°40′ |
| b | – 0°24′ | 44°40′ |
| c | – 0°24′ | 44°38′ |
| d | – 0°20′ | 44°38′ |
| e | – 0°20′ | 44°36′ |
| f | – 0°21′ | 44°36′ |
| g | – 0°21′ | 44°33′ |
| h | – 0°17′ | 44°33′ |
| i | – 0°17′ | 44°32′ |
| l | – 0°23′ | 44°32′ |
| m | – 0°23′ | 44°31′ |
| n | – 0°25′ | 44°31′ |
| o | – 0°25′ | 44°32′ |
| p | – 0°27′ | 44°32′ |
| q | – 0°27′ | 44°33′ |
| r | – 0°28′ | 44°33′ |

Vârfuri

Coordonate geografice

Longitudine vestică Monte Mario

Latitudine nordică

a

– 0°28′

44°40′

b

– 0°24′

44°40′

c

– 0°24′

44°38′

d

– 0°20′

44°38′

e

– 0°20′

44°36′

f

– 0°21′

44°36′

g

– 0°21′

44°33′

h

– 0°17′

44°33′

i

– 0°17′

44°32′

l

– 0°23′

44°32′

m

– 0°23′

44°31′

n

– 0°25′

44°31′

o

– 0°25′

44°32′

p

– 0°27′

44°32′

q

– 0°27′

44°33′

r

– 0°28′

44°33′

Coordonatele indicate mai sus sunt stabilite pe baza hărții naționale a Istituto Geografico Militare (Institutul Geografic Militar) – Planșa nr. 89 a hărții Italiei, la scara 1:100 000.

Aria suprafeței astfel delimitate este de 139,72 km2.

În conformitate cu directiva sus-menționată, cu articolul 4 din decretul legislativ nr. 625 din 25 noiembrie 1996, cu decretul ministerial din 4 martie 2011 și cu decretul directorial din 22 martie 2011, Ministerul Dezvoltării Economice publică un anunț pentru a permite entităților interesate să prezinte cereri concurente de autorizație de explorare a hidrocarburilor pentru aceeași suprafață, delimitată de punctele și coordonatele indicate mai sus.

Autoritatea competentă pentru eliberarea autorizației de explorare în cauză este Ministerul Dezvoltării Economice, Direcția Generală Resurse Minerale și Energetice, Divizia VI.

Normele de eliberare a autorizației de explorare minieră sunt specificate mai în detaliu în următoarele acte legislative: Legea nr. 613 din 21 iulie 1967, Legea nr. 9 din 9 ianuarie 1991, Decretul legislativ nr. 625 din 25 noiembrie 1996, Decretul ministerial din 4 martie 2011 și Decretul directorial din 22 martie 2011.

Termenul de prezentare a candidaturilor este de 3 luni de la data publicării prezentului anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Candidaturile depuse după expirarea acestui termen nu vor fi luate în considerare.

Adresa la care trebuie trimise candidaturile este:

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche |
| Divisione VI |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione generale delle risorse minerarie ed energetiche

Divisione VI

Via Molise 2

00187 Roma

ITALIA

Cererile pot fi de asemenea transmise utilizând adresa de e-mail certificată „ene.rme.div6@pec.sviluppoeconomico.gov.it”; în acest caz ele trebuie să includă documentația în format electronic, cu semnătura digitală a reprezentantului legal al societății solicitante.

În sensul punctului 2 din anexa A la Decretul nr. 22 al Președintelui Consiliului de Miniștri din 22 decembrie 2010, durata totală a procedurii unice de acordare a autorizației de explorare nu depășește 180 de zile.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAŢIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 15.1.2015 | RO EN | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO EN

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/6

---

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS

(2015/C 11/05)

Prin Decizia nr. 444/14/COL din 22 octombrie 2014, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în continuarea prezentului rezumat, Autoritatea AELS de Supraveghere a inițiat procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție. Autoritățile norvegiene au fost informate prin intermediul unei copii a deciziei respective.

Prin prezenta, Autoritatea AELS de Supraveghere invită statele AELS, statele membre ale UE și părțile interesate să își transmită observațiile cu privire la măsura în cauză în termen de o lună de la data publicării prezentei notificări, la următoarea adresă:

| EFTA Surveillance Authority (Autoritatea AELS de Supraveghere) |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority (Autoritatea AELS de Supraveghere)

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Observațiile vor fi comunicate autorităților norvegiene. Identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi nedivulgată, în urma unei solicitări formulate în scris, în care se prezintă motivele acestei solicitări.

SINTEZĂ

Procedură

Ca urmare a mai multor plângeri și informații de pe piață, Autoritatea AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) a examinat un presupus ajutor de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS, un club de fotbal profesionist. Ulterior, Autoritatea a transmis două cereri de informații, la care au răspuns autoritățile norvegiene.

Descrierea măsurii

În temeiul unui acord din data de 28 noiembrie 2006, administrația locală din Sandefjord a transferat, cu titlu gratuit, două parcele de teren situate în zona Pindsle către niște filiale ale Sandefjord Fotball AS. Anterior, terenul în cauză (care era împărțit în loturi destinate agriculturii) fusese achiziționat de administrația locală contra sumei de 3,7 milioane NOK și apoi împărțit din nou în loturi, astfel încât să poată fi utilizat ca stadion și în scopuri economice.

Conform acordului, Sandefjord Fotball AS avea obligația de a construi un stadion de fotbal (cu un cost estimat la aproximativ 110 milioane NOK) pe o parte din teren și putea vinde cealaltă parte, pentru a contribui la finanțarea construcției. Ulterior, la un interval scurt de timp, Sandefjord Fotball AS și-a vândut filiala care deținea a doua parte a terenului în cauză către Pindsle Property AS, contra sumei de 40 de milioane NOK. Nu s-a efectuat nicio evaluare a societății înainte de vânzare.

Acordul prevedea, de asemenea, o serie de obligații suplimentare. Concret, Sandefjord Fotball AS a acceptat să execute lucrări de drumuri pe amplasamentul stadionului (costurile lucrărilor fiind estimate la aproximativ 6,5 milioane NOK) și să suporte cheltuielile ocazionate de abandonarea vechiului stadion, inclusiv reparațiile aferente (cheltuieli totalizând aproximativ 2,6 milioane NOK).

Construcția noului stadion a fost finalizată în iulie 2007 și a costat, în total, 100 de milioane NOK. Pe lângă terenul de fotbal și tribune, stadionul conține o serie de alte amenajări, printre care o pistă de atletism, un centru de fitness și săli de reuniune. Acestea sunt închiriate gratuit către alte organizații (care activează în principal în domeniul sportului la nivel de amatori).

La data de 9 iunie 2009, Sandefjord Fotball AS a vândut societatea care deținea stadionul și proprietățile comerciale conexe către Pindsle Property AS, contra sumei de 15 milioane NOK. Acest preț s-a bazat pe expertiza care a trebuit să fie realizată deoarece mai multe persoane ocupau poziții administrative și dețineau acțiuni atât în club, cât și în societatea Pindsle Property AS. În urma vânzării, pentru a utiliza stadionul, Sandefjord Fotball AS a achitat o chirie anuală de 3 milioane NOK, vărsând totodată 30 % din încasările obținute din vânzările de bilete de intrare. Potrivit autorităților norvegiene, nivelul chiriei este de același ordin cu sumele plătite de alte cluburi de fotbal din Norvegia în contul utilizării stadioanelor.

Observațiile autorităților norvegiene

Potrivit autorităților norvegiene, în urma acordului din 28 noiembrie 2006 prin care au fost transferate parcelele, Sandefjord Fotball AS avea obligația de a construi stadionul la un cost estimat care depășea cu mult valoarea terenului. Astfel, Sandefjord Fotball AS nu putea obține niciun avantaj economic datorită transferului de terenuri.

În ceea ce privește valoarea celor două parcele de teren în cauză, autoritățile norvegiene susțin că terenul pe care se află stadionul nu prezintă nicio valoare de piață, deoarece este împărțit cu scopul de a fi utilizat ca stadion de fotbal. Astfel, orice proiect de urbanism care ar viza terenul în cauză trebuie să includă construirea unui stadion de fotbal, ceea ce presupune asumarea unor costuri foarte ridicate. În consecință, cu excepția clubului de fotbal, nimeni nu ar fi interesat să achiziționeze terenul în cauză.

În ceea ce privește valoarea celeilalte parcele, autoritățile norvegiene susțin că prețul de 40 de milioane NOK plătit de Pindsle Property AS nu corespunde prețului pieței, ci s-a bazat mai degrabă pe cerințele financiare avansate de Sandefjord Fotball AS. Proprietarii Pindsle Property AS erau susținători ai clubului de fotbal și doreau să contribuie la construcția stadionului. Autoritățile norvegiene au prezentat o evaluare realizată de un expert independent, potrivit căruia prețul pieței este de aproximativ 15 milioane NOK.

În ultimul rând, autoritățile norvegiene susțin că obligațiile suplimentare prevăzute de acordul din 28 noiembrie 2006 în legătură cu lucrările de drumuri și cu abandonarea vechiului stadion, printre care și reparațiile, ar trebui să fie deduse din valoarea terenului.

Prezența ajutorului de stat

Deoarece administrația locală din Sandefjord a achiziționat un teren care a fost cedat ulterior cu titlu gratuit către Sandefjord Fotball AS, s-au utilizat resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE.

Sandefjord Fotball AS este un club de fotbal profesionist care desfășoară activități economice pe mai multe piețe, cum ar fi transferurile de jucători, vânzarea de bilete de intrare, drepturile de televizare, articole pentru fani, precum și sponsorizarea. Prin urmare, se încadrează la definiția întreprinderii. Întrucât a fost singurul beneficiar, măsura este selectivă.

Administrația locală din Sandefjord nu a urmat procedurile prevăzute de Orientările Autorității privind aspecte specifice ajutoarelor de stat în cadrul vânzărilor de terenuri și de clădiri de către autorități publice. Drept urmare, Autoritatea nu poate exclude existența unui ajutor de stat, dată fiind procedura urmată de administrația locală.

În ceea ce privește transferul terenului pe care a fost construit stadionul, Autoritatea nu este convinsă că se poate aprecia că obligația de a construi un stadion de fotbal poate reduce prețul pieței la zero. Mai mult decât atât, autoritățile norvegiene nu au justificat vânzarea la un preț mai mic decât costul de achiziție suportat de administrația locală.

În legătură cu transferul terenului împărțit în loturi pentru a fi utilizat în scopuri economice, Autoritatea consideră că dacă terenul ar fi fost vândut de un operator economic privat în economia de piață, acesta din urmă nu ar fi stipulat în contract o clauză privind construirea sau finanțarea unui stadion. De asemenea, Autoritatea consideră, în această etapă, că prețul de 40 de milioane NOK achitat de Pindsle Property AS pentru a achiziționa societatea deținătoare a terenului oferă un indiciu cu privire la valoarea de piață care este mai fiabil decât raportul de evaluare ex post prezentat de autoritățile norvegiene.

În ceea ce privește costurile suplimentare suportate de Sandefjord Fotball AS în temeiul acordului, costuri despre care autoritățile norvegiene pretind că pot fi deduse din prețul pieței, Autoritatea nu este convinsă deocamdată că cifrele prezentate corespund costurilor pe care administrația locală ar fi trebuit să le suporte pe cont propriu.

În ultimă instanță, Autoritatea consideră că măsura în cauză ar putea să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE, întrucât Sandefjord Fotball AS desfășoară activități economice pe piețe care acoperă mai multe țări din SEE. Acest club este activ îndeosebi pe piața transferurilor internaționale, recrutând în mod regulat mai ales jucători din alte țări din SEE.

Prin urmare, Autoritatea a ajuns la concluzia preliminară că, prin transferul terenului în cauză, a fost acordat un ajutor de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS.

Compatibilitatea ajutorului

În temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, ajutorul de stat acordat în scopul promovării sportului, inclusiv ajutorul destinat infrastructurilor sportive, poate fi considerat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care acest ajutor nu afectează condițiile comerciale și concurențiale din SEE într-o măsură contrară interesului comun.

Cu toate acestea, autoritățile norvegiene nu au prezentat încă nici un argument în ceea ce privește compatibilitatea. În consecință, pentru moment, Autoritatea își exprimă îndoiala în legătură cu posibilitatea ca transferul de teren către Sandefjord Fotball AS să fie considerat compatibil în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Concluzii

Având în vedere considerațiile anterioare, Autoritatea a hotărât să inițieze procedura oficială de investigare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitor la ajutorul de stat în favoarea Sandefjord Fotball AS. Părțile interesate sunt invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la publicarea prezentei notificări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

În conformitate cu articolul 14 din Protocolul 3, toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiar.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 444/14/COL

of 22 October 2014

opening the formal investigation procedure into aid in favour of Sandefjord Fotball AS

(Norway)

The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61,

HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6(1) of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774). |
| --- | --- |

(1)

Following complaints and market information submitted by concerned citizens, the Authority notified the Norwegian authorities of the State aid allegations on 31 October 2013 (Event No 686574). In the same correspondence, the Authority requested information on the alleged aid measure, which the Norwegian authorities provided on 29 November 2013 (Events No 691773 and 691774).

| (2) | The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518). |
| --- | --- |

(2)

The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 16 January 2014 (Event No 694963), which was provided on 14 February 2014 (Event No 699518).

2.   The alleged beneficiary

| (3) | Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team. |
| --- | --- |

(3)

Sandefjord Fotball AS is a football club organised as a limited-liability company. It was founded in 1998 based on an agreement between two football clubs in Sandefjord with the aim of establishing a professional team.

| (4) | The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league. |
| --- | --- |

(4)

The club’s first team earned promotion to the highest Norwegian league in 2005. In the 2006 season it finished ninth and reached the national cup final, before being relegated the next year. Sandefjord Fotball played again in the highest division in 2009 — finishing eighth — and also in 2010. Since then, it has been playing in the 1st Division, the second-highest Norwegian league.

| (5) | Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players. |
| --- | --- |

(5)

Besides the professional (Elite) team, the club has an amateur and a junior football team. It also runs football summer schools and organises regional football competitions for young amateur players.

| (6) | Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS is owned by a number of individuals, either directly or through holding companies.

3.   The complaints and market information

| (7) | The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following. |
| --- | --- |

(7)

The complaints and market information received by the Authority are from individuals who requested anonymity. Their concerns are summarised in the following.

| (8) | In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot. |
| --- | --- |

(8)

In 2006, the municipality of Sandefjord transferred two plots of land free of charge to Sandefjord Fotball AS for the purpose of facilitating the construction of a new football stadium at Pindsle. The municipality had previously purchased these plots of land for a price of NOK 3,7 million. The land was at the time regulated as farmland. In preparation of the transfer to the football club, the municipality adopted a new zoning plan that allowed for the construction of a stadium and commercial use for one plot, and commercial use for the other plot.

| (9) | Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies. |
| --- | --- |

(9)

Sandefjord Fotball AS constructed the football stadium on the first plot. According to the complainants, it sold the second plot for approximately NOK 40 million to a commercial company (Pindsle Property AS) (1) in order to finance the stadium construction. Sandefjord Fotball later also sold the other plot of land, including the stadium and further business properties, to Pindsle Property AS for NOK 15 million. The complainants indicate that at the time of these transactions, Sandefjord Fotball AS and Pindsle Property AS were controlled by the same individuals, who sat on the boards of both companies.

| (10) | The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid. |
| --- | --- |

(10)

The complainants argue that the transfer of land to Sandefjord Fotball AS did not take place at market terms and resulted in the granting of unlawful State aid.

4.   Description of the measure

4.1.   Background

| (11) | Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest. |
| --- | --- |

(11)

Until 2007, Sandefjord Fotball used the municipal-owned stadium in Bugårdsparken for training purposes and matches. However, this stadium did not comply with the requirements of the Norwegian football federation for clubs playing in the highest division. An upgrade of the existing stadium was estimated to cost about NOK 30-40 million, which the municipality of Sandefjord was unwilling to invest.

4.2.   The construction of the new stadium

| (12) | In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium. |
| --- | --- |

(12)

In 2005, the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS discussed the possibility of constructing a new stadium. The municipality agreed to provide the necessary land, and Sandefjord Fotball AS to finance and run the stadium.

| (13) | The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(13)

The municipality acquired several plots of land in the Pindsle area for a total of around NOK 3,7 million. The land was regulated as farmland at the time. The municipality’s decision of 6 September 2005 authorising the acquisition foresaw the land to be rezoned for business use and to require the construction of a stadium. In the new zoning plan, this land was split into two parts: plot 152/96 was zoned for mixed stadium and business use, and plot 152/97 for business use. By way of an agreement dated 28 November 2006, both plots of land were then transferred to two wholly-owned subsidiaries of Sandefjord Fotball AS: plot 152/96 to Sandefjord Fotball Stadion AS and plot 152/97 to Sandefjord Fotball Næring AS.

| (14) | According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

According to the agreement, Sandefjord Fotball AS was responsible for organising the necessary financing to build the stadium. The construction costs were estimated at NOK 110 million for the project. Sandefjord Fotball AS would contribute NOK 70 million from its own funds and from outside investors, the sale of naming rights, etc. and take out a loan for the remaining NOK 40 million. The contribution of Sandefjord Fotball AS would partly be raised by the sale of the land zoned for business use (plot 152/97) to Pindsle Property AS.

| (15) | Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million). |
| --- | --- |

(15)

Besides the construction of the stadium, the agreement contained a number of further obligations. In particular, Sandefjord Fotball AS agreed to carry out road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and to cover costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million).

| (16) | Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale. |
| --- | --- |

(16)

Shortly after the signing of the agreement, the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, which owned plot 152/97, were acquired by Pindsle Property AS for NOK 40 million. No valuation of the company was undertaken prior to the sale.

| (17) | The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations. |
| --- | --- |

(17)

The new stadium was completed in July 2007 at a total construction cost of NOK 100 million. In addition to the football pitch and stands, it contains a number of other facilities, including an athletics track, a fitness centre and meeting rooms. These are rented out free of charge to other (mainly amateur sport) organisations.

4.3.   Subsequent sale of the stadium

| (18) | In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(18)

In 2009, Sandefjord Fotball AS encountered financial difficulties. The club decided to raise funds by selling Sandefjord Fotball Stadion AS (the company owning the stadium and adjacent properties on plot 152/96) to Pindsle Property AS. This time, a third-party company valuation was required under Norwegian law as several individuals held board positions and shareholdings in both the club and Pindsle Property AS.

| (19) | The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009. |
| --- | --- |

(19)

The expert report of 6 April 2009 valued Sandefjord Fotball Stadion AS at between NOK 14 million and NOK 16 million. The company was sold at a price of NOK 15 million on 9 June 2009.

| (20) | Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use. |
| --- | --- |

(20)

Following the sale, Sandefjord Fotball AS has been paying annual rent of NOK 3 million plus 30 % of the value of ticket sales for the use of the stadium. According to the Norwegian authorities, the rent level corresponds to what other football clubs in Norway pay for stadium use.

5.   Comments by the Norwegian authorities

| (21) | The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid. |
| --- | --- |

(21)

The Norwegian authorities argue that the transactions described above do not result in the granting of State aid.

| (22) | According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(22)

According to the Norwegian authorities, the transfer of land by the municipality to Sandefjord Fotball AS has to be seen in the context of the wider agreement to build the stadium. The contract of 28 November 2006 by which the plots of land were transferred to Sandefjord Fotball Stadion AS and Sandefjord Fotball Næring AS obliged Sandefjord Fotball AS to build the stadium, at an estimated cost (at the time) of NOK 110 million. In any event, the value of this obligation vastly exceeded the value of the two plots of land. Therefore the transfer of land could not result in the granting of an economic advantage to Sandefjord Fotball AS.

| (23) | Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land. |
| --- | --- |

(23)

Regarding the value of the two plots of land in question, the Norwegian authorities argue that plot 152/96 does not have any market value as its zoning includes the use as a football stadium. This means that any development of the land must include the construction of a football stadium, implicating very important construction costs. Accordingly, no buyer except for the football club would have been interested in the land.

| (24) | Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2). |
| --- | --- |

(24)

Regarding plot 152/97, the Norwegian authorities argue that the price of NOK 40 million paid by Pindsle Property AS for the shares in Sandefjord Fotball Næring AS cannot be taken as an indication of market value. The agreed purchase price was not primarily based on the value of the land, but rather on the financial requirements of Sandefjord Fotball AS. The owners of Pindsle Property AS were supporters of the football club and wanted to contribute to the stadium construction. In order to determine the true market value of the land, the Norwegian authorities have commissioned a third-party expert valuation. The Authority understands that the valuation report of 5 February 2014 estimates the value of plot 152/97 at around NOK 15 million (based on 2006 data and excluding the cost of access infrastructure) (2).

| (25) | Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(25)

Finally, the Norwegian authorities also argue that in any event, the further obligations contained in the agreement of 28 November 2006 in relation to road works at the stadium site (at a cost of approx. NOK 6,5 million) and the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) should be deducted from the value of the land.

II.   ASSESSMENT

6.   The presence of State aid

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’. |
| --- | --- |

(26)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

| (27) | This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition. |
| --- | --- |

(27)

This implies that a measure constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement if the following conditions are cumulatively fulfilled: the measure is granted by the State or through state resources, confers a selective economic advantage on an undertaking and is liable to affect trade between Contracting Parties and to distort competition.

6.1.   State resources

| (28) | In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3). |
| --- | --- |

(28)

In order to qualify as State aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government, but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings (3).

| (29) | The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources. |
| --- | --- |

(29)

The land at issue was acquired by Sandefjord municipality and then transferred to two subsidiaries of Sandefjord Fotball AS. The Authority therefore concludes that the transfer of land involves state resources.

| (30) | Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4). |
| --- | --- |

(30)

Before the transaction, the municipality of Sandefjord changed the planning obligations for the land at issue: plot 152/96 was rezoned from farmland to mixed stadium and business use, and plot 152/97 from farmland to business use. Planning decisions are regulatory acts taken by public authorities. According to the case-law, such regulatory acts usually do not result in a transfer of state resources to undertakings (4).

6.2.   Undertaking

| (31) | It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6). |
| --- | --- |

(31)

It is well-established case-law that undertakings are entities engaged in economic activities, regardless of their legal status and the way in which they are financed (5). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (6).

| (32) | Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship. |
| --- | --- |

(32)

Sandefjord Fotball AS is a professional football club organised as a private company. It is active on several markets, including the transfer market for football players as well as the markets for ticket sales, television rights, club memorabilia and sponsorship.

| (33) | The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(33)

The Authority therefore concludes that Sandefjord Fotball AS constitutes an undertaking within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement.

6.3.   Economic advantage

| (34) | A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price. |
| --- | --- |

(34)

A transfer of land to an undertaking may confer an economic advantage, in particular if it takes place at a price that is below the market price.

| (35) | The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land. |
| --- | --- |

(35)

The Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities (‘the Sale of Land Guidelines’) (7) set out two procedures that can be used to ensure that a sale of land does not involve State aid: public authorities can either carry out an open and unconditional bidding procedure, or obtain an independent ex ante expert valuation of the land.

| (36) | In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality. |
| --- | --- |

(36)

In the case at hand, the municipality of Sandefjord neither organised a bidding procedure nor obtained an ex ante expert valuation. As a result, the Authority cannot exclude the presence of State aid based on the procedure followed by the municipality.

| (37) | A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test. |
| --- | --- |

(37)

A transaction transferring state resources does not constitute State aid when it is carried out in line with normal market conditions so that it does not confer an advantage on an undertaking (8). This is known as the market economy operator test.

6.3.1.   Transfer of plot 152/96

| (38) | At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission. |
| --- | --- |

(38)

At the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS, plot 152/96 was zoned for the construction of a football stadium and business use. According to the Norwegian authorities, this implies that any construction on the plot of land needs to include a stadium in order to receive planning permission.

| (39) | The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’ |
| --- | --- |

(39)

The Authority notes that zoning obligations can influence the market price of land. However, the Authority is not convinced that the obligation to build a football stadium can be considered to reduce the market price to zero, in particular in case of a transaction aimed at assisting a football club in building a new stadium. In this context, the Authority also refers to section 2.2(c) of its Sale of Land Guidelines, which states that when carrying out a valuation, ‘...[o]bligations whose fulfilment would at least partly be in the buyer’s own interest should be evaluated with that fact in mind.’

| (40) | In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality. |
| --- | --- |

(40)

In addition, the Authority refers to section 2.2(d) of its Sale of Land Guidelines, which states that in principle, ‘the market value should not be set below primary (9) costs during a period of at least three years after acquisition unless the independent valuer specifically identifies a general decline in market prices for land and buildings in the relevant market.’ In the case at hand, the municipality of Sandefjord acquired the land that was later divided into plots 152/96 and 152/97 for NOK 3,7 million. The Authority has not yet received any specific information justifying a sale at a price below the acquisition cost for the municipality.

| (41) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(41)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the transfer of plot 152/96 free of charge conferred an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.3.2.   Transfer of plot 152/97

| (42) | Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage. |
| --- | --- |

(42)

Plot 152/97 was zoned for business use at the time of the transfer to Sandefjord Fotball AS. The Norwegian authorities argue that the transfer of plot 152/97 should be assessed in the context of the contract of 28 November 2006, which obliges the football club in particular to build the stadium in exchange for the land. Given that the estimated construction costs of the stadium exceed the value of the land, the transfer could not result in the granting of an economic advantage.

| (43) | The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking. |
| --- | --- |

(43)

The Authority notes that plot 152/97 is zoned for business use. According to the planning rules, there is thus no obligation to build a stadium in relation to this plot of land. The contract of 28 November 2006, by which the land was transferred to Sandefjord Fotball AS, obliges Sandefjord Fotball AS to organise and finance the construction of the stadium. It foresees that plot 152/97 would be sold to finance part of the construction. The Authority considers that a market economy operator selling land would not have imposed such conditions in relation to the construction or financing of a stadium. The Authority therefore cannot exclude at this stage that the transfer of plot 152/97 to Sandefjord Fotball AS conferred an economic advantage on the undertaking.

| (44) | The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10). |
| --- | --- |

(44)

The Authority further notes that shortly after the transfer, Sandefjord Fotball AS sold the shares in Sandefjord Fotball Næring AS, the company owning plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million. Pindsle Property AS is a private company, and was not part of the same group as Sandefjord Fotball AS at the time of the transaction. The sale thus took place between two independent companies (10).

| (45) | The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(45)

The Norwegian authorities argue that this transaction did not reflect market price due to the motives of the owners of Pindsle Property AS, who wanted to provide Sandefjord Fotball AS with sufficient funds to enable the construction of the stadium. The Authority, however, has not received any evidence showing that the acquisition of Sandefjord Fotball Næring AS had been authorised by the board and/or the owners of Pindsle Property AS at an allegedly inflated price in order to favour the football club. The Authority further understands that according to Norwegian company law, the board of a private company has to act in the best interest of the company. The Norwegian authorities have not explained how the allegedly inflated purchase price served the best interest of Pindsle Property AS.

| (46) | Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(46)

Based on the above, the Authority considers at this stage that the sale of Sandefjord Fotball Næring AS, whose principal asset was plot 152/97, to Pindsle Property AS for NOK 40 million shows the market value of the land. Given that there was an actual market transaction that took place shortly after the transfer of the land to Sandefjord Fotball AS, it is a more reliable indication of market value than the valuation report of 5 February 2014 put forward by the Norwegian authorities.

| (47) | The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(47)

The Norwegian authorities further argue that the cost of carrying out road works at the stadium site (approx. NOK 6,5 million) and the costs in relation to the discontinued use of the old stadium, including repairs (together approx. NOK 2,6 million) that form part of the obligations of Sandefjord Fotball AS according to the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (48) | The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land. |
| --- | --- |

(48)

The Authority considers that for such costs to be taken into account, they have to reflect costs that the municipality would otherwise have to bear itself, and not the developer of the land. For instance, road works that a developer is required to undertake under planning regulations cannot be taken into account. Similarly, repairs that a user of a municipal stadium would normally be obliged to carry out at the end of its rental contract should not be taken into account either. Based on the information received so far, the Authority questions whether any of these obligations contained in the contract of 28 November 2006 should be deducted from the value of the land.

| (49) | Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(49)

Based on the foregoing, the Authority currently considers that the measure at stake confers an economic advantage on Sandefjord Fotball AS.

6.4.   Selectivity

| (50) | The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking. |
| --- | --- |

(50)

The alleged State aid results from a transaction between the municipality of Sandefjord and Sandefjord Fotball AS. It represents a selective measure within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, in the sense that it only concerns one particular undertaking.

6.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (51) | According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11). |
| --- | --- |

(51)

According to the case-law regarding effect on trade and distortion of competition, the Authority ‘[i]s required, not to establish that such aid has a real effect on trade [...] and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition’ (11).

| (52) | The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12). |
| --- | --- |

(52)

The mere fact that aid strengthens an undertaking’s position compared to that of other undertakings competing in intra-EEA trade is enough to conclude that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement (12).

| (53) | In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA. |
| --- | --- |

(53)

In 2006, Sandefjord Fotball’s professional team was playing in the highest Norwegian division, with the possibility of qualifying for European championships. Moreover, professional football clubs deploy economic activities in several markets other than participating in football competitions, such as the transfer market for professional players, publicity, sponsorship, merchandising or media coverage. Aid to a professional football club strengthens its position on each of those markets, most of which cover several countries in the EEA. As regards the market for the transfer of players, Sandefjord Fotball AS was at the time — and still is today — active on the international transfer market, regularly recruiting players notably from other countries in the EEA.

| (54) | The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(54)

The Authority therefore considers that the measure is liable to distort competition and to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

6.6.   Conclusion

| (55) | Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(55)

Based on the above, the Authority comes to the preliminary conclusion that the measure at stake fulfils all the conditions to constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

7.   Compatibility

| (56) | Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13). |
| --- | --- |

(56)

Should the measure assessed above involve State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the Authority must assess whether the aid can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. According to the case-law, it is up to the Contracting Party concerned to invoke possible grounds of compatibility and to demonstrate that the conditions for such compatibility are met (13).

| (57) | The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission. |
| --- | --- |

(57)

The Authority notes that aid to promote sport, including aid to sport infrastructure, can be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement under certain conditions, as is illustrated notably by the General Block Exemption Regulation (14) and the decisional practice (15) of the European Commission.

| (58) | However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(58)

However, the Norwegian authorities have not yet put forward any arguments regarding compatibility. The Authority therefore has doubts at this stage whether the measure could be declared compatible with the functioning of the EEA Agreement.

8.   Conclusion

| (59) | Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

Based on the information submitted by the Norwegian authorities at this stage of the procedure, the Authority is of the preliminary view that the measure at hand constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement and has doubts on whether it is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (60) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(60)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority opens the formal investigation procedure. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question does not constitute State aid or is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this decision.

| (62) | The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision. |
| --- | --- |

(62)

The Authority also requests the Norwegian authorities to provide, within one month of receipt of this decision, all documents, information and data needed for the assessment of the nature and compatibility of the measure covered by this decision.

| (63) | The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(63)

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (64) | The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law, |
| --- | --- |

(64)

The Authority reminds the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principal of EEA law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I and Article 4(4) of Part II of Protocol 3 is opened into the potential aid measure implemented by the Norwegian authorities, which is the transfer of land from the municipality of Sandefjord to Sandefjord Fotball AS.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure by 24 November 2014.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide by 24 November, all documents, information and data needed for the assessment of

| — | the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and |
| --- | --- |

—

the market price of the two plots of land at issue in line with the reasoning in section 6.3 above, and

| — | the compatibility of the aid measure. |
| --- | --- |

—

the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English language version of this Decision is authentic.

Decision made in Brussels, on 22 October 2014.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Helga JÓNSDÓTTIR

College Member

---

(1)  Pindsle Eindomsutvikling AS, including its subsidiaries Pindsle Stadion AS and Arena Næring AS. It will be called Pindsle Property AS in the following.

1

(2)  The valuation report estimates the combined value of plots 152/96 and 152/97 at NOK 31 million. The NOK 15 million results from apportioning this estimate according to the respective size of the two plots.

2

(3)  Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

3

(4)  Case C-379/98 Preussen Elektra v Schleswag EU:C:2001:160, paragraphs 59-60. See also the Commission’s answer to the parliamentary question P-2491/02 (OJ C 137 E, 12.6.2003, p. 87).

4

Preussen Elektra

Schleswag

(5)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton EU:C:1991:161, paragraphs 21-2; Joined Cases C-180/98 to C-180/98 Pavlov and Others EU:C:2000:428; and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] EFTA Ct. Rep. p. 61, paragraph 78.

5

Höfner and Elser

Macroton

Pavlov and Others

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(6)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA EU:C:2006:8, paragraph 108.

6

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(7)  Authority guidelines on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, adopted on 17 November 1999. Available at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

7

(8)  Case C-39/94 SFEI and Others EU:C:1996:285, paragraphs 60-61.

8

SFEI and Others

(9)  I.e. the acquisition costs incurred by the public authority in question.

9

(10)  This is further shown by the absence of an independent expert valuation, which is required under Norwegian company law for transactions between companies in the same group.

10

(11)  Case C-372/97 Italy v Commission EU:C:2004:234, paragraph 44.

11

Italy

Commission

(12)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission EU:C:1980:209, paragraphs 11-12 and Joined Cases E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS v EFTA Surveillance Authority [2005] EFTA Ct. Rep. 117, paragraph 94.

12

Philip Morris Holland BV

Commission

Fesil ASA and Finnfjord Smelteverk AS

EFTA Surveillance Authority

(13)  Case C-364/90 Italy v Commission EU:C:1993:157, paragraph 20.

13

Italy

Commission

(14)  Commission Regulation (EU) No 651/2014 of 17 June 2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty (OJ L 187, 26.6.2014, p. 1), incorporated at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement.

14

(15)  See e.g. Commission Decision in case SA.37109 (2013/N), Football stadiums in Flanders (OJ C 69, 7.3.2014, p. 1-28).

15

Football stadiums in Flanders

---

V Anunţuri

PROCEDURI JURISDICŢIONALE

Curtea de justiţie a AELS

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/16

---

Cerere pentru un aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Héraðsdómur Reykjavíkur la data de 4 septembrie 2014 în cauza Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Autoritatea islandeză în materie de concurență), Isavia ohf. și Icelandair ehf.

(Cauza E-18/14)

(2015/C 11/06)

Prin scrisoarea din 4 septembrie 2014, Héraðsdómur Reykjavíkur (instanța districtuală din Reykjavik, Islanda) a înaintat o cerere Curții de Justiție a AELS, înregistrată la grefa Curții la data de 4 septembrie 2014, vizând obținerea unui aviz consultativ în cauza Wow air ehf./Samkeppniseftirlitið (Autoritatea islandeză în materie de concurență), Isavia ohf. și Icelandair ehf., cu privire la următoarele întrebări:

| 1. | Sunt statele membre obligate de Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare să se asigure că unui coordonator desemnat în temeiul dispozițiilor din regulament i se acordă, în ceea ce privește executarea sarcinilor care îi revin, atribuții administrative independente, potrivit legislației naționale, ca parte a puterii executive a statului membru, sau statul membru dispune de o marjă discreționară pentru a decide statutul coordonatorului în conformitate cu legislația națională? |
| --- | --- |

1.

Sunt statele membre obligate de Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare să se asigure că unui coordonator desemnat în temeiul dispozițiilor din regulament i se acordă, în ceea ce privește executarea sarcinilor care îi revin, atribuții administrative independente, potrivit legislației naționale, ca parte a puterii executive a statului membru, sau statul membru dispune de o marjă discreționară pentru a decide statutul coordonatorului în conformitate cu legislația națională?

| 2. | În instrucțiunile vizând examinarea plângerilor privind alocarea sloturilor prevăzute la articolul 8 alineatul (7) și articolul 8 alineatul (8) din Regulamentul (CEE) nr. 95/93, se presupune că toate plângerile, inclusiv plângerile pe baza considerațiilor legate de concurență, vor fi supuse procedurii stabilite de acestea sau considerentul 15 din preambulul regulamentului trebuie înțeles în sensul că regulamentul se aplică fără a aduce atingere normelor în materie de concurență din tratat, în special articolelor 85 și 86, astfel încât plângerile pe baza considerațiilor legate de concurență să facă exclusiv obiectul jurisdicției autorităților de concurență din statul membru respectiv și, prin urmare, să fie depuse direct la acestea? |
| --- | --- |

2.

În instrucțiunile vizând examinarea plângerilor privind alocarea sloturilor prevăzute la articolul 8 alineatul (7) și articolul 8 alineatul (8) din Regulamentul (CEE) nr. 95/93, se presupune că toate plângerile, inclusiv plângerile pe baza considerațiilor legate de concurență, vor fi supuse procedurii stabilite de acestea sau considerentul 15 din preambulul regulamentului trebuie înțeles în sensul că regulamentul se aplică fără a aduce atingere normelor în materie de concurență din tratat, în special articolelor 85 și 86, astfel încât plângerile pe baza considerațiilor legate de concurență să facă exclusiv obiectul jurisdicției autorităților de concurență din statul membru respectiv și, prin urmare, să fie depuse direct la acestea?

| 3. | În cazul în care autoritatea de concurență a unui stat membru emite instrucțiuni pe baza legislației naționale de concurență și cu trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 95/93, cu intenția de a încuraja concurența, se presupune în regulament că aceste instrucțiuni vor fi emise organismului de administrare a unui aeroport/autorității competente sau ar trebui ca aceste instrucțiuni să fie emise coordonatorului? |
| --- | --- |

3.

În cazul în care autoritatea de concurență a unui stat membru emite instrucțiuni pe baza legislației naționale de concurență și cu trimitere la Regulamentul (CEE) nr. 95/93, cu intenția de a încuraja concurența, se presupune în regulament că aceste instrucțiuni vor fi emise organismului de administrare a unui aeroport/autorității competente sau ar trebui ca aceste instrucțiuni să fie emise coordonatorului?

---

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/17

---

Acțiune introdusă la 10 noiembrie 2014 de DB Schenker împotriva Autorității AELS de Supraveghere

(Cauza E-22/14)

(2015/C 11/07)

La data de 10 noiembrie 2014, Schenker North AB, Schenker Privpak AB și Schenker Privpak AS (denumite împreună „DB Schenker”), reprezentate de Jon Midthjell, avocat, Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norvegia, au introdus o acțiune împotriva Autorității AELS de Supraveghere la Curtea de Justiție a AELS.

Reclamanții cer Curții de Justiție a AELS:

| 1. | să anuleze decizia Autorității AELS de Supraveghere din 9 septembrie 2014 în cazul nr. 75697 (DB Schenker); |
| --- | --- |

1.

să anuleze decizia Autorității AELS de Supraveghere din 9 septembrie 2014 în cazul nr. 75697 (DB Schenker);

| 2. | să oblige Autoritatea AELS de Supraveghere și orice intervenienți să suporte plata cheltuielilor de judecată. |
| --- | --- |

2.

să oblige Autoritatea AELS de Supraveghere și orice intervenienți să suporte plata cheltuielilor de judecată.

Situația de fapt și de drept și motivele invocate:

| — | Reclamanții, întreprinderile Schenker North AB și Schenker Privpak AB, ambele având sediul în Suedia, și Schenker Privpak AS, cu sediul în Norvegia, fac parte din grupul DB Schenker. Grupul este o întreprindere internațională de servicii de expediere de mărfuri și de logistică, deținută de Deutsche Bahn AG. |
| --- | --- |

—

Reclamanții, întreprinderile Schenker North AB și Schenker Privpak AB, ambele având sediul în Suedia, și Schenker Privpak AS, cu sediul în Norvegia, fac parte din grupul DB Schenker. Grupul este o întreprindere internațională de servicii de expediere de mărfuri și de logistică, deținută de Deutsche Bahn AG.

| — | Prin hotărârea din 7 iulie 2014 în cauza E-5/13, DB Schenker/Autoritatea AELS de Supraveghere, Curtea de Justiție a AELS a anulat decizia Autorității AELS de Supraveghere din 25 ianuarie 2013 în cazul nr. 73075 (DB Schenker), întrucât respectiva decizie refuza, în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, accesul total sau parțial la documentele din dosarele cazului care a condus la Decizia nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere (Norway Post – sistem de fidelizare/de reduceri) și refuza să permită accesul la versiunea completă a Deciziei nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere. |
| --- | --- |

—

Prin hotărârea din 7 iulie 2014 în cauza E-5/13, DB Schenker/Autoritatea AELS de Supraveghere, Curtea de Justiție a AELS a anulat decizia Autorității AELS de Supraveghere din 25 ianuarie 2013 în cazul nr. 73075 (DB Schenker), întrucât respectiva decizie refuza, în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, accesul total sau parțial la documentele din dosarele cazului care a condus la Decizia nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere (Norway Post – sistem de fidelizare/de reduceri) și refuza să permită accesul la versiunea completă a Deciziei nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere.

| — | La data de 17 iulie 2014, grupul DB Schenker a primit un e-mail de la Autoritatea AELS de Supraveghere prin care aceasta îl informa că a decis încă o dată să îi refuze accesul la documentele contestate. DB Schenker a fost invitat să adreseze o cerere de confirmare dacă dorea ca Autoritatea AELS de Supraveghere să își revizuiască poziția. |
| --- | --- |

—

La data de 17 iulie 2014, grupul DB Schenker a primit un e-mail de la Autoritatea AELS de Supraveghere prin care aceasta îl informa că a decis încă o dată să îi refuze accesul la documentele contestate. DB Schenker a fost invitat să adreseze o cerere de confirmare dacă dorea ca Autoritatea AELS de Supraveghere să își revizuiască poziția.

| — | La data de 27 august 2014, DB Schenker a trimis o cerere de confirmare Autorității AELS de Supraveghere. La data de 9 septembrie 2014, Autoritatea AELS de Supraveghere i-a trimis grupului DB Schenker un e-mail conținând o copie a deciziei prin care îi refuza din nou acestuia, în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, accesul total sau parțial la aceleași documente, mai precis, documentele din dosarele cazului care a condus la Decizia nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere (Norway Post – sistem de fidelizare/de reduceri) și versiunea completă a Deciziei nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere. DB Schenker urmărește anularea deciziei respective în temeiul articolului 36 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

—

La data de 27 august 2014, DB Schenker a trimis o cerere de confirmare Autorității AELS de Supraveghere. La data de 9 septembrie 2014, Autoritatea AELS de Supraveghere i-a trimis grupului DB Schenker un e-mail conținând o copie a deciziei prin care îi refuza din nou acestuia, în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, accesul total sau parțial la aceleași documente, mai precis, documentele din dosarele cazului care a condus la Decizia nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere (Norway Post – sistem de fidelizare/de reduceri) și versiunea completă a Deciziei nr. 321/10/COL a Autorității AELS de Supraveghere. DB Schenker urmărește anularea deciziei respective în temeiul articolului 36 din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

Reclamanții susțin că Autoritatea AELS de Supraveghere:

| — | a încălcat excepția referitoare la interesele comerciale prevăzută la articolul 4 alineatul (4) din Normele din 2012 privind accesul la documente, precum și obligația păstrării secretului profesional prevăzută la articolul 122 din Acordul privind SEE, la articolul 14 alineatul (4) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la articolul 28 alineatul (2) din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, suprimând astfel în mod necuvenit documentele contestate, prin încălcarea dreptului public de acces la documente prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Normele din 2012 privind accesul la documente; |
| --- | --- |

—

a încălcat excepția referitoare la interesele comerciale prevăzută la articolul 4 alineatul (4) din Normele din 2012 privind accesul la documente, precum și obligația păstrării secretului profesional prevăzută la articolul 122 din Acordul privind SEE, la articolul 14 alineatul (4) din Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție și la articolul 28 alineatul (2) din capitolul II al Protocolului 4 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, suprimând astfel în mod necuvenit documentele contestate, prin încălcarea dreptului public de acces la documente prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Normele din 2012 privind accesul la documente;

| — | a încălcat excepția privind interesul public superior prevăzută la articolul 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, suprimând astfel în mod necuvenit documentele contestate, prin încălcarea dreptului public de acces la documente prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Normele din 2012 privind accesul la documente. |
| --- | --- |

—

a încălcat excepția privind interesul public superior prevăzută la articolul 4 alineatele (4) și (6) din Normele din 2012 privind accesul la documente, suprimând astfel în mod necuvenit documentele contestate, prin încălcarea dreptului public de acces la documente prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Normele din 2012 privind accesul la documente.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 15.1.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 11/18

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2015/C 11/08)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

Nr. CE: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Tipul modificării (modificărilor)

—

—

—

—

3.   Modificare (modificări)

Grupul a dorit să își modifice caietul de sarcini, pe de o parte pentru a clarifica anumite puncte și a aduce precizări în legătură cu acestea (în special pentru a ține seama de caracteristicile specifice micilor operatori, de evoluția modului în care produsele sunt prezentate consumatorilor, a modului de comercializare pe piețele tradiționale dedicate rațelor și gâștelor îngrășate care reflectă în continuare cultura rurală și gastronomică din sud-vestul Franței), în contextul unor acțiuni care vizează modernizarea, și, pe de altă parte, pentru a ține seama de evoluțiile tehnice care au avut loc în acest sector de la înregistrarea, în anul 2000, a IGP.

3.1.   Descrierea produselor

Au fost efectuate următoarele modificări:

| 1. | Adăugarea raței întregi (cu sau fără ficat) și a carcasei eviscerate.
  Au fost adăugate diferitele moduri de prezentare ale raței întregi; acestea se găsesc în mod tradițional în special pe piețele dedicate rațelor și gâștelor îngrășate, organizate în regiunea din sud-vest (piețe specializate în vânzarea de rațe sau de gâște îngrășate și de bucăți din acestea).
  Aceste moduri de prezentare constau în carcase întregi de animale, cu diferite grade de eviscerare, din care provin bucățile de carne sau organele comestibile menționate în caietul de sarcini înregistrat în anul 2000 (produse crude sau prelucrate).
  Rața întreagă (cu sau fără ficat) și carcasa eviscerată pot fi în stare proaspătă, congelate rapid sau congelate.
  Dintre viscere sau organe comestibile, numai ficatul, inima și pipota pot fi vândute separat, cu IGP.
  Grupul a optat pentru menținerea listei cu bucăți de carne și organe comestibile incluse în caietul de sarcini al IGP înregistrate, în conformitate cu tradiția și reputația produselor care se obțin din rațe îngrășate și care se vând în mod tradițional în sud-vest. Grupul nu a dorit extinderea IGP la alte bucăți de carne decât cele tradiționale. |
| --- | --- |

1.

Adăugarea raței întregi (cu sau fără ficat) și a carcasei eviscerate.

Au fost adăugate diferitele moduri de prezentare ale raței întregi; acestea se găsesc în mod tradițional în special pe piețele dedicate rațelor și gâștelor îngrășate, organizate în regiunea din sud-vest (piețe specializate în vânzarea de rațe sau de gâște îngrășate și de bucăți din acestea).

Aceste moduri de prezentare constau în carcase întregi de animale, cu diferite grade de eviscerare, din care provin bucățile de carne sau organele comestibile menționate în caietul de sarcini înregistrat în anul 2000 (produse crude sau prelucrate).

Rața întreagă (cu sau fără ficat) și carcasa eviscerată pot fi în stare proaspătă, congelate rapid sau congelate.

Dintre viscere sau organe comestibile, numai ficatul, inima și pipota pot fi vândute separat, cu IGP.

Grupul a optat pentru menținerea listei cu bucăți de carne și organe comestibile incluse în caietul de sarcini al IGP înregistrate, în conformitate cu tradiția și reputația produselor care se obțin din rațe îngrășate și care se vând în mod tradițional în sud-vest. Grupul nu a dorit extinderea IGP la alte bucăți de carne decât cele tradiționale.

| 2. | Adăugarea modului de prezentare sub forma tăierii secundare a tuturor produselor, cu excepția raței întregi (cu sau fără ficat) și a carcaselor eviscerate.
  Obiectivul este acela de a permite vânzarea sub formă de porții către consumatorul final.
  În plus, în documentul unic s-a precizat că produsele pot fi prezentate sub următoarele forme: conserve, semiconserve, congelate sau congelate rapid. Este vorba despre un punct din caietul de sarcini în vigoare. |
| --- | --- |

2.

Adăugarea modului de prezentare sub forma tăierii secundare a tuturor produselor, cu excepția raței întregi (cu sau fără ficat) și a carcaselor eviscerate.

Obiectivul este acela de a permite vânzarea sub formă de porții către consumatorul final.

În plus, în documentul unic s-a precizat că produsele pot fi prezentate sub următoarele forme: conserve, semiconserve, congelate sau congelate rapid. Este vorba despre un punct din caietul de sarcini în vigoare.

| 3. | Adăugarea prezentării foie gras-ului crud sub formă condimentată.
  Obiectivul este de a furniza un produs „gata pentru a fi gătit”. Foie gras crud comercializat sub formă condimentată înseamnă produsul astfel cum a fost pregătit înainte de prelucrarea sa ulterioară în conformitate cu IGP. Definiția condimentării este aceeași pentru produsul crud condimentat și în contextul prelucrării: „sare, sare cu nitrați, zahăr, condimente și plante aromatice, alcool, vin licoros, vin, trufe (Tuber melanosporum), acid ascorbic sau ascorbat de sodiu. Condimentarea este limitată la 4 % din masa preparatului, din care maximum de 2 g de zaharoză per kilogram de preparat”. |
| --- | --- |

3.

Adăugarea prezentării foie gras-ului crud sub formă condimentată.

Obiectivul este de a furniza un produs „gata pentru a fi gătit”. Foie gras crud comercializat sub formă condimentată înseamnă produsul astfel cum a fost pregătit înainte de prelucrarea sa ulterioară în conformitate cu IGP. Definiția condimentării este aceeași pentru produsul crud condimentat și în contextul prelucrării: „sare, sare cu nitrați, zahăr, condimente și plante aromatice, alcool, vin licoros, vin, trufe (Tuber melanosporum), acid ascorbic sau ascorbat de sodiu. Condimentarea este limitată la 4 % din masa preparatului, din care maximum de 2 g de zaharoză per kilogram de preparat”.

| 4. | Introducerea posibilității de prezentare sub formă de foie gras crud, din care au fost îndepărtate venele. |
| --- | --- |

4.

Introducerea posibilității de prezentare sub formă de foie gras crud, din care au fost îndepărtate venele.

| 5. | Definirea fasonării magret-ului. |
| --- | --- |

5.

Definirea fasonării magret-ului.

| 6. | În ceea ce privește magret-urile uscate și afumate, au fost aduse precizări în caietul de sarcini și în documentul unic: în realitate, tot magret-ul este uscat, și, în plus, acesta poate fi afumat. |
| --- | --- |

6.

În ceea ce privește magret-urile uscate și afumate, au fost aduse precizări în caietul de sarcini și în documentul unic: în realitate, tot magret-ul este uscat, și, în plus, acesta poate fi afumat.

3.2.   Dovada originii

Tabelele au fost actualizate în conformitate cu modificările efectuate în capitolul „Metoda de obținere” și cu normele în vigoare. A fost clarificat conținutul anumitor documente.

Se adaugă obligația identificării cantităților la fiecare loc de producție [a se vedea articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei (3)].

Este definit termenul „lot”.

3.3.   Metoda de obținere

Ținând cont de evoluția, pe plan național și la nivelul Uniunii, a caietelor de sarcini pentru IGP, acest capitol a suferit mai multe modificări de formă și de fond.

Au fost efectuate următoarele modificări:

1.   Incubația artificială

Au fost revizuite cerințele referitoare la incubație, precizându-se în acest capitol că rațele sunt masculi aparținând speciei Cairina moschata (denumită rață leșească) sau obținuți din încrucișarea speciilor Cairina moschata × Anas Platyrhinchos (mascul de rață leșească × rață comună), denumiți rață mare. Nu este vorba de modificarea unei dispoziții existente în caietul de sarcini, ci de schimbarea poziției acesteia.

S-a specificat faptul că păsările utilizate pentru încrucișare trebuie să fie alese în funcție de criteriile de referință stabilite de SYSAAF – Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (Uniunea întreprinderilor de selecționare din sectoarele avicol și piscicol).

2.   Creșterea

| — | Caietul de sarcini a fost modificat pentru a permite transferul puilor de rață de la o exploatație la altă exploatație (înainte de atingerea vârstei de 42 de zile sau după), în interiorul ariei geografice. Obiectivul este luarea în considerare a modului de organizare a acestui sector și a practicilor actuale ale operatorilor. În cadrul acestei practici de creștere a păsărilor, nu se pornește de la pui de o zi, ci de la pui aflați în perioada de demaraj. |
| --- | --- |

—

Caietul de sarcini a fost modificat pentru a permite transferul puilor de rață de la o exploatație la altă exploatație (înainte de atingerea vârstei de 42 de zile sau după), în interiorul ariei geografice. Obiectivul este luarea în considerare a modului de organizare a acestui sector și a practicilor actuale ale operatorilor. În cadrul acestei practici de creștere a păsărilor, nu se pornește de la pui de o zi, ci de la pui aflați în perioada de demaraj.

| — | A fost eliminată diferența dintre densitatea în adăposturi și în spațiile exterioare aplicabilă în cazul păsărilor crescute numai într-o clădire și densitatea aplicabilă în cazul păsărilor care au fost mutate, reținându-se o densitate în adăposturi în funcție de vârsta păsărilor. |
| --- | --- |

—

A fost eliminată diferența dintre densitatea în adăposturi și în spațiile exterioare aplicabilă în cazul păsărilor crescute numai într-o clădire și densitatea aplicabilă în cazul păsărilor care au fost mutate, reținându-se o densitate în adăposturi în funcție de vârsta păsărilor.

| — | A fost introdus conceptul de utilizare fracționată a spațiilor exterioare, pentru o mai bună gestionare a calității acestor spații, cu scopul de a reduce la minimum formarea noroiului și impactul acestuia asupra dezvoltării păsărilor (de exemplu, șchiopătatul). Fracționarea este limitată prin stabilirea unei suprafețe disponibile în orice moment, per pasăre; această suprafață reprezintă jumătate din suprafața spațiilor exterioare. Această fracționare poate fi asociată cu rotația spațiilor exterioare, metodă care permite utilizarea, din aceleași motive, a unui alt spațiu exterior. Aceste modificări sunt însoțite de o modificare privind perioada în care spațiile exterioare nu sunt utilizate de păsări, între două serii (12 săptămâni); această perioadă este înlocuită cu o perioadă totală cumulată în care spațiile exterioare nu sunt utilizate de păsări, de 168 de zile pe an calendaristic. |
| --- | --- |

—

A fost introdus conceptul de utilizare fracționată a spațiilor exterioare, pentru o mai bună gestionare a calității acestor spații, cu scopul de a reduce la minimum formarea noroiului și impactul acestuia asupra dezvoltării păsărilor (de exemplu, șchiopătatul). Fracționarea este limitată prin stabilirea unei suprafețe disponibile în orice moment, per pasăre; această suprafață reprezintă jumătate din suprafața spațiilor exterioare. Această fracționare poate fi asociată cu rotația spațiilor exterioare, metodă care permite utilizarea, din aceleași motive, a unui alt spațiu exterior. Aceste modificări sunt însoțite de o modificare privind perioada în care spațiile exterioare nu sunt utilizate de păsări, între două serii (12 săptămâni); această perioadă este înlocuită cu o perioadă totală cumulată în care spațiile exterioare nu sunt utilizate de păsări, de 168 de zile pe an calendaristic.

3.   Formula rației

A fost definită rația alimentară a păsărilor înainte ca acestea să atingă vârsta de 42 de zile și s-au stabilit limite în ceea ce privește procentul de produse derivate din boabe de cereale începând de la vârsta de 43 de zile.

Au fost definite clasele de furaje în conformitate cu terminologia din normele în vigoare la nivelul Uniunii [Regulamentul (UE) nr. 68/2013 al Comisiei din 16 ianuarie 2013 privind Catalogul cu materii prime pentru furaje].

4.   Hrănirea forțată

Se introduc mai multe elemente:

| — | o greutate minimă a animalelor hrănite forțat, în plus față de greutatea medie; |
| --- | --- |

—

o greutate minimă a animalelor hrănite forțat, în plus față de greutatea medie;

| — | hrănirea forțată, realizată în mod continuu de către fermierii producători: este vorba despre hrănirea forțată a rațelor de diferite vârste, simultan; |
| --- | --- |

—

hrănirea forțată, realizată în mod continuu de către fermierii producători: este vorba despre hrănirea forțată a rațelor de diferite vârste, simultan;

| — | cerințele sanitare aferente hrănirii forțate (curățirea, dezinfecția și vidul sanitar); |
| --- | --- |

—

cerințele sanitare aferente hrănirii forțate (curățirea, dezinfecția și vidul sanitar);

| — | se reduce durata hrănirii forțate, astfel: de la minimum 12 zile la minimum 10 zile și de la minimum 24 de hrăniri la minimum 20 de hrăniri. Diferitele îmbunătățiri științifice și tehnice în ceea ce privește procesul de selecție, de creștere și de hrănire forțată a păsărilor permit acest lucru, fără a afecta greutatea ficatului. În special în ceea ce privește procentul pe care îl reprezintă grăsimea exsudată, obiectivul calitativ este de a obține un ficat de rață cu o greutate de aproximativ 550 g. În prezent, această greutate este atinsă sau chiar depășită între 10 și 12 zile. Prin urmare, este de dorit să se poată scurta durata hrănirii forțate, astfel încât operatorii să controleze dimensiunea ficatului. Se modifică numai durata hrănirii forțate, nu și perioada creșterii păsărilor, iar greutatea minimă a ficatului rămâne neschimbată – 350 g; |
| --- | --- |

—

se reduce durata hrănirii forțate, astfel: de la minimum 12 zile la minimum 10 zile și de la minimum 24 de hrăniri la minimum 20 de hrăniri. Diferitele îmbunătățiri științifice și tehnice în ceea ce privește procesul de selecție, de creștere și de hrănire forțată a păsărilor permit acest lucru, fără a afecta greutatea ficatului. În special în ceea ce privește procentul pe care îl reprezintă grăsimea exsudată, obiectivul calitativ este de a obține un ficat de rață cu o greutate de aproximativ 550 g. În prezent, această greutate este atinsă sau chiar depășită între 10 și 12 zile. Prin urmare, este de dorit să se poată scurta durata hrănirii forțate, astfel încât operatorii să controleze dimensiunea ficatului. Se modifică numai durata hrănirii forțate, nu și perioada creșterii păsărilor, iar greutatea minimă a ficatului rămâne neschimbată – 350 g;

| — | se specifică natura porumbului utilizat pentru hrănirea forțată: este vorba de porumb boabe și/sau măcinat. |
| --- | --- |

—

se specifică natura porumbului utilizat pentru hrănirea forțată: este vorba de porumb boabe și/sau măcinat.

5.   Sacrificarea

Se introduce o cerință privind vârsta minimă la sacrificare, de 91 de zile pentru rața mare și de 92 de zile pentru rața leșească. Această precizare corespunde sumei dintre durata minimă a creșterii păsărilor (81 sau 82 de zile) și durata minimă a hrănirii forțate (10 zile).

6.   Dispoziții cu privire la carcase

| — | Se aduc precizări suplimentare referitoare la etapa eviscerării, cu scopul de a clarifica faptul că, în timpul eviscerării, se înlătură fierea; se precizează că această etapă se desfășoară la cald sau la rece și se definește operațiunea de îndepărtare a venelor. |
| --- | --- |

—

Se aduc precizări suplimentare referitoare la etapa eviscerării, cu scopul de a clarifica faptul că, în timpul eviscerării, se înlătură fierea; se precizează că această etapă se desfășoară la cald sau la rece și se definește operațiunea de îndepărtare a venelor.

| — | Se precizează, de asemenea, că ficatul și carcasele se pun la rece. |
| --- | --- |

—

Se precizează, de asemenea, că ficatul și carcasele se pun la rece.

| — | Au fost eliminate precizările privind perioada dintre eviscerare și tranșare (24 de ore) și cea dintre sacrificare și congelare sau congelare rapidă (48 de ore); în schimb, au fost instituite norme de igienă specifice pentru fiecare operator. |
| --- | --- |

—

Au fost eliminate precizările privind perioada dintre eviscerare și tranșare (24 de ore) și cea dintre sacrificare și congelare sau congelare rapidă (48 de ore); în schimb, au fost instituite norme de igienă specifice pentru fiecare operator.

7.   Condimentarea foie gras-ului

Este definită condimentarea foie gras crud, condimentele fiind limitate la 4 % din masa preparatului.

8.   Prelucrarea foie gras-ului

| — | Au fost aduse precizări în legătură cu modul de prezentare a foie gras-ului crud destinat prelucrării. Produsele pot fi întregi, fără vene, feliate sau condimentate. |
| --- | --- |

—

Au fost aduse precizări în legătură cu modul de prezentare a foie gras-ului crud destinat prelucrării. Produsele pot fi întregi, fără vene, feliate sau condimentate.

| — | Au fost definite trei moduri de conservare: refrigerare, congelare sau congelare rapidă. Au fost specificate condițiile pentru utilizarea ficatului congelat sau congelat rapid. |
| --- | --- |

—

Au fost definite trei moduri de conservare: refrigerare, congelare sau congelare rapidă. Au fost specificate condițiile pentru utilizarea ficatului congelat sau congelat rapid.

| — | Ca și pentru foie gras-ul crud care este comercializat condimentat, condimentarea foie gras-ului destinat prelucrării este definită și limitată la 4 % din masa preparatului. |
| --- | --- |

—

Ca și pentru foie gras-ul crud care este comercializat condimentat, condimentarea foie gras-ului destinat prelucrării este definită și limitată la 4 % din masa preparatului.

| — | Se aduc precizări privind prepararea foie gras-ului prin învelirea produsul într-o pânză, metodă asimilată în trecut poșării; se adaugă dispoziții privind compoziția lichidului utilizat, fiind vorba despre un mod tradițional de pregătire a produsului. |
| --- | --- |

—

Se aduc precizări privind prepararea foie gras-ului prin învelirea produsul într-o pânză, metodă asimilată în trecut poșării; se adaugă dispoziții privind compoziția lichidului utilizat, fiind vorba despre un mod tradițional de pregătire a produsului.

| — | Au fost introduse clarificări referitoare la produsele denumite „foie gras întreg” și „foie gras”: posibilitatea ca produsul să conțină doar un lob, greutatea netă a produsului fiind de maximum 250 g; compoziția jeleului care acoperă produsul; procentul minim de trufe, pentru a putea menționa acest ingredient în denumirea comercială. |
| --- | --- |

—

Au fost introduse clarificări referitoare la produsele denumite „foie gras întreg” și „foie gras”: posibilitatea ca produsul să conțină doar un lob, greutatea netă a produsului fiind de maximum 250 g; compoziția jeleului care acoperă produsul; procentul minim de trufe, pentru a putea menționa acest ingredient în denumirea comercială.

| — | Este prevăzută în mod expres posibilitatea utilizării, în blocul de foie gras, a produselor foie gras cu IGP deja prelucrate și preparate, în proporție de până la 10 % din emulsie. |
| --- | --- |

—

Este prevăzută în mod expres posibilitatea utilizării, în blocul de foie gras, a produselor foie gras cu IGP deja prelucrate și preparate, în proporție de până la 10 % din emulsie.

| — | Au fost, de asemenea, introduse precizări cu privire la condițiile care trebuie să fie îndeplinite pentru a se putea menționa pe etichetă prezența unor bucăți mici, compoziția jeleului care acoperă produsul, procentul minim de trufe din compoziție. |
| --- | --- |

—

Au fost, de asemenea, introduse precizări cu privire la condițiile care trebuie să fie îndeplinite pentru a se putea menționa pe etichetă prezența unor bucăți mici, compoziția jeleului care acoperă produsul, procentul minim de trufe din compoziție.

9.   Prelucrarea cărnii

A fost introdusă interdicția de sărare în saramură a cărnii prelucrate:

| — | pentru magret uscat și afumat:






  — | au fost introduse precizări privind uscarea; |
| --- | --- | --- |

—

pentru magret uscat și afumat:

—

au fost introduse precizări privind uscarea;

| — | a fost interzisă utilizarea aromelor; |
| --- | --- |

—

a fost interzisă utilizarea aromelor;

| — | în ceea ce privește afumarea, au fost interzise anumite procedee, cum ar fi stropirea produselor, imersiunea acestora sau pulverizarea lor cu lichide de afumare; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește afumarea, au fost interzise anumite procedee, cum ar fi stropirea produselor, imersiunea acestora sau pulverizarea lor cu lichide de afumare;

| — | introducerea unei liste de ingrediente permise; |
| --- | --- |

—

introducerea unei liste de ingrediente permise;

| — | pentru produsele denumite „confit”:






  — | se precizează că, în cazul în care produsele nu fac obiectul stabilizării termice, tratamentul termic trebuie să fie complet, inclusiv în mijlocul produsului; |
| --- | --- | --- |

—

pentru produsele denumite „confit”:

—

se precizează că, în cazul în care produsele nu fac obiectul stabilizării termice, tratamentul termic trebuie să fie complet, inclusiv în mijlocul produsului;

| — | stabilizarea prin tratament termic (al doilea tratament termic) vizează numai ambalajele pentru care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

—

stabilizarea prin tratament termic (al doilea tratament termic) vizează numai ambalajele pentru care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic;

| — | au fost stabilite cu mai multă precizie regulile referitoare la utilizarea denumirilor comerciale ale produselor confit, în funcție de bucățile de carne incluse. |
| --- | --- |

—

au fost stabilite cu mai multă precizie regulile referitoare la utilizarea denumirilor comerciale ale produselor confit, în funcție de bucățile de carne incluse.

3.4.   Etichetare

Ținând cont de evoluția normelor naționale, denumirea organismelor de certificare nu mai este obligatorie pe etichetele produselor care beneficiază de IGP; în consecință, grupul a decis să elimine această obligație din caietul de sarcini.

Dispozițiile referitoare la etichetare au fost revizuite, pentru a asigura conformitatea lor cu denumirea înregistrată.

Se introduce utilizarea unor elemente de etichetare colective și sunt precizate reguli privind dimensiunea caracterelor utilizate pentru denumirea geografică inclusă în denumirea comercială a produsului.

Elementele de etichetare colective sunt definite într-o cartă pe care grupul o pune la dispoziția tuturor operatorilor.

3.5.   Cerințele naționale

Ținând cont de evoluțiile legislației și ale reglementărilor naționale, rubrica „Cerințele naționale” este prezentată sub forma unui tabel care conține principalele puncte care trebuie controlate și metodele de evaluare aferente.

3.6.   Altele

Datele de contact ale grupului și ale organismelor de certificare

Sunt actualizate datele de contact ale grupului și sunt adăugate datele de contact ale organismelor de certificare.

Tip de produs

A fost actualizată denumirea claselor de produse, în conformitate cu terminologia din normele în vigoare ale Uniunii. Această formulare figurează acum în capitolul „Descrierea produselor”.

Aria geografică

Nu a fost modificată delimitarea ariei geografice a IGP. În schimb, a fost modificat modul de prezentare: lista cantoanelor a fost înlocuită cu lista comunelor corespunzătoare.

Norme specifice privind ambalarea

Se precizează faptul că toate operațiunile, începând de la creșterea păsărilor și până la ambalarea produselor, trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată. Prin urmare, obligația ambalării în aria geografică apare în mod explicit în caietul de sarcini, în partea intitulată „Aria geografică”.

Acest lucru apare deja în mod implicit în actualul caiet de sarcini, ținând cont de următoarele dispoziții:

| — | la pagina 34, „bucățile de carne de tip confit sunt ambalate în ambalajul final”; |
| --- | --- |

—

la pagina 34, „bucățile de carne de tip confit sunt ambalate în ambalajul final”;

| — | la paginile 32 și 34 se prevede ambalarea în vid a produselor de tip magret și foie gras; |
| --- | --- |

—

la paginile 32 și 34 se prevede ambalarea în vid a produselor de tip magret și foie gras;

| — | la pagina 32 se precizează că tratamentul termic final al preparatelor de tip foie gras are loc după ambalare. |
| --- | --- |

—

la pagina 32 se precizează că tratamentul termic final al preparatelor de tip foie gras are loc după ambalare.

Ambalarea în aria geografică permite menținerea caracteristicilor produselor.

Organele comestibile și carnea de rață sunt produse fragile, predispuse la oxidare în contact cu aerul. Ambalarea în aria geografică scurtează timpul dintre preparare și ambalare și, prin urmare, reprezintă o modalitate de a evita alterarea acestor produse.

Pentru produsele de tip foie gras prelucrat și confit, ambalarea face parte din procesul de producție, dat fiind că, după ambalare, aceste produse sunt supuse unui tratament termic final de stabilizare.

De asemenea, ambalarea în aria geografică facilitează trasabilitatea și controlul produselor.

Modificări, în special în ceea ce privește partea intitulată „Legătura”

Acest punct a fost modificat pentru a demonstra legătura produselor adăugate cu aria geografică și pentru a respecta cerințele actuale în materie de redactare.

Acest punct este organizat în funcție de cele trei puncte următoare, care au fost modificate:

| 1. | Punctul „Specificitatea ariei geografice” a fost rescris și reorganizat, pentru o mai bună:






  — | identificare a ariei geografice, ale cărei limite sunt prezentate prin raportare la unitățile geografice sau administrative care o înconjoară; |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul „Specificitatea ariei geografice” a fost rescris și reorganizat, pentru o mai bună:

—

identificare a ariei geografice, ale cărei limite sunt prezentate prin raportare la unitățile geografice sau administrative care o înconjoară;

| — | descriere a factorilor naturali caracteristici acestei arii geografice, cum sunt condițiile climatice, peisajul și predominanța culturilor de porumb. Nu se menționează tipul de sol, deoarece dezvoltarea cultivării porumbului se datorează în mare parte condițiilor climatice ale ariei geografice. Acest punct a fost completat cu cifre precise; |
| --- | --- |

—

descriere a factorilor naturali caracteristici acestei arii geografice, cum sunt condițiile climatice, peisajul și predominanța culturilor de porumb. Nu se menționează tipul de sol, deoarece dezvoltarea cultivării porumbului se datorează în mare parte condițiilor climatice ale ariei geografice. Acest punct a fost completat cu cifre precise;

| — | descriere a factorilor umani din regiunea de sud-vest, care au păstrat caracteristicile tradiționale ale creșterii păsărilor începând din Evul Mediu, precum și o mai bună descriere a dezvoltării comerțului cu carne de rață „canard à foie gras du Sud-Ouest”. |
| --- | --- |

—

descriere a factorilor umani din regiunea de sud-vest, care au păstrat caracteristicile tradiționale ale creșterii păsărilor începând din Evul Mediu, precum și o mai bună descriere a dezvoltării comerțului cu carne de rață „canard à foie gras du Sud-Ouest”.

| 2. | Caracteristicile specifice ale produselor care fac obiectul IGP au fost prezentate în capitolul „Specificitatea produsului”, și în special caracteristicile clasei de produse introduse prin intermediul cererii de modificare [rață întreagă (cu sau fără ficat) și carcasă eviscerată]. |
| --- | --- |

2.

Caracteristicile specifice ale produselor care fac obiectul IGP au fost prezentate în capitolul „Specificitatea produsului”, și în special caracteristicile clasei de produse introduse prin intermediul cererii de modificare [rață întreagă (cu sau fără ficat) și carcasă eviscerată].

| 3. | Capitolul „Legătura cauzală” a fost rescris, pentru a se preciza că legătura se bazează în principal pe reputația produselor, care este demonstrată cu ajutorul unor elemente mai detaliate. |
| --- | --- |

3.

Capitolul „Legătura cauzală” a fost rescris, pentru a se preciza că legătura se bazează în principal pe reputația produselor, care este demonstrată cu ajutorul unor elemente mai detaliate.

Aspectele tradiționale, cum sunt apariția și cultivarea porumbului în regiune, economia agricolă bazată pe creșterea rațelor pentru îngrășare, precum și tehnicile speciale de conservare, sunt menținute, dar sunt reorganizate și clarificate.

Astfel, legătura cauzală se bazează pe următoarele elemente:

| — | aria geografică beneficiază de condiții climatice favorabile pentru cultivarea porumbului; |
| --- | --- |

—

aria geografică beneficiază de condiții climatice favorabile pentru cultivarea porumbului;

| — | porumbul a fost cultivat pentru prima dată în regiune începând cu secolul al XVI-lea și a devenit rapid una dintre componentele principale ale hranei păsărilor de curte, în general, și a rațelor, în special; |
| --- | --- |

—

porumbul a fost cultivat pentru prima dată în regiune începând cu secolul al XVI-lea și a devenit rapid una dintre componentele principale ale hranei păsărilor de curte, în general, și a rațelor, în special;

| — | răspândirea porumbului le-a permis crescătorilor să se specializeze în creșterea rațelor îngrășate și să-și dezvolte cunoștințele în ceea ce privește un anumit mod de creștere a păsărilor, bazat pe îngrășarea intensivă, dar progresivă, a rațelor (hrănire forțată); |
| --- | --- |

—

răspândirea porumbului le-a permis crescătorilor să se specializeze în creșterea rațelor îngrășate și să-și dezvolte cunoștințele în ceea ce privește un anumit mod de creștere a păsărilor, bazat pe îngrășarea intensivă, dar progresivă, a rațelor (hrănire forțată);

| — | acest mod de creștere a rațelor îngrășate se află la originea specificității produselor, carnea având un conținut ridicat de grăsimi și o masă musculară importantă; |
| --- | --- |

—

acest mod de creștere a rațelor îngrășate se află la originea specificității produselor, carnea având un conținut ridicat de grăsimi și o masă musculară importantă;

| — | dezvoltarea acestui tip de creștere a rațelor a fost însoțită de dezvoltarea tehnicilor originale de conservare (prăjirea bucăților de carne în grăsime de rață, precum și apertizarea); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea acestui tip de creștere a rațelor a fost însoțită de dezvoltarea tehnicilor originale de conservare (prăjirea bucăților de carne în grăsime de rață, precum și apertizarea);

| — | aceste tehnici au permis comercializarea produselor la scară mai mare, de către societăți comerciale specializate; |
| --- | --- |

—

aceste tehnici au permis comercializarea produselor la scară mai mare, de către societăți comerciale specializate;

| — | dezvoltarea acestor societăți a contribuit la creșterea reputației produsului „canard à foie gras du Sud-Ouest” în regiunea sa de origine, dar și la nivel național și internațional. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea acestor societăți a contribuit la creșterea reputației produsului „canard à foie gras du Sud-Ouest” în regiunea sa de origine, dar și la nivel național și internațional.

În ceea ce privește redactarea, au fost efectuate mai multe modificări (reformulări, precizări, mutarea anumitor paragrafe, suprimarea unor paragrafe inutile).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (4)

„Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

Nr. CE: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Tip de produs

Clasa 1.1. Carne și organe comestibile proaspete

Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Canard à foie gras du Sud-Ouest” este rața care provine dintr-un mascul de rață leșească sau dintr-un mascul de rață mare.

Rața „canard à foie gras du Sud-Ouest” este crescută în aer liber, apoi hrănită forțat, începând de la vârsta de 81 de zile în cazul raței mari și de la 82 de zile în cazul raței leșești.

Rața „canard à foie gras du Sud-Ouest” este hrănită forțat timp de minimum 10 zile, având loc minimum 20 de hrăniri.

Apoi este sacrificată și, după caz, tranșată și prelucrată.

Rața „canard à foie gras du Sud-Ouest” are pielea și grăsimea de culoare albă, cu nuanțe ușor gălbui, până la galbenă.

Din „canard à foie gras du Sud-Ouest” se obțin diferite produse:

| — | Carne și organe comestibile proaspete: rață întreagă (cu sau fără ficat) și carcasă eviscerată, foie gras, magret, pulpă, aiguillette (partea interioară a mușchiului pectoral), inimă, manchon (prima falangă a aripii), pipotă.
  Rață întreagă cu ficat, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate și neeviscerată.
  Rață întreagă fără ficat, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate, neeviscerată, dar din care a fost eliminat ficatul.
  Carcasă eviscerată, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate și eviscerată în totalitate.
  Foie gras-ul crud este suplu, are culoare uniformă și nu prezintă leziuni. Acesta cântărește cel puțin 350 de grame și poate fi prezentat spre vânzare sub formă condimentată.
  Magret înseamnă file obținut din masa pectorală (acesta nu include mușchiul pectoral profund). Fiecare magret cântărește cel puțin 300 de grame și include pielea și grăsimea subcutanată care îl acoperă. Conținutul de grăsimi (grăsime + piele/greutate totală) este între 25 % și 45 %. Magret-urile sunt complet curățate de pene și fasonate cu grijă. Fasonarea ar trebui să fie uniformă, în formă circulară, lăsându-se o cantitate mică de grăsime vizibilă pe partea unde se află carnea.
  Pulpele sunt toate bucățile de carne, pielea și grăsimea care înconjoară femurul, tibia și peroneul. Cele două secționări trebuie efectuate la articulații. Pulpele trebuie să nu prezinte urme de lovituri sau de zgârieturi. Penele au fost complet îndepărtate, pulpele au fost fasonate cu grijă, iar cotoarele de pene rămase sunt îndepărtate în mod corespunzător.
  Aiguillette reprezintă partea interioară a mușchiului pectoral atașat la carcasă. Aceste bucăți nu prezintă urme de lovituri și sunt întregi.
  Inima este întreagă, nu prezintă tăieturi, iar aorta a fost îndepărtată.
  Manchon-ul este prima falangă a aripii. Este fasonat în mod corespunzător, nu prezintă fracturi, fragmente de os rupte sau urme de lovituri.
  Pipota reprezintă stomacul musculos al raței și constă într-un mușchi de o grosime considerabilă, comestibil. Aceasta trebuie să fie bine curățată în interior, degresată în exterior și nu trebuie să includă nicio parte a esofagului.
  Aceste produse pot fi vândute consumatorilor în stare proaspătă, congelate sau congelate rapid.
  Ele pot fi prezentate sub formă de bucăți, cu excepția raței întregi și a carcasei. |
| --- | --- |

—

Carne și organe comestibile proaspete: rață întreagă (cu sau fără ficat) și carcasă eviscerată, foie gras, magret, pulpă, aiguillette (partea interioară a mușchiului pectoral), inimă, manchon (prima falangă a aripii), pipotă.

Rață întreagă cu ficat, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate și neeviscerată.

Rață întreagă fără ficat, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate, neeviscerată, dar din care a fost eliminat ficatul.

Carcasă eviscerată, produs care constă în rața întreagă sacrificată, cu penele îndepărtate și eviscerată în totalitate.

Foie gras-ul crud este suplu, are culoare uniformă și nu prezintă leziuni. Acesta cântărește cel puțin 350 de grame și poate fi prezentat spre vânzare sub formă condimentată.

Magret înseamnă file obținut din masa pectorală (acesta nu include mușchiul pectoral profund). Fiecare magret cântărește cel puțin 300 de grame și include pielea și grăsimea subcutanată care îl acoperă. Conținutul de grăsimi (grăsime + piele/greutate totală) este între 25 % și 45 %. Magret-urile sunt complet curățate de pene și fasonate cu grijă. Fasonarea ar trebui să fie uniformă, în formă circulară, lăsându-se o cantitate mică de grăsime vizibilă pe partea unde se află carnea.

Pulpele sunt toate bucățile de carne, pielea și grăsimea care înconjoară femurul, tibia și peroneul. Cele două secționări trebuie efectuate la articulații. Pulpele trebuie să nu prezinte urme de lovituri sau de zgârieturi. Penele au fost complet îndepărtate, pulpele au fost fasonate cu grijă, iar cotoarele de pene rămase sunt îndepărtate în mod corespunzător.

Aiguillette reprezintă partea interioară a mușchiului pectoral atașat la carcasă. Aceste bucăți nu prezintă urme de lovituri și sunt întregi.

Inima este întreagă, nu prezintă tăieturi, iar aorta a fost îndepărtată.

Manchon-ul este prima falangă a aripii. Este fasonat în mod corespunzător, nu prezintă fracturi, fragmente de os rupte sau urme de lovituri.

Pipota reprezintă stomacul musculos al raței și constă într-un mușchi de o grosime considerabilă, comestibil. Aceasta trebuie să fie bine curățată în interior, degresată în exterior și nu trebuie să includă nicio parte a esofagului.

Aceste produse pot fi vândute consumatorilor în stare proaspătă, congelate sau congelate rapid.

Ele pot fi prezentate sub formă de bucăți, cu excepția raței întregi și a carcasei.

| — | Produse din carne: foie gras întreg, foie gras, bloc de foie gras (cu sau fără bucăți), magret uscat (sau uscat și afumat), confit (aripi, pulpe, magret, manchon, pipote).
  Foie gras întregește un preparat care conține un foie gras întreg sau unul sau mai mulți lobi de foie gras și condimente.
  Foie gras este un preparat care constă în bucăți din lobi de foie gras (orice bucată din lobi de foie gras a cărei masă, în produsul finit, este de cel puțin 20 g), care au fost supuse unui procedeu de aglomerare, și condimente.
  Blocul de foie gras (cu sau fără bucăți întregi) este un preparat compus din foie gras reconstituit și condimente, la care pot fi eventual adăugate bucăți de foie gras.
  Magret-urile uscate (sau uscate și afumate) sunt preparate din magret-uri care au fost supuse sărării uscate și au fost uscate (sau uscate și afumate), la care au fost eventual adăugate ingrediente.
  Confit-urile sunt preparate obținute prin prăjirea bucăților de carne de rață „canard à foie gras” supuse sărării uscate; prăjirea se realizează numai în grăsime de rață. Singurele bucăți din rață care pot fi folosite sunt pulpa, aripa (cu magret-ul și manchon-ul atașate), magret-ul, manchon-ul și pipota.
  Aceste produse pot fi vândute consumatorilor sub formă de conserve, semiconserve (sau semipreparate), congelate sau congelate rapid. Acestea pot fi prezentate sub formă de bucăți. |
| --- | --- |

—

Produse din carne: foie gras întreg, foie gras, bloc de foie gras (cu sau fără bucăți), magret uscat (sau uscat și afumat), confit (aripi, pulpe, magret, manchon, pipote).

Foie gras întregește un preparat care conține un foie gras întreg sau unul sau mai mulți lobi de foie gras și condimente.

Foie gras este un preparat care constă în bucăți din lobi de foie gras (orice bucată din lobi de foie gras a cărei masă, în produsul finit, este de cel puțin 20 g), care au fost supuse unui procedeu de aglomerare, și condimente.

Blocul de foie gras (cu sau fără bucăți întregi) este un preparat compus din foie gras reconstituit și condimente, la care pot fi eventual adăugate bucăți de foie gras.

Magret-urile uscate (sau uscate și afumate) sunt preparate din magret-uri care au fost supuse sărării uscate și au fost uscate (sau uscate și afumate), la care au fost eventual adăugate ingrediente.

Confit-urile sunt preparate obținute prin prăjirea bucăților de carne de rață „canard à foie gras” supuse sărării uscate; prăjirea se realizează numai în grăsime de rață. Singurele bucăți din rață care pot fi folosite sunt pulpa, aripa (cu magret-ul și manchon-ul atașate), magret-ul, manchon-ul și pipota.

Aceste produse pot fi vândute consumatorilor sub formă de conserve, semiconserve (sau semipreparate), congelate sau congelate rapid. Acestea pot fi prezentate sub formă de bucăți.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Preparatele pe bază de foie gras (foie gras întreg, foie gras, bloc de foie gras cu sau fără bucăți) trebuie să fie obținute din foie gras care beneficiază de IGP.

Magret-urile uscate (sau uscate și afumate) trebuie să fie realizate din magret-uri care beneficiază de IGP.

Confit-urile sunt preparate din bucăți de carne cu IGP sărate în prealabil cu sare uscată și prăjite în grăsime de rață.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Pe durata creșterii rațelor, până la vârsta de 42 de zile, hrana lor este alcătuită, în proporție de cel puțin 50 %, din boabe de cereale, produse derivate din acestea, precum și boabe de leguminoase. Apoi, până la începerea hrănirii forțate, hrana se compune, în proporție de cel puțin 70 %, din boabe de cereale, produse derivate din acestea, precum și boabe de leguminoase, cu minimum 15 % porumb și maximum 40 % grâu.

Rația administrată în timpul hrănirii forțate conține în proporție de cel puțin 95 % porumb recoltat în aria geografică de sud-vest. Rațele sunt hrănite forțat timp de cel puțin 10 zile; sunt hrănite în cel puțin 20 de reprize, cu boabe de porumb întregi sau măcinate.

Această practică se bazează pe metodele utilizate în mod tradițional. Introducerea și apoi cultivarea porumbului în sud-vest stau la baza apariției ocupației de îngrășare a palmipedelor; acest tip de cereale are calități recunoscute în ceea ce privește îngrășarea păsărilor de curte.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Rațele „canards à foie gras du Sud-Ouest” sunt crescute, sacrificate și, după caz, tranșate și prelucrate în aria geografică.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Ambalarea în aria geografică permite menținerea caracteristicilor produselor.

Organele comestibile și carnea de rață sunt produse fragile, predispuse la oxidare în contact cu aerul. Ambalarea în aria geografică scurtează timpul dintre preparare și ambalare și, prin urmare, reprezintă o modalitate de a evita alterarea produselor.

Pentru produsele de tip foie gras prelucrat și confit, ambalarea face parte din procesul de producție, dat fiind că, după ambalare, aceste produse sunt supuse unui tratament termic final de stabilizare.

De asemenea, ambalarea în aria geografică facilitează trasabilitatea și controlul produselor.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea produsului comercializat cuprinde:

| — | denumirea „Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”; |
| --- | --- |

—

denumirea „Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)”;

| — | descrierea produselor, completată de una din următoarele denumiri geografice: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord sau Quercy. În acest caz, produsul final provine de la o rață crescută, hrănită forțat, sacrificată, tranșată, prelucrată și ambalată în zonele de producție menționate; |
| --- | --- |

—

descrierea produselor, completată de una din următoarele denumiri geografice: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord sau Quercy. În acest caz, produsul final provine de la o rață crescută, hrănită forțat, sacrificată, tranșată, prelucrată și ambalată în zonele de producție menționate;

| — | elementele de etichetare colective, care sunt conforme cartei colective în vigoare stabilite de grup și puse la dispoziția tuturor operatorilor. Orice modificare este comunicată tuturor operatorilor, precum și organismului de control și autorităților de control competente. |
| --- | --- |

—

elementele de etichetare colective, care sunt conforme cartei colective în vigoare stabilite de grup și puse la dispoziția tuturor operatorilor. Orice modificare este comunicată tuturor operatorilor, precum și organismului de control și autorităților de control competente.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică este formată din regiunile, departamentele și/sau cantoanele următoare:

AQUITAINE (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques);

MIDI-PYRÉNÉES (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn, Aveyron);

LIMOUSIN: Corrèze și cantoanele învecinate din Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche, Aude: cantoanele Castelnaudary Sud și Nord, Salles, Belpech, Fanjeaux;

CHALOSSE este un teritoriu compus din următoarele cantoane din departamentul Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau, Saint-Sever;

GASCOGNE cuprinde departamentele Gers, Landes, Hautes-Pyrénées și comuna Saint-Gaudens (din departamentul Haute-Garonne);

GERS corespunde departamentului administrativ Gers;

LANDES corespunde departamentului administrativ Landes;

PERIGORD se compune din departamentul Dordogne și din cantoanele limitrofe din Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), din Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche, Brive-la-Gaillarde), din Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals, Puy-l’Évêque) și din Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun, Duras);

QUERCY se compune din departamentul Lot și din cantoanele următoare din departamentul Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus și Saint-Antonin-Noble-Val.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Specificitatea ariei geografice

(a)   Factori naturali

Factori naturali

Aria geografică corespunde, în general, entității geologice reprezentate de bazinul Aquitaine; acest vast bazin sedimentar, format în era secundară, ocupă o mare parte din sud-vestul Franței. Aria este delimitată la vest de Oceanul Atlantic, la sud de Munții Pirinei, la est de linia dintre Masivul Central și orașul Castelnaudary și la nord de frontierele administrative ale regiunii Poitou-Charentes.

Aria de producție se caracterizează printr-o succesiune de terenuri arabile reprezentate de câmpii și de dealuri, precum și printr-o climă temperată, semioceanică.

Temperaturile sunt ridicate, iar pe perioada verii se înregistrează o cantitate semnificativă de precipitații. În aria geografică se înregistrează, în medie, precipitații de peste 900 mm (sursa: Météo France, pentru perioada 1981-2010).

Date fiind aceste condiții climatice, aria geografică este, în mod tradițional, un teren propice pentru cultivarea porumbului: „În principal, ca și cereale secundare, se cultivă porumbul, căci această plantă nu are nevoie de apă decât mai târziu. Această plantă se cultivă pe suprafețe mari în sud-vestul regiunii [...]. De fapt, este singurul loc în care sunt întrunite condițiile de căldură și umiditate necesare cultivării porumbului.” [DE LAVERGNE, M.L., 1860, Economie rurale de la France depuis 1789 (Economia rurală a Franței începând din 1789). Paris: Guillaumin et Cie et Librairie agricole de la maison rustique)].

În principal, ca și cereale secundare, se cultivă porumbul, căci această plantă nu are nevoie de apă decât mai târziu. Această plantă se cultivă pe suprafețe mari în sud-vestul regiunii [...]. De fapt, este singurul loc în care sunt întrunite condițiile de căldură și umiditate necesare cultivării porumbului

Economie rurale de la France depuis 1789

ie

(b)   Factori umani

Factori umani

Creșterea tradițională a rațelor „canard à foie gras du Sud-Ouest” în aria geografică

Începând din Evul Mediu, fermele din sud-vest au drept caracteristici prezența cu preponderență a micilor exploatații agricole și recurgerea la arendă. Prezența palmipedelor pentru îngrășat în ferme este totuși, în această perioadă, o caracteristică tipică a exploatațiilor din sud-vest.

Creșterea palmipedelor a reprezentat un mijloc important de asigurare a hranei pentru fermieri și familiile lor. Începând cu secolul al XVI-lea, această activitate se bazează pe cultivarea porumbului, care înlocuiește, foarte rapid, încă de la introducerea sa în sud-vest în secolul al XVI-lea, meiul și plantele din genul Panicum în hrana animalelor și, ulterior, în hrana locuitorilor din regiune.

Panicum

Până la sfârșitul secolului al XVII-lea, rațele se îngrașă fără intervenția fermierilor, hrănindu-se singure cu porumb, în cantitate nelimitată, într-o încăpere întunecoasă. Dezvoltarea tehnicii hrănirii forțate, spre sfârșitul secolului al XVIII-lea, va modifica modul în care sunt îngrășate rațele, prin hrănirea mai intensivă cu porumb crud sau gătit, sub formă de făină sau bulgări mici.

O lungă tradiție în ceea ce privește comercializarea „canard à foie gras du Sud-Ouest” și a produselor derivate.

Începând din secolul al XVII-lea, pe lângă acest mod tipic de creștere a păsărilor, s-a dezvoltat, în fermele din sud-vest, un mod specific de conservare a bucăților de carne și a organelor comestibile de rață prăjite în grăsime: „confit”. Comerțul cu produse obținute din „canard à foie gras du Sud-Ouest” a cunoscut o creștere și mai importantă la sfârșitul secolului al XVIII-lea, datorită inventării, de către Nicolas Appert, a apertizării, metodă care permite raționalizarea comercializării produselor prelucrate obținute din rață (în special foie gras și confit), sub formă de conserve, precum și datorită accesului la piețe noi, dincolo de granițele regiunii de sud-vest.

Începând de la sfârșitul secolului al XVIII-lea, vânzarea rațelor îngrășate întregi sau eviscerate și a foie gras-ului crud s-a dezvoltat în cadrul piețelor dedicate acestor produse; piețele sunt consacrate exclusiv comercializării directe a acestor produse și sunt organizate între sfârșitul toamnei și începutul primăverii.

În prezent, se organizează astfel de piețe în multe orașe din sud-vest, cum sunt Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) sau Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Aceste piețe tradiționale le oferă producătorilor posibilitatea de a vinde, fără intermediari, atât rațe întregi (cu sau fără ficat), carcase eviscerate și toate bucățile de rață, cât și organele comestibile, precum foie gras-ul crud, pipota și inima.

5.2.   Specificitatea produsului

Specificitatea produsului

Specificitatea „canard à foie gras du Sud-Ouest” constă în faptul că rațele au fost îngrășate în mod intensiv, acesta fiind rezultatul unei metode specifice de creștere și de hrănire bazate pe îngrășarea progresivă a păsărilor.

După o lungă perioadă de creștere în spații exterioare, timp de cel puțin 81 de zile, rața „canard à foie gras du Sud-Ouest” este îngrășată în mod progresiv, timp de cel puțin 10 zile, cu o rație care conține porumb în proporție de cel puțin 95 %.

Carcasele obținute în urma acestui mod tradițional de hrănire forțată au pielea și grăsimea de culoare albă cu nuanțe ușor gălbui, până la galbenă, precum și un conținut de grăsime important, care se observă pe toate bucățile de carne, magret-urile având un conținut de grăsime de 25-45 %; de asemenea, păsările au o conformație bună, bucățile de carne având o greutate semnificativă. De exemplu, greutatea minimă a magret-ului este de 300 g, iar cea a foie gras-ului este de 350 g.

Pe de altă parte, începând din secolul al XVIII-lea, bucătarii au început să conștientizeze caracterul specific al foie gras-ului de palmipede și l-au transformat într-un produs renumit.

„Canard à foie gras du Sud-Ouest” se bucură, de asemenea, de o reputație dobândită cu mult timp în urmă, care depășește granițele regiunii de sud-vest și chiar granițele Franței.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

În ceea ce privește produsul „canard à foie gras du Sud-Ouest”, legătura cu originea se bazează în principal pe reputația „canard à foie gras du Sud-Ouest” și a produselor derivate.

Această reputație este în primul rând legată de utilizarea locală și tradițională a porumbului pentru îngrășarea palmipedelor.

Ca urmare a unor condiții climatice favorabile, porumbul a fost cultivat în aria geografică încă din secolul al XVI-lea și a devenit rapid principalul tip de cereale utilizat pentru îngrășarea rațelor, în special. Numeroase publicații fac legătura dintre acest mod de hrănire și reputația produsului: „ficatul de rață este atât de renumit în toată Europa datorită avantajelor pe care le are acest tip de cereale” [PARMENTIER M., 1785, Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux (Teză premiată la data de 25 august 1784 de Academia Regală de Științe, Litere și Arte din Bordeaux; Bordeaux: Arnaud-Antoine PALLANDRE]. Abatele ROZIER a evocat, de asemenea, această legătură în tratatul său de agricultură în 1787: „toate speciile de păsări de curte [...] se îngrașă mult, carnea lor dobândește un gust fin și delicat, iar cele mai apreciate se găsesc în locurile în care acest tip de cereale se cultivă pe scară largă”.

ficatul de rață este atât de renumit în toată Europa datorită avantajelor pe care le are acest tip de cereale

Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux

toate speciile de păsări de curte [...] se îngrașă mult, carnea lor dobândește un gust fin și delicat, iar cele mai apreciate se găsesc în locurile în care acest tip de cereale se cultivă pe scară largă

Cultivarea porumbului le-a permis producătorilor să se specializeze în îngrășarea palmipedelor și să-și dezvolte cunoștințele pe baza hrănirii intensive cu acest tip de cereale și a îngrășării progresive a păsărilor. Aceste cunoștințe, împreună cu creșterea păsărilor timp îndelungat în spații exterioare, care este posibilă datorită climei blânde, temperate, ce caracterizează toată durata anului, permit obținerea unor păsări bine dezvoltate, cu un conținut ridicat de grăsime. Hrănirea cu porumb în faza de îngrășare determină culoarea pielii și a grăsimii, care depinde de tipul porumbului utilizat (porumb alb sau galben).

Reputația „canard à foie gras du Sud-Ouest” și a produselor derivate a crescut ulterior prin utilizarea de tehnici originale de conservare a produselor (prăjirea bucăților de carne în grăsime de rață și apertizarea), care au permis comercializarea produselor în afara regiunii de sud-vest și dezvoltarea canalelor de comercializare la nivel regional și național.

De-a lungul timpului, reputația foie gras-ului a fost atestată de numeroase publicații, cum ar fi L’histoire de la vie privée des français, scrisă de d’Aussy, publicată în 1787, care precizează faptul că reputația orașului Toulouse se bazează pe foie gras-ul de rață, sau Larousse Ménager din 1926 care menționează că „foie gra-urile sunt utilizate în principal pentru producerea pâtéurilor și a terinelor, produse în care s-au specializat anumite regiuni. [...] Pâté de Toulouse este un produs realizat pe bază de ficat de rață și rivalizează cu pâté de Strasbourg”.

L’histoire de la vie privée des français

Larousse Ménager

foie gra-urile sunt utilizate în principal pentru producerea pâtéurilor și a terinelor, produse în care s-au specializat anumite regiuni. [...] Pâté de Toulouse este un produs realizat pe bază de ficat de rață și rivalizează cu pâté de Strasbourg

În plus, piețele dedicate rațelor și gâștelor îngrășate, care au apărut începând cu sfârșitul secolului al XVIII-lea în aria geografică și care mai există și în prezent, constituie dovada tangibilă a tradiției producției și a comercializării tuturor produselor, de la rața întreagă pe care consumatorii o gătesc ei înșiși, până la bucățile de carne și organele comestibile deja pregătite.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (5)]

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

2

(3)  JO L 369, 23.12.2006, p. 1. Înlocuit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012.

3

(4)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 4.

5

---