# Službeni list L 349/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 349 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.5. prosinca 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 349

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.5. prosinca 2014.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenje odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

DIREKTIVE

*

Direktiva 2014/104/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenje odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) br. 1290/2014 od 4. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini i o izmjeni Uredbe (EU) br. 960/2014 kojom se mijenja Uredba (EU) br. 833/2014 | 20 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1291/2014 оd 16. srpnja 2014. o uvjetima razredbe bez ispitivanja ploča na osnovi drva obuhvaćenih normom EN 13986 te zidnih obloga i lamperije od punog drva obuhvaćenih normom EN 14915 s obzirom na njihovu sposobnost protupožarne zaštite kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova (
  1
  ) | 25 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1292/2014 оd 17. srpnja 2014. o uvjetima razredbe bez ispitivanja određenih drvenih podnih obloga bez premaza iz norme EN 14342 s obzirom na reakciju na požar (
  1
  ) | 27 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1293/2014 оd 17. srpnja 2014. o uvjetima razredbe, bez ispitivanja, metalnih nosača žbuke i profila za unutarnje žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-1, metalnih nosača žbuke i profila za vanjsko žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćnih i dodatnih metalnih profila obuhvaćenih usklađenom normom EN 14353 s obzirom na njihove reakcije na požar (
  1
  ) | 29 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1294/2014 оd 4. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1238/95 u pogledu visine pristojbe za prijavu i pristojbe za ispitivanje koje se plaćaju Uredu Zajednice za biljnu raznolikost | 30 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1295/2014 оd 4. prosinca 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla (
  1
  ) | 33 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1296/2014 оd 4. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 41 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Provedbena direktiva Komisije 2014/105/EU оd 4. prosinca 2014. o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ odnosno članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorti poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća (
  1
  ) | 44 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/871/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 1. prosinca 2014. o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća u pogledu prijedloga izmjene Dodatka I. toj Konvenciji | 50 |
| | * | Odluka Vijeća 2014/872/ZVSP od 4. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini, i Odluke 2014/659/ZVSP o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP | 58 |
| | | 2014/873/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 3. prosinca 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2002/249/EZ o određenim zaštitnim mjerama s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9057)

   (
  1
  ) | 61 |
| | | 2014/874/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 3. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2008/866/EZ o hitnim mjerama za obustavu uvoza iz Perua određenih školjkaša namijenjenih prehrani ljudi u pogledu razdoblja njezine primjene
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9113)

   (
  1
  ) | 63 |
| | | 2014/875/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 4. prosinca 2014. o objavi u Službenom listu Europske unije uputa na normu EN 15649-2:2009+A2:2013 za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi te na normu EN 957-6:2010+A1:2014 za opremu za vježbanje, u skladu s Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 65 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) br. 1290/2014 od 4. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini i o izmjeni Uredbe (EU) br. 960/2014 kojom se mijenja Uredba (EU) br. 833/2014

20

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1291/2014 оd 16. srpnja 2014. o uvjetima razredbe bez ispitivanja ploča na osnovi drva obuhvaćenih normom EN 13986 te zidnih obloga i lamperije od punog drva obuhvaćenih normom EN 14915 s obzirom na njihovu sposobnost protupožarne zaštite kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova (
  1
  )

1

25

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1292/2014 оd 17. srpnja 2014. o uvjetima razredbe bez ispitivanja određenih drvenih podnih obloga bez premaza iz norme EN 14342 s obzirom na reakciju na požar (
  1
  )

1

27

*

Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1293/2014 оd 17. srpnja 2014. o uvjetima razredbe, bez ispitivanja, metalnih nosača žbuke i profila za unutarnje žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-1, metalnih nosača žbuke i profila za vanjsko žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćnih i dodatnih metalnih profila obuhvaćenih usklađenom normom EN 14353 s obzirom na njihove reakcije na požar (
  1
  )

1

29

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1294/2014 оd 4. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1238/95 u pogledu visine pristojbe za prijavu i pristojbe za ispitivanje koje se plaćaju Uredu Zajednice za biljnu raznolikost

30

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1295/2014 оd 4. prosinca 2014. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla (
  1
  )

1

33

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1296/2014 оd 4. prosinca 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

41

DIREKTIVE

*

Provedbena direktiva Komisije 2014/105/EU оd 4. prosinca 2014. o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ odnosno članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorti poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća (
  1
  )

1

44

ODLUKE

2014/871/EU

*

Odluka Vijeća od 1. prosinca 2014. o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća u pogledu prijedloga izmjene Dodatka I. toj Konvenciji

50

*

Odluka Vijeća 2014/872/ZVSP od 4. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini, i Odluke 2014/659/ZVSP o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP

58

2014/873/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 3. prosinca 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2002/249/EZ o određenim zaštitnim mjerama s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9057)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9057)

1

61

2014/874/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 3. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2008/866/EZ o hitnim mjerama za obustavu uvoza iz Perua određenih školjkaša namijenjenih prehrani ljudi u pogledu razdoblja njezine primjene
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9113)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9113)

1

63

2014/875/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 4. prosinca 2014. o objavi u Službenom listu Europske unije uputa na normu EN 15649-2:2009+A2:2013 za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi te na normu EN 957-6:2010+A1:2014 za opremu za vježbanje, u skladu s Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

Službenom listu Europske unije

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

DIREKTIVE

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/1

---

DIREKTIVA 2014/104/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 26. studenoga 2014.

o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenje odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 103. i 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Članci 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pitanje su javnog poretka te bi se trebali učinkovito primjenjivati širom Unije kako bi se osiguralo nenarušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(1)

Članci 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pitanje su javnog poretka te bi se trebali učinkovito primjenjivati širom Unije kako bi se osiguralo nenarušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

| (2) | Javnu provedbu članaka 101. i 102. UFEU-a obavlja Komisija korištenjem ovlasti predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1/2003 (3). Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. članci 81. i 82. Ugovora o osnivanju Europske zajednice postali su članci 101. i 102. UFEU-a te su i dalje istovjetni po sadržaju. Javnu provedbu također obavljaju nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje, koja mogu donositi odluke navedene u članku 5. Uredbe (EZ) br. 1/2003. U skladu s tom uredbom, države članice trebale bi moći odrediti upravna i sudska tijela koja će primjenjivati članke 101. i 102. UFEU-a u javnom interesu i obavljati različite zadaće koje su tom uredbom povjerene tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(2)

Javnu provedbu članaka 101. i 102. UFEU-a obavlja Komisija korištenjem ovlasti predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1/2003 (3). Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. članci 81. i 82. Ugovora o osnivanju Europske zajednice postali su članci 101. i 102. UFEU-a te su i dalje istovjetni po sadržaju. Javnu provedbu također obavljaju nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje, koja mogu donositi odluke navedene u članku 5. Uredbe (EZ) br. 1/2003. U skladu s tom uredbom, države članice trebale bi moći odrediti upravna i sudska tijela koja će primjenjivati članke 101. i 102. UFEU-a u javnom interesu i obavljati različite zadaće koje su tom uredbom povjerene tijelima nadležnima za tržišno natjecanje.

| (3) | Člancima 101. i 102. UFEU-a proizvode se izravni učinci u odnosima između pojedinaca te se za dotične pojedince stvaraju prava i obveze koje nacionalni sudovi moraju provoditi. Nacionalni sudovi stoga imaju jednako važnu ulogu u primjeni pravila o tržišnom natjecanju (privatna provedba). Prilikom odlučivanja u sporovima između pojedinaca oni štite subjektivna prava u skladu s pravom Unije, primjerice dodjeljujući naknadu za štetu žrtvama kršenja. Potpuna učinkovitost članaka 101. i 102. UFEU-a, a posebno praktični učinak u njima utvrđenih zabrana, zahtijeva da svatko – bilo da je riječ o pojedincu, uključujući potrošače i poduzetnike, ili tijelu javne vlasti – može pred nacionalnim sudovima zatražiti naknadu za štetu koja mu je prouzročena kršenjem tih odredaba. Pravo na naknadu štete zajamčeno pravom Unije podjednako se primjenjuje na kršenja članaka 101. i 102. UFEU-a od strane javnih poduzeća i poduzeća kojima su države članice dodijelile posebna ili isključiva prava u smislu članka 106. UFEU-a. |
| --- | --- |

(3)

Člancima 101. i 102. UFEU-a proizvode se izravni učinci u odnosima između pojedinaca te se za dotične pojedince stvaraju prava i obveze koje nacionalni sudovi moraju provoditi. Nacionalni sudovi stoga imaju jednako važnu ulogu u primjeni pravila o tržišnom natjecanju (privatna provedba). Prilikom odlučivanja u sporovima između pojedinaca oni štite subjektivna prava u skladu s pravom Unije, primjerice dodjeljujući naknadu za štetu žrtvama kršenja. Potpuna učinkovitost članaka 101. i 102. UFEU-a, a posebno praktični učinak u njima utvrđenih zabrana, zahtijeva da svatko – bilo da je riječ o pojedincu, uključujući potrošače i poduzetnike, ili tijelu javne vlasti – može pred nacionalnim sudovima zatražiti naknadu za štetu koja mu je prouzročena kršenjem tih odredaba. Pravo na naknadu štete zajamčeno pravom Unije podjednako se primjenjuje na kršenja članaka 101. i 102. UFEU-a od strane javnih poduzeća i poduzeća kojima su države članice dodijelile posebna ili isključiva prava u smislu članka 106. UFEU-a.

| (4) | Pravom, zajamčenim pravom Unije, na naknadu za štetu prouzročenu kršenjima prava tržišnog natjecanja Unije i nacionalnog prava tržišnog natjecanja zahtijeva se da svaka država članica ima postupovna pravila kojima se osigurava učinkovito ostvarivanje tog prava. Potreba za učinkovitim postupovnim pravnim sredstvima također proizlazi iz prava na učinkovitu pravnu zaštitu kako je utvrđeno u članku 19. stavku 1. drugom podstavku Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 47. prvom stavku Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi osigurati učinkovitu pravnu zaštitu u područjima obuhvaćenima pravom Unije. |
| --- | --- |

(4)

Pravom, zajamčenim pravom Unije, na naknadu za štetu prouzročenu kršenjima prava tržišnog natjecanja Unije i nacionalnog prava tržišnog natjecanja zahtijeva se da svaka država članica ima postupovna pravila kojima se osigurava učinkovito ostvarivanje tog prava. Potreba za učinkovitim postupovnim pravnim sredstvima također proizlazi iz prava na učinkovitu pravnu zaštitu kako je utvrđeno u članku 19. stavku 1. drugom podstavku Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 47. prvom stavku Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi osigurati učinkovitu pravnu zaštitu u područjima obuhvaćenima pravom Unije.

| (5) | Postupci za naknadu štete čine samo jedan element učinkovitog sustava privatne provedbe kršenja prava tržišnog natjecanja te se dopunjuju alternativnim putovima pravne zaštite, kao što su sporazumno rješavanje sporova i javne odluke o provedbi koje potiču strane na pružanje naknade. |
| --- | --- |

(5)

Postupci za naknadu štete čine samo jedan element učinkovitog sustava privatne provedbe kršenja prava tržišnog natjecanja te se dopunjuju alternativnim putovima pravne zaštite, kao što su sporazumno rješavanje sporova i javne odluke o provedbi koje potiču strane na pružanje naknade.

| (6) | Kako bi se osigurali učinkoviti postupci privatne provedbe u okviru građanskog prava i učinkovita javna provedba od strane tijela nadležnih za tržišno natjecanje, oba alata moraju međusobno djelovati radi osiguranja maksimalne učinkovitosti pravila tržišnog natjecanja. Potrebno je regulirati, na usklađen način, koordinaciju tih dvaju oblika provedbe, na primjer u odnosu na režime za pristup dokumentima koje posjeduju tijela nadležna za tržišno natjecanje. Takvom koordinacijom na razini Unije također će se izbjeći različitost primjenjivih pravila, što bi moglo ugroziti pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurali učinkoviti postupci privatne provedbe u okviru građanskog prava i učinkovita javna provedba od strane tijela nadležnih za tržišno natjecanje, oba alata moraju međusobno djelovati radi osiguranja maksimalne učinkovitosti pravila tržišnog natjecanja. Potrebno je regulirati, na usklađen način, koordinaciju tih dvaju oblika provedbe, na primjer u odnosu na režime za pristup dokumentima koje posjeduju tijela nadležna za tržišno natjecanje. Takvom koordinacijom na razini Unije također će se izbjeći različitost primjenjivih pravila, što bi moglo ugroziti pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (7) | U skladu s člankom 26. stavkom 2. UFEU-a, unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojem je osigurano slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. U njemu postoje izražene razlike između pravila u državama članicama kojima se uređuju postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Te razlike uzrokuju nesigurnost u pogledu uvjeta pod kojima oštećene strane mogu ostvariti pravo na naknadu štete koje proizlazi iz UFEU-a te utječu na materijalnu učinkovitost takvog prava. Budući da oštećene strane često biraju sud države članice u kojoj imaju poslovni nastan kako bi zatražile naknadu štete, razlike između nacionalnih pravila uzrokuju nejednake uvjete u pogledu postupaka za naknadu štete i stoga mogu utjecati na tržišno natjecanje na tržištima na kojima djeluju te oštećene strane, kao i poduzetnici koji krše pravila. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 26. stavkom 2. UFEU-a, unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojem je osigurano slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. U njemu postoje izražene razlike između pravila u državama članicama kojima se uređuju postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Te razlike uzrokuju nesigurnost u pogledu uvjeta pod kojima oštećene strane mogu ostvariti pravo na naknadu štete koje proizlazi iz UFEU-a te utječu na materijalnu učinkovitost takvog prava. Budući da oštećene strane često biraju sud države članice u kojoj imaju poslovni nastan kako bi zatražile naknadu štete, razlike između nacionalnih pravila uzrokuju nejednake uvjete u pogledu postupaka za naknadu štete i stoga mogu utjecati na tržišno natjecanje na tržištima na kojima djeluju te oštećene strane, kao i poduzetnici koji krše pravila.

| (8) | Poduzetnici koji imaju poslovni nastan i djeluju u različitim državama članicama podliježu različitim postupovnim pravilima koja znatno utječu na mjeru u kojoj se oni mogu smatrati odgovornima za kršenja prava tržišnog natjecanja. Ova neujednačena provedba prava na naknadu štete zajamčenog pravom Unije može dovesti ne samo do konkurentske prednosti za neke poduzetnike koji su povrijedili članak 101. ili 102. UFEU-a, nego također može biti nepoticajna za ostvarivanje prava poslovnog nastana i prava na slobodno kretanje robe ili pružanje usluga u onim državama članicama u kojima se pravo na naknadu štete učinkovitije provodi. Budući da razlike u režimima odgovornosti koji se primjenjuju u državama članicama mogu negativno utjecati kako na tržišno natjecanje tako i na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, primjereno je utemeljiti ovu Direktivu na dvojnoj pravnoj osnovi članaka 103. i 114. UFEU-a. |
| --- | --- |

(8)

Poduzetnici koji imaju poslovni nastan i djeluju u različitim državama članicama podliježu različitim postupovnim pravilima koja znatno utječu na mjeru u kojoj se oni mogu smatrati odgovornima za kršenja prava tržišnog natjecanja. Ova neujednačena provedba prava na naknadu štete zajamčenog pravom Unije može dovesti ne samo do konkurentske prednosti za neke poduzetnike koji su povrijedili članak 101. ili 102. UFEU-a, nego također može biti nepoticajna za ostvarivanje prava poslovnog nastana i prava na slobodno kretanje robe ili pružanje usluga u onim državama članicama u kojima se pravo na naknadu štete učinkovitije provodi. Budući da razlike u režimima odgovornosti koji se primjenjuju u državama članicama mogu negativno utjecati kako na tržišno natjecanje tako i na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, primjereno je utemeljiti ovu Direktivu na dvojnoj pravnoj osnovi članaka 103. i 114. UFEU-a.

| (9) | Imajući u vidu da kršenja prava tržišnog natjecanja velikih razmjera često sadrže prekogranični element, potrebno je osigurati ravnopravnije uvjete za poduzetnike koji djeluju na unutarnjem tržištu i poboljšati uvjete za potrošače pri ostvarivanju prava koja proizlaze iz unutarnjeg tržišta. Primjereno je povećati pravnu sigurnost i smanjiti razlike između država članica u pogledu nacionalnih pravila kojima se uređuju postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije te nacionalnog prava tržišnog natjecanja kada se ono primjenjuje usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije. Približavanje tih pravila pomoći će u sprečavanju povećanja razlika između pravila država članica kojima se uređuju postupci za naknadu štete u predmetima tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(9)

Imajući u vidu da kršenja prava tržišnog natjecanja velikih razmjera često sadrže prekogranični element, potrebno je osigurati ravnopravnije uvjete za poduzetnike koji djeluju na unutarnjem tržištu i poboljšati uvjete za potrošače pri ostvarivanju prava koja proizlaze iz unutarnjeg tržišta. Primjereno je povećati pravnu sigurnost i smanjiti razlike između država članica u pogledu nacionalnih pravila kojima se uređuju postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije te nacionalnog prava tržišnog natjecanja kada se ono primjenjuje usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije. Približavanje tih pravila pomoći će u sprečavanju povećanja razlika između pravila država članica kojima se uređuju postupci za naknadu štete u predmetima tržišnog natjecanja.

| (10) | Člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 propisuje se da „[k]ada tijela država članica nadležna za tržišno natjecanje ili nacionalni sudovi primjenjuju nacionalne propise o zaštiti tržišnog natjecanja na sporazume, odluke udruženja poduzetnika ili usklađena djelovanja u smislu članka [101. stavka 1. UFEU-a], koji mogu utjecati na trgovinu između država članica u smislu te odredbe, istovremeno će primjenjivati i članak [101. UFEU-a] na takve sporazume, odluke ili usklađena djelovanja. Kada tijela država članica nadležna za tržišno natjecanje ili nacionalni sudovi primjenjuju nacionalno pravo tržišnog natjecanja na zlouporabe koje su zabranjene člankom [102. UFEU-a], također će primjenjivati članak [102. UFEU-a].” U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i s ciljem veće pravne sigurnosti i ravnopravnijih uvjeta za poduzetnike i potrošače, primjereno je da se područje primjene ove Direktive proširi na postupke za naknadu štete koji se temelje na kršenju nacionalnog prava tržišnog natjecanja kada se ono primjenjuje u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003. U protivnom, primjena različitih pravila o građanskopravnoj odgovornosti za kršenja članka 101. ili članka 102. UFEU-a te za kršenja pravila nacionalnog prava tržišnog natjecanja, koja se moraju primijeniti u istim slučajevima i usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije, negativno bi utjecala na položaj tužiteljâ u istom slučaju i na opseg njihovih zahtjeva te bi predstavljala prepreku za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na postupke za naknadu štete zbog kršenja nacionalnog prava tržišnog natjecanja koja ne utječu na trgovinu među državama članicama u smislu članka 101. ili članka 102. UFEU-a. |
| --- | --- |

(10)

Člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 propisuje se da „[k]ada tijela država članica nadležna za tržišno natjecanje ili nacionalni sudovi primjenjuju nacionalne propise o zaštiti tržišnog natjecanja na sporazume, odluke udruženja poduzetnika ili usklađena djelovanja u smislu članka [101. stavka 1. UFEU-a], koji mogu utjecati na trgovinu između država članica u smislu te odredbe, istovremeno će primjenjivati i članak [101. UFEU-a] na takve sporazume, odluke ili usklađena djelovanja. Kada tijela država članica nadležna za tržišno natjecanje ili nacionalni sudovi primjenjuju nacionalno pravo tržišnog natjecanja na zlouporabe koje su zabranjene člankom [102. UFEU-a], također će primjenjivati članak [102. UFEU-a].” U interesu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i s ciljem veće pravne sigurnosti i ravnopravnijih uvjeta za poduzetnike i potrošače, primjereno je da se područje primjene ove Direktive proširi na postupke za naknadu štete koji se temelje na kršenju nacionalnog prava tržišnog natjecanja kada se ono primjenjuje u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003. U protivnom, primjena različitih pravila o građanskopravnoj odgovornosti za kršenja članka 101. ili članka 102. UFEU-a te za kršenja pravila nacionalnog prava tržišnog natjecanja, koja se moraju primijeniti u istim slučajevima i usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije, negativno bi utjecala na položaj tužiteljâ u istom slučaju i na opseg njihovih zahtjeva te bi predstavljala prepreku za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ova Direktiva ne bi trebala utjecati na postupke za naknadu štete zbog kršenja nacionalnog prava tržišnog natjecanja koja ne utječu na trgovinu među državama članicama u smislu članka 101. ili članka 102. UFEU-a.

| (11) | S obzirom na nepostojanje odredaba prava Unije, postupci za naknadu štete uređuju se nacionalnim pravilima i postupcima država članica. Prema sudskoj praksi Suda Europske unije (Sud), bilo koja osoba može tražiti naknadu za pretrpljenu štetu ako postoji uzročna veza između te štete i kršenja prava tržišnog natjecanja. Sva nacionalna pravila kojima se uređuje ostvarivanje prava na naknadu štete nastale zbog kršenja članka 101. ili članka 102. UFEU-a, uključujući i ona koja se odnose na aspekte koji se ne obrađuju u ovoj Direktivi, kao što je pojam uzročne veze između kršenja i štete, moraju se pridržavati načela učinkovitosti i jednakovrijednosti. To znači da se ona ne bi smjela formulirati ni primjenjivati tako da ostvarivanje prava na naknadu štete zajamčenog UFEU-om bude pretjerano teško ili praktički nemoguće, niti bi se smjela formulirati ni primjenjivati nepovoljnije od pravila koja se primjenjuju na slične domaće postupke. Kada države članice u okviru nacionalnog prava predviđaju druge uvjete za naknadu štete, kao što su pripisivost, prikladnost ili krivnja, one bi trebale moći zadržati takve uvjete u mjeri u kojoj su u skladu sa sudskom praksom Suda, načelima učinkovitosti i jednakovrijednosti te ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na nepostojanje odredaba prava Unije, postupci za naknadu štete uređuju se nacionalnim pravilima i postupcima država članica. Prema sudskoj praksi Suda Europske unije (Sud), bilo koja osoba može tražiti naknadu za pretrpljenu štetu ako postoji uzročna veza između te štete i kršenja prava tržišnog natjecanja. Sva nacionalna pravila kojima se uređuje ostvarivanje prava na naknadu štete nastale zbog kršenja članka 101. ili članka 102. UFEU-a, uključujući i ona koja se odnose na aspekte koji se ne obrađuju u ovoj Direktivi, kao što je pojam uzročne veze između kršenja i štete, moraju se pridržavati načela učinkovitosti i jednakovrijednosti. To znači da se ona ne bi smjela formulirati ni primjenjivati tako da ostvarivanje prava na naknadu štete zajamčenog UFEU-om bude pretjerano teško ili praktički nemoguće, niti bi se smjela formulirati ni primjenjivati nepovoljnije od pravila koja se primjenjuju na slične domaće postupke. Kada države članice u okviru nacionalnog prava predviđaju druge uvjete za naknadu štete, kao što su pripisivost, prikladnost ili krivnja, one bi trebale moći zadržati takve uvjete u mjeri u kojoj su u skladu sa sudskom praksom Suda, načelima učinkovitosti i jednakovrijednosti te ovom Direktivom.

| (12) | Ovom se Direktivom potvrđuje pravna stečevina Unije u pogledu prava na naknadu štete prouzročene kršenjima prava tržišnog natjecanja Unije, posebno kada je riječ o procesnoj legitimaciji i definiciji štete, kao što je navedeno u sudskoj praksi Suda, te se unaprijed ne određuje nikakav daljnji razvoj te pravne stečevine. Svatko tko je pretrpio štetu prouzročenu takvim kršenjem može zahtijevati naknadu za stvarni gubitak (damnum emergens), za dobitak uskraćen toj osobi (izmakla dobit ili lucrum cessans) te kamate, bez obzira na to utvrđuju li se te kategorije nacionalnim pravom odvojeno ili u kombinaciji. Plaćanje kamata bitna je komponenta naknade kako bi se popravila pretrpljena šteta uzimanjem u obzir proteka vremena, a trebale bi se plaćati od trenutka kada je šteta nastala do trenutka kada se naknada isplati, ne dovodeći u pitanje kvalifikaciju tih kamata prema nacionalnom pravu kao kompenzacijskih ili zateznih kamata te ne dovodeći u pitanje uzima li se u obzir protek vremena kao odvojena kategorija (kamate) ili kao sastavni dio stvarnog gubitka ili izmakle dobiti. Zadaća je država članica utvrditi pravila koja se primjenjuju u tu svrhu. |
| --- | --- |

(12)

Ovom se Direktivom potvrđuje pravna stečevina Unije u pogledu prava na naknadu štete prouzročene kršenjima prava tržišnog natjecanja Unije, posebno kada je riječ o procesnoj legitimaciji i definiciji štete, kao što je navedeno u sudskoj praksi Suda, te se unaprijed ne određuje nikakav daljnji razvoj te pravne stečevine. Svatko tko je pretrpio štetu prouzročenu takvim kršenjem može zahtijevati naknadu za stvarni gubitak (damnum emergens), za dobitak uskraćen toj osobi (izmakla dobit ili lucrum cessans) te kamate, bez obzira na to utvrđuju li se te kategorije nacionalnim pravom odvojeno ili u kombinaciji. Plaćanje kamata bitna je komponenta naknade kako bi se popravila pretrpljena šteta uzimanjem u obzir proteka vremena, a trebale bi se plaćati od trenutka kada je šteta nastala do trenutka kada se naknada isplati, ne dovodeći u pitanje kvalifikaciju tih kamata prema nacionalnom pravu kao kompenzacijskih ili zateznih kamata te ne dovodeći u pitanje uzima li se u obzir protek vremena kao odvojena kategorija (kamate) ili kao sastavni dio stvarnog gubitka ili izmakle dobiti. Zadaća je država članica utvrditi pravila koja se primjenjuju u tu svrhu.

| (13) | Pravo na naknadu štete priznaje se za svaku fizičku ili pravnu osobu – potrošače, poduzetnike i tijela javne vlasti – bez obzira na postojanje izravnog ugovornog odnosa s poduzetnikom koji krši propise i bez obzira na to je li tijelo nadležno za tržišno natjecanje prethodno utvrdilo kršenje. Ovom se Direktivom ne zahtijeva od država članica uvođenje mehanizama kolektivne pravne zaštite za provedbu članaka 101. i 102. UFEU-a. Ne dovodeći u pitanje naknadu štete za propuštenu priliku, potpuna naknada štete na temelju ove Direktive ne bi smjela dovesti do prekomjerne naknade štete, bilo putem odštete u svrhu kažnjavanja, višestruke odštete ili putem druge vrste odštete. |
| --- | --- |

(13)

Pravo na naknadu štete priznaje se za svaku fizičku ili pravnu osobu – potrošače, poduzetnike i tijela javne vlasti – bez obzira na postojanje izravnog ugovornog odnosa s poduzetnikom koji krši propise i bez obzira na to je li tijelo nadležno za tržišno natjecanje prethodno utvrdilo kršenje. Ovom se Direktivom ne zahtijeva od država članica uvođenje mehanizama kolektivne pravne zaštite za provedbu članaka 101. i 102. UFEU-a. Ne dovodeći u pitanje naknadu štete za propuštenu priliku, potpuna naknada štete na temelju ove Direktive ne bi smjela dovesti do prekomjerne naknade štete, bilo putem odštete u svrhu kažnjavanja, višestruke odštete ili putem druge vrste odštete.

| (14) | Postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja obično zahtijevaju složenu činjeničnu i ekonomsku analizu. Dokazi potrebni za dokazivanje zahtjeva za naknadu štete često su isključivo u posjedu protivne ili treće strane te nisu dovoljno poznati ili dostupni tužitelju. U takvim okolnostima strogi pravni zahtjevi za tužitelje da detaljno iznesu sve činjenice o svojem slučaju na početku postupka i da ponude točno određeni prateći dokazni materijal mogu neopravdano spriječiti učinkovito ostvarivanje prava na naknadu štete koje je zajamčeno UFEU-om. |
| --- | --- |

(14)

Postupci za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja obično zahtijevaju složenu činjeničnu i ekonomsku analizu. Dokazi potrebni za dokazivanje zahtjeva za naknadu štete često su isključivo u posjedu protivne ili treće strane te nisu dovoljno poznati ili dostupni tužitelju. U takvim okolnostima strogi pravni zahtjevi za tužitelje da detaljno iznesu sve činjenice o svojem slučaju na početku postupka i da ponude točno određeni prateći dokazni materijal mogu neopravdano spriječiti učinkovito ostvarivanje prava na naknadu štete koje je zajamčeno UFEU-om.

| (15) | Dokazi su važan element za pokretanje postupaka za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Međutim, s obzirom na to da sporove u području prava tržišnog natjecanja karakterizira asimetrija informacija, potrebno je osigurati da tužitelji imaju pravo ishoditi otkrivanje dokaza relevantnih za njihov zahtjev, a da oni pritom ne trebaju navoditi pojedinačne elemente dokaza. Kako bi se osigurala ravnopravnost stranaka, ta bi sredstva također trebala biti dostupna tuženicima u postupcima za naknadu štete, tako da oni od tih tužitelja mogu zatražiti otkrivanje dokaza. Nacionalni sudovi također bi trebali moći naložiti da treće strane, uključujući tijela javne vlasti, otkriju dokaze. Kada nacionalni sud Komisiji želi naložiti otkrivanje dokaza, primjenjuje se načelo lojalne suradnje između Unije i država članica iz članka 4. stavka 3. UEU-a te članak 15. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 u pogledu zahtjeva za informacijama. Kada nacionalni sudovi tijelima javne vlasti nalože otkrivanje dokaza, primjenjuju se načela pravne i administrativne suradnje u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(15)

Dokazi su važan element za pokretanje postupaka za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Međutim, s obzirom na to da sporove u području prava tržišnog natjecanja karakterizira asimetrija informacija, potrebno je osigurati da tužitelji imaju pravo ishoditi otkrivanje dokaza relevantnih za njihov zahtjev, a da oni pritom ne trebaju navoditi pojedinačne elemente dokaza. Kako bi se osigurala ravnopravnost stranaka, ta bi sredstva također trebala biti dostupna tuženicima u postupcima za naknadu štete, tako da oni od tih tužitelja mogu zatražiti otkrivanje dokaza. Nacionalni sudovi također bi trebali moći naložiti da treće strane, uključujući tijela javne vlasti, otkriju dokaze. Kada nacionalni sud Komisiji želi naložiti otkrivanje dokaza, primjenjuje se načelo lojalne suradnje između Unije i država članica iz članka 4. stavka 3. UEU-a te članak 15. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003 u pogledu zahtjeva za informacijama. Kada nacionalni sudovi tijelima javne vlasti nalože otkrivanje dokaza, primjenjuju se načela pravne i administrativne suradnje u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom.

| (16) | Nacionalni sudovi trebali bi moći, pod svojim strogim nadzorom, posebno u pogledu potrebe i proporcionalnosti mjera otkrivanja, naložiti otkrivanje određenih elemenata dokaza ili kategorija dokaza na zahtjev stranke. Iz zahtjeva proporcionalnosti slijedi da se otkrivanje može naložiti samo kada tužitelj iznese uvjerljivu tvrdnju, na temelju činjenica koje su tom tužitelju u razumnoj mjeri dostupne, da je tužitelj pretrpio štetu koju je uzrokovao tuženik. Kada je cilj zahtjeva za otkrivanje pribavljanje određene kategorije dokaza, tu bi kategoriju trebalo identificirati upućivanjem na zajedničke značajke njezinih konstitutivnih elemenata, kao što su priroda, predmet ili sadržaj dokumenata čije se otkrivanje zahtijeva, razdoblje u kojem su izrađeni, ili druge kriterije, uz uvjet da je dokaz koji pripada toj kategoriji relevantan u smislu ove Direktive. Takve bi kategorije trebalo definirati što je moguće preciznije i uže na temelju razumno dostupnih činjenica. |
| --- | --- |

(16)

Nacionalni sudovi trebali bi moći, pod svojim strogim nadzorom, posebno u pogledu potrebe i proporcionalnosti mjera otkrivanja, naložiti otkrivanje određenih elemenata dokaza ili kategorija dokaza na zahtjev stranke. Iz zahtjeva proporcionalnosti slijedi da se otkrivanje može naložiti samo kada tužitelj iznese uvjerljivu tvrdnju, na temelju činjenica koje su tom tužitelju u razumnoj mjeri dostupne, da je tužitelj pretrpio štetu koju je uzrokovao tuženik. Kada je cilj zahtjeva za otkrivanje pribavljanje određene kategorije dokaza, tu bi kategoriju trebalo identificirati upućivanjem na zajedničke značajke njezinih konstitutivnih elemenata, kao što su priroda, predmet ili sadržaj dokumenata čije se otkrivanje zahtijeva, razdoblje u kojem su izrađeni, ili druge kriterije, uz uvjet da je dokaz koji pripada toj kategoriji relevantan u smislu ove Direktive. Takve bi kategorije trebalo definirati što je moguće preciznije i uže na temelju razumno dostupnih činjenica.

| (17) | Kada sud u jednoj državi članici od nadležnog suda u drugoj državi članici zatraži izvođenje dokaza ili zatraži izvođenje dokaza izravno u drugoj državi članici, primjenjuju se odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (4). |
| --- | --- |

(17)

Kada sud u jednoj državi članici od nadležnog suda u drugoj državi članici zatraži izvođenje dokaza ili zatraži izvođenje dokaza izravno u drugoj državi članici, primjenjuju se odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001 (4).

| (18) | Iako bi relevantni dokazi koji sadrže poslovne tajne ili na neki drugi način povjerljive informacije u načelu trebali biti dostupni u postupcima za naknadu štete, takve povjerljive informacije potrebno je primjereno zaštititi. Nacionalni bi sudovi stoga trebali imati na raspolaganju niz mjera kako bi takve povjerljive informacije zaštitili od otkrivanja tijekom postupka. Te bi mjere mogle uključivati mogućnost redigiranja osjetljivih odlomaka u dokumentima, provođenje saslušanja zatvorenih za javnost, ograničavanje kruga osoba kojima je omogućen uvid u dokaze te upute stručnjacima za izradu sažetaka informacija u skupnom obliku ili drugom obliku koji nije povjerljiv. Mjere za zaštitu poslovnih tajni i ostalih povjerljivih informacija ne bi trebale, unatoč tome, spriječiti ostvarivanje prava na naknadu štete. |
| --- | --- |

(18)

Iako bi relevantni dokazi koji sadrže poslovne tajne ili na neki drugi način povjerljive informacije u načelu trebali biti dostupni u postupcima za naknadu štete, takve povjerljive informacije potrebno je primjereno zaštititi. Nacionalni bi sudovi stoga trebali imati na raspolaganju niz mjera kako bi takve povjerljive informacije zaštitili od otkrivanja tijekom postupka. Te bi mjere mogle uključivati mogućnost redigiranja osjetljivih odlomaka u dokumentima, provođenje saslušanja zatvorenih za javnost, ograničavanje kruga osoba kojima je omogućen uvid u dokaze te upute stručnjacima za izradu sažetaka informacija u skupnom obliku ili drugom obliku koji nije povjerljiv. Mjere za zaštitu poslovnih tajni i ostalih povjerljivih informacija ne bi trebale, unatoč tome, spriječiti ostvarivanje prava na naknadu štete.

| (19) | Ova Direktiva ne utječe na mogućnost da se na temelju prava država članica podnose žalbe protiv naloga za otkrivanje niti na uvjete za podnošenje takvih žalbi. |
| --- | --- |

(19)

Ova Direktiva ne utječe na mogućnost da se na temelju prava država članica podnose žalbe protiv naloga za otkrivanje niti na uvjete za podnošenje takvih žalbi.

| (20) | Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uređuje se javni pristup dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije te se njome javnosti želi dodijeliti što šire moguće pravo pristupa dokumentima tih institucija. To pravo ipak podliježe određenim ograničenjima koja se temelje na razlozima javnog ili privatnog interesa. Iz toga slijedi da je sustav izuzeća utvrđen u članku 4. te uredbe utemeljen na uravnoteženju suprotnih interesa u određenoj situaciji, to jest onih interesa kojima bi koristilo otkrivanje dokumenata o kojima je riječ te onih koji bi bili ugroženi takvim otkrivanjem. Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje takva pravila i prakse u okviru Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |
| --- | --- |

(20)

Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uređuje se javni pristup dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije te se njome javnosti želi dodijeliti što šire moguće pravo pristupa dokumentima tih institucija. To pravo ipak podliježe određenim ograničenjima koja se temelje na razlozima javnog ili privatnog interesa. Iz toga slijedi da je sustav izuzeća utvrđen u članku 4. te uredbe utemeljen na uravnoteženju suprotnih interesa u određenoj situaciji, to jest onih interesa kojima bi koristilo otkrivanje dokumenata o kojima je riječ te onih koji bi bili ugroženi takvim otkrivanjem. Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje takva pravila i prakse u okviru Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

| (21) | Kako bi Komisija i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje mogli učinkovito i dosljedno primjenjivati članke 101. i 102. UFEU-a, potreban je zajednički pristup u cijeloj Uniji u pogledu otkrivanja dokaza koji se nalaze u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Otkrivanje dokaza ne bi trebalo neopravdano ometati tijelo nadležno za tržišno natjecanje u učinkovitoj provedbi prava tržišnog natjecanja. Ova Direktiva ne obuhvaća otkrivanje internih dokumenata tijela nadležnih za tržišno natjecanje ni korespondenciju između tih tijela. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi Komisija i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje mogli učinkovito i dosljedno primjenjivati članke 101. i 102. UFEU-a, potreban je zajednički pristup u cijeloj Uniji u pogledu otkrivanja dokaza koji se nalaze u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Otkrivanje dokaza ne bi trebalo neopravdano ometati tijelo nadležno za tržišno natjecanje u učinkovitoj provedbi prava tržišnog natjecanja. Ova Direktiva ne obuhvaća otkrivanje internih dokumenata tijela nadležnih za tržišno natjecanje ni korespondenciju između tih tijela.

| (22) | S ciljem osiguranja učinkovite zaštite prava na naknadu štete, nije potrebno da se svaki dokument koji se odnosi na postupanje u okviru članka 101. ili 102. UFEU-a otkrije tužitelju samo zbog toga što tužitelj namjerava pokrenuti postupak za naknadu štete jer je vrlo malo vjerojatno da će se postupak za naknadu štete trebati zasnivati na svim dokazima u spisu predmeta koji se odnosi na to postupanje. |
| --- | --- |

(22)

S ciljem osiguranja učinkovite zaštite prava na naknadu štete, nije potrebno da se svaki dokument koji se odnosi na postupanje u okviru članka 101. ili 102. UFEU-a otkrije tužitelju samo zbog toga što tužitelj namjerava pokrenuti postupak za naknadu štete jer je vrlo malo vjerojatno da će se postupak za naknadu štete trebati zasnivati na svim dokazima u spisu predmeta koji se odnosi na to postupanje.

| (23) | Zahtjev proporcionalnosti trebalo bi pažljivo procijeniti kada se otkrivanjem riskira ugrožavanje istražne strategije tijela nadležnog za tržišno natjecanje zbog otkrivanja koji su dokumenti dio spisa predmeta ili se riskira uzrokovanje negativnih posljedica za način na koji poduzetnici surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. Posebnu pozornost trebalo bi obratiti na sprečavanje lova na informacije („fishing expeditions”), tj. nespecifičnog ili preširokog pretraživanja informacija koje vjerojatno neće biti relevantne za stranke u postupku. Zahtjevi za otkrivanje stoga se ne bi trebali smatrati proporcionalnima kada se odnose na generičko otkrivanje dokumenata iz spisa predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje koji su povezani s određenim slučajem, ili generičko otkrivanje dokumenata koje je podnijela stranka u kontekstu određenog slučaja. Takvi široki zahtjevi za otkrivanje ne bi bili kompatibilni s obvezom stranke koja podnosi zahtjev da navede elemente dokaza ili kategorije dokaza što je moguće preciznije i uže. |
| --- | --- |

(23)

Zahtjev proporcionalnosti trebalo bi pažljivo procijeniti kada se otkrivanjem riskira ugrožavanje istražne strategije tijela nadležnog za tržišno natjecanje zbog otkrivanja koji su dokumenti dio spisa predmeta ili se riskira uzrokovanje negativnih posljedica za način na koji poduzetnici surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. Posebnu pozornost trebalo bi obratiti na sprečavanje lova na informacije („fishing expeditions”), tj. nespecifičnog ili preširokog pretraživanja informacija koje vjerojatno neće biti relevantne za stranke u postupku. Zahtjevi za otkrivanje stoga se ne bi trebali smatrati proporcionalnima kada se odnose na generičko otkrivanje dokumenata iz spisa predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje koji su povezani s određenim slučajem, ili generičko otkrivanje dokumenata koje je podnijela stranka u kontekstu određenog slučaja. Takvi široki zahtjevi za otkrivanje ne bi bili kompatibilni s obvezom stranke koja podnosi zahtjev da navede elemente dokaza ili kategorije dokaza što je moguće preciznije i uže.

| (24) | Ova Direktiva ne utječe na pravo sudova da prema pravu Unije ili nacionalnom pravu uzmu u obzir interese učinkovite javne provedbe prava tržišnog natjecanja kada nalažu otkrivanje bilo koje vrste dokaza osim izjava poduzetnika pokajnika i zahtjeva za nagodbu. |
| --- | --- |

(24)

Ova Direktiva ne utječe na pravo sudova da prema pravu Unije ili nacionalnom pravu uzmu u obzir interese učinkovite javne provedbe prava tržišnog natjecanja kada nalažu otkrivanje bilo koje vrste dokaza osim izjava poduzetnika pokajnika i zahtjeva za nagodbu.

| (25) | Izuzeće bi se trebalo primjenjivati u odnosu na svako otkrivanje koje bi, ako bi bilo odobreno, neopravdano ugrozilo pokrenutu istragu tijela nadležnog za tržišno natjecanje u vezi s kršenjem prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Informacije koje je tijelo nadležno za tržišno natjecanje pripremilo u tijeku svojeg postupka provedbe prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja i poslalo strankama u tom postupku (kao što je „Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku”) ili informacije koje je pripremila stranka u tom postupku (kao što su odgovori na zahtjeve za dostavu informacija tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili izjave svjedoka) trebale bi se stoga moći otkriti u postupcima za naknadu štete tek nakon što je tijelo nadležno za tržišno natjecanje okončalo svoj postupak, primjerice donošenjem odluke na temelju članka 5. ili poglavlja III. Uredbe (EZ) br. 1/2003, osim odluka o privremenim mjerama. |
| --- | --- |

(25)

Izuzeće bi se trebalo primjenjivati u odnosu na svako otkrivanje koje bi, ako bi bilo odobreno, neopravdano ugrozilo pokrenutu istragu tijela nadležnog za tržišno natjecanje u vezi s kršenjem prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Informacije koje je tijelo nadležno za tržišno natjecanje pripremilo u tijeku svojeg postupka provedbe prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja i poslalo strankama u tom postupku (kao što je „Obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku”) ili informacije koje je pripremila stranka u tom postupku (kao što su odgovori na zahtjeve za dostavu informacija tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili izjave svjedoka) trebale bi se stoga moći otkriti u postupcima za naknadu štete tek nakon što je tijelo nadležno za tržišno natjecanje okončalo svoj postupak, primjerice donošenjem odluke na temelju članka 5. ili poglavlja III. Uredbe (EZ) br. 1/2003, osim odluka o privremenim mjerama.

| (26) | Pokajnički programi i postupci nagodbe važni su alati za javnu provedbu prava tržišnog natjecanja Unije jer doprinose otkrivanju i učinkovitom progonu najtežih kršenja prava tržišnog natjecanja te izricanju sankcija za takva kršenja. Nadalje, s obzirom na to da se mnoge odluke tijela nadležnih za tržišno natjecanje u slučajevima kartela temelje na zahtjevima za oslobođenje od sankcije ili njezino umanjenje te da se postupci za naknadu štete u slučajevima kartela uglavnom nastavljaju na te odluke, pokajnički programi također su važni za učinkovitost postupaka za naknadu štete u slučajevima kartela. Ako bi se otkrile samooptužujuće izjave, poput izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu, nastale isključivo u svrhu suradnje s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje, to bi poduzetnike moglo odvratiti od suradnje s tim tijelima u okviru pokajničkih programa i postupaka nagodbe. Takvo bi otkrivanje predstavljalo rizik pri kojem se poduzetnici koji surađuju ili njihovo upravljačko osoblje izlažu građanskopravnoj ili kaznenoj odgovornosti pod lošijim uvjetima od suprekršitelja koji ne surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. Kako bi se osigurala stalna spremnost poduzetnika da dobrovoljno pristupaju tijelima nadležnima za tržišno natjecanje s izjavama poduzetnika pokajnika odnosno s prijedlozima za nagodbu, takvi dokumenti trebali bi biti izuzeti od otkrivanja dokaza. To bi se izuzeće također trebalo primjenjivati na doslovne navode iz izjava poduzetnika pokajnika ili prijedloga za nagodbu uključenih u ostale dokumente. Ta ograničenja otkrivanja dokaza ne bi trebala spriječiti tijela nadležna za tržišno natjecanje u objavljivanju njihovih odluka u skladu s primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osiguralo da to izuzeće neopravdano ne ometa prava oštećenih strana na naknadu štete, trebalo bi ga ograničiti na te dobrovoljne i samooptužujuće izjave poduzetnika pokajnika i prijedloge za nagodbu. |
| --- | --- |

(26)

Pokajnički programi i postupci nagodbe važni su alati za javnu provedbu prava tržišnog natjecanja Unije jer doprinose otkrivanju i učinkovitom progonu najtežih kršenja prava tržišnog natjecanja te izricanju sankcija za takva kršenja. Nadalje, s obzirom na to da se mnoge odluke tijela nadležnih za tržišno natjecanje u slučajevima kartela temelje na zahtjevima za oslobođenje od sankcije ili njezino umanjenje te da se postupci za naknadu štete u slučajevima kartela uglavnom nastavljaju na te odluke, pokajnički programi također su važni za učinkovitost postupaka za naknadu štete u slučajevima kartela. Ako bi se otkrile samooptužujuće izjave, poput izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu, nastale isključivo u svrhu suradnje s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje, to bi poduzetnike moglo odvratiti od suradnje s tim tijelima u okviru pokajničkih programa i postupaka nagodbe. Takvo bi otkrivanje predstavljalo rizik pri kojem se poduzetnici koji surađuju ili njihovo upravljačko osoblje izlažu građanskopravnoj ili kaznenoj odgovornosti pod lošijim uvjetima od suprekršitelja koji ne surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. Kako bi se osigurala stalna spremnost poduzetnika da dobrovoljno pristupaju tijelima nadležnima za tržišno natjecanje s izjavama poduzetnika pokajnika odnosno s prijedlozima za nagodbu, takvi dokumenti trebali bi biti izuzeti od otkrivanja dokaza. To bi se izuzeće također trebalo primjenjivati na doslovne navode iz izjava poduzetnika pokajnika ili prijedloga za nagodbu uključenih u ostale dokumente. Ta ograničenja otkrivanja dokaza ne bi trebala spriječiti tijela nadležna za tržišno natjecanje u objavljivanju njihovih odluka u skladu s primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osiguralo da to izuzeće neopravdano ne ometa prava oštećenih strana na naknadu štete, trebalo bi ga ograničiti na te dobrovoljne i samooptužujuće izjave poduzetnika pokajnika i prijedloge za nagodbu.

| (27) | Pravilima iz ove Direktive o otkrivanju dokumenata, osim izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu, osigurava se da oštećene strane zadrže dovoljno alternativnih načina za dobivanje uvida u relevantne dokaze koji su im potrebni za pripremu njihovih postupaka za naknadu štete. Nacionalni sudovi trebali bi, na zahtjev tužitelja, sami moći pristupiti dokumentima u odnosu na koje vrijedi izuzeće kako bi se provjerilo izlazi li njihov sadržaj izvan okvira definicija izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu utvrđenih ovom Direktivom. Svaki sadržaj koji izlazi izvan okvira tih definicija trebao bi se moći otkriti u skladu s relevantnim uvjetima. |
| --- | --- |

(27)

Pravilima iz ove Direktive o otkrivanju dokumenata, osim izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu, osigurava se da oštećene strane zadrže dovoljno alternativnih načina za dobivanje uvida u relevantne dokaze koji su im potrebni za pripremu njihovih postupaka za naknadu štete. Nacionalni sudovi trebali bi, na zahtjev tužitelja, sami moći pristupiti dokumentima u odnosu na koje vrijedi izuzeće kako bi se provjerilo izlazi li njihov sadržaj izvan okvira definicija izjava poduzetnika pokajnika i prijedloga za nagodbu utvrđenih ovom Direktivom. Svaki sadržaj koji izlazi izvan okvira tih definicija trebao bi se moći otkriti u skladu s relevantnim uvjetima.

| (28) | Nacionalni sudovi trebali bi moći naložiti u bilo kojem trenutku, u kontekstu postupka za naknadu štete, otkrivanje dokaza koji postoje neovisno o postupku tijela nadležnog za tržišno natjecanje („već postojeće informacije”). |
| --- | --- |

(28)

Nacionalni sudovi trebali bi moći naložiti u bilo kojem trenutku, u kontekstu postupka za naknadu štete, otkrivanje dokaza koji postoje neovisno o postupku tijela nadležnog za tržišno natjecanje („već postojeće informacije”).

| (29) | Tijelo nadležno za tržišno natjecanje trebalo bi naložiti otkrivanje dokaza samo kada se ti dokazi ne mogu razumno pribaviti od druge stranke ili treće strane. |
| --- | --- |

(29)

Tijelo nadležno za tržišno natjecanje trebalo bi naložiti otkrivanje dokaza samo kada se ti dokazi ne mogu razumno pribaviti od druge stranke ili treće strane.

| (30) | U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1/2003 tijela nadležna za tržišno natjecanje, postupajući po službenoj dužnosti, mogu podnijeti pisana očitovanja nacionalnim sudovima o pitanjima koja se odnose na primjenu članka 101. ili 102. UFEU-a. S ciljem očuvanja doprinosa javne provedbe primjeni tih članaka, tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala bi isto tako moći, postupajući po službenoj dužnosti, dostaviti svoja očitovanja nacionalnom sudu u svrhu procjene proporcionalnosti otkrivanja dokaza koji se nalaze u spisima predmeta tih tijela, uzimajući u obzir utjecaj koji bi takvo otkrivanje moglo imati na učinkovitost javne provedbe prava tržišnog natjecanja. Države članice trebale bi moći uspostaviti sustav u kojem je tijelo nadležno za tržišno natjecanje obaviješteno o zahtjevima za otkrivanje informacija kada je osoba koja traži otkrivanje ili osoba od koje se traži otkrivanje uključena u istragu tog tijela nadležnog za tržišno natjecanje o navodnom kršenju, ne dovodeći pritom u pitanje nacionalno pravo kojim se predviđaju ex parte postupci. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1/2003 tijela nadležna za tržišno natjecanje, postupajući po službenoj dužnosti, mogu podnijeti pisana očitovanja nacionalnim sudovima o pitanjima koja se odnose na primjenu članka 101. ili 102. UFEU-a. S ciljem očuvanja doprinosa javne provedbe primjeni tih članaka, tijela nadležna za tržišno natjecanje trebala bi isto tako moći, postupajući po službenoj dužnosti, dostaviti svoja očitovanja nacionalnom sudu u svrhu procjene proporcionalnosti otkrivanja dokaza koji se nalaze u spisima predmeta tih tijela, uzimajući u obzir utjecaj koji bi takvo otkrivanje moglo imati na učinkovitost javne provedbe prava tržišnog natjecanja. Države članice trebale bi moći uspostaviti sustav u kojem je tijelo nadležno za tržišno natjecanje obaviješteno o zahtjevima za otkrivanje informacija kada je osoba koja traži otkrivanje ili osoba od koje se traži otkrivanje uključena u istragu tog tijela nadležnog za tržišno natjecanje o navodnom kršenju, ne dovodeći pritom u pitanje nacionalno pravo kojim se predviđaju ex parte postupci.

| (31) | Svaka fizička ili pravna osoba koja pribavlja dokaze uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebala bi se moći koristiti tim dokazima za potrebe postupka za naknadu štete u kojem je stranka. Takvo korištenje trebalo bi također dopustiti svakoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja je naslijedila njezina prava i obveze, uključujući stjecanjem njezina zahtjeva. Kada je dokaz pribavila pravna osoba koja je članica grupe koja čini jednog poduzetnika za potrebe primjene članaka 101. i 102. UFEU-a, ostale pravne osobe koje pripadaju istom poduzetniku također bi se trebale moći koristiti tim dokazima. |
| --- | --- |

(31)

Svaka fizička ili pravna osoba koja pribavlja dokaze uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebala bi se moći koristiti tim dokazima za potrebe postupka za naknadu štete u kojem je stranka. Takvo korištenje trebalo bi također dopustiti svakoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja je naslijedila njezina prava i obveze, uključujući stjecanjem njezina zahtjeva. Kada je dokaz pribavila pravna osoba koja je članica grupe koja čini jednog poduzetnika za potrebe primjene članaka 101. i 102. UFEU-a, ostale pravne osobe koje pripadaju istom poduzetniku također bi se trebale moći koristiti tim dokazima.

| (32) | Međutim, korištenje dokaza pribavljenih uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje ne bi smjelo neopravdano spriječiti tijelo nadležno za tržišno natjecanje u učinkovitoj provedbi prava tržišnog natjecanja. Kako bi se osiguralo da se ne dovedu u pitanje ograničenja otkrivanja utvrđena u ovoj Direktivi, korištenje vrsta dokaza iz uvodnih izjava 24. i 25. koji se pribavljaju isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebalo bi biti ograničeno pod istim okolnostima. To bi ograničenje trebalo biti u obliku nedopuštenosti u postupcima za naknadu štete ili u obliku bilo koje druge zaštite u skladu s primjenjivim nacionalnim pravilima kojom se može osigurati potpun učinak ograničenja otkrivanja tih vrsta dokaza. Osim toga, dokazi pribavljeni od tijela nadležnog za tržišno natjecanje ne bi smjeli postati predmet trgovine. Mogućnost korištenja dokaza pribavljenih isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebala bi se stoga ograničiti na fizičku ili pravnu osobu kojoj je izvorno odobren pristup i njezine pravne slijednike. To ograničenje u svrhu izbjegavanja trgovine dokazima, međutim, ne sprječava nacionalni sud da naloži otkrivanje tih dokaza pod uvjetima predviđenima u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(32)

Međutim, korištenje dokaza pribavljenih uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje ne bi smjelo neopravdano spriječiti tijelo nadležno za tržišno natjecanje u učinkovitoj provedbi prava tržišnog natjecanja. Kako bi se osiguralo da se ne dovedu u pitanje ograničenja otkrivanja utvrđena u ovoj Direktivi, korištenje vrsta dokaza iz uvodnih izjava 24. i 25. koji se pribavljaju isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebalo bi biti ograničeno pod istim okolnostima. To bi ograničenje trebalo biti u obliku nedopuštenosti u postupcima za naknadu štete ili u obliku bilo koje druge zaštite u skladu s primjenjivim nacionalnim pravilima kojom se može osigurati potpun učinak ograničenja otkrivanja tih vrsta dokaza. Osim toga, dokazi pribavljeni od tijela nadležnog za tržišno natjecanje ne bi smjeli postati predmet trgovine. Mogućnost korištenja dokaza pribavljenih isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje trebala bi se stoga ograničiti na fizičku ili pravnu osobu kojoj je izvorno odobren pristup i njezine pravne slijednike. To ograničenje u svrhu izbjegavanja trgovine dokazima, međutim, ne sprječava nacionalni sud da naloži otkrivanje tih dokaza pod uvjetima predviđenima u ovoj Direktivi.

| (33) | Činjenica da je stavljen zahtjev za naknadu štete ili da je započeta istraga koju provodi tijelo nadležno za tržišno natjecanje uključuje rizik da bi dotična osoba mogla uništiti ili sakriti dokaze koji bi bili korisni za potkrjepljenje zahtjeva oštećene strane za naknadu štete. Kako bi se spriječilo uništenje relevantnih dokaza i osiguralo poštovanje sudskih naloga u vezi s otkrivanjem, nacionalni sudovi trebali bi moći izreći dovoljno odvraćajuće sankcije. Kada je riječ o strankama u postupku, rizik od izvođenja za njih nepovoljnih zaključaka u postupku za naknadu štete može biti osobito učinkovita sankcija i može pomoći da se izbjegnu kašnjenja. Trebale bi biti dostupne i sankcije za neispunjavanje obveza zaštite povjerljivih informacija te za zlouporabu informacija pribavljenih otkrivanjem. Slično tome, sankcije bi trebale biti dostupne ako se informacije pribavljene uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje zlorabe u postupcima za naknadu štete. |
| --- | --- |

(33)

Činjenica da je stavljen zahtjev za naknadu štete ili da je započeta istraga koju provodi tijelo nadležno za tržišno natjecanje uključuje rizik da bi dotična osoba mogla uništiti ili sakriti dokaze koji bi bili korisni za potkrjepljenje zahtjeva oštećene strane za naknadu štete. Kako bi se spriječilo uništenje relevantnih dokaza i osiguralo poštovanje sudskih naloga u vezi s otkrivanjem, nacionalni sudovi trebali bi moći izreći dovoljno odvraćajuće sankcije. Kada je riječ o strankama u postupku, rizik od izvođenja za njih nepovoljnih zaključaka u postupku za naknadu štete može biti osobito učinkovita sankcija i može pomoći da se izbjegnu kašnjenja. Trebale bi biti dostupne i sankcije za neispunjavanje obveza zaštite povjerljivih informacija te za zlouporabu informacija pribavljenih otkrivanjem. Slično tome, sankcije bi trebale biti dostupne ako se informacije pribavljene uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje zlorabe u postupcima za naknadu štete.

| (34) | Kako bi se osiguralo da Komisija i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje učinkovito i dosljedno primjenjuju članke 101. i 102. UFEU-a, potreban je zajednički pristup u cijeloj Uniji u pogledu učinka pravomoćnih odluka nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje kojima je utvrđeno kršenje na naknadne postupke za naknadu štete. Takve odluke donose se tek nakon obavješćivanja Komisije o planiranoj odluci ili, u slučaju da ona ne postoji, o bilo kojem drugom dokumentu koji ukazuje na predloženi tijek postupka u skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1/2003 te ako Komisija nije lišila nadležnosti tijelo nadležno za tržišno natjecanje pokretanjem postupka u skladu s člankom 11. stavkom 6. te uredbe. Komisija bi trebala osigurati dosljednu primjenu prava tržišnog natjecanja Unije dajući smjernice nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje, bilateralno i u okviru Europske mreže za tržišno natjecanje. Radi jačanja pravne sigurnosti, izbjegavanja nedosljednosti u primjeni članaka 101. i 102. UFEU-a, povećanja djelotvornosti i postupovne učinkovitosti postupaka za naknadu štete te radi podupiranja funkcioniranja unutarnjeg tržišta za poduzetnike i potrošače, utvrđenje kršenja članka 101. ili 102. UFEU-a u pravomoćnoj odluci nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda ne bi smjelo ponovno biti predmetom spora u kasnijim postupcima za naknadu štete. Stoga bi to utvrđenje trebalo smatrati nepobitno dokazanim u postupcima za naknadu štete pokrenutima u državi članici nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda u vezi s tim kršenjem. Učinak utvrđenja trebao bi, međutim, obuhvatiti samo prirodu kršenja i njegov materijalni, osobni, vremenski i teritorijalni opseg kako ih je utvrdilo tijelo nadležno za tržišno natjecanje ili žalbeni sud pri izvršavanju svoje nadležnosti. Kada je odlukom utvrđeno da je došlo do kršenja odredaba nacionalnog prava tržišnog natjecanja u slučajevima kada se pravo tržišnog natjecanja Unije i nacionalno pravo tržišnog natjecanja primjenjuju u istom predmetu i usporedno, za to bi se kršenje također trebalo smatrati da je nepobitno dokazano. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osiguralo da Komisija i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje učinkovito i dosljedno primjenjuju članke 101. i 102. UFEU-a, potreban je zajednički pristup u cijeloj Uniji u pogledu učinka pravomoćnih odluka nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje kojima je utvrđeno kršenje na naknadne postupke za naknadu štete. Takve odluke donose se tek nakon obavješćivanja Komisije o planiranoj odluci ili, u slučaju da ona ne postoji, o bilo kojem drugom dokumentu koji ukazuje na predloženi tijek postupka u skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1/2003 te ako Komisija nije lišila nadležnosti tijelo nadležno za tržišno natjecanje pokretanjem postupka u skladu s člankom 11. stavkom 6. te uredbe. Komisija bi trebala osigurati dosljednu primjenu prava tržišnog natjecanja Unije dajući smjernice nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje, bilateralno i u okviru Europske mreže za tržišno natjecanje. Radi jačanja pravne sigurnosti, izbjegavanja nedosljednosti u primjeni članaka 101. i 102. UFEU-a, povećanja djelotvornosti i postupovne učinkovitosti postupaka za naknadu štete te radi podupiranja funkcioniranja unutarnjeg tržišta za poduzetnike i potrošače, utvrđenje kršenja članka 101. ili 102. UFEU-a u pravomoćnoj odluci nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda ne bi smjelo ponovno biti predmetom spora u kasnijim postupcima za naknadu štete. Stoga bi to utvrđenje trebalo smatrati nepobitno dokazanim u postupcima za naknadu štete pokrenutima u državi članici nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda u vezi s tim kršenjem. Učinak utvrđenja trebao bi, međutim, obuhvatiti samo prirodu kršenja i njegov materijalni, osobni, vremenski i teritorijalni opseg kako ih je utvrdilo tijelo nadležno za tržišno natjecanje ili žalbeni sud pri izvršavanju svoje nadležnosti. Kada je odlukom utvrđeno da je došlo do kršenja odredaba nacionalnog prava tržišnog natjecanja u slučajevima kada se pravo tržišnog natjecanja Unije i nacionalno pravo tržišnog natjecanja primjenjuju u istom predmetu i usporedno, za to bi se kršenje također trebalo smatrati da je nepobitno dokazano.

| (35) | Kada se postupak za naknadu štete pokreće u državi članici koja nije država članica nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda koji je utvrdio kršenje članka 101. ili 102. UFEU-a na koje se postupak odnosi, to utvrđenje iz pravomoćne odluke nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda trebalo bi biti moguće iznijeti pred nacionalnim sudom barem kao dokaz prima facie da je došlo do kršenja prava tržišnog natjecanja. To se utvrđenje prema potrebi može ocjenjivati zajedno s bilo kojim drugim dokazima koje podnesu stranke. Učinci odluka nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje i žalbenih sudova u kojima je utvrđeno kršenje pravila tržišnog natjecanja ne dovode u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova iz članka 267. UFEU-a. |
| --- | --- |

(35)

Kada se postupak za naknadu štete pokreće u državi članici koja nije država članica nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda koji je utvrdio kršenje članka 101. ili 102. UFEU-a na koje se postupak odnosi, to utvrđenje iz pravomoćne odluke nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda trebalo bi biti moguće iznijeti pred nacionalnim sudom barem kao dokaz prima facie da je došlo do kršenja prava tržišnog natjecanja. To se utvrđenje prema potrebi može ocjenjivati zajedno s bilo kojim drugim dokazima koje podnesu stranke. Učinci odluka nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje i žalbenih sudova u kojima je utvrđeno kršenje pravila tržišnog natjecanja ne dovode u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova iz članka 267. UFEU-a.

| (36) | Nacionalna pravila o početku, trajanju, zastoju ili prekidu zastare ne bi smjela neopravdano onemogućiti pokretanje postupaka za naknadu štete. To je posebno važno u pogledu postupaka koji se zasnivaju na utvrđenju tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda da je došlo do kršenja. U tu bi svrhu trebalo biti moguće pokrenuti postupak za naknadu štete nakon postupka tijela nadležnog za tržišno natjecanje, s ciljem provođenja nacionalnog prava tržišnog natjecanja i prava tržišnog natjecanja Unije. Zastara ne bi trebala početi teći prije nego što prestane kršenje i prije nego što tužitelj sazna, ili se može opravdano očekivati da zna, za ponašanje koje predstavlja kršenje, za činjenicu da je kršenje tužitelju prouzročilo štetu te za identitet prekršitelja. Države članice trebale bi moći zadržati ili uvesti rokove apsolutne zastare koji imaju opću primjenu, pod uvjetom da trajanje takvih rokova apsolutne zastare ne čini praktički nemogućim ili pretjerano teškim ostvarivanje prava na potpunu naknadu štete. |
| --- | --- |

(36)

Nacionalna pravila o početku, trajanju, zastoju ili prekidu zastare ne bi smjela neopravdano onemogućiti pokretanje postupaka za naknadu štete. To je posebno važno u pogledu postupaka koji se zasnivaju na utvrđenju tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda da je došlo do kršenja. U tu bi svrhu trebalo biti moguće pokrenuti postupak za naknadu štete nakon postupka tijela nadležnog za tržišno natjecanje, s ciljem provođenja nacionalnog prava tržišnog natjecanja i prava tržišnog natjecanja Unije. Zastara ne bi trebala početi teći prije nego što prestane kršenje i prije nego što tužitelj sazna, ili se može opravdano očekivati da zna, za ponašanje koje predstavlja kršenje, za činjenicu da je kršenje tužitelju prouzročilo štetu te za identitet prekršitelja. Države članice trebale bi moći zadržati ili uvesti rokove apsolutne zastare koji imaju opću primjenu, pod uvjetom da trajanje takvih rokova apsolutne zastare ne čini praktički nemogućim ili pretjerano teškim ostvarivanje prava na potpunu naknadu štete.

| (37) | Kada nekoliko poduzetnika zajednički povrijedi pravila o tržišnom natjecanju, kao u slučaju kartela, primjereno je osigurati da se ti suprekršitelji smatraju solidarno odgovornima za cjelokupnu štetu prouzročenu kršenjem. Suprekršitelj bi trebao imati pravo dobiti kompenzaciju od ostalih suprekršitelja ako je on platio iznos naknade veći od svojeg udjela. Određivanje tog udjela kao relativne odgovornosti dotičnog prekršitelja i relevantnih kriterija, kao što su prihod, tržišni udio ili uloga u kartelu, pitanje je mjerodavnog nacionalnog prava, uz poštovanje načela učinkovitosti i jednakovrijednosti. |
| --- | --- |

(37)

Kada nekoliko poduzetnika zajednički povrijedi pravila o tržišnom natjecanju, kao u slučaju kartela, primjereno je osigurati da se ti suprekršitelji smatraju solidarno odgovornima za cjelokupnu štetu prouzročenu kršenjem. Suprekršitelj bi trebao imati pravo dobiti kompenzaciju od ostalih suprekršitelja ako je on platio iznos naknade veći od svojeg udjela. Određivanje tog udjela kao relativne odgovornosti dotičnog prekršitelja i relevantnih kriterija, kao što su prihod, tržišni udio ili uloga u kartelu, pitanje je mjerodavnog nacionalnog prava, uz poštovanje načela učinkovitosti i jednakovrijednosti.

| (38) | Poduzetnici koji surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje u okviru pokajničkih programa imaju ključnu ulogu u otkrivanju tajnih kršenja u obliku kartela i njihovu okončanju, čime često ublažuju štetu koja je mogla biti prouzročena u slučaju nastavka kršenja. Stoga je primjereno predvidjeti da poduzetnici, koji su dobili imunitet od novčanih kazni od strane tijela nadležnog za tržišno natjecanje u okviru pokajničkog programa, budu zaštićeni od neprimjerene izloženosti zahtjevima za naknadu štete, imajući na umu da odluka tijela nadležnog za tržišno natjecanje o utvrđenju kršenja može za korisnika imuniteta postati pravomoćna prije nego što postane pravomoćna za druge poduzetnike koji nisu dobili imunitet, čime korisnika imuniteta može učiniti preferiranom metom sporova. Stoga je primjereno da je korisnik imuniteta u načelu oslobođen od solidarne odgovornosti za cjelokupnu štetu i da svaka kompenzacija koju mora dati u odnosu na suprekršitelje ne prelazi ukupnu štetu prouzročenu njegovim izravnim ili neizravnim kupcima ili, u slučaju kartela kupaca, njegovim izravnim ili neizravnim dobavljačima. U mjeri u kojoj je kartel uzrokovao štetu drugima koji nisu kupci ili dobavljači prekršiteljâ, kompenzacija korisnika imuniteta ne bi trebala premašiti njegovu relativnu odgovornost za štetu koju je uzrokovao kartel. Taj bi se udio trebao odrediti u skladu s istim pravilima prema kojima se određuju kompenzacije među prekršiteljima. Korisnik imuniteta trebao bi ostati u potpunosti odgovoran oštećenim stranama koje nisu njegovi izravni ili neizravni kupci ili dobavljači samo kada one ne mogu dobiti potpunu naknadu štete od ostalih prekršitelja. |
| --- | --- |

(38)

Poduzetnici koji surađuju s tijelima nadležnima za tržišno natjecanje u okviru pokajničkih programa imaju ključnu ulogu u otkrivanju tajnih kršenja u obliku kartela i njihovu okončanju, čime često ublažuju štetu koja je mogla biti prouzročena u slučaju nastavka kršenja. Stoga je primjereno predvidjeti da poduzetnici, koji su dobili imunitet od novčanih kazni od strane tijela nadležnog za tržišno natjecanje u okviru pokajničkog programa, budu zaštićeni od neprimjerene izloženosti zahtjevima za naknadu štete, imajući na umu da odluka tijela nadležnog za tržišno natjecanje o utvrđenju kršenja može za korisnika imuniteta postati pravomoćna prije nego što postane pravomoćna za druge poduzetnike koji nisu dobili imunitet, čime korisnika imuniteta može učiniti preferiranom metom sporova. Stoga je primjereno da je korisnik imuniteta u načelu oslobođen od solidarne odgovornosti za cjelokupnu štetu i da svaka kompenzacija koju mora dati u odnosu na suprekršitelje ne prelazi ukupnu štetu prouzročenu njegovim izravnim ili neizravnim kupcima ili, u slučaju kartela kupaca, njegovim izravnim ili neizravnim dobavljačima. U mjeri u kojoj je kartel uzrokovao štetu drugima koji nisu kupci ili dobavljači prekršiteljâ, kompenzacija korisnika imuniteta ne bi trebala premašiti njegovu relativnu odgovornost za štetu koju je uzrokovao kartel. Taj bi se udio trebao odrediti u skladu s istim pravilima prema kojima se određuju kompenzacije među prekršiteljima. Korisnik imuniteta trebao bi ostati u potpunosti odgovoran oštećenim stranama koje nisu njegovi izravni ili neizravni kupci ili dobavljači samo kada one ne mogu dobiti potpunu naknadu štete od ostalih prekršitelja.

| (39) | Šteta u obliku stvarnog gubitka može proizići iz razlike u cijeni između onog što je u stvarnosti plaćeno i onog što bi bilo plaćeno da nije bilo kršenja. Kada oštećena strana smanji svoj stvarni gubitak njegovim prenošenjem, u cijelosti ili djelomično, na svoje kupce, gubitak koji je prenesen više ne predstavlja štetu zbog koje bi stranci koja ga je prenijela trebalo nadoknaditi štetu. Stoga je u načelu primjereno omogućiti prekršitelju da se pozove na prenošenje stvarnog gubitka kao obranu od zahtjeva za naknadu štete. Primjereno je predvidjeti da prekršitelj, u mjeri u kojoj se poziva na obranu prenošenjem gubitka, mora dokazati postojanje i opseg prenošenja previsoke cijene. Taj teret dokazivanja ne bi trebao utjecati na mogućnost da prekršitelj koristi dokaze pored onih koje posjeduje, kao što su dokazi već stečeni u postupku ili dokazi koje imaju druge stranke ili treće strane. |
| --- | --- |

(39)

Šteta u obliku stvarnog gubitka može proizići iz razlike u cijeni između onog što je u stvarnosti plaćeno i onog što bi bilo plaćeno da nije bilo kršenja. Kada oštećena strana smanji svoj stvarni gubitak njegovim prenošenjem, u cijelosti ili djelomično, na svoje kupce, gubitak koji je prenesen više ne predstavlja štetu zbog koje bi stranci koja ga je prenijela trebalo nadoknaditi štetu. Stoga je u načelu primjereno omogućiti prekršitelju da se pozove na prenošenje stvarnog gubitka kao obranu od zahtjeva za naknadu štete. Primjereno je predvidjeti da prekršitelj, u mjeri u kojoj se poziva na obranu prenošenjem gubitka, mora dokazati postojanje i opseg prenošenja previsoke cijene. Taj teret dokazivanja ne bi trebao utjecati na mogućnost da prekršitelj koristi dokaze pored onih koje posjeduje, kao što su dokazi već stečeni u postupku ili dokazi koje imaju druge stranke ili treće strane.

| (40) | U situacijama u kojima prenošenje gubitka rezultira smanjenom prodajom te tako nanosi štetu u obliku izmakle dobiti, pravo na traženje naknade štete za takvu izmaklu dobit trebalo bi ostati nepromijenjeno. |
| --- | --- |

(40)

U situacijama u kojima prenošenje gubitka rezultira smanjenom prodajom te tako nanosi štetu u obliku izmakle dobiti, pravo na traženje naknade štete za takvu izmaklu dobit trebalo bi ostati nepromijenjeno.

| (41) | Ovisno o uvjetima u kojima poduzetnici djeluju, prenošenje povećanja cijena dalje niz lanac opskrbe može biti poslovna praksa. Potrošači ili poduzetnici na koje je tako prenesen stvarni gubitak pretrpjeli su štetu koju je uzrokovalo kršenje prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Iako bi takvu štetu trebao nadoknaditi prekršitelj, potrošačima ili poduzetnicima koji nisu obavili izravnu kupnju od prekršitelja može biti osobito teško dokazati opseg te štete. Stoga je primjereno predvidjeti da se, u slučaju kada postojanje zahtjeva za naknadu štete ili iznos naknade štete koji se treba dodijeliti ovisi o tome je li ili u kojoj je mjeri previsoka cijena koju je platio izravni kupac prekršitelja prenesena na neizravnog kupca, smatra da je potonji dokazao da je previsoka cijena koju je platio taj izravni kupac prenesena na njegovu razinu u slučaju kada može dostaviti dokaz prima facie o postojanju takvog prenošenja. Ta se oboriva presumpcija primjenjuje osim ako prekršitelj može vjerodostojno dokazati, na način da uvjeri sud, da stvarni gubitak nije ili nije u cijelosti prenesen neizravnom kupcu. Nadalje je primjereno odrediti pod kojim se uvjetima smatra da je neizravni kupac dostavio takav dokaz prima facie. U pogledu kvantifikacije prenošenja, nacionalni sudovi trebali bi imati ovlast procjenjivanja koliki je udio previsoke cijene prenesen na razinu neizravnih kupaca u sporovima koji se vode pred njima. |
| --- | --- |

(41)

Ovisno o uvjetima u kojima poduzetnici djeluju, prenošenje povećanja cijena dalje niz lanac opskrbe može biti poslovna praksa. Potrošači ili poduzetnici na koje je tako prenesen stvarni gubitak pretrpjeli su štetu koju je uzrokovalo kršenje prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja. Iako bi takvu štetu trebao nadoknaditi prekršitelj, potrošačima ili poduzetnicima koji nisu obavili izravnu kupnju od prekršitelja može biti osobito teško dokazati opseg te štete. Stoga je primjereno predvidjeti da se, u slučaju kada postojanje zahtjeva za naknadu štete ili iznos naknade štete koji se treba dodijeliti ovisi o tome je li ili u kojoj je mjeri previsoka cijena koju je platio izravni kupac prekršitelja prenesena na neizravnog kupca, smatra da je potonji dokazao da je previsoka cijena koju je platio taj izravni kupac prenesena na njegovu razinu u slučaju kada može dostaviti dokaz prima facie o postojanju takvog prenošenja. Ta se oboriva presumpcija primjenjuje osim ako prekršitelj može vjerodostojno dokazati, na način da uvjeri sud, da stvarni gubitak nije ili nije u cijelosti prenesen neizravnom kupcu. Nadalje je primjereno odrediti pod kojim se uvjetima smatra da je neizravni kupac dostavio takav dokaz prima facie. U pogledu kvantifikacije prenošenja, nacionalni sudovi trebali bi imati ovlast procjenjivanja koliki je udio previsoke cijene prenesen na razinu neizravnih kupaca u sporovima koji se vode pred njima.

| (42) | Komisija bi trebala izdati jasne, jednostavne i sveobuhvatne smjernice za nacionalne sudove o tome kako procijeniti udio previsoke cijene koji je prenesen na neizravne kupce. |
| --- | --- |

(42)

Komisija bi trebala izdati jasne, jednostavne i sveobuhvatne smjernice za nacionalne sudove o tome kako procijeniti udio previsoke cijene koji je prenesen na neizravne kupce.

| (43) | Kršenja prava tržišnog natjecanja često se odnose na uvjete i cijenu prodaje robe ili usluga te dovode do previsoke cijene i drugih šteta za kupce prekršitelja. Kršenje se također može odnositi na opskrbu prekršitelja (na primjer u slučaju kartela kupaca). U takvim bi slučajevima stvarni gubitak mogao proizlaziti iz manje cijene koju su prekršitelji platili svojim dobavljačima. Ova Direktiva, a posebno pravila o prenošenju trebali bi se na odgovarajući način primjenjivati na te slučajeve. |
| --- | --- |

(43)

Kršenja prava tržišnog natjecanja često se odnose na uvjete i cijenu prodaje robe ili usluga te dovode do previsoke cijene i drugih šteta za kupce prekršitelja. Kršenje se također može odnositi na opskrbu prekršitelja (na primjer u slučaju kartela kupaca). U takvim bi slučajevima stvarni gubitak mogao proizlaziti iz manje cijene koju su prekršitelji platili svojim dobavljačima. Ova Direktiva, a posebno pravila o prenošenju trebali bi se na odgovarajući način primjenjivati na te slučajeve.

| (44) | Postupke za naknadu štete mogu pokrenuti i oni koji su kupili robu ili usluge od prekršitelja i kupci niže u lancu opskrbe. U interesu dosljednosti između presuda koje proizlaze iz povezanih postupaka te kako bi se izbjegla šteta prouzročena time što kršenje prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja nije u potpunosti nadoknađeno ili time što se od prekršitelja zahtijeva plaćanje naknade za štetu koja nije pretrpljena, nacionalni sudovi trebali bi imati ovlast procijeniti koji su udio bilo koje previsoke cijene pretrpjeli izravni odnosno neizravni kupci u sporovima koji se pred njima vode. U tom kontekstu, nacionalni sudovi trebali bi moći uzeti u obzir, putem postupovnih ili materijalnih sredstava dostupnih u okviru prava Unije i nacionalnog prava, sve povezane postupke i proizišle presude, posebno ako utvrde da je prenošenje dokazano. Nacionalni sudovi trebali bi imati na raspolaganju primjerena postupovna sredstva, kao što je spajanje zahtjeva, kako bi osigurali da naknada plaćena za stvarni gubitak, na bilo kojoj razini lanca opskrbe, ne prelazi pretrpljenu štetu od previsoke cijene prouzročenu na toj razini. Takva sredstva trebala bi biti dostupna i u prekograničnim predmetima. Ta mogućnost uzimanja u obzir presuda ne bi trebala dovoditi u pitanje temeljna prava na obranu te prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje onih koji nisu stranke u sudskim postupcima niti dovoditi u pitanje pravila o dokaznoj vrijednosti presuda donesenih u tom kontekstu. Postupci koji su u tijeku pred sudovima u različitim državama članicama mogu se smatrati povezanima u smislu članka 30. Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6). U skladu s tim člankom, nacionalni sudovi, osim suda koji je prvi pokrenuo postupak, mogu zastati s postupkom ili, pod određenim okolnostima, mogu odbiti nadležnost. Ova Direktiva ne dovodi u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova u okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Postupke za naknadu štete mogu pokrenuti i oni koji su kupili robu ili usluge od prekršitelja i kupci niže u lancu opskrbe. U interesu dosljednosti između presuda koje proizlaze iz povezanih postupaka te kako bi se izbjegla šteta prouzročena time što kršenje prava tržišnog natjecanja Unije ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja nije u potpunosti nadoknađeno ili time što se od prekršitelja zahtijeva plaćanje naknade za štetu koja nije pretrpljena, nacionalni sudovi trebali bi imati ovlast procijeniti koji su udio bilo koje previsoke cijene pretrpjeli izravni odnosno neizravni kupci u sporovima koji se pred njima vode. U tom kontekstu, nacionalni sudovi trebali bi moći uzeti u obzir, putem postupovnih ili materijalnih sredstava dostupnih u okviru prava Unije i nacionalnog prava, sve povezane postupke i proizišle presude, posebno ako utvrde da je prenošenje dokazano. Nacionalni sudovi trebali bi imati na raspolaganju primjerena postupovna sredstva, kao što je spajanje zahtjeva, kako bi osigurali da naknada plaćena za stvarni gubitak, na bilo kojoj razini lanca opskrbe, ne prelazi pretrpljenu štetu od previsoke cijene prouzročenu na toj razini. Takva sredstva trebala bi biti dostupna i u prekograničnim predmetima. Ta mogućnost uzimanja u obzir presuda ne bi trebala dovoditi u pitanje temeljna prava na obranu te prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje onih koji nisu stranke u sudskim postupcima niti dovoditi u pitanje pravila o dokaznoj vrijednosti presuda donesenih u tom kontekstu. Postupci koji su u tijeku pred sudovima u različitim državama članicama mogu se smatrati povezanima u smislu članka 30. Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6). U skladu s tim člankom, nacionalni sudovi, osim suda koji je prvi pokrenuo postupak, mogu zastati s postupkom ili, pod određenim okolnostima, mogu odbiti nadležnost. Ova Direktiva ne dovodi u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova u okviru te uredbe.

| (45) | Oštećena strana koja je dokazala da je pretrpjela štetu koja je posljedica kršenja prava tržišnog natjecanja treba dokazati još i opseg štete kako bi dobila naknadu štete. Kvantificiranje štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja postupak je za koji je potrebno mnogo činjeničnih podataka te može zahtijevati primjenu složenih ekonomskih modela. To je često vrlo skupo i tužitelji imaju poteškoće u prikupljanju podataka potrebnih za dokazivanje svojih tvrdnji. Kvantifikacija štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja stoga može predstavljati značajnu prepreku koja onemogućuje učinkovite zahtjeve za naknadu štete. |
| --- | --- |

(45)

Oštećena strana koja je dokazala da je pretrpjela štetu koja je posljedica kršenja prava tržišnog natjecanja treba dokazati još i opseg štete kako bi dobila naknadu štete. Kvantificiranje štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja postupak je za koji je potrebno mnogo činjeničnih podataka te može zahtijevati primjenu složenih ekonomskih modela. To je često vrlo skupo i tužitelji imaju poteškoće u prikupljanju podataka potrebnih za dokazivanje svojih tvrdnji. Kvantifikacija štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja stoga može predstavljati značajnu prepreku koja onemogućuje učinkovite zahtjeve za naknadu štete.

| (46) | U nedostatku pravila Unije o kvantifikaciji štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja, domaći pravni sustav svake države članice treba odrediti svoja pravila o kvantifikaciji štete, a države članice i nacionalni sudovi trebaju odrediti koje zahtjeve mora ispuniti tužitelj kod dokazivanja iznosa pretrpljene štete, metode koje se mogu upotrebljavati u kvantifikaciji iznosa te posljedice u slučaju da se ti zahtjevi ne mogu potpuno zadovoljiti. Međutim, zahtjevi nacionalnog prava u pogledu kvantifikacije štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja ne bi smjeli biti nepovoljniji od onih kojima se uređuju slični domaći postupci (načelo jednakovrijednosti), niti bi trebali praktički onemogućiti ili pretjerano otežati ostvarivanje prava na naknadu štete zajamčenog pravom Unije (načelo učinkovitosti). Trebalo bi uzeti u obzir sve asimetrije informacija između strana i činjenicu da kvantifikacija štete znači procjenu toga kako bi se razvilo dotično tržište da nije bilo kršenja. Ta procjena podrazumijeva usporedbu sa situacijom koja je po definiciji hipotetska te se stoga nikad ne može izvršiti potpuno točno. Stoga je primjereno osigurati da nacionalni sudovi imaju ovlast za procjenjivanje iznosa štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja. Kada se to zahtijeva, države članice trebale bi osigurati da nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje mogu dati smjernice o iznosu. Kako bi se osigurala usklađenost i predvidljivost, Komisija bi trebala dati opće smjernice na razini Unije. |
| --- | --- |

(46)

U nedostatku pravila Unije o kvantifikaciji štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja, domaći pravni sustav svake države članice treba odrediti svoja pravila o kvantifikaciji štete, a države članice i nacionalni sudovi trebaju odrediti koje zahtjeve mora ispuniti tužitelj kod dokazivanja iznosa pretrpljene štete, metode koje se mogu upotrebljavati u kvantifikaciji iznosa te posljedice u slučaju da se ti zahtjevi ne mogu potpuno zadovoljiti. Međutim, zahtjevi nacionalnog prava u pogledu kvantifikacije štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja ne bi smjeli biti nepovoljniji od onih kojima se uređuju slični domaći postupci (načelo jednakovrijednosti), niti bi trebali praktički onemogućiti ili pretjerano otežati ostvarivanje prava na naknadu štete zajamčenog pravom Unije (načelo učinkovitosti). Trebalo bi uzeti u obzir sve asimetrije informacija između strana i činjenicu da kvantifikacija štete znači procjenu toga kako bi se razvilo dotično tržište da nije bilo kršenja. Ta procjena podrazumijeva usporedbu sa situacijom koja je po definiciji hipotetska te se stoga nikad ne može izvršiti potpuno točno. Stoga je primjereno osigurati da nacionalni sudovi imaju ovlast za procjenjivanje iznosa štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja. Kada se to zahtijeva, države članice trebale bi osigurati da nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje mogu dati smjernice o iznosu. Kako bi se osigurala usklađenost i predvidljivost, Komisija bi trebala dati opće smjernice na razini Unije.

| (47) | Kako bi se ispravila asimetrija informacija i neke poteškoće povezane s kvantificiranjem štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja te osigurala učinkovitost zahtjeva za naknadu štete, primjereno je presumirati da kršenja u obliku kartela uzrokuju štetu, posebno utjecanjem na cijenu. Ovisno o činjenicama predmeta, karteli izazivaju povišenja cijene ili sprečavaju snižavanje cijena do kojeg bi došlo da nije bilo kartela. Ta presumpcija ne bi trebala obuhvaćati konkretan iznos štete. Prekršitelji bi trebali imati mogućnost oboriti tu presumpciju. Primjereno je ograničiti tu oborivu presumpciju na kartele, s obzirom na njihovu tajnovitost, koja povećava asimetriju informacija i tužiteljima otežava pribavljanje dokaza potrebnih za dokazivanje štete. |
| --- | --- |

(47)

Kako bi se ispravila asimetrija informacija i neke poteškoće povezane s kvantificiranjem štete u predmetima iz prava tržišnog natjecanja te osigurala učinkovitost zahtjeva za naknadu štete, primjereno je presumirati da kršenja u obliku kartela uzrokuju štetu, posebno utjecanjem na cijenu. Ovisno o činjenicama predmeta, karteli izazivaju povišenja cijene ili sprečavaju snižavanje cijena do kojeg bi došlo da nije bilo kartela. Ta presumpcija ne bi trebala obuhvaćati konkretan iznos štete. Prekršitelji bi trebali imati mogućnost oboriti tu presumpciju. Primjereno je ograničiti tu oborivu presumpciju na kartele, s obzirom na njihovu tajnovitost, koja povećava asimetriju informacija i tužiteljima otežava pribavljanje dokaza potrebnih za dokazivanje štete.

| (48) | Postizanje „konačne” nagodbe za tuženike poželjno je s ciljem smanjivanja nesigurnosti za prekršitelje i oštećene strane. Stoga bi prekršitelje i oštećene strane trebalo potaknuti da se dogovore o naknadi štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja putem mehanizama za sporazumno rješavanje sporova, kao što su izvansudske nagodbe (uključujući one u kojima sudac može nagodbu proglasiti obvezujućom), arbitraža, posredovanje ili mirenje. Takvo sporazumno rješavanje sporova trebalo bi obuhvatiti što je pravno moguće više oštećenih strana i prekršitelja. Odredbe ove Direktive o sporazumnom rješavanju sporova stoga su namijenjene olakšavanju uporabe takvih mehanizama i povećanju njihove učinkovitosti. |
| --- | --- |

(48)

Postizanje „konačne” nagodbe za tuženike poželjno je s ciljem smanjivanja nesigurnosti za prekršitelje i oštećene strane. Stoga bi prekršitelje i oštećene strane trebalo potaknuti da se dogovore o naknadi štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja putem mehanizama za sporazumno rješavanje sporova, kao što su izvansudske nagodbe (uključujući one u kojima sudac može nagodbu proglasiti obvezujućom), arbitraža, posredovanje ili mirenje. Takvo sporazumno rješavanje sporova trebalo bi obuhvatiti što je pravno moguće više oštećenih strana i prekršitelja. Odredbe ove Direktive o sporazumnom rješavanju sporova stoga su namijenjene olakšavanju uporabe takvih mehanizama i povećanju njihove učinkovitosti.

| (49) | Rokovi zastare za pokretanje postupka za naknadu štete mogli bi biti takvi da oštećenim stranama i prekršiteljima ne daju dovoljno vremena za postizanje sporazuma o naknadi koju treba isplatiti. Kako bi se objema stranama osigurala stvarna prilika za sporazumno rješavanje spora prije pokretanja postupka pred nacionalnim sudovima, zastara ne bi trebala teći tijekom trajanja postupka sporazumnog rješavanja spora. |
| --- | --- |

(49)

Rokovi zastare za pokretanje postupka za naknadu štete mogli bi biti takvi da oštećenim stranama i prekršiteljima ne daju dovoljno vremena za postizanje sporazuma o naknadi koju treba isplatiti. Kako bi se objema stranama osigurala stvarna prilika za sporazumno rješavanje spora prije pokretanja postupka pred nacionalnim sudovima, zastara ne bi trebala teći tijekom trajanja postupka sporazumnog rješavanja spora.

| (50) | Nadalje, kada stranke pristanu na sporazumno rješavanje spora nakon pokretanja postupka za naknadu štete za isti zahtjev pred nacionalnim sudom, taj sud bi trebao moći suspendirati postupak koji se pred njim vodi za vrijeme trajanja postupka sporazumnog rješavanja spora. Pri razmatranju mogućnosti suspenzije postupka, nacionalni sud trebao bi uzeti u obzir prednosti žurnog postupka. |
| --- | --- |

(50)

Nadalje, kada stranke pristanu na sporazumno rješavanje spora nakon pokretanja postupka za naknadu štete za isti zahtjev pred nacionalnim sudom, taj sud bi trebao moći suspendirati postupak koji se pred njim vodi za vrijeme trajanja postupka sporazumnog rješavanja spora. Pri razmatranju mogućnosti suspenzije postupka, nacionalni sud trebao bi uzeti u obzir prednosti žurnog postupka.

| (51) | Kako bi se potaknule sporazumne nagodbe, prekršitelj koji plaća naknadu štete u okviru sporazumnog rješavanja spora ne bi trebao biti stavljen u lošiji položaj u odnosu na suprekršitelje od onog u kojem bi bio da nema sporazumne nagodbe. Do toga bi moglo doći ako prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi, čak i nakon sporazumne nagodbe, nastavi biti u cijelosti solidarno odgovoran za štetu prouzročenu kršenjem. Prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi stoga u načelu ne bi trebao plaćati kompenzaciju svojim suprekršiteljima koji ne sudjeluju u nagodbi kada potonji isplate naknadu oštećenoj strani s kojom se prvi prekršitelj prethodno bio nagodio. Iz ovog pravila o nedavanju kompenzacije proizlazi da bi se zahtjev oštećene strane trebao smanjiti za udio štete koji joj je prouzročio prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi, bez obzira na to je li iznos nagodbe jednak ili različit od relativnog udjela štete koju je suprekršitelj koji sudjeluje u nagodbi nanio oštećenoj strani. Taj bi se relativni udio trebao odrediti u skladu s pravilima prema kojima se inače određuju iznosi kompenzacije među prekršiteljima. Bez takvog smanjenja, prekršitelji koji ne sudjeluju u nagodbi bili bi neopravdano pogođeni nagodbama u kojima nisu sudjelovali. Međutim, radi osiguranja prava na potpunu naknadu štete, suprekršitelji koji sudjeluju u nagodbi svejedno bi trebali platiti naknadu štete kada je to jedina mogućnost da oštećena strana koja sudjeluje u nagodbi dobije naknadu štete za preostali zahtjev. Preostali zahtjev odnosi se na zahtjev oštećene strane koja sudjeluje u nagodbi umanjen za udio suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi u šteti koja je kršenjem nanesena oštećenoj strani koja sudjeluje u nagodbi. Potonja mogućnost zahtijevanja naknade štete od suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi postoji osim ako je to izričito isključeno odredbama sporazumne nagodbe. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se potaknule sporazumne nagodbe, prekršitelj koji plaća naknadu štete u okviru sporazumnog rješavanja spora ne bi trebao biti stavljen u lošiji položaj u odnosu na suprekršitelje od onog u kojem bi bio da nema sporazumne nagodbe. Do toga bi moglo doći ako prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi, čak i nakon sporazumne nagodbe, nastavi biti u cijelosti solidarno odgovoran za štetu prouzročenu kršenjem. Prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi stoga u načelu ne bi trebao plaćati kompenzaciju svojim suprekršiteljima koji ne sudjeluju u nagodbi kada potonji isplate naknadu oštećenoj strani s kojom se prvi prekršitelj prethodno bio nagodio. Iz ovog pravila o nedavanju kompenzacije proizlazi da bi se zahtjev oštećene strane trebao smanjiti za udio štete koji joj je prouzročio prekršitelj koji sudjeluje u nagodbi, bez obzira na to je li iznos nagodbe jednak ili različit od relativnog udjela štete koju je suprekršitelj koji sudjeluje u nagodbi nanio oštećenoj strani. Taj bi se relativni udio trebao odrediti u skladu s pravilima prema kojima se inače određuju iznosi kompenzacije među prekršiteljima. Bez takvog smanjenja, prekršitelji koji ne sudjeluju u nagodbi bili bi neopravdano pogođeni nagodbama u kojima nisu sudjelovali. Međutim, radi osiguranja prava na potpunu naknadu štete, suprekršitelji koji sudjeluju u nagodbi svejedno bi trebali platiti naknadu štete kada je to jedina mogućnost da oštećena strana koja sudjeluje u nagodbi dobije naknadu štete za preostali zahtjev. Preostali zahtjev odnosi se na zahtjev oštećene strane koja sudjeluje u nagodbi umanjen za udio suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi u šteti koja je kršenjem nanesena oštećenoj strani koja sudjeluje u nagodbi. Potonja mogućnost zahtijevanja naknade štete od suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi postoji osim ako je to izričito isključeno odredbama sporazumne nagodbe.

| (52) | Trebalo bi izbjegavati situacije u kojima suprekršitelji koji sudjeluju u nagodbi, plaćanjem kompenzacije suprekršiteljima koji ne sudjeluju u nagodbi za naknadu štete koju su isplatili oštećenim stranama koje ne sudjeluju u nagodbi, plaćaju ukupni iznos naknade koji premašuje njihovu relativnu odgovornost za štetu prouzročenu kršenjem. Stoga, kada se od suprekršitelja koji sudjeluju u nagodbi zatraži plaćanje kompenzacije za naknadu štete koju suprekršitelji koji ne sudjeluju u nagodbi naknadno isplaćuju oštećenim stranama koje ne sudjeluju u nagodbi, nacionalni sudovi trebali bi voditi računa o naknadi štete koja je već isplaćena na temelju sporazumne nagodbe, uzimajući u obzir da nisu svi suprekršitelji nužno podjednako uključeni u cjelokupni materijalni, vremenski i geografski opseg kršenja. |
| --- | --- |

(52)

Trebalo bi izbjegavati situacije u kojima suprekršitelji koji sudjeluju u nagodbi, plaćanjem kompenzacije suprekršiteljima koji ne sudjeluju u nagodbi za naknadu štete koju su isplatili oštećenim stranama koje ne sudjeluju u nagodbi, plaćaju ukupni iznos naknade koji premašuje njihovu relativnu odgovornost za štetu prouzročenu kršenjem. Stoga, kada se od suprekršitelja koji sudjeluju u nagodbi zatraži plaćanje kompenzacije za naknadu štete koju suprekršitelji koji ne sudjeluju u nagodbi naknadno isplaćuju oštećenim stranama koje ne sudjeluju u nagodbi, nacionalni sudovi trebali bi voditi računa o naknadi štete koja je već isplaćena na temelju sporazumne nagodbe, uzimajući u obzir da nisu svi suprekršitelji nužno podjednako uključeni u cjelokupni materijalni, vremenski i geografski opseg kršenja.

| (53) | Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(53)

Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

| (54) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest utvrđivanje pravila u vezi s postupcima za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije kako bi se osigurao potpuni učinak članaka 101. i 102. UFEU-a te pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta za poduzetnike i potrošače, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebne učinkovitosti i dosljednosti u primjeni članaka 101. i 102. UFEU-a oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(54)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest utvrđivanje pravila u vezi s postupcima za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja Unije kako bi se osigurao potpuni učinak članaka 101. i 102. UFEU-a te pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta za poduzetnike i potrošače, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebne učinkovitosti i dosljednosti u primjeni članaka 101. i 102. UFEU-a oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (55) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (7) države članice odlučile su u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se pojašnjava veza između sastavnica direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive zakonodavac prijenos takvih dokumenata smatra opravdanim. |
| --- | --- |

(55)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (7) države članice odlučile su u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se pojašnjava veza između sastavnica direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive zakonodavac prijenos takvih dokumenata smatra opravdanim.

| (56) | Primjereno je predvidjeti pravila za vremensku primjenu ove Direktive, |
| --- | --- |

(56)

Primjereno je predvidjeti pravila za vremensku primjenu ove Direktive,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Direktivom utvrđuju određena pravila potrebna kako bi se osiguralo da svatko tko je pretrpio štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja od strane poduzetnika ili udruženja poduzetnika može učinkovito ostvariti pravo na zahtijevanje potpune naknade za tu štetu od tog poduzetnika ili udruženja. Njom se utvrđuju pravila kojima se potiče neometano tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu te uklanjaju prepreke za njegovo pravilno funkcioniranje osiguravanjem jednakovrijedne zaštite u cijeloj Uniji svakome tko je pretrpio takvu štetu.

2.   Ovom se Direktivom utvrđuju pravila za koordinaciju provedbe pravila tržišnog natjecanja od strane tijela nadležnih za tržišno natjecanje i provedbe tih pravila u postupcima za naknadu štete pred nacionalnim sudovima.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „kršenje prava tržišnog natjecanja” znači kršenje članka 101. ili 102. UFEU-a ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

1.

„kršenje prava tržišnog natjecanja” znači kršenje članka 101. ili 102. UFEU-a ili nacionalnog prava tržišnog natjecanja;

| 2. | „prekršitelj” znači poduzetnik ili udruženje poduzetnika koje je počinilo kršenje prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

2.

„prekršitelj” znači poduzetnik ili udruženje poduzetnika koje je počinilo kršenje prava tržišnog natjecanja;

| 3. | „nacionalno pravo tržišnog natjecanja” znači odredbe nacionalnog prava koje se pretežito bave istim ciljem kao članci 101. i 102. UFEU-a te koje se primjenjuju na isti slučaj i usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003, ne uključujući odredbe nacionalnog prava kojima se predviđa izricanje kaznenih sankcija fizičkim osobama, osim u mjeri u kojoj su takve kaznene sankcije sredstvo kojim se provode pravila tržišnog natjecanja koja se primjenjuju na poduzetnike; |
| --- | --- |

3.

„nacionalno pravo tržišnog natjecanja” znači odredbe nacionalnog prava koje se pretežito bave istim ciljem kao članci 101. i 102. UFEU-a te koje se primjenjuju na isti slučaj i usporedno s pravom tržišnog natjecanja Unije u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1/2003, ne uključujući odredbe nacionalnog prava kojima se predviđa izricanje kaznenih sankcija fizičkim osobama, osim u mjeri u kojoj su takve kaznene sankcije sredstvo kojim se provode pravila tržišnog natjecanja koja se primjenjuju na poduzetnike;

| 4. | „postupak za naknadu štete” znači postupak u okviru nacionalnog prava u kojem zahtjev za naknadu štete pred nacionalni sud podnosi navodno oštećena strana ili netko tko zastupa jednu ili više navodno oštećenih strana u slučajevima kada pravo Unije ili nacionalno pravo predviđa tu mogućnost ili fizička ili pravna osoba koja je naslijedila pravo navodno oštećene strane, uključujući osobu koja je stekla zahtjev; |
| --- | --- |

4.

„postupak za naknadu štete” znači postupak u okviru nacionalnog prava u kojem zahtjev za naknadu štete pred nacionalni sud podnosi navodno oštećena strana ili netko tko zastupa jednu ili više navodno oštećenih strana u slučajevima kada pravo Unije ili nacionalno pravo predviđa tu mogućnost ili fizička ili pravna osoba koja je naslijedila pravo navodno oštećene strane, uključujući osobu koja je stekla zahtjev;

| 5. | „zahtjev za naknadu štete” znači zahtjev za naknadu štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

5.

„zahtjev za naknadu štete” znači zahtjev za naknadu štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja;

| 6. | „oštećena strana” znači osoba koja je pretrpjela štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

6.

„oštećena strana” znači osoba koja je pretrpjela štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja;

| 7. | „nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje” znači tijelo koje je država članica odredila u skladu s člankom 35. Uredbe (EZ) br. 1/2003 kao nadležno za primjenu članaka 101. i 102. UFEU-a; |
| --- | --- |

7.

„nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje” znači tijelo koje je država članica odredila u skladu s člankom 35. Uredbe (EZ) br. 1/2003 kao nadležno za primjenu članaka 101. i 102. UFEU-a;

| 8. | „tijelo nadležno za tržišno natjecanje” znači Komisija ili nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje, ili oboje, ovisno o kontekstu; |
| --- | --- |

8.

„tijelo nadležno za tržišno natjecanje” znači Komisija ili nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje, ili oboje, ovisno o kontekstu;

| 9. | „nacionalni sud” znači sud države članice u smislu članka 267. UFEU-a; |
| --- | --- |

9.

„nacionalni sud” znači sud države članice u smislu članka 267. UFEU-a;

| 10. | „žalbeni sud” znači nacionalni sud koji je ovlašten, povodom redovnih pravnih sredstava, za preispitivanje odluka nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili za preispitivanje presuda koje se odnose na te odluke, bez obzira na to je li taj sud ovlašten za utvrđivanje kršenja prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

10.

„žalbeni sud” znači nacionalni sud koji je ovlašten, povodom redovnih pravnih sredstava, za preispitivanje odluka nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili za preispitivanje presuda koje se odnose na te odluke, bez obzira na to je li taj sud ovlašten za utvrđivanje kršenja prava tržišnog natjecanja;

| 11. | „odluka o kršenju” znači odluka tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda kojom se utvrđuje kršenje prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

11.

„odluka o kršenju” znači odluka tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili žalbenog suda kojom se utvrđuje kršenje prava tržišnog natjecanja;

| 12. | „pravomoćna odluka o kršenju” znači odluka o kršenju protiv koje se ne mogu ili više ne mogu podnijeti redovna pravna sredstva; |
| --- | --- |

12.

„pravomoćna odluka o kršenju” znači odluka o kršenju protiv koje se ne mogu ili više ne mogu podnijeti redovna pravna sredstva;

| 13. | „dokaz” znači sve vrste dokaznih materijala koji su dopušteni pred nacionalnim sudom pred kojem se vodi postupak, posebno dokumenti i svi drugi predmeti koji sadrže informacije, bez obzira na medij na kojem su te informacije pohranjene; |
| --- | --- |

13.

„dokaz” znači sve vrste dokaznih materijala koji su dopušteni pred nacionalnim sudom pred kojem se vodi postupak, posebno dokumenti i svi drugi predmeti koji sadrže informacije, bez obzira na medij na kojem su te informacije pohranjene;

| 14. | „kartel” znači sporazum ili usklađeno djelovanje između dvaju ili više konkurenata kojem je cilj usklađivanje njihovih konkurentnih postupanja na tržištu ili utjecaj na relevantne parametre tržišnog natjecanja putem praksi poput, ali ne ograničujući se na, dogovaranja ili usklađivanja kupovnih ili prodajnih cijena, odnosno drugih trgovinskih uvjeta, uključujući u pogledu prava intelektualnog vlasništva, određivanja kvota proizvodnje ili prodaje, dijeljenja tržišta i kupaca, uključujući manipuliranje postupkom podnošenja ponuda, ograničenja uvoza ili izvoza ili protutržišnih djelovanja protiv drugih konkurenata; |
| --- | --- |

14.

„kartel” znači sporazum ili usklađeno djelovanje između dvaju ili više konkurenata kojem je cilj usklađivanje njihovih konkurentnih postupanja na tržištu ili utjecaj na relevantne parametre tržišnog natjecanja putem praksi poput, ali ne ograničujući se na, dogovaranja ili usklađivanja kupovnih ili prodajnih cijena, odnosno drugih trgovinskih uvjeta, uključujući u pogledu prava intelektualnog vlasništva, određivanja kvota proizvodnje ili prodaje, dijeljenja tržišta i kupaca, uključujući manipuliranje postupkom podnošenja ponuda, ograničenja uvoza ili izvoza ili protutržišnih djelovanja protiv drugih konkurenata;

| 15. | „pokajnički program” znači program povezan s primjenom članka 101. UFEU-a ili odgovarajuće odredbe u okviru nacionalnog prava na temelju kojeg sudionik u tajnom kartelu, neovisno o drugim poduzetnicima uključenima u kartel, surađuje u istrazi tijela nadležnog za tržišno natjecanje dobrovoljnim iznošenjem svojih saznanja o kartelu i njegove uloge u njemu, za što sudionik zauzvrat dobiva, odlukom ili prestankom postupka, imunitet od novčanih kazni ili smanjenje novčanih kazni za sudjelovanje u kartelu; |
| --- | --- |

15.

„pokajnički program” znači program povezan s primjenom članka 101. UFEU-a ili odgovarajuće odredbe u okviru nacionalnog prava na temelju kojeg sudionik u tajnom kartelu, neovisno o drugim poduzetnicima uključenima u kartel, surađuje u istrazi tijela nadležnog za tržišno natjecanje dobrovoljnim iznošenjem svojih saznanja o kartelu i njegove uloge u njemu, za što sudionik zauzvrat dobiva, odlukom ili prestankom postupka, imunitet od novčanih kazni ili smanjenje novčanih kazni za sudjelovanje u kartelu;

| 16. | „izjava poduzetnika pokajnika” znači usmeno ili pismeno dobrovoljno izlaganje poduzetnika ili fizičke osobe, ili u ime poduzetnika ili fizičke osobe, tijelu nadležnom za tržišno natjecanje, ili zapis tog izlaganja, u kojem se opisuje upoznatost tog poduzetnika ili fizičke osobe s kartelom i uloga koju u njemu ima, a koje izlaganje je posebno sastavljeno za podnošenje tijelu nadležnom za tržišno natjecanje s ciljem dobivanja imuniteta ili smanjenja novčanih kazni u okviru pokajničkog programa, ne uključujući već postojeće informacije; |
| --- | --- |

16.

„izjava poduzetnika pokajnika” znači usmeno ili pismeno dobrovoljno izlaganje poduzetnika ili fizičke osobe, ili u ime poduzetnika ili fizičke osobe, tijelu nadležnom za tržišno natjecanje, ili zapis tog izlaganja, u kojem se opisuje upoznatost tog poduzetnika ili fizičke osobe s kartelom i uloga koju u njemu ima, a koje izlaganje je posebno sastavljeno za podnošenje tijelu nadležnom za tržišno natjecanje s ciljem dobivanja imuniteta ili smanjenja novčanih kazni u okviru pokajničkog programa, ne uključujući već postojeće informacije;

| 17. | „već postojeće informacije” znači dokazi koji postoje neovisno o postupku tijela nadležnog za tržišno natjecanje, bez obzira na to nalaze li se te informacije u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili ne; |
| --- | --- |

17.

„već postojeće informacije” znači dokazi koji postoje neovisno o postupku tijela nadležnog za tržišno natjecanje, bez obzira na to nalaze li se te informacije u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili ne;

| 18. | „prijedlog za nagodbu” znači dobrovoljno izlaganje poduzetnika ili u ime poduzetnika tijelu nadležnom za tržišno natjecanje, u kojem se opisuje priznanje poduzetnika, ili njegovo odustajanje od osporavanja, njegova sudjelovanja u kršenju prava tržišnog natjecanja i njegove odgovornosti za to kršenje prava tržišnog natjecanja, koje je posebno sastavljeno kako bi tijelu nadležnom za tržišno natjecanje omogućilo primjenu pojednostavljenog ili ubrzanog postupka; |
| --- | --- |

18.

„prijedlog za nagodbu” znači dobrovoljno izlaganje poduzetnika ili u ime poduzetnika tijelu nadležnom za tržišno natjecanje, u kojem se opisuje priznanje poduzetnika, ili njegovo odustajanje od osporavanja, njegova sudjelovanja u kršenju prava tržišnog natjecanja i njegove odgovornosti za to kršenje prava tržišnog natjecanja, koje je posebno sastavljeno kako bi tijelu nadležnom za tržišno natjecanje omogućilo primjenu pojednostavljenog ili ubrzanog postupka;

| 19. | „korisnik imuniteta” znači poduzetnik ili fizička osoba kojoj je tijelo nadležno za tržišno natjecanje dodijelilo imunitet od novčanih kazni u okviru pokajničkog programa; |
| --- | --- |

19.

„korisnik imuniteta” znači poduzetnik ili fizička osoba kojoj je tijelo nadležno za tržišno natjecanje dodijelilo imunitet od novčanih kazni u okviru pokajničkog programa;

| 20. | „previsoka cijena” znači razlika između cijene koja je stvarno plaćena i cijene koja bi prevladala da nije bilo kršenja prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

20.

„previsoka cijena” znači razlika između cijene koja je stvarno plaćena i cijene koja bi prevladala da nije bilo kršenja prava tržišnog natjecanja;

| 21. | „sporazumno rješavanje sporova” znači bilo koji mehanizam koji omogućava strankama da postignu izvansudsko rješenje spora o zahtjevu za naknadu štete; |
| --- | --- |

21.

„sporazumno rješavanje sporova” znači bilo koji mehanizam koji omogućava strankama da postignu izvansudsko rješenje spora o zahtjevu za naknadu štete;

| 22. | „sporazumna nagodba” znači dogovor koji je postignut putem sporazumnog rješavanja spora; |
| --- | --- |

22.

„sporazumna nagodba” znači dogovor koji je postignut putem sporazumnog rješavanja spora;

| 23. | „izravni kupac” znači fizička ili pravna osoba koja je izravno od prekršitelja kupila proizvode ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

23.

„izravni kupac” znači fizička ili pravna osoba koja je izravno od prekršitelja kupila proizvode ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja;

| 24. | „neizravni kupac” znači fizička ili pravna osoba koja je, ne izravno od prekršitelja, nego od izravnog kupca ili daljnjeg otkupljivača, kupila proizvode ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja, ili proizvode ili usluge koji ih sadrže ili su iz njih izvedeni. |
| --- | --- |

24.

„neizravni kupac” znači fizička ili pravna osoba koja je, ne izravno od prekršitelja, nego od izravnog kupca ili daljnjeg otkupljivača, kupila proizvode ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja, ili proizvode ili usluge koji ih sadrže ili su iz njih izvedeni.

Članak 3.

Pravo na potpunu naknadu štete

1.   Države članice osiguravaju da svaka fizička ili pravna osoba koja je pretrpjela štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja može zahtijevati i dobiti potpunu naknadu za tu štetu.

2.   Potpuna naknada štete stavlja osobu koja je pretrpjela štetu u položaj u kojem bi ta osoba bila da nije došlo do kršenja prava tržišnog natjecanja. Ona stoga uključuje pravo na naknadu za stvarni gubitak i za izmaklu dobit te isplatu kamata.

3.   Potpuna naknada štete na temelju ove Direktive ne dovodi do prekomjerne naknade štete, bilo putem odštete u svrhu kažnjavanja, višestruke odštete ili putem druge vrste odštete.

Članak 4.

Načela učinkovitosti i jednakovrijednosti

U skladu s načelom učinkovitosti, države članice osiguravaju da su sva nacionalna pravila i postupci koji se odnose na korištenje zahtjeva za naknadu štete oblikovani i da se primjenjuju tako da ne čine praktički nemogućim ili pretjerano teškim ostvarivanje prava, zajamčenog pravom Unije, na potpunu naknadu štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja. U skladu s načelom jednakovrijednosti, nacionalna pravila i postupci koji se odnose na postupke za naknadu štete koja proizlazi iz kršenja članka 101. ili 102. UFEU-a ne smiju biti nepovoljniji za navodno oštećene strane od onih kojima se uređuju slični postupci za naknadu štete koji proizlaze iz kršenja nacionalnog prava.

POGLAVLJE II.

OTKRIVANJE DOKAZA

Članak 5.

Otkrivanje dokaza

1.   Države članice osiguravaju da u postupku za naknadu štete u Uniji na zahtjev tužitelja koji je predočio uvjerljivo obrazloženje s razumno dostupnim činjenicama i dovoljnim dokazima da bi podržao vjerodostojnost svog zahtjeva za naknadu štete, nacionalni sudovi mogu naložiti tuženiku ili trećoj strani da otkriju relevantne dokaze koji su pod njihovom kontrolom, podložno uvjetima koji su utvrđeni u ovom poglavlju. Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi na zahtjev tuženika mogu naložiti tužitelju ili trećoj strani da otkriju relevantne dokaze.

Ovim stavkom ne dovode se u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova u skladu s Uredbom (EZ) br. 1206/2001.

2.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi mogu naložiti otkrivanje određenih elemenata dokaza ili relevantnih kategorija dokaza koji su što je moguće preciznije i uže ograničeni na temelju razumno dostupnih činjenica u uvjerljivom obrazloženju.

3.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi proporcionalno ograničavaju otkrivanje dokaza. Pri odlučivanju je li bilo koje otkrivanje koje stranka zahtijeva proporcionalno, nacionalni sudovi razmatraju legitimne interese svih stranaka i dotičnih trećih strana. Oni posebno razmatraju:

| (a) | mjeru u kojoj su zahtjev ili obrana podržani dostupnim činjenicama i dokazima koji opravdavaju zahtjev za otkrivanje dokaza; |
| --- | --- |

(a)

mjeru u kojoj su zahtjev ili obrana podržani dostupnim činjenicama i dokazima koji opravdavaju zahtjev za otkrivanje dokaza;

| (b) | opseg i trošak otkrivanja, posebno za bilo koju dotičnu treću stranu, uključujući sprečavanje nespecifičnih pretraživanja informacija za koje nije vjerojatno da su značajne za stranke u postupku; |
| --- | --- |

(b)

opseg i trošak otkrivanja, posebno za bilo koju dotičnu treću stranu, uključujući sprečavanje nespecifičnih pretraživanja informacija za koje nije vjerojatno da su značajne za stranke u postupku;

| (c) | sadrže li dokazi čije se otkrivanje traži povjerljive informacije, posebno o bilo kojim trećim stranama, te koji aranžmani postoje za zaštitu takvih povjerljivih informacija. |
| --- | --- |

(c)

sadrže li dokazi čije se otkrivanje traži povjerljive informacije, posebno o bilo kojim trećim stranama, te koji aranžmani postoje za zaštitu takvih povjerljivih informacija.

4.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi imaju ovlasti naložiti otkrivanje dokaza koji sadrže povjerljive informacije kada smatraju da su one relevantne za postupak za naknadu štete. Države članice osiguravaju da pri davanju naloga za otkrivanje takvih informacija nacionalni sudovi imaju na raspolaganju učinkovite mjere zaštite takvih informacija.

5.   Interes poduzetnika da izbjegnu postupke za naknadu štete zbog kršenja prava tržišnog natjecanja ne predstavlja interes koji opravdava zaštitu.

6.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi pri davanju naloga za otkrivanje dokaza u cijelosti primjenjuju važeći imunitet pravne profesije u okviru prava Unije i nacionalnog prava.

7.   Države članice osiguravaju da se onima od kojih se traži otkrivanje pruži mogućnost da budu saslušani prije nego što nacionalni sud naloži otkrivanje na temelju ovog članka.

8.   Ne dovodeći u pitanje stavke 4. i 7. te članak 6., ovim člankom ne sprečavaju se države članice da održavaju ili uvode pravila koja bi dovela do šireg otkrivanja dokaza.

Članak 6.

Otkrivanje dokaza koji se nalaze u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje

1.   Države članice osiguravaju da se, za potrebe postupaka za naknadu štete, kada nacionalni sudovi nalože otkrivanje dokaza koji se nalaze u spisu predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje, pored članka 5. primjenjuje ovaj članak.

2.   Ovim člankom ne dovode se u pitanje pravila i prakse o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001.

3.   Ovim člankom ne dovode se u pitanje pravila i prakse u okviru prava Unije ili nacionalnog prava o zaštiti internih dokumenata tijela nadležnih za tržišno natjecanje i korespondencije između tijela nadležnih za tržišno natjecanje.

4.   Pri procjenjivanju, u skladu s člankom 5. stavkom 3., proporcionalnosti naloga za otkrivanje informacija nacionalni sudovi dodatno razmatraju sljedeće:

| (a) | je li zahtjev formuliran posebno s obzirom na narav, predmet ili sadržaj dokumenata koji su podneseni tijelu nadležnom za tržišno natjecanje ili se nalaze u njegovom spisu predmeta, a ne putem nespecifičnog zahtjeva u vezi s dokumentima koji su podneseni tijelu nadležnom za tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

(a)

je li zahtjev formuliran posebno s obzirom na narav, predmet ili sadržaj dokumenata koji su podneseni tijelu nadležnom za tržišno natjecanje ili se nalaze u njegovom spisu predmeta, a ne putem nespecifičnog zahtjeva u vezi s dokumentima koji su podneseni tijelu nadležnom za tržišno natjecanje;

| (b) | zahtijeva li stranka otkrivanje u odnosu na postupak za naknadu štete pred nacionalnim sudom; i |
| --- | --- |

(b)

zahtijeva li stranka otkrivanje u odnosu na postupak za naknadu štete pred nacionalnim sudom; i

| (c) | u odnosu na stavke 5. i 10., ili na zahtjev tijela nadležnog za tržišno natjecanje u skladu sa stavkom 11., potrebu za zaštitom učinkovitosti javne provedbe prava tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(c)

u odnosu na stavke 5. i 10., ili na zahtjev tijela nadležnog za tržišno natjecanje u skladu sa stavkom 11., potrebu za zaštitom učinkovitosti javne provedbe prava tržišnog natjecanja.

5.   Nacionalni sudovi mogu naložiti otkrivanje sljedećih kategorija dokaza tek nakon što je tijelo nadležno za tržišno natjecanje okončalo postupak donošenjem odluke ili na drugi način:

| (a) | informacija koje je posebno za postupak tijela nadležnog za tržišno natjecanje pripremila fizička ili pravna osoba; |
| --- | --- |

(a)

informacija koje je posebno za postupak tijela nadležnog za tržišno natjecanje pripremila fizička ili pravna osoba;

| (b) | informacija koje je tijelo nadležno za tržišno natjecanje sastavilo i poslalo strankama tijekom postupka; i |
| --- | --- |

(b)

informacija koje je tijelo nadležno za tržišno natjecanje sastavilo i poslalo strankama tijekom postupka; i

| (c) | povučenih prijedloga za nagodbu. |
| --- | --- |

(c)

povučenih prijedloga za nagodbu.

6.   Države članice osiguravaju da, za potrebe postupaka za naknadu štete, nacionalni sudovi nikada ne mogu naložiti nekoj stranci ili trećoj strani da otkrije bilo koju od sljedećih kategorija dokaza:

| (a) | izjave poduzetnika pokajnika; i |
| --- | --- |

(a)

izjave poduzetnika pokajnika; i

| (b) | prijedloge za nagodbu. |
| --- | --- |

(b)

prijedloge za nagodbu.

7.   Tužitelj može podnijeti obrazloženi zahtjev da nacionalni sud pristupi dokazima iz stavka 6. točke (a) ili (b) isključivo u svrhu osiguranja da njihov sadržaj odgovara definicijama iz članka 2. točaka 16. i 18. U toj procjeni nacionalni sudovi mogu zatražiti pomoć samo od tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Autori dotičnih dokaza također mogu imati mogućnost da ih se sasluša. Nacionalni sud ni u kojem slučaju ne dopušta pristup tim dokazima drugim strankama ili trećim stranama.

8.   Ako su samo neki dijelovi traženih dokaza obuhvaćeni stavkom 6., njihovi se preostali dijelovi, ovisno o kategoriji kojoj pripadaju, objavljuju u skladu s relevantnim stavcima ovog članka.

9.   Ne dovodeći u pitanje ovaj članak, u postupcima za naknadu štete može se u bilo kojem trenutku naložiti otkrivanje dokaza iz spisa predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje koji ne pripadaju niti jednoj od kategorija navedenih u ovom članku.

10.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi od tijela nadležnog za tržišno natjecanje traže otkrivanje dokaza koji se nalaze u njegovom spisu predmeta samo ako nijedna stranka ili treća strana razumno ne može osigurati te dokaze.

11.   U mjeri u kojoj je tijelo nadležno za tržišno natjecanje voljno iznijeti svoja gledišta o proporcionalnosti zahtjeva za otkrivanje, ono može na vlastitu inicijativu podnijeti očitovanja nacionalnom sudu pred kojim se zahtijeva nalog za otkrivanje.

Članak 7.

Ograničenja korištenja dokaza pribavljenih isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje

1.   Države članice osiguravaju da se dokazi iz kategorija navedenih u članku 6. stavku 6. koje je fizička ili pravna osoba pribavila isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili smatraju nedopuštenima u postupcima za naknadu štete ili da su na drugi način zaštićeni na temelju mjerodavnih nacionalnih pravila kako bi se osigurao potpuni učinak ograničenja u pogledu otkrivanja dokaza navedenih u članku 6.

2.   Države članice osiguravaju da se, dok tijelo nadležno za tržišno natjecanje ne okonča postupak donošenjem odluke ili na neki drugi način, dokazi iz kategorija navedenih u članku 6. stavku 5. koje je fizička ili pravna osoba pribavila isključivo uvidom u spis predmeta tog tijela nadležnog za tržišno natjecanje ili smatraju nedopuštenima u postupcima za naknadu štete ili da su na drugi način zaštićeni na temelju mjerodavnih nacionalnih pravila kako bi se osigurao potpuni učinak ograničenja u pogledu otkrivanja dokaza navedenih u članku 6.

3.   Države članice osiguravaju da dokaze koje je fizička ili pravna osoba pribavila isključivo uvidom u spis predmeta tijela nadležnog za tržišno natjecanje i koji nisu obuhvaćeni stavkom 1. ili 2. može koristiti u postupku za naknadu štete samo ta osoba, odnosno fizička ili pravna osoba koja je naslijedila prava te osobe, uključujući osobu koja je stekla zahtjev te osobe.

Članak 8.

Sankcije

1.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi mogu učinkovito izricati sankcije strankama, trećim stranama i njihovim pravnim zastupnicima u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | njihovog neudovoljavanja ili odbijanja udovoljavanja nalogu za otkrivanje bilo kojeg nacionalnog suda; |
| --- | --- |

(a)

njihovog neudovoljavanja ili odbijanja udovoljavanja nalogu za otkrivanje bilo kojeg nacionalnog suda;

| (b) | njihovog uništavanja relevantnih dokaza; |
| --- | --- |

(b)

njihovog uništavanja relevantnih dokaza;

| (c) | njihovog neispunjavanja ili odbijanja ispunjavanja obveza koje su nametnute nalogom nacionalnog suda kojim se štite povjerljive informacije; |
| --- | --- |

(c)

njihovog neispunjavanja ili odbijanja ispunjavanja obveza koje su nametnute nalogom nacionalnog suda kojim se štite povjerljive informacije;

| (d) | njihove povrede ograničenja uporabe dokaza na temelju ovog poglavlja. |
| --- | --- |

(d)

njihove povrede ograničenja uporabe dokaza na temelju ovog poglavlja.

2.   Države članice osiguravaju da su sankcije koje nacionalni sudovi mogu izreći učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Sankcije koje su na raspolaganju nacionalnim sudovima u odnosu na ponašanje stranke u postupku za naknadu štete uključuju mogućnost donošenja za njih nepovoljnih zaključaka, primjerice presumiranja da je relevantno pitanje dokazano ili djelomičnog ili potpunog odbacivanja zahtjeva i obrana te mogućnost nalaganja plaćanja troškova.

POGLAVLJE III.

UČINAK NACIONALNIH ODLUKA, ZASTARA, SOLIDARNA ODGOVORNOST

Članak 9.

Učinak nacionalnih odluka

1.   Države članice osiguravaju da se kršenje prava tržišnog natjecanja koje je pravomoćnom odlukom utvrdilo nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje ili žalbeni sud smatra nepobitno dokazanim za potrebe postupka za naknadu štete pokrenutog pred njihovim nacionalnim sudovima u skladu s člankom 101. ili 102. UFEU-a ili u skladu s nacionalnim pravom tržišnog natjecanja.

2.   Države članice osiguravaju da se, u slučaju kada je pravomoćna odluka iz stavka 1. donesena u drugoj državi članici, ta pravomoćna odluka može, u skladu s nacionalnim pravom, iznijeti pred njihovim nacionalnim sudovima barem kao dokaz prima facie da je došlo do kršenja prava tržišnog natjecanja te da se prema potrebi može procjenjivati zajedno s bilo kojim drugim dokazima koje podnesu stranke.

3.   Ovim člankom ne dovode se u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova iz članka 267. UFEU-a.

Članak 10.

Zastara

1.   Države članice u skladu s ovim člankom utvrđuju pravila koja se primjenjuju na zastaru za pokretanje postupaka za naknadu štete. Ta pravila određuju kada počinje teći zastara, njezino trajanje i okolnosti pod kojima se prekida ili ne teče.

2.   Zastara ne počinje teći prije prestanka kršenja prava tržišnog natjecanja i prije nego što tužitelj sazna, ili se razumno može očekivati da zna za:

| (a) | postupanje i činjenicu da ono predstavlja kršenje prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(a)

postupanje i činjenicu da ono predstavlja kršenje prava tržišnog natjecanja;

| (b) | činjenicu da mu je kršenje prava tržišnog natjecanja nanijelo štetu; i |
| --- | --- |

(b)

činjenicu da mu je kršenje prava tržišnog natjecanja nanijelo štetu; i

| (c) | identitet prekršitelja. |
| --- | --- |

(c)

identitet prekršitelja.

3.   Države članice osiguravaju da zastara za pokretanje postupka za naknadu štete nastupa istekom najmanje pet godina.

4.   Države članice osiguravaju zastoj ili, ovisno o nacionalnom pravu, prekid zastare ako tijelo nadležno za tržišno natjecanje poduzme radnje radi istrage ili postupka pred njim s obzirom na kršenje prava tržišnog natjecanja na koje se odnosi postupak za naknadu štete. Zastoj prestaje najranije godinu dana nakon što je odluka o kršenju postala pravomoćna ili nakon što je postupak na drugi način okončan.

Članak 11.

Solidarna odgovornost

1.   Države članice osiguravaju da su poduzetnici koji su povrijedili pravo tržišnog natjecanja zajedničkim postupcima solidarno odgovorni za štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja; s učinkom da je svaki od tih poduzetnika obvezan potpuno nadoknaditi štetu, a oštećena strana ima pravo tražiti potpunu naknadu štete od svakog od tih poduzetnika sve dok joj šteta nije potpuno nadoknađena.

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice osiguravaju, ne dovodeći u pitanje pravo na potpunu naknadu štete kako je utvrđeno u članku 3., u slučaju kada je prekršitelj malo ili srednje poduzeće (MSP) kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (8), da je prekršitelj odgovoran samo svojim izravnim i neizravnim kupcima kada:

| (a) | je njegov tržišni udio na relevantnom tržištu bio ispod 5 % u bilo kojem trenutku tijekom kršenja prava tržišnog natjecanja; i |
| --- | --- |

(a)

je njegov tržišni udio na relevantnom tržištu bio ispod 5 % u bilo kojem trenutku tijekom kršenja prava tržišnog natjecanja; i

| (b) | bi primjena uobičajenih pravila solidarne odgovornosti nepovratno ugrozila njegovu gospodarsku održivost i prouzročila gubitak sve vrijednosti njegove imovine. |
| --- | --- |

(b)

bi primjena uobičajenih pravila solidarne odgovornosti nepovratno ugrozila njegovu gospodarsku održivost i prouzročila gubitak sve vrijednosti njegove imovine.

3.   Odstupanje utvrđeno u stavku 2. ne primjenjuje se kada je:

| (a) | taj MSP predvodio kršenje prava tržišnog natjecanja ili je prisilio druge poduzetnike da u njemu sudjeluju; ili |
| --- | --- |

(a)

taj MSP predvodio kršenje prava tržišnog natjecanja ili je prisilio druge poduzetnike da u njemu sudjeluju; ili

| (b) | ranije utvrđeno da je taj MSP prekršio pravo tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(b)

ranije utvrđeno da je taj MSP prekršio pravo tržišnog natjecanja.

4.   Odstupajući od stavka 1. države članice osiguravaju da je korisnik imuniteta solidarno odgovoran kako slijedi:

| (a) | svojim izravnim ili neizravnim kupcima ili dobavljačima; i |
| --- | --- |

(a)

svojim izravnim ili neizravnim kupcima ili dobavljačima; i

| (b) | drugim oštećenim stranama samo kada se potpuna naknada štete ne može dobiti od drugih poduzetnika koji su sudjelovali u istom kršenju prava tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(b)

drugim oštećenim stranama samo kada se potpuna naknada štete ne može dobiti od drugih poduzetnika koji su sudjelovali u istom kršenju prava tržišnog natjecanja.

Države članice osiguravaju da je svaki rok zastare koji se primjenjuje na slučajeve u okviru ovog stavka razuman i dovoljan kako bi oštećene strane mogle pokrenuti takve postupke.

5.   Države članice osiguravaju da prekršitelj može zatražiti kompenzaciju od svih drugih prekršitelja, pri čemu se iznos te kompenzacije određuje u svjetlu njihove relativne odgovornosti za štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja. Iznos kompenzacije prekršitelja kojem je odobren imunitet od novčanih kazni u okviru pokajničkog programa ne premašuje iznos štete koju je taj prekršitelj prouzročio vlastitim izravnim ili neizravnim kupcima ili dobavljačima.

6.   Države članice osiguravaju da se, u onoj mjeri u kojoj je kršenjem prava tržišnog natjecanja prouzročena šteta oštećenim stranama koje nisu izravni ili neizravni kupci ili dobavljači prekršiteljâ, iznos bilo koje kompenzacije korisnika imuniteta drugim prekršiteljima određuje u svjetlu njegove relativne odgovornosti za tu štetu.

POGLAVLJE IV.

PRENOŠENJE PREVISOKIH CIJENA

Članak 12.

Prenošenje previsokih cijena i pravo na potpunu naknadu štete

1.   Kako bi se osigurala potpuna učinkovitost prava na potpunu naknadu štete kako je utvrđeno u članku 3., države članice osiguravaju da, u skladu s pravilima utvrđenima u ovom poglavlju, naknadu štete može zatražiti svatko tko je štetu pretrpio, bez obzira na to radi li se o izravnim ili neizravnim kupcima od prekršitelja, te da se izbjegava naknada štete koja premašuje štetu koja je tužitelju prouzročena kršenjem prava tržišnog natjecanja, kao i odsutnost odgovornosti prekršitelja.

2.   Kako bi se izbjegla prekomjerna naknada štete, države članice utvrđuju odgovarajuća postupovna pravila kako bi osigurale da naknada za stvarni gubitak na bilo kojoj razini lanca opskrbe ne premašuje štetu od previsoke cijene koja je pretrpljena na toj razini.

3.   Ovim poglavljem ne dovodi se u pitanje pravo oštećene strane da zahtijeva i dobije naknadu za izmaklu dobit zbog potpunog ili djelomičnog prenošenja previsokih cijena.

4.   Države članice osiguravaju da se pravila utvrđena u ovom poglavlju primjenjuju na odgovarajući način kada se kršenje prava tržišnog natjecanja odnosi na opskrbljivanje prekršitelja.

5.   Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi imaju ovlast procijeniti, u skladu s nacionalnim postupcima, udio bilo koje previsoke cijene koji je prenesen.

Članak 13.

Obrana prenošenjem

Države članice osiguravaju da tuženik u postupku za naknadu štete može kao obranu od zahtjeva za naknadu štete navesti činjenicu da je tužitelj u cijelosti ili djelomično prenio previsoku cijenu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja. Teret dokazivanja da je previsoka cijena prenesena leži na tuženiku koji može razumno zahtijevati otkrivanje od tužitelja ili od trećih strana.

Članak 14.

Neizravni kupci

1.   Države članice osiguravaju da, kada u postupku za naknadu štete postojanje zahtjeva za naknadu štete ili iznosa naknade štete koji se treba dodijeliti ovisi o tome je li, ili u kojoj je mjeri, previsoka cijena prenesena na tužitelja, uzimajući u obzir komercijalnu praksu da se povećanja cijena prenose dalje niz lanac opskrbe, teret dokazivanja postojanja i opsega takvog prenošenja leži na tužitelju koji može razumno zahtijevati otkrivanje od tuženika ili od trećih strana.

2.   U slučaju iz stavka 1. smatra se da je neizravni kupac dokazao da je previsoka cijena prenesena na tog neizravnog kupca kada taj neizravni kupac dokaže da je:

| (a) | tuženik počinio kršenje prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(a)

tuženik počinio kršenje prava tržišnog natjecanja;

| (b) | kršenje prava tržišnog natjecanja dovelo do previsoke cijene za izravnog kupca tuženika; i |
| --- | --- |

(b)

kršenje prava tržišnog natjecanja dovelo do previsoke cijene za izravnog kupca tuženika; i

| (c) | neizravni kupac kupio robu ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja ili je kupio robu ili usluge koji su iz njih izvedeni ili ih sadrže. |
| --- | --- |

(c)

neizravni kupac kupio robu ili usluge koji su bili predmetom kršenja prava tržišnog natjecanja ili je kupio robu ili usluge koji su iz njih izvedeni ili ih sadrže.

Ovaj se stavak ne primjenjuje kada tuženik može vjerodostojno dokazati, na način da uvjeri sud, da previsoka cijena nije ili nije u cijelosti prenesena na neizravnog kupca.

Članak 15.

Postupci za naknadu štete tužitelja s različitih razina lanca opskrbe

1.   Kako bi se izbjeglo da postupci za naknadu štete tužitelja s različitih razina lanca opskrbe dovode do višestruke odgovornosti ili nepostojanja odgovornosti prekršitelja, države članice osiguravaju da, pri procjeni toga je li zadovoljen zahtjev tereta dokazivanja koji proizlazi iz primjene članaka 13. i 14., nacionalni sudovi pred kojima se vodi postupak za naknadu štete mogu sredstvima dostupnima u okviru prava Unije ili nacionalnog prava uzeti u obzir bilo što od sljedećeg:

| (a) | postupke za naknadu štete koji se odnose na isto kršenje prava tržišnog natjecanja, ali su ih pokrenuli tužitelji s drugih razina lanca opskrbe; |
| --- | --- |

(a)

postupke za naknadu štete koji se odnose na isto kršenje prava tržišnog natjecanja, ali su ih pokrenuli tužitelji s drugih razina lanca opskrbe;

| (b) | presude koje proizlaze iz postupaka za naknadu štete navedenih u točki (a); |
| --- | --- |

(b)

presude koje proizlaze iz postupaka za naknadu štete navedenih u točki (a);

| (c) | relevantne javno dostupne informacije koje proizlaze iz javne provedbe prava tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(c)

relevantne javno dostupne informacije koje proizlaze iz javne provedbe prava tržišnog natjecanja.

2.   Ovim se člankom ne dovode u pitanje prava i obveze nacionalnih sudova prema članku 30. Uredbe (EU) br. 1215/2012.

Članak 16.

Smjernice za nacionalne sudove

Komisija izdaje smjernice za nacionalne sudove o tome kako procijeniti udio previsoke cijene koji je prenesen neizravnim kupcima.

POGLAVLJE V.

KVANTIFIKACIJA ŠTETE

Članak 17.

Kvantifikacija štete

1.   Države članice osiguravaju da ni teret ni standard dokazivanja potreban za kvantifikaciju štete ne čini ostvarivanje prava na naknadu štete praktički nemogućim ili pretjerano teškim. Države članice osiguravaju da nacionalni sudovi imaju ovlast, u skladu s nacionalnim postupcima, procijeniti iznos štete ako je utvrđeno da je tužitelj pretrpio štetu, ali je praktički nemoguće ili pretjerano teško točno kvantificirati pretrpljenu štetu na temelju raspoloživih dokaza.

2.   Presumira se da kršenja počinjena u obliku kartela uzrokuju štetu. Prekršitelj ima pravo obaranja te presumpcije.

3.   Države članice osiguravaju da u postupcima za naknadu štete nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje na zahtjev nacionalnog suda može pomoći tom nacionalnom sudu u pogledu određivanja iznosa naknade štete u slučajevima kada to nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje takvu pomoć smatra primjerenom.

POGLAVLJE VI.

SPORAZUMNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 18.

Suspenzivni i drugi učinci sporazumnog rješavanja sporova

1.   Države članice osiguravaju da zastara za pokretanje postupka za naknadu štete ne teče tijekom procesa sporazumnog rješavanja sporova. Zastoj zastare primjenjuje se samo u odnosu na one stranke koje su bile ili jesu uključene ili zastupane u sporazumnom rješavanju spora.

2.   Ne dovodeći u pitanje odredbe nacionalnog prava u pitanjima arbitraže, države članice osiguravaju da nacionalni sudovi pred kojima se vodi postupak za naknadu štete mogu suspendirati postupak do dvije godine kada stranke u tom postupku sudjeluju u sporazumnom rješavanju spora koji se odnosi na zahtjev obuhvaćen tim postupkom za naknadu štete.

3.   Tijelo nadležno za tržišno natjecanje može naknadu štete koja je isplaćena kao rezultat sporazumne nagodbe i prije donošenja odluke o izricanju novčane kazne uzeti u obzir kao olakotnu okolnost.

Članak 19.

Učinak sporazumnih nagodbi na naknadne postupke za naknadu štete

1.   Države članice osiguravaju da je nakon sporazumne nagodbe zahtjev oštećene strane koja sudjeluje u nagodbi umanjen za iznos dijela štete koju je pri kršenju prava tržišnog natjecanja prema oštećenoj strani počinio suprekršitelj koji sudjeluje u nagodbi.

2.   Ostatak zahtjeva oštećene strane koja sudjeluje u nagodbi ostvaruje se samo od suprekršitelja koji ne sudjeluju u nagodbi. Suprekršiteljima koji ne sudjeluju u nagodbi ne dopušta se da od suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi zatraže kompenzaciju za ostatak zahtjeva.

3.   Odstupajući od stavka 2., države članice osiguravaju da, kada suprekršitelji koji ne sudjeluju u nagodbi ne mogu platiti naknadu za štetu koja odgovara ostatku zahtjeva oštećene strane koja sudjeluje u nagodbi, oštećena strana koja sudjeluje u nagodbi može ostvariti ostatak zahtjeva od suprekršitelja koji sudjeluje u nagodbi.

Odstupanje iz prvog podstavka može se izričito isključiti na temelju uvjeta sporazumne nagodbe.

4.   Pri određivanju iznosa kompenzacije koji suprekršitelj može tražiti od bilo kojeg drugog suprekršitelja u skladu s njihovom relativnom odgovornošću za štetu prouzročenu kršenjem prava tržišnog natjecanja, nacionalni sudovi uzimaju u obzir sve naknade štete isplaćene na temelju prethodne sporazumne nagodbe s relevantnim suprekršiteljem.

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 20.

Preispitivanje

1.   Komisija do 27. prosinca 2020. preispituje ovu Direktivu i o tome podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

2.   Izvješće iz stavka 1., između ostalog, uključuje informacije o svemu sljedećem:

| (a) | mogućem učinku financijskih ograničenja, koja proizlaze iz plaćanja novčanih kazni koje je odredilo tijelo nadležno za tržišno natjecanje za kršenje prava tržišnog natjecanja, na mogućnost da oštećene strane dobiju potpunu naknadu štete koju je prouzročilo to kršenje prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(a)

mogućem učinku financijskih ograničenja, koja proizlaze iz plaćanja novčanih kazni koje je odredilo tijelo nadležno za tržišno natjecanje za kršenje prava tržišnog natjecanja, na mogućnost da oštećene strane dobiju potpunu naknadu štete koju je prouzročilo to kršenje prava tržišnog natjecanja;

| (b) | mjeri u kojoj tužitelji za naknadu štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja, koje je utvrđeno u odluci o kršenju koju je donijelo tijelo države članice nadležno za tržišno natjecanje, mogu pred nacionalnim sudom druge države članice dokazati da je do takvog kršenja prava tržišnog natjecanja došlo; i |
| --- | --- |

(b)

mjeri u kojoj tužitelji za naknadu štete prouzročene kršenjem prava tržišnog natjecanja, koje je utvrđeno u odluci o kršenju koju je donijelo tijelo države članice nadležno za tržišno natjecanje, mogu pred nacionalnim sudom druge države članice dokazati da je do takvog kršenja prava tržišnog natjecanja došlo; i

| (c) | mjeri u kojoj naknada za stvarni gubitak premašuje štetu od previsoke cijene koja je prouzročena kršenjem prava tržišnog natjecanja ili koja je pretrpljena na bilo kojoj razini lanca opskrbe. |
| --- | --- |

(c)

mjeri u kojoj naknada za stvarni gubitak premašuje štetu od previsoke cijene koja je prouzročena kršenjem prava tržišnog natjecanja ili koja je pretrpljena na bilo kojoj razini lanca opskrbe.

3.   Uz izvješće iz stavka 1., prema potrebi, prilaže se zakonodavni prijedlog.

Članak 21.

Prenošenje

1.   Države članice do 27. prosinca 2016. donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 22.

Vremenska primjena

1.   Države članice osiguravaju da se nacionalne mjere, usvojene na temelju članka 21. radi usklađivanja s materijalnim odredbama ove Direktive, ne primjenjuju retroaktivno.

2.   Države članice osiguravaju da se nacionalne mjere usvojene na temelju članka 21., osim onih iz stavka 1., ne primjenjuju na postupke za naknadu štete pokrenute pred nacionalnim sudom prije 26. prosinca 2014.

Članak 23.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 24.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 26. studenoga 2014.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 83.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 17. travnja 2014. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 10. studenoga 2014.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (SL L 1, 4.1.2003., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (SL L 174, 27.6.2001., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

6

(7)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

7

(8)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

8

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/20

---

UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1290/2014

od 4. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini i o izmjeni Uredbe (EU) br. 960/2014 kojom se mijenja Uredba (EU) br. 833/2014

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 215.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/872/ZVSP od 4. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini, i Odluke 2014/659/ZVSP o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP (1),

uzimajući u obzir zajednički prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 833/2014 (2) o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 833/2014 (2) o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini.

| (2) | Vijeće je 8. rujna 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 960/2014 (3) o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 8. rujna 2014. donijelo Uredbu (EU) br. 960/2014 (3) o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014.

| (3) | Vijeće je 4. prosinca 2014. donijelo Odluku 2014/872/ZVSP. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 4. prosinca 2014. donijelo Odluku 2014/872/ZVSP.

| (4) | Te mjere ulaze u području primjene Ugovora i stoga je za njihovu provedbu, poglavito radi osiguravanja njihove ujednačene primjene u svim državama članicama, potrebno regulatorno djelovanje na razini Unije, nakon donošenja Odluke 2014/872/ZVSP. |
| --- | --- |

(4)

Te mjere ulaze u području primjene Ugovora i stoga je za njihovu provedbu, poglavito radi osiguravanja njihove ujednačene primjene u svim državama članicama, potrebno regulatorno djelovanje na razini Unije, nakon donošenja Odluke 2014/872/ZVSP.

| (5) | Uredbe (EU) br. 833/2014 i (EU) br. 960/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Uredbe (EU) br. 833/2014 i (EU) br. 960/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 833/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. stavku 2., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Međutim, nadležna tijela mogu izdati dozvolu ako se izvoz odnosi na izvršenje obveze koja proizlazi iz ugovora sklopljenog prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvog ugovora.”. |
| --- | --- |

1.

U članku 2. stavku 2., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Međutim, nadležna tijela mogu izdati dozvolu ako se izvoz odnosi na izvršenje obveze koja proizlazi iz ugovora sklopljenog prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvog ugovora.”

| 2. | U članku 2.a stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršenje ugovora sklopljenih prije 12. rujna 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 2.a stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršenje ugovora sklopljenih prije 12. rujna 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.”

| 3. | U članku 3. stavci od 1. do 5. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Potrebna je prethodna dozvola za izravnu ili neizravnu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz proizvoda navedenih u Prilogu II., neovisno o tome jesu li podrijetlom iz Unije, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili bilo kojoj drugoj državi ako su takvi proizvodi namijenjeni za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas.
  2.   Za svu prodaju, opskrbu, prijenose ili izvoz za koje je potrebna dozvola u skladu s ovim člankom, takvu dozvolu izdaju nadležna tijela države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan i u skladu je s detaljnim pravilima utvrđenima u članku 11. Uredbe (EZ) br. 428/2009. Dozvola je valjana u cijeloj Uniji.
  3.   Prilog II. sadržava određene proizvode pogodne za sljedeće kategorije projekata istraživanja i proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas:






  (a) | istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara; |
| --- | --- | --- |

3.

U članku 3. stavci od 1. do 5. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Potrebna je prethodna dozvola za izravnu ili neizravnu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz proizvoda navedenih u Prilogu II., neovisno o tome jesu li podrijetlom iz Unije, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili bilo kojoj drugoj državi ako su takvi proizvodi namijenjeni za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas.

2.   Za svu prodaju, opskrbu, prijenose ili izvoz za koje je potrebna dozvola u skladu s ovim člankom, takvu dozvolu izdaju nadležna tijela države članice u kojoj izvoznik ima poslovni nastan i u skladu je s detaljnim pravilima utvrđenima u članku 11. Uredbe (EZ) br. 428/2009. Dozvola je valjana u cijeloj Uniji.

3.   Prilog II. sadržava određene proizvode pogodne za sljedeće kategorije projekata istraživanja i proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas:

(a)

istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara;

| (b) | istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga; ili |
| --- | --- |

(b)

istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga; ili

| (c) | projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena. |
| --- | --- |

(c)

projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena.

4.   Izvoznici nadležnim tijelima dostavljaju sve relevantne informacije koje su potrebne za njihov zahtjev za izdavanje dozvole za izvoz.

5.   Nadležna tijela ne izdaju dozvolu ni za kakvu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz proizvoda navedenih u Prilogu II. ako postoji osnovana sumnja da su prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz proizvoda namijenjeni za bilo koju od kategorija projekata istraživanja i proizvodnje iz stavka 3.

Međutim, nadležna tijela mogu izdati dozvolu ako se prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz odnose na izvršenje obveze koja proizlazi iz ugovora sklopljenog prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvog ugovora.

Nadležna tijela mogu izdati dozvolu i ako su prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz proizvoda potrebni za hitno sprečavanje ili ublažavanje događaja koji bi mogao imati ozbiljan i znatan utjecaj na ljudsko zdravlje i sigurnost ili na okoliš. U opravdanim hitnim slučajevima prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz može se izvršiti bez prethodne dozvole, pod uvjetom da izvoznik obavijesti nadležno tijelo u roku od pet radnih dana od obavljanja prodaje, opskrbe, prijenosa ili izvoza, dostavljajući pojedinosti o odgovarajućem opravdanju za prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz bez prethodne dozvole.”

| 4. | U članku 3.a, stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „1.   Zabranjuje se izravno ili neizravno pružanje povezanih usluga potrebnih za sljedeće kategorije projekata istraživanja i proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas:






  (a) | istraživanje i proizvodnju nafte u vodama na dubini od više od 150 metara; |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 3.a, stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Zabranjuje se izravno ili neizravno pružanje povezanih usluga potrebnih za sljedeće kategorije projekata istraživanja i proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas:

(a)

istraživanje i proizvodnju nafte u vodama na dubini od više od 150 metara;

| (b) | istraživanje i proizvodnju nafte na području otvorenog mora sjeverno od Arktičkog kruga; ili |
| --- | --- |

(b)

istraživanje i proizvodnju nafte na području otvorenog mora sjeverno od Arktičkog kruga; ili

| (c) | projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena. |
| --- | --- |

(c)

projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena.

Za potrebe ovog stavka povezane usluge znači:

| i. | bušenje; |
| --- | --- |

i.

bušenje;

| ii. | ispitivanje bušotina; |
| --- | --- |

ii.

ispitivanje bušotina;

| iii. | usluge sječe šume i obrade drva; |
| --- | --- |

iii.

usluge sječe šume i obrade drva;

| iv. | nabava specijaliziranih plutajućih konstrukcija. |
| --- | --- |

iv.

nabava specijaliziranih plutajućih konstrukcija.

2.   Zabrane iz stavka 1. ne dovode u pitanje izvršenje obveze koja proizlazi iz ugovora ili okvirnog sporazuma sklopljenog prije 12. rujna 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvog ugovora.

3.   Zabrane iz stavka 1. ne primjenjuju se ako su dotične usluge potrebne za hitno sprečavanje ili ublažavanje događaja koji bi mogao imati ozbiljan i znatan utjecaj na ljudsko zdravlje i sigurnost ili na okoliš.

Pružatelj usluga obavješćuje nadležno tijelo o svakoj aktivnosti poduzetoj u skladu s ovim stavkom u roku od 5 radnih dana, dostavljajući pojedinosti o odgovarajućem opravdanju za prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz.”

| 5. | U članku 4. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Zabrane iz stavka 1. ne dovode u pitanje izvršenje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.
  3.   Dozvola dotičnog nadležnog tijela potrebna je za pružanje:






  (a) | tehničke pomoći ili brokerskih usluga u vezi s proizvodima navedenima u Prilogu II. te u vezi s pružanjem, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom tih proizvoda, izravno ili neizravno, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili, ako se takva pomoć odnosi na proizvode namijenjene za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u bilo kojoj drugoj državi; |
| --- | --- | --- |

5.

U članku 4. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Zabrane iz stavka 1. ne dovode u pitanje izvršenje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršenje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.

3.   Dozvola dotičnog nadležnog tijela potrebna je za pružanje:

(a)

tehničke pomoći ili brokerskih usluga u vezi s proizvodima navedenima u Prilogu II. te u vezi s pružanjem, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom tih proizvoda, izravno ili neizravno, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili, ako se takva pomoć odnosi na proizvode namijenjene za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u bilo kojoj drugoj državi;

| (b) | financiranja ili financijske pomoći u vezi s proizvodima iz Priloga II., uključujući posebno bespovratna sredstva, zajmove i osiguranje izvoznih kredita za bilo kakvu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz tih proizvoda ili za bilo kakvo pružanje s time povezane tehničke pomoći, izravno ili neizravno, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili, ako se takva pomoć odnosi na proizvode namijenjene za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u bilo kojoj drugoj državi. |
| --- | --- |

(b)

financiranja ili financijske pomoći u vezi s proizvodima iz Priloga II., uključujući posebno bespovratna sredstva, zajmove i osiguranje izvoznih kredita za bilo kakvu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz tih proizvoda ili za bilo kakvo pružanje s time povezane tehničke pomoći, izravno ili neizravno, bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi, subjektu ili tijelu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, ili, ako se takva pomoć odnosi na proizvode namijenjene za upotrebu u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, bilo kojoj osobi, subjektu ili tijelu u bilo kojoj drugoj državi.

U opravdanim hitnim slučajevima iz članka 3. stavka 5., pružanje usluga iz ovog stavka može se izvršiti bez prethodne dozvole, pod uvjetom da izvoznik obavijesti nadležno tijelo u roku od pet radnih dana od pružanja usluga.”

| 6. | U članku 5. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Zabranjuje se izravno ili neizravno davanje, ili sudjelovanje u bilo kakvom aranžmanu za davanje, novih zajmova ili kredita s rokom dospijeća duljim od 30 dana bilo kojoj pravnoj osobi, subjektu ili tijelu iz stavka 1. ili 2. nakon 12. rujna 2014.
  Zabrana se ne primjenjuje na:






  (a) | zajmove ili kredite s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja financiranja uvoza ili izvoza robe i nefinancijskih usluga, koji nisu obuhvaćeni zabranom, između Unije i bilo koje treće države, uključujući troškove za robu i usluge iz neke druge treće države potrebne za izvršenje ugovorâ o izvozu ili uvozu; ili |
| --- | --- | --- |

6.

U članku 5. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabranjuje se izravno ili neizravno davanje, ili sudjelovanje u bilo kakvom aranžmanu za davanje, novih zajmova ili kredita s rokom dospijeća duljim od 30 dana bilo kojoj pravnoj osobi, subjektu ili tijelu iz stavka 1. ili 2. nakon 12. rujna 2014.

Zabrana se ne primjenjuje na:

(a)

zajmove ili kredite s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja financiranja uvoza ili izvoza robe i nefinancijskih usluga, koji nisu obuhvaćeni zabranom, između Unije i bilo koje treće države, uključujući troškove za robu i usluge iz neke druge treće države potrebne za izvršenje ugovorâ o izvozu ili uvozu; ili

| (b) | zajmove s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja sredstava za hitne slučajeve radi ispunjavanja kriterija solventnosti i likvidnosti za pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji u čijim vlasničkim pravima bilo koji subjekt iz Priloga III. ima više od 50 % udjela.” |
| --- | --- |

(b)

zajmove s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja sredstava za hitne slučajeve radi ispunjavanja kriterija solventnosti i likvidnosti za pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji u čijim vlasničkim pravima bilo koji subjekt iz Priloga III. ima više od 50 % udjela.”

| 7. | U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.:
  „4.   Zabrana iz stavka 3. ne primjenjuje se na povlačenje u ratama ili isplate provedene na temelju ugovora sklopljenog prije 12. rujna 2014., pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | svi uvjeti takvog povlačenja ili takvih isplata:






  i. | dogovoreni su prije 12. rujna 2014.; i |
| --- | --- | --- | --- |

7.

U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Zabrana iz stavka 3. ne primjenjuje se na povlačenje u ratama ili isplate provedene na temelju ugovora sklopljenog prije 12. rujna 2014., pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

svi uvjeti takvog povlačenja ili takvih isplata:

i.

dogovoreni su prije 12. rujna 2014.; i

| ii. | nisu izmijenjeni na taj dan ili nakon njega; i |
| --- | --- |

ii.

nisu izmijenjeni na taj dan ili nakon njega; i

| (b) | prije 12. rujna 2014. je ugovorom bio utvrđen dan dospjelosti za potpunu otplatu svih sredstava stavljenih na raspolaganje i za otkazivanje svih preuzetih obveza, prava i obveza na temelju ugovora. |
| --- | --- |

(b)

prije 12. rujna 2014. je ugovorom bio utvrđen dan dospjelosti za potpunu otplatu svih sredstava stavljenih na raspolaganje i za otkazivanje svih preuzetih obveza, prava i obveza na temelju ugovora.

Uvjeti povlačenjâ u ratama i isplata iz točke (a) uključuju odredbe o roku otplate za svako povlačenje u ratama ili isplatu, primjenjivu kamatnu stopu ili metodu izračuna kamatne stope i najviši mogući iznos.”

| 8. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u naslovu, upućivanje na „Popis tehnologija iz članka 3.” zamjenjuje se „Popisom proizvoda iz članka 3.”; |
| --- | --- | --- |

8.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

u naslovu, upućivanje na „Popis tehnologija iz članka 3.” zamjenjuje se „Popisom proizvoda iz članka 3.”;

| (b) | unosi za oznake KN 8413 50, 8413 60, ex 8431 39 00, ex 8431 43 00 i ex 8431 49 zamjenjuju se sljedećim:






  „ex 8413 50 | klipne volumetrijske pumpe za tekućine, pogonjene, s maksimalnim protokom većim od 18 m3/h i maksimalnim izlaznim tlakom većim od 40 bara, posebno projektirane za ubrizgavanje bušaće isplake i/ili cementa u naftne bušotine |
| --- | --- | --- |
| ex 8413 60 | rotacijske volumetrijske pumpe za tekućine, pogonjene, s maksimalnim protokom većim od 18 m3/h i maksimalnim izlaznim tlakom većim od 40 bara, posebno projektirane za ubrizgavanje bušaće isplake i/ili cementa u naftne bušotine |
| ex 8431 39 00 | dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim brojem 8428 |
| ex 8431 43 00 | dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim podbrojevima 8430 41 ili 8430 49 |
| ex 8431 49 | dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim brojevima 8426, 8429 i 8430” |

(b)

unosi za oznake KN 8413 50, 8413 60, ex 8431 39 00, ex 8431 43 00 i ex 8431 49 zamjenjuju se sljedećim:

„ex 8413 50

klipne volumetrijske pumpe za tekućine, pogonjene, s maksimalnim protokom većim od 18 m3/h i maksimalnim izlaznim tlakom većim od 40 bara, posebno projektirane za ubrizgavanje bušaće isplake i/ili cementa u naftne bušotine

ex 8413 60

rotacijske volumetrijske pumpe za tekućine, pogonjene, s maksimalnim protokom većim od 18 m3/h i maksimalnim izlaznim tlakom većim od 40 bara, posebno projektirane za ubrizgavanje bušaće isplake i/ili cementa u naftne bušotine

ex 8431 39 00

dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim brojem 8428

ex 8431 43 00

dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim podbrojevima 8430 41 ili 8430 49

ex 8431 49

dijelovi prikladni za upotrebu isključivo ili prvenstveno za strojeve za naftna polja pod tarifnim brojevima 8426, 8429 i 8430”

.

| 9. | Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

9.

Prilog IV. zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Uvodna izjava 6. Uredbe (EU) br. 960/2014 zamjenjuje se sljedećom:

| „(6) | Kako bi se izvršio pritisak na rusku vladu također je primjereno primijeniti daljnja ograničenja pristupa tržištu kapitala za određene financijske institucije, isključujući institucije sa sjedištem u Rusiji koje imaju međunarodni status te koje su osnovane međuvladinim sporazumima s Rusijom kao jednim od dioničara, ograničenja za pravne osobe, subjekte ili tijela s poslovnim nastanom u Rusiji iz obrambenog sektora, osim onih koja su uglavnom aktivna u području svemirske industrije i industrije nuklearne energije, te ograničenja za pravne osobe, subjekte ili tijela s poslovnim nastanom u Rusiji čije su glavne aktivnosti povezane s prodajom i prijevozom sirove nafte ili naftnih derivata. Financijske usluge osim onih iz članka 5. Uredbe (EU) br. 833/2014, kao što su depozitarne usluge, usluge plaćanja, usluge osiguranjâ, zajmovi od institucija iz članka 5. stavaka 1. i 2. navedene Uredbe i derivati koji se koriste u svrhu zaštite od rizika na energetskom tržištu nisu obuhvaćene tim ograničenjima.” |
| --- | --- |

„(6)

Kako bi se izvršio pritisak na rusku vladu također je primjereno primijeniti daljnja ograničenja pristupa tržištu kapitala za određene financijske institucije, isključujući institucije sa sjedištem u Rusiji koje imaju međunarodni status te koje su osnovane međuvladinim sporazumima s Rusijom kao jednim od dioničara, ograničenja za pravne osobe, subjekte ili tijela s poslovnim nastanom u Rusiji iz obrambenog sektora, osim onih koja su uglavnom aktivna u području svemirske industrije i industrije nuklearne energije, te ograničenja za pravne osobe, subjekte ili tijela s poslovnim nastanom u Rusiji čije su glavne aktivnosti povezane s prodajom i prijevozom sirove nafte ili naftnih derivata. Financijske usluge osim onih iz članka 5. Uredbe (EU) br. 833/2014, kao što su depozitarne usluge, usluge plaćanja, usluge osiguranjâ, zajmovi od institucija iz članka 5. stavaka 1. i 2. navedene Uredbe i derivati koji se koriste u svrhu zaštite od rizika na energetskom tržištu nisu obuhvaćene tim ograničenjima.”

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  Vidjeti str. 59. ovog Službenog lista.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 833/2014 od 31. srpnja 2014. o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 229, 31.7.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) br. 960/2014 od 8. rujna 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 271, 12.9.2014., str. 3.).

3

---

PRILOG

„PRILOG IV.

Popis fizičkih ili pravnih osoba, subjekata ili tijela iz članka 2.a

| | JSC Sirius |
| --- | --- |

JSC Sirius

| | OJSC Stankoinstrument |
| --- | --- |

OJSC Stankoinstrument

| | OAO JSC Chemcomposite |
| --- | --- |

OAO JSC Chemcomposite

| | JSC Kalashnikov |
| --- | --- |

JSC Kalashnikov

| | JSC Tula Arms Plant |
| --- | --- |

JSC Tula Arms Plant

| | NPK Technologii Maschinostrojenija |
| --- | --- |

NPK Technologii Maschinostrojenija

| | OAO Wysokototschnye Kompleksi |
| --- | --- |

OAO Wysokototschnye Kompleksi

| | OAO Almaz Antey |
| --- | --- |

OAO Almaz Antey

| | OAO NPO Bazalt” |
| --- | --- |

OAO NPO Bazalt”

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1291/2014

оd 16. srpnja 2014.

o uvjetima razredbe bez ispitivanja ploča na osnovi drva obuhvaćenih normom EN 13986 te zidnih obloga i lamperije od punog drva obuhvaćenih normom EN 14915 s obzirom na njihovu sposobnost protupožarne zaštite kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (1), a posebno njezin članak 27. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2000/367/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda, građevinskih objekata i njihovih dijelova u pogledu njihove otpornosti na požar. Ploče na osnovi drva obuhvaćene usklađenom normom EN 13986 te zidne obloge i lamperija od punog drva obuhvaćene usklađenom normom EN 14915 čine građevne proizvode na koje se ta Odluka primjenjuje. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2000/367/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda, građevinskih objekata i njihovih dijelova u pogledu njihove otpornosti na požar. Ploče na osnovi drva obuhvaćene usklađenom normom EN 13986 te zidne obloge i lamperija od punog drva obuhvaćene usklađenom normom EN 14915 čine građevne proizvode na koje se ta Odluka primjenjuje.

| (2) | Ispitivanja su pokazala da ti proizvodi imaju stalna i predvidiva svojstva s obzirom na sposobnost protupožarne zaštite kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova, ako ispunjuju određene uvjete u pogledu gustoće drva, debljine ploča, obloga i lamperije. |
| --- | --- |

(2)

Ispitivanja su pokazala da ti proizvodi imaju stalna i predvidiva svojstva s obzirom na sposobnost protupožarne zaštite kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova, ako ispunjuju određene uvjete u pogledu gustoće drva, debljine ploča, obloga i lamperije.

| (3) | Stoga bi trebalo smatrati da ploče na osnovi drva obuhvaćene usklađenom normom EN 13986 te zidne obloge i lamperija od punog drva obuhvaćene usklađenom normom EN 14915 u tim uvjetima odgovaraju razredima svojstava za sposobnost protupožarne zaštite utvrđene Odlukom 2000/367/EZ bez potrebe za daljnjim ispitivanjem, |
| --- | --- |

(3)

Stoga bi trebalo smatrati da ploče na osnovi drva obuhvaćene usklađenom normom EN 13986 te zidne obloge i lamperija od punog drva obuhvaćene usklađenom normom EN 14915 u tim uvjetima odgovaraju razredima svojstava za sposobnost protupožarne zaštite utvrđene Odlukom 2000/367/EZ bez potrebe za daljnjim ispitivanjem,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Smatra se da ploče na osnovi drva obuhvaćene usklađenom normom EN 13986 te zidne obloge i lamperija od punog drva obuhvaćene usklađenom normom EN 14915 koje su u skladu s uvjetima utvrđenima u Prilogu odgovaraju razredima svojstava navedenima u Prilogu bez ispitivanja kada se upotrebljavaju za oblaganje zidova i stropova.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 5.

1

(2)  Odluka Komisije 2000/367/EZ od 3. svibnja 2000. o provedbi Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s razredbom otpornosti na požar građevnih proizvoda, građevinskih objekata i njihovih dijelova (SL L 133, 6.6.2000., str. 26.).

2

---

PRILOG

| Proizvod (1) | Proizvo-dna norma EN | Opis proizvoda (2) | Najmanja prosječna gustoća
  (kg/m3) | Najmanja debljina
  (mm) | Razred K (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ploča od lesonita | EN 13986 | S perom i utorom ili bez njih (5) | 800 | 9 | K2 10 (4) |
| Ploča s usmjerenim vlaknima (OSB) | EN 13986 | S perom i utorom ili bez njih (6) | 600 | 10 | K2 10 (4) |
| Ploča od iverice | EN 13986 | S perom i utorom (7) | 600 | 10 | K2 10 (4) |
| Ploča od iverice | EN 13986 | S perom i utorom ili bez njih (6) | 600 | 12 | K2 10 (4) |
| Šperploča | EN 13986 | S perom i utorom ili bez njih (6) | 450 | 12 | K2 10 (4) |
| Ploče od punog drva | EN 13986 | S perom i utorom ili bez njih (6) | 450 | 12 | K2 10 (4) |
| Ploča od iverice | EN 13986 | S perom i utorom (8) | 600 | 25 | K2 30 |
| Ploča s usmjerenim vlaknima (OSB) | EN 13986 | S perom i utorom (8) | 600 | 30 | K2 30 |
| Šperploča | EN 13986 | S perom i utorom (8) | 450 | 26 | K2 30 |
| Ploče od punog drva | EN 13986 | S perom i utorom (8) | 450 | 26 | K2 30 |
| Ploče od punog drva | EN 13986 | S perom i utorom (9) | 450 | 53 | K2 60 |
| Zidne obloge i lamperija od punog drva | EN 14915 | S perom i utorom (10) | 450 | 15 | K2 10 (4) |
| Zidne obloge i lamperija od punog drva | EN 14915 | S perom i utorom (10) | 450 | 27 | K2 30 |
| Zidne obloge i lamperija od punog drva | EN 14915 | S perom i utorom (11) | 450 | 2 × 27 (12) | K2 60 |

Proizvod (1)

Proizvo-dna norma EN

Opis proizvoda (2)

Najmanja prosječna gustoća

(kg/m3)

Najmanja debljina

(mm)

Razred K (3)

Ploča od lesonita

EN 13986

S perom i utorom ili bez njih (5)

800

9

K2 10 (4)

Ploča s usmjerenim vlaknima (OSB)

EN 13986

S perom i utorom ili bez njih (6)

600

10

K2 10 (4)

Ploča od iverice

EN 13986

S perom i utorom (7)

600

10

K2 10 (4)

Ploča od iverice

EN 13986

S perom i utorom ili bez njih (6)

600

12

K2 10 (4)

Šperploča

EN 13986

S perom i utorom ili bez njih (6)

450

12

K2 10 (4)

Ploče od punog drva

EN 13986

S perom i utorom ili bez njih (6)

450

12

K2 10 (4)

Ploča od iverice

EN 13986

S perom i utorom (8)

600

25

K2 30

Ploča s usmjerenim vlaknima (OSB)

EN 13986

S perom i utorom (8)

600

30

K2 30

Šperploča

EN 13986

S perom i utorom (8)

450

26

K2 30

Ploče od punog drva

EN 13986

S perom i utorom (8)

450

26

K2 30

Ploče od punog drva

EN 13986

S perom i utorom (9)

450

53

K2 60

Zidne obloge i lamperija od punog drva

EN 14915

S perom i utorom (10)

450

15

K2 10 (4)

Zidne obloge i lamperija od punog drva

EN 14915

S perom i utorom (10)

450

27

K2 30

Zidne obloge i lamperija od punog drva

EN 14915

S perom i utorom (11)

450

2 × 27 (12)

K2 60

---

(1)  Postavljen izravno na bilo koju podlogu bez procjepa.

(2)  Spojevi s četvrtastim rubovima ili s profilom na pero i utor, iste debljine kao i proizvod i bez procjepa.

(3)  Razred kako je utvrđeno Odlukom 2000/367/EZ.

(4)  K1 10 za podloge ≥ 300 kg/m3.

(5)  Dužina žlijeba najmanje 40 mm, razmak najviše 100 mm.

(6)  Dužina vijka najmanje 30 mm, razmak najviše 200 mm.

(7)  Dužina vijka najmanje 30 mm, razmak najviše 150 mm.

(8)  Dužina vijka najmanje 50 mm, razmak najviše 200 mm.

(9)  Dužina vijka najmanje 75 mm, razmak najviše 200 mm.

(10)  Dužina čavla najmanje 60 mm, razmak najviše 600 mm.

(11)  Dužina čavla najmanje 50 mm (u svakom sloju), razmak najviše 600 mm.

(12)  Dva sloja postavljaju se tako da su po dužini okomita jedan na drugi.

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/27

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1292/2014

оd 17. srpnja 2014.

o uvjetima razredbe bez ispitivanja određenih drvenih podnih obloga bez premaza iz norme EN 14342 s obzirom na reakciju na požar

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (1), a posebno njezin članak 27. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2000/147/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda u pogledu reakcije na požar. Drvene podne obloge jedan su od građevnih proizvoda na koje se ta Odluka primjenjuje. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2000/147/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda u pogledu reakcije na požar. Drvene podne obloge jedan su od građevnih proizvoda na koje se ta Odluka primjenjuje.

| (2) | Ispitivanja su pokazala da drvene podne obloge obuhvaćene usklađenom normom EN 14342 imaju stalna i predvidljiva svojstva reakcije na požar pod uvjetom da ispunjavaju određene uvjete u pogledu gustoće drva, debljine podne obloge i krajnje namjene proizvoda. |
| --- | --- |

(2)

Ispitivanja su pokazala da drvene podne obloge obuhvaćene usklađenom normom EN 14342 imaju stalna i predvidljiva svojstva reakcije na požar pod uvjetom da ispunjavaju određene uvjete u pogledu gustoće drva, debljine podne obloge i krajnje namjene proizvoda.

| (3) | Stoga treba smatrati da drvene podne obloge obuhvaćene usklađenom normom EN 14342 ispunjavaju razrede svojstava u pogledu reakcije na požar utvrđene Odlukom 2000/147/EZ o tim uvjetima bez potrebe za daljnjim ispitivanjem, |
| --- | --- |

(3)

Stoga treba smatrati da drvene podne obloge obuhvaćene usklađenom normom EN 14342 ispunjavaju razrede svojstava u pogledu reakcije na požar utvrđene Odlukom 2000/147/EZ o tim uvjetima bez potrebe za daljnjim ispitivanjem,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Smatra se da drvene podne obloge obuhvaćene usklađenom normom EN 14342 koje ispunjavaju uvjete navedene u Prilogu zadovoljavaju razrede svojstava navedene u Prilogu bez potrebe za provođenjem ispitivanja.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 5.

1

(2)  Odluka Komisije 2000/147/EZ od 8. veljače 2000. o provedbi Direktive Vijeća 89/106/EEZ u pogledu razredbe reakcije na požar građevnih proizvoda (SL 50, 23.2.2000., str. 14.).

2

---

PRILOG

| Proizvod (1)
   (7) | Opis proizvoda (4) | Najmanja prosječna gustoća (5)

  (kg/m3) | Najmanja ukupna debljina
  (mm) | Uvjeti krajnje uporabe | Razred za podne obloge (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Drvena podna obloga | Drvena podna obloga od punog drva bora ili smreke | Bor: 480
  Smreka: 400 | 14 | Bez zračnog sloja ispod podloge | Dfl-s1 |
| Drvena podna obloga | Drvena podna obloga od punog drva bukve, hrasta, bora ili smreke | Bukva: 700
  Hrast: 700
  Bor: 430
  Smreka: 400 | 20 | Sa ili bez zračnog sloja ispod podloge | Dfl-s1 |
| Drveni parket | (Jednoslojni) drveni parket od punog drva oraha | 650 | 8 | Zalijepljen na podlogu (6) | Dfl-s1 |
| Drveni parket | (Jednoslojni) parket od punog drva hrasta, javora ili jasena | Jasen: 650
  Javor: 650
  Hrast: 720 | 8 | Zalijepljen na podlogu (6) | Dfl-s1 |
| Drveni parket | Višeslojni parket s gornjim slojem od hrasta debljine najmanje 3,5 mm | 550 | 15 (2) | Bez zračnog sloja ispod podloge | Dfl-s1 |
| Drvena podna obloga i parket | Podna obloga i parket od punog drva koji nisu prethodno navedeni | 400 | 6 | Sve | Efl |

Proizvod (1)
   (7)

Opis proizvoda (4)

Najmanja prosječna gustoća (5)

(kg/m3)

Najmanja ukupna debljina

(mm)

Uvjeti krajnje uporabe

Razred za podne obloge (3)

Drvena podna obloga

Drvena podna obloga od punog drva bora ili smreke

Bor: 480

Smreka: 400

14

Bez zračnog sloja ispod podloge

Dfl-s1

Drvena podna obloga

Drvena podna obloga od punog drva bukve, hrasta, bora ili smreke

Bukva: 700

Hrast: 700

Bor: 430

Smreka: 400

20

Sa ili bez zračnog sloja ispod podloge

Dfl-s1

Drveni parket

(Jednoslojni) drveni parket od punog drva oraha

650

8

Zalijepljen na podlogu (6)

Dfl-s1

Drveni parket

(Jednoslojni) parket od punog drva hrasta, javora ili jasena

Jasen: 650

Javor: 650

Hrast: 720

8

Zalijepljen na podlogu (6)

Dfl-s1

Drveni parket

Višeslojni parket s gornjim slojem od hrasta debljine najmanje 3,5 mm

550

15 (2)

Bez zračnog sloja ispod podloge

Dfl-s1

Drvena podna obloga i parket

Podna obloga i parket od punog drva koji nisu prethodno navedeni

400

6

Sve

Efl

---

(1)  Postavljen u skladu s normom EN ISO 9239-1 na podlogu koja je barem razreda D-s2, d0, najmanje gustoće 400 kg/m3 ili sa zračnim slojem ispod podloge (najmanja visina 30 mm).

(2)  Može se dodati međusloj barem razreda Efl najveće debljine 3 mm i najmanje gustoće 280 kg/m3.

(3)  Razred utvrđen u tablici 2. Priloga Odluci 2000/147/EZ.

(4)  Bez površinskog premaza.

(5)  Prema uvjetima u skladu s normom EN 13238 (50 % RH, 23 °C).

(6)  Podloga koja je najmanje razreda D-s2, d0.

(7)  Primjenjiv i na gazišta stuba.

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/29

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1293/2014

оd 17. srpnja 2014.

o uvjetima razredbe, bez ispitivanja, metalnih nosača žbuke i profila za unutarnje žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-1, metalnih nosača žbuke i profila za vanjsko žbukanje obuhvaćenih usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćnih i dodatnih metalnih profila obuhvaćenih usklađenom normom EN 14353 s obzirom na njihove reakcije na požar

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (1), a posebno njezin članak 27. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2000/147/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda s obzirom na njihove reakcije na požar. Metalni nosači žbuke i profili za unutarnje žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-1, metalni nosači žbuke i profili za vanjsko žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćni i dodatni metalni profili obuhvaćeni usklađenom normom EN 14353 s izloženom površinom koja sadržava organske materijale ubrajaju se u građevne proizvode na koje se ta Odluka primjenjuje. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2000/147/EZ (2) donesen je sustav za razredbu svojstava građevnih proizvoda s obzirom na njihove reakcije na požar. Metalni nosači žbuke i profili za unutarnje žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-1, metalni nosači žbuke i profili za vanjsko žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćni i dodatni metalni profili obuhvaćeni usklađenom normom EN 14353 s izloženom površinom koja sadržava organske materijale ubrajaju se u građevne proizvode na koje se ta Odluka primjenjuje.

| (2) | Za navedene proizvode dokazano je da imaju stabilna i predvidiva svojstva u pogledu reakcije na požar kada se koriste s pločama od gipsa za izradu uglova na zidovima jer je samo neznatni dio njihove površine izložen opasnosti od požara. |
| --- | --- |

(2)

Za navedene proizvode dokazano je da imaju stabilna i predvidiva svojstva u pogledu reakcije na požar kada se koriste s pločama od gipsa za izradu uglova na zidovima jer je samo neznatni dio njihove površine izložen opasnosti od požara.

| (3) | Stoga bi trebalo smatrati da metalni nosači žbuke i profili za unutarnje žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-1, metalni nosači žbuke i profili za vanjsko žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćni i dodatni metalni profili obuhvaćeni usklađenom normom EN 14353, s izloženom površinom koja sadržava organske materijale, ispunjavaju svojstva razreda E u pogledu reakcije na požar bez potrebe za daljnjim ispitivanjem, |
| --- | --- |

(3)

Stoga bi trebalo smatrati da metalni nosači žbuke i profili za unutarnje žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-1, metalni nosači žbuke i profili za vanjsko žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćni i dodatni metalni profili obuhvaćeni usklađenom normom EN 14353, s izloženom površinom koja sadržava organske materijale, ispunjavaju svojstva razreda E u pogledu reakcije na požar bez potrebe za daljnjim ispitivanjem,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Smatra se da metalni nosači žbuke i profili za unutarnje žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-1, metalni nosači žbuke i profili za vanjsko žbukanje obuhvaćeni usklađenom normom EN 13658-2 te pomoćni i dodatni metalni profili obuhvaćeni usklađenom normom EN 14353, ispunjavaju svojstva razreda E iz Tablice 1. Priloga Odluci 2000/147/EZ bez potrebe za daljnjim ispitivanjem, kada imaju izloženu površinu koja sadržava organske materijale.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 5.

1

(2)  Odluka Komisije 2000/147/EZ od 8. veljače 2000. o provedbi Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s razredbom reakcije na požar građevnih proizvoda (SL L 50, 23.2.2000., str. 14.).

2

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/30

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1294/2014

оd 4. prosinca 2014.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1238/95 u pogledu visine pristojbe za prijavu i pristojbe za ispitivanje koje se plaćaju Uredu Zajednice za biljnu raznolikost

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2100/94 od 27. srpnja 1994. o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu Zajednice (1), a posebno njezin članak 113.,

nakon savjetovanja s Administrativnim vijećem Ureda zajednice za biljnu raznolikost,

budući da:

| (1) | Člankom 7. Uredbe Komisije (EZ) br. 1238/95 (2) utvrđuju se odredbe u pogledu visine pristojbe za prijavu koja se plaća Uredu Zajednice za biljnu raznolikost („Ured”) za obradu prijava za dodjelu oplemenjivačkog prava na biljnu sortu Zajednice. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 7. Uredbe Komisije (EZ) br. 1238/95 (2) utvrđuju se odredbe u pogledu visine pristojbe za prijavu koja se plaća Uredu Zajednice za biljnu raznolikost („Ured”) za obradu prijava za dodjelu oplemenjivačkog prava na biljnu sortu Zajednice.

| (2) | Na temelju iskustva Ureda u pogledu troška povezanog s obradom nevažećih prijava za dodjelu oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice primjereno je smanjiti iznos pristojbe za prijavu koji zadržava Ured. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju iskustva Ureda u pogledu troška povezanog s obradom nevažećih prijava za dodjelu oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice primjereno je smanjiti iznos pristojbe za prijavu koji zadržava Ured.

| (3) | Člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1238/95 i njezinim Prilogom I. utvrđuje se visina pristojbi za pripremu i izvođenje tehničkog ispitivanja sorte koja je predmet prijave za oplemenjivačko pravo na biljnu sortu Zajednice, a koje se plaćaju Uredu („pristojba za ispitivanje”). |
| --- | --- |

(3)

Člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1238/95 i njezinim Prilogom I. utvrđuje se visina pristojbi za pripremu i izvođenje tehničkog ispitivanja sorte koja je predmet prijave za oplemenjivačko pravo na biljnu sortu Zajednice, a koje se plaćaju Uredu („pristojba za ispitivanje”).

| (4) | U pogledu tehničkog ispitivanja sorti za koje se uvijek iznova treba koristiti materijal s posebnim sastojcima za proizvodnju materijala, iskustvo je pokazalo da se trošak tog ispitivanja od slučaja do slučaja može u velikoj mjeri razlikovati. Pristojba za tehničko ispitivanje treba obuhvaćati trošak tehničkog ispitivanja sorte i svakog posebnog sastojka sorte. Stoga u tim slučajevima ne treba utvrditi maksimalni iznos u pogledu pristojbe za tehničko ispitivanje. |
| --- | --- |

(4)

U pogledu tehničkog ispitivanja sorti za koje se uvijek iznova treba koristiti materijal s posebnim sastojcima za proizvodnju materijala, iskustvo je pokazalo da se trošak tog ispitivanja od slučaja do slučaja može u velikoj mjeri razlikovati. Pristojba za tehničko ispitivanje treba obuhvaćati trošak tehničkog ispitivanja sorte i svakog posebnog sastojka sorte. Stoga u tim slučajevima ne treba utvrditi maksimalni iznos u pogledu pristojbe za tehničko ispitivanje.

| (5) | Iskustva u pogledu tehničkog ispitivanja također pokazuju da ukupni iznos pristojbi za ispitivanje koje Ured naplaćuje ne pokriva ukupni iznos pristojbi koje Ured plaća uredima za ispitivanje. Međutim, pristojbama koje naplaćuje Ured trebale bi se u načelu pokriti pristojbe koje Ured plaća. Stoga treba povisiti pristojbe iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1238/95. Istodobno treba pojednostavniti cjenovne skupine navedene u tom Prilogu. |
| --- | --- |

(5)

Iskustva u pogledu tehničkog ispitivanja također pokazuju da ukupni iznos pristojbi za ispitivanje koje Ured naplaćuje ne pokriva ukupni iznos pristojbi koje Ured plaća uredima za ispitivanje. Međutim, pristojbama koje naplaćuje Ured trebale bi se u načelu pokriti pristojbe koje Ured plaća. Stoga treba povisiti pristojbe iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1238/95. Istodobno treba pojednostavniti cjenovne skupine navedene u tom Prilogu.

| (6) | Uredbu (EZ) br. 1238/95 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EZ) br. 1238/95 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za oplemenjivačka prava na biljnu sortu Zajednice, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za oplemenjivačka prava na biljnu sortu Zajednice,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1238/95 mijenja se kako slijedi:

| (1) | U članku 7. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
  „7.   Ako je pristojba za prijavu primljena, ali prijava nije važeća u skladu s člankom 50. osnovne Uredbe, Ured zadržava 200 EUR pristojbe za prijavu, a ostatak vraća kada podnositelja prijave obavijesti o nedostacima u prijavi.” |
| --- | --- |

(1)

U članku 7. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   Ako je pristojba za prijavu primljena, ali prijava nije važeća u skladu s člankom 50. osnovne Uredbe, Ured zadržava 200 EUR pristojbe za prijavu, a ostatak vraća kada podnositelja prijave obavijesti o nedostacima u prijavi.”

| (2) | U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Pristojbe za pripremu i izvođenje tehničkog ispitivanja sorte koja je predmet prijave za oplemenjivačko pravo na biljnu sortu Zajednice (pristojba za ispitivanje) plaćaju se u skladu s Prilogom I. za svako započeto razdoblje rasta. U slučaju sorti za koje se uvijek iznova treba koristiti materijal s posebnim sastojcima za proizvodnju materijala, pristojba za ispitivanje te sorte i svakog sastojka za koje nije dostupan službeni opis i koji se također moraju ispitati utvrđena je u Prilogu I.” |
| --- | --- |

(2)

U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Pristojbe za pripremu i izvođenje tehničkog ispitivanja sorte koja je predmet prijave za oplemenjivačko pravo na biljnu sortu Zajednice (pristojba za ispitivanje) plaćaju se u skladu s Prilogom I. za svako započeto razdoblje rasta. U slučaju sorti za koje se uvijek iznova treba koristiti materijal s posebnim sastojcima za proizvodnju materijala, pristojba za ispitivanje te sorte i svakog sastojka za koje nije dostupan službeni opis i koji se također moraju ispitati utvrđena je u Prilogu I.”

| (3) | Prilog I. izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Prilog I. izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 227, 1.9.1994., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1238/95 od 31. svibnja 1995. o utvrđivanju provedbenih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 2100/94 u pogledu pristojbi koje se plaćaju Uredu Zajednice za biljnu raznolikost (SL L 121, 1.6.1995., str. 31.).

2

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1238/95 zamjenjuje se kako slijedi:

„PRILOG I.

Pristojbe za tehničko ispitivanje iz članka 8.

Pristojba koja se plaća za tehničko ispitivanje sorte sukladno članku 8. određuje se u skladu s tablicom:

| (u EUR) |
| --- |
| | Cjenovna skupina | Pristojba |
| Skupina usjeva |
| 1 | Krumpir | 1 960 |
| 2 | Uljana repica | 1 860 |
| 3 | Trave | 2 210 |
| 4 | Ostali usjevi | 1 430 |
| Skupina voća |
| 5 | Jabuka | 3 210 |
| 6 | Jagoda | 2 740 |
| 7 | Ostale voćne vrste | 2 550 |
| Skupina ukrasnih vrsta |
| 8 | Ukrasne vrste sa živom referentnom zbirkom, testiranja u stakleniku | 2 140 |
| 9 | Ukrasne vrste sa živom referentnom zbirkom, testiranja na otvorenom | 1 960 |
| 10 | Ukrasne vrste bez žive referentne zbirke, testiranja u stakleniku | 1 770 |
| 11 | Ukrasne vrste bez žive referentne zbirke, testiranja na otvorenom | 1 570 |
| 12 | Ukrasne vrste, posebni fitosanitarni uvjeti | 3 040 |
| Skupina povrća |
| 13 | Povrtne vrste, testiranja u stakleniku | 2 150 |
| 14 | Povrtne vrste, testiranja na otvorenom | 1 960” |

(u EUR)

Cjenovna skupina

Pristojba

Skupina usjeva

1

Krumpir

1 960

2

Uljana repica

1 860

3

Trave

2 210

4

Ostali usjevi

1 430

Skupina voća

5

Jabuka

3 210

6

Jagoda

2 740

7

Ostale voćne vrste

2 550

Skupina ukrasnih vrsta

8

Ukrasne vrste sa živom referentnom zbirkom, testiranja u stakleniku

2 140

9

Ukrasne vrste sa živom referentnom zbirkom, testiranja na otvorenom

1 960

10

Ukrasne vrste bez žive referentne zbirke, testiranja u stakleniku

1 770

11

Ukrasne vrste bez žive referentne zbirke, testiranja na otvorenom

1 570

12

Ukrasne vrste, posebni fitosanitarni uvjeti

3 040

Skupina povrća

13

Povrtne vrste, testiranja u stakleniku

2 150

14

Povrtne vrste, testiranja na otvorenom

1 960”

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/33

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1295/2014

оd 4. prosinca 2014.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (2) utvrđuju se pravila o povećanoj razini službenih kontrola koje se provode pri uvozu hrane za životinje i hrane neživotinjskog podrijetla navedene u njezinu Prilogu I. („popis”), na ulaznim mjestima u državna područja navedena u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 669/2009 (2) utvrđuju se pravila o povećanoj razini službenih kontrola koje se provode pri uvozu hrane za životinje i hrane neživotinjskog podrijetla navedene u njezinu Prilogu I. („popis”), na ulaznim mjestima u državna područja navedena u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 882/2004.

| (2) | Člankom 2. Uredbe (EZ) br. 669/2009 utvrđeno je da popis treba redovito revidirati, i to najmanje jednom svaka tri mjeseca, uzimajući u obzir barem izvore informacija iz tog članka. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 2. Uredbe (EZ) br. 669/2009 utvrđeno je da popis treba redovito revidirati, i to najmanje jednom svaka tri mjeseca, uzimajući u obzir barem izvore informacija iz tog članka.

| (3) | Pojava i važnost nedavnih incidenata povezanih s hranom o kojima je dojavljeno sustavom brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje, nalazi revizija u trećim zemljama koje je proveo Ured za hranu i veterinarstvo te tromjesečna izvješća o pošiljkama hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla koje države članice podnose Komisiji u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 669/2009 ukazuju na to da bi se taj popis trebao izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Pojava i važnost nedavnih incidenata povezanih s hranom o kojima je dojavljeno sustavom brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje, nalazi revizija u trećim zemljama koje je proveo Ured za hranu i veterinarstvo te tromjesečna izvješća o pošiljkama hrane i hrane za životinje neživotinjskog podrijetla koje države članice podnose Komisiji u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 669/2009 ukazuju na to da bi se taj popis trebao izmijeniti.

| (4) | Posebno bi se popis trebao izmijeniti brisanjem unosâ za robu za koju raspoložive informacije upućuju na sveukupno zadovoljavajući stupanj sukladnosti s relevantnim zahtjevima sigurnosti predviđenima zakonodavstvom Unije i za koje povećana razina službenih kontrola stoga više nije opravdana. Stoga je potrebno izbrisati unose na popisu koji se odnose na naranče iz Egipta te listove korijandera, bosiljak i metvicu iz Tajlanda. |
| --- | --- |

(4)

Posebno bi se popis trebao izmijeniti brisanjem unosâ za robu za koju raspoložive informacije upućuju na sveukupno zadovoljavajući stupanj sukladnosti s relevantnim zahtjevima sigurnosti predviđenima zakonodavstvom Unije i za koje povećana razina službenih kontrola stoga više nije opravdana. Stoga je potrebno izbrisati unose na popisu koji se odnose na naranče iz Egipta te listove korijandera, bosiljak i metvicu iz Tajlanda.

| (5) | Uz to, popis bi se trebao izmijeniti povećanjem učestalosti službenih kontrola za robu za koju je na temelju istih izvora informacija utvrđena viša razina neusklađenosti s relevantnim zakonodavstvom Unije, čime se povećana razina službenih kontrola opravdava. Unosi na popisu koji se odnose na suhe začine iz Indije, lišće divljeg betel papra iz Indije i Tajlanda te lišće vinove loze iz Turske stoga bi se trebali na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uz to, popis bi se trebao izmijeniti povećanjem učestalosti službenih kontrola za robu za koju je na temelju istih izvora informacija utvrđena viša razina neusklađenosti s relevantnim zakonodavstvom Unije, čime se povećana razina službenih kontrola opravdava. Unosi na popisu koji se odnose na suhe začine iz Indije, lišće divljeg betel papra iz Indije i Tajlanda te lišće vinove loze iz Turske stoga bi se trebali na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Radi osiguravanja dosljednosti i jasnoće, primjereno je Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 zamijeniti tekstom utvrđenim u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Radi osiguravanja dosljednosti i jasnoće, primjereno je Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 zamijeniti tekstom utvrđenim u Prilogu ovoj Uredbi.

| (7) | Uredbu (EZ) br. 669/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbu (EZ) br. 669/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 669/2009 zamjenjuje se tekstom utvrđenim u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 669/2009 od 24. srpnja 2009. o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na povećanu razinu službenih kontrola uvoza određene hrane za životinje i hrane neživotinjskoga podrijetla te o izmjeni Odluke 2006/504/EZ (SL L 194, 25.7.2009., str. 11.).

2

---

PRILOG

„PRILOG I.

Hrana za životinje i hrana neživotinjskog podrijetla koja podliježe povećanoj razini službenih kontrola na određenom ulaznom mjestu

| Hrana za životinje i hrana
  (namjena) | Oznaka KN (1) | Pododjeljak TARIC | Zemlja podrijetla | Opasnost | Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suho grožđe (grožđice)

  (Hrana) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Okratoksin A | 50 |
| — | Kikiriki, u ljusci |

Hrana za životinje i hrana

(namjena)

Oznaka KN (1)

Pododjeljak TARIC

Zemlja podrijetla

Opasnost

Učestalost fizičkih i identifikacijskih pregleda (%)

Suho grožđe (grožđice)

(Hrana)

0806 20

Afganistan (AF)

Okratoksin A

50

—

Kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazil (BR)

Aflatoksini

10

| — | Kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

Kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

Maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Hrana za životinje i hrana)

| — | Grah metraš
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Grah metraš

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (2)

50

| — | Patlidžani |
| --- | --- |

—

Patlidžani

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

Lišće celera (Apium graveolens)

(Hrana – svježe ili rashlađeno začinsko bilje)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (3)

50

Brassica oleracea

(ostale jestive kupusnjače, ‚kineska brokula’) (4)

(Hrana – svježa ili rashlađena)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (5)

50

Čaj, aromatiziran ili nearomatiziran

(Hrana)

0902

Kina (CN)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (6)

10

| — | Patlidžani |
| --- | --- |

—

Patlidžani

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikanska Republika (DO)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (7)

10

| — | Gorka dinja (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Gorka dinja (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

| — | Grah metraš
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Grah metraš

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska Republika (DO)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (7)

20

| — | Paprika (slatka i ostala) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprika (slatka i ostala) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Jagode (svježe)

(Hrana)

0810 10 00

Egipat (EG)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (8)

10

Paprika (slatka i ostala) (Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egipat (EG)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (9)

10

(Hrana – svježa, rashlađena ili smrznuta)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Lišće divljeg betel papra (Piper betle L.)

(Hrana)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

Salmonela (10)

50

Sezamovo sjeme

(Hrana – svježa ili rashlađena)

1207 40 90

Indija (IN)

Salmonela (10)

20

| — | Capsicum annuum, cijeli |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, cijeli

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

Aflatoksini

20

| — | Capsicum annuum, drobljeni ili mljeveni |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, drobljeni ili mljeveni

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Sušeni plodovi roda Capsicum, cijeli, osim slatke paprike (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sušeni plodovi roda Capsicum, cijeli, osim slatke paprike (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muškatni oraščić
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muškatni oraščić

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Hrana – suhi začini)

Enzimi; pripremljeni enzimi

(Hrana za životinje i hrana)

3507

Indija (IN)

Kloramfenikol

50

| — | Muškatni oraščić

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muškatni oraščić

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonezija (ID)

Aflatoksini

20

(Hrana – suhi začini)

| — | Grašak u mahuni (neoljušten) |
| --- | --- |

—

Grašak u mahuni (neoljušten)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenija (KE)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (11)

10

| — | Grah u mahuni (neoljušten) |
| --- | --- |

—

Grah u mahuni (neoljušten)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Hrana – svježa ili rashlađena)

Metvica

(Hrana – svježe ili rashlađeno začinsko bilje)

ex 1211 90 86

30

Maroko (MA)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (12)

10

Sušeni grah

(Hrana)

0713 39 00

Nigerija (NG)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (13)

50

Stolno grožđe

(Hrana – svježa)

0806 10 10

Peru (PE)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (14)

10

Sjemenke lubenice (Egusi, Citrullus lanatus) i proizvodi dobiveni od njih

(Hrana)

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sijera Leone (SL)

Aflatoksini

50

| — | Kikiriki, u ljusci |
| --- | --- |

—

Kikiriki, u ljusci

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoksini

50

| — | Kikiriki, oljušten |
| --- | --- |

—

Kikiriki, oljušten

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maslac od kikirikija |
| --- | --- |

—

Maslac od kikirikija

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran |
| --- | --- |

—

Kikiriki, drukčije pripremljen ili konzerviran

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Hrana za životinje i hrana)

Paprika (osim slatke) (Capsicum spp.)

(Hrana – svježa ili rashlađena)

e0709 60 99

20

Tajland (TH)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (15)

10

Lišće divljeg betel papra (Piper betle L.)

(Hrana)

ex 1404 90 00

10

Tajland (TH)

Salmonela (10)

50

| — | Grah metraš
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Grah metraš

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Tajland (TH)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (16)

20

| — | Patlidžani |
| --- | --- |

—

Patlidžani

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

Suhe marelice

(Hrana)

0813 10 00

Turska (TR)

Sulfiti (17)

10

| — | Slatka paprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Slatka paprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turska (TR)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (18)

10

(Hrana – svježe, rashlađeno ili smrznuto povrće)

Lišće vinove loze

(Hrana)

ex 2008 99 99

11; 19

Turska (TR)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (19)

20

Suho grožđe (grožđice)

(Hrana)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Okratoksin A

50

| — | Listovi korijandera |
| --- | --- |

—

Listovi korijandera

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vijetnam (VN)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (20)

20

| — | Bosiljak (sveti bosiljak, obični bosiljak) |
| --- | --- |

—

Bosiljak (sveti bosiljak, obični bosiljak)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Metvica |
| --- | --- |

—

Metvica

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Peršin |
| --- | --- |

—

Peršin

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Hrana – svježe ili rashlađeno začinsko bilje)

| — | Pitaja |
| --- | --- |

—

Pitaja

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vijetnam (VN)

Ostaci pesticida analizirani multirezidualnim metodama temeljenima na tehnici GC-MS i LC-MS ili metodama za pojedinačne ostatke (20)

20

| — | Bamija |
| --- | --- |

—

Bamija

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

| — | Paprika (osim slatke) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprika (osim slatke) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Hrana – svježa ili rashlađena)

---

(1)  Ako je potrebno ispitati samo određene proizvode pod bilo kojom oznakom KN, a ne postoji nikakva posebna potpodjela pod tom oznakom, oznaka KN obilježava se s ‚ex’.

1

(2)  Posebno ostaci: karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), klorbufama, dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat).

2

(3)  Posebno ostaci: karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), heksakonazola, fentoata, triadimefona i triadimenola (zbroj triadimefona i triadimenola).

3

(4)  Vrste roda Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, kultivar alboglabra. Poznate i kao ‚Kai Lan’, ‚Gai Lan’, ‚Gailan’, ‚Kailan’, ‚Chinese bare Jielan’.

4

Brassica oleracea

(5)  Posebno ostaci: klorfenapira, fipronila (zbroj fipronila + metabolita sulfona (MB46136) izražen kao fipronil), karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), acetamiprida, dimetomorfa i propikonazola.

5

(6)  Posebno ostaci: buprofezina; imidakloprida; fenvalerata i esfenvalerata (zbroj RS i SR izomera); profenofosa; trifluralina; triazofosa; triadimefona i triadimenola (zbroj triadimefona i triadimenola), cipermetrina (cipermetrin uključujući druge mješavine sastavnih izomera (zbroj izomera)).

6

(7)  Posebno ostaci: amitraza (amitraz uključujući metabolite koji sadržavaju udio 2,4 –dimetilanilina izražen kao amitraz), acefata, aldikarba (zbroj aldikarba, njegova sulfoksida i njegova sulfona, izražen kao aldikarb), karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), klorfenapira, klorpirifosa, ditiokarbamati (ditiokarbamati izraženi kao CS2, uključujući maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram i ziram), diafentiurona, diazinona, diklorvosa, dikofola (zbroj p, p′ i o, p′ izomera), dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), endosulfana (zbroj alfa- i beta-izomera i endosulfan-sulfata izražen kao endosulfan), fenamidona, imidakloprida, malationa (zbroj malationa i malaoksona izražen kao malation), metamidofosa, metiokarba (zbroj metiokarba i metiokarb sulfoksida i sulfona, izražen kao metiokarb), metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), monokrotofosa, oksamila, profenofosa, propikonazola, tiabendazola, tiakloprida.

7

(8)  Posebno ostaci: karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), ciflutrina (ciflutrin uključujući druge mješavine sastavnih izomera (zbroj izomera)) ciprodinila, diazinona, dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), etiona, fenitrotiona, fenpropatrina, fludioksonila, heksaflumurona, lambda-cihalotrina, metiokarba (zbroj metiokarba i metiokarb sulfoksida i sulfona, izražen kao metiokarb), metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), oksamila, fentoata, tiofanat-metila.

8

(9)  Posebno ostaci: karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin uključujući druge mješavine sastavnih izomera (zbroj izomera)), ciprokonazola, dikofola (zbroj p, p′ i o, p′ izomera), difenokonazola, dinotefurana, etiona, flusilazola, folpeta, prokloraza (zbroj prokloraza i njegovih metabolita uključujući udio 2,4,6-triklorofenola, izražen kao prokloraz), profenofosa, propikonazola, tiofanat-metila i triforina.

9

(10)  Referentna metoda EN/ISO 6579 ili metoda validirana u odnosu na nju kako je navedeno u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (SL L 338, 22.12.2005., str. 1.).

10

(11)  Posebno ostaci: dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), klorpirifosa, acefata, metamidofosa, metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), diafentiurona, indoksakarba kao zbroj S i R izomera.

11

(12)  Posebno ostaci: klorpirifosa, cipermetrina (cipermetrin uključujući druge mješavine sastavnih izomera (zbroj izomera)), dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), endosulfana (zbroj alfa- i beta-izomera i endosulfan-sulfata izražen kao endosulfan), heksakonazola, paration-metila (zbroj paration-metila i paraokson-metila izražen kao paration-metil), metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), flutriafola, karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), flubendiamida, miklobutanila, malationa (zbroj malationa i malaoksona izražen kao malation).

12

(13)  Posebno ostaci diklorvosa.

13

(14)  Posebno ostaci: dinikonazola, etefona, metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil).

14

(15)  Posebno ostaci: karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), triazofosa, malationa (zbroj malationa i malaoksona izražen kao malation), profenofosa, protiofosa, etiona, karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), triforina, procimidona, formetanata: zbroj formetanata i njegovih soli izražen kao formetanat(hidroklorid).

15

(16)  Posebno ostaci: acefata, karbarila, karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), klorpirifosa, klorpirifos-metila, dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), etiona, malationa (zbroj malationa i malaoksona izražen kao malation), metalaksila i metalaksila-M (metalaksil uključujući druge mješavine sastavnih izomera uključujući metalaksil-M (zbroj izomera)), metamidofosa, metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), monokrotofosa, profenofosa, protiofosa, kvinalfosa, triadimefona i triadimenola (zbroj triadimefona i triadimenola), triazofosa, dikrotofosa, EPN-a, triforina.

16

(17)  Referentne metode: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 ili ISO 5522:1981.

17

(18)  Posebno ostaci: metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), oksamila, karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), klofentezina, diafentiurona, dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), formetanata: zbroj formetanata i njegovih soli izražen kao formetanat(hidroklorid), malationa (zbroj malationa i malaoksona izražen kao malation), procimidona, tetradifona, tiofanat-metila.

18

(19)  Posebno ostaci: azoksistrobina, boskalida, ditiokarbamata (ditiokarbamati izraženi kao CS2, uključujući maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram i ziram), endosulfana (zbroj alfa- i beta-izomera i endosulfan-sulfata izražen kao endosulfan), krezoksim-metila, lambda-cihalotrina, metalaksila i metalaksila-M (metalaksil uključujući druge mješavine sastavnih izomera uključujući metalaksil-M (zbroj izomera)), metoksifenozida, metrafenona, miklobutanila, penkonazola, piraklostrobina, pirimetanila triadimefona i triadimenola (zbroj triadimefona i triadimenola), trifloksistrobina.

19

(20)  Posebno ostaci: karbofurana (zbroj karbofurana i 3-hidroksi-karbofurana izražen kao karbofuran), karbendazima i benomila (zbroj benomila i karbendazima izražen kao karbendazim), klorpirifosa, ditiokarbamata (ditiokarbamati izraženi kao CS2, uključujući maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram i ziram) profenofosa, permetrina (zbroj izomera), heksakonazola, difenokonazola, propikonazola, fipronila (zbroj fipronila + metabolita sulfona (MB46136) izražen kao fipronil), propargita, flusilazola, fentoata, cipermetrina (cipermetrin uključujući druge mješavine sastavnih izomera (zbroj izomera)), metomila i tiodikarba (zbroj metomila i tiodikarba izražen kao metomil), kvinalfosa, pencikurona, metidationa, dimetoata (zbroj dimetoata i ometoata izražen kao dimetoat), fenbukonazola.”

20

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/41

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1296/2014

оd 4. prosinca 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| IL | 114,8 |
| MA | 91,1 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 87,8 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 258,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 135,4 |
| ZZ | 154,5 |
| 0709 93 10 | MA | 67,9 |
| TR | 128,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| SZ | 34,3 |
| TR | 74,4 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 54,7 |
| ZW | 33,1 |
| ZZ | 44,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,2 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 113,7 |
| JM | 168,3 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 119,3 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 76,5 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | BA | 32,4 |
| BR | 53,8 |
| CA | 134,8 |
| CL | 78,6 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 94,8 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 174,9 |
| ZZ | 128,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

64,0

IL

114,8

MA

91,1

TR

81,4

ZZ

87,8

0707 00 05

AL

53,8

JO

258,6

MA

170,1

TR

135,4

ZZ

154,5

0709 93 10

MA

67,9

TR

128,2

ZZ

98,1

0805 10 20

AR

35,3

SZ

34,3

TR

74,4

UY

32,9

ZA

54,7

ZW

33,1

ZZ

44,1

0805 20 10

MA

73,2

ZZ

73,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

113,7

JM

168,3

TR

76,0

ZZ

119,3

0805 50 10

AL

64,4

TR

76,5

ZZ

70,5

0808 10 80

BA

32,4

BR

53,8

CA

134,8

CL

78,6

MK

38,0

NZ

96,9

US

94,8

ZZ

75,6

0808 30 90

CN

81,0

TR

174,9

ZZ

128,0

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

DIREKTIVE

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/44

---

PROVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE 2014/105/EU

оd 4. prosinca 2014.

o izmjeni direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ odnosno članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorti poljoprivrednih biljnih vrsta i vrsta povrća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu sorti poljoprivrednih biljnih vrsta (1), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (2), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točke (a) i (b),

budući da:

| (1) | Direktive Komisije 2003/90/EZ (3) i 2003/91/EZ (4) donesene su kako bi se osiguralo da su sorte koje države članice uvrštavaju u svoje nacionalne kataloge u skladu sa smjernicama koje je utvrdio Ured Zajednice za biljnu raznolikost (CPVO) u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti pregledom raznih vrsta i minimalnih uvjeta za pregled sorti, ako takve smjernice postoje. Kada je riječ o ostalim sortama, tim se direktivama predviđa primjena smjernica Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV). |
| --- | --- |

(1)

Direktive Komisije 2003/90/EZ (3) i 2003/91/EZ (4) donesene su kako bi se osiguralo da su sorte koje države članice uvrštavaju u svoje nacionalne kataloge u skladu sa smjernicama koje je utvrdio Ured Zajednice za biljnu raznolikost (CPVO) u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti pregledom raznih vrsta i minimalnih uvjeta za pregled sorti, ako takve smjernice postoje. Kada je riječ o ostalim sortama, tim se direktivama predviđa primjena smjernica Međunarodne unije za zaštitu novih biljnih sorti (UPOV).

| (2) | CPVO i UPOV u međuvremenu su utvrdili dodatne smjernice i ažurirali postojeće smjernice. |
| --- | --- |

(2)

CPVO i UPOV u međuvremenu su utvrdili dodatne smjernice i ažurirali postojeće smjernice.

| (3) | Direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktive 2003/90/EZ i 2003/91/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za sjeme i reprodukcijski materijal u poljoprivredi, hortikulturi i šumarstvu,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Prilozi I. i II. Direktivi 2003/90/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela A Priloga ovoj Direktivi.

Članak 2.

Prilozi Direktivi 2003/91/EZ zamjenjuju se tekstom iz dijela B Priloga ovoj Direktivi.

Članak 3.

Za ispitivanja započeta prije 1. siječnja 2016. države članice mogu primjenjivati verzije direktiva 2003/90/EZ i 2003/91/EZ koje su se primjenjivale prije nego što su izmijenjene ovom Direktivom.

Članak 4.

Države članice najkasnije do 31. prosinca 2015. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One te odredbe primjenjuju od 1. siječnja 2016.

Kad države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.

Članak 5.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 6.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 193, 20.7.2002., str. 1.

1

(2)  SL L 193, 20.7.2002., str. 33.

2

(3)  Direktiva Komisije 2003/90/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/53/EZ u pogledu minimalnih karakteristika koje se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 254, 8.10.2003., str. 7.).

3

(4)  Direktiva Komisije 2003/91/EZ od 6. listopada 2003. o utvrđivanju provedbenih mjera za potrebe članka 7. Direktive Vijeća 2002/55/EZ u pogledu minimalnih obilježja koja se moraju obuhvatiti ispitivanjem i minimalnih uvjeta za pregled nekih sorata povrća (SL L 254, 8.10.2003., str. 11.).

4

---

PRILOG

DIO A

PRILOG I.

Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati protokolima CPVO-a za ispitivanje

| Znanstveni naziv | Uobičajeni naziv | Protokol CPVO-a |
| --- | --- | --- |
| Festuca filiformis Pourr. | Uskolisna vlasulja ovčja | TP 67/1 od 23.6.2011. |
| Festuca ovina L. | Vlasulja ovčja | TP 67/1 od 23.6.2011. |
| Festuca rubra L. | Vlasulja nacrvena | TP 67/1 od 23.6.2011. |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | Oštrolisna vlasulja | TP 67/1 od 23.6.2011. |
| Lolium multiflorum Lam. | Ljulj talijanski | TP 4/1 od 23.6.2011. |
| Lolium perenne L. | Ljulj engleski | TP 4/1 od 23.6.2011. |
| Lolium × boucheanum Kunth | Ljulj oldenburški | TP 4/1 od 23.6.2011. |
| Pisum sativum L. | Stočni grašak | TP 7/2 od 11.3.2010. |
| Brassica napus L. | Uljana repica | TP 36/2 od 16.11.2011. |
| Cannabis sativa L. | Konoplja | TP 276/1 od 28.11.2012. |
| Helianthus annuus L. | Suncokret | TP 81/1 od 31.10.2002. |
| Linum usitatissimum L. | Lan/sjeme lana | TP 57/2 od 19.3.2014. |
| Avena nuda L. | Golozrna zob | TP 20/1 od 6.11.2003. |
| Avena sativa L. (uključuje A. byzantina K. Koch) | Zob i crvena zob | TP 20/1 od 6.11.2003. |
| Hordeum vulgare L. | Ječam | TP 19/3 od 21.3.2012. |
| Oryza sativa L. | Riža | TP 16/2 od 21.3.2012. |
| Secale cereale L. | Raž | TP 58/1 od 31.10.2002. |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | Hibridi nastali križanjem vrsta iz roda Triticum i vrsta iz roda Secale | TP 121/2 rev. 1. od 16.2.2011. |
| Triticum aestivum L. | Pšenica | TP 3/4 rev. 2. od 16.2.2011. |
| Triticum durum Desf. | Tvrda pšenica | TP 120/3 od 19.3.2014. |
| Zea mays L. | Kukuruz | TP 2/3 od 11.3.2010. |
| Solanum tuberosum L. | Krumpir | TP 23/2 od 1.12.2005. |

Znanstveni naziv

Uobičajeni naziv

Protokol CPVO-a

Festuca filiformis Pourr.

Uskolisna vlasulja ovčja

TP 67/1 od 23.6.2011.

Festuca ovina L.

Vlasulja ovčja

TP 67/1 od 23.6.2011.

Festuca rubra L.

Vlasulja nacrvena

TP 67/1 od 23.6.2011.

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

Oštrolisna vlasulja

TP 67/1 od 23.6.2011.

Lolium multiflorum Lam.

Ljulj talijanski

TP 4/1 od 23.6.2011.

Lolium perenne L.

Ljulj engleski

TP 4/1 od 23.6.2011.

Lolium × boucheanum Kunth

Ljulj oldenburški

TP 4/1 od 23.6.2011.

Pisum sativum L.

Stočni grašak

TP 7/2 od 11.3.2010.

Brassica napus L.

Uljana repica

TP 36/2 od 16.11.2011.

Cannabis sativa L.

Konoplja

TP 276/1 od 28.11.2012.

Helianthus annuus L.

Suncokret

TP 81/1 od 31.10.2002.

Linum usitatissimum L.

Lan/sjeme lana

TP 57/2 od 19.3.2014.

Avena nuda L.

Golozrna zob

TP 20/1 od 6.11.2003.

Avena sativa L. (uključuje A. byzantina K. Koch)

Zob i crvena zob

TP 20/1 od 6.11.2003.

Hordeum vulgare L.

Ječam

TP 19/3 od 21.3.2012.

Oryza sativa L.

Riža

TP 16/2 od 21.3.2012.

Secale cereale L.

Raž

TP 58/1 od 31.10.2002.

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

Hibridi nastali križanjem vrsta iz roda Triticum i vrsta iz roda Secale

TP 121/2 rev. 1. od 16.2.2011.

Triticum aestivum L.

Pšenica

TP 3/4 rev. 2. od 16.2.2011.

Triticum durum Desf.

Tvrda pšenica

TP 120/3 od 19.3.2014.

Zea mays L.

Kukuruz

TP 2/3 od 11.3.2010.

Solanum tuberosum L.

Krumpir

TP 23/2 od 1.12.2005.

Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

PRILOG II.

Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje

| Znanstveni naziv | Uobičajeni naziv | Smjernice UPOV-a |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Stočna repa | TG/150/3 od 4.11.1994. |
| Agrostis canina L. | Rosulja pasja | TG/30/6 od 12.10.1990. |
| Agrostis gigantea Roth. | Rosulja bijela | TG/30/6 od 12.10.1990. |
| Agrostis stolonifera L. | Rosulja vriježasta | TG/30/6 od 12.10.1990. |
| Agrostis capillaris L. | Obična rosulja | TG/30/6 od 12.10.1990. |
| Bromus catharticus Vahl | Stoklasa štraderova | TG/180/3 od 4.4.2001. |
| Bromus sitchensis Trin. | Stoklasa zobena | TG/180/3 od 4.4.2001. |
| Dactylis glomerata L. | Klupčasta oštrica | TG/31/8 od 17.4.2002. |
| Festuca arundinacea Schreb. | Vlasulja barska | TG/39/8 od 17.4.2002. |
| Festuca pratensis Huds. | Vlasulja livadna | TG/39/8 od 17.4.2002. |
| xFestulolium Asch. et Graebn. | Hibridi nastali križanjem vrsta roda Festuca s vrstama roda Lolium | TG/243/1 od 9.4.2008. |
| Phleum nodosum L. | Mačji repak Bertolonijev | TG/34/6 od 7.11.1984. |
| Phleum pratense L. | Mačji repak | TG/34/6 od 7.11.1984. |
| Poa pratensis L. | Vlasnjača livadna | TG/33/7 od 9.4.2014. |
| Lotus corniculatus L. | Smiljkita roškasta | TG 193/1 od 9.4.2008. |
| Lupinus albus L. | Lupina bijela slatka | TG/66/4 od 31.3.2004. |
| Lupinus angustifolius L. | Lupina uskolisna | TG/66/4 od 31.3.2004. |
| Lupinus luteus L. | Lupina slatka | TG/66/4 od 31.3.2004. |
| Medicago sativa L. | Lucerna | TG/6/5 od 6.4.2005. |
| Medicago × varia T. Martyn | Bastardna lucerna | TG/6/5 od 6.4.2005. |
| Trifolium pratense L. | Djetelina crvena | TG/5/7 od 4.4.2001. |
| Trifolium repens L. | Djetelina bijela | TG/38/7 od 9.4.2003. |
| Vicia faba L. | Stočni bob | TG/8/6 od 17.4.2002. |
| Vicia sativa L. | Grahorica jara | TG/32/7 od 20.3.2013. |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | Stočna koraba | TG/89/6rev. od 4.4.2001. + 1.4.2009. |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | Uljana rotkva | TG/178/3 od 4.4.2001. |
| Arachis hypogaea L. | Orašac/Kikiriki | TG/93/4 od 9.4.2014. |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Krmna ogrštica | TG/185/3 od 17.4.2002. |
| Carthamus tinctorius L. | Šafranika | TG/134/3 od 12.10.1990. |
| Gossypium spp. | Pamuk | TG/88/6 od 4.4.2001. |
| Papaver somniferum L. | Mak | TG/166/4 od 9.4.2014. |
| Sinapis alba L. | Gorušica bijela | TG/179/3 od 4.4.2001. |
| Glycine max (L.) Merr. | Soja | TG/80/6 od 1.4.1998. |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | Sirak | TG/122/3 od 6.10.1989. |

Znanstveni naziv

Uobičajeni naziv

Smjernice UPOV-a

Beta vulgaris L.

Stočna repa

TG/150/3 od 4.11.1994.

Agrostis canina L.

Rosulja pasja

TG/30/6 od 12.10.1990.

Agrostis gigantea Roth.

Rosulja bijela

TG/30/6 od 12.10.1990.

Agrostis stolonifera L.

Rosulja vriježasta

TG/30/6 od 12.10.1990.

Agrostis capillaris L.

Obična rosulja

TG/30/6 od 12.10.1990.

Bromus catharticus Vahl

Stoklasa štraderova

TG/180/3 od 4.4.2001.

Bromus sitchensis Trin.

Stoklasa zobena

TG/180/3 od 4.4.2001.

Dactylis glomerata L.

Klupčasta oštrica

TG/31/8 od 17.4.2002.

Festuca arundinacea Schreb.

Vlasulja barska

TG/39/8 od 17.4.2002.

Festuca pratensis Huds.

Vlasulja livadna

TG/39/8 od 17.4.2002.

xFestulolium Asch. et Graebn.

Hibridi nastali križanjem vrsta roda Festuca s vrstama roda Lolium

TG/243/1 od 9.4.2008.

Phleum nodosum L.

Mačji repak Bertolonijev

TG/34/6 od 7.11.1984.

Phleum pratense L.

Mačji repak

TG/34/6 od 7.11.1984.

Poa pratensis L.

Vlasnjača livadna

TG/33/7 od 9.4.2014.

Lotus corniculatus L.

Smiljkita roškasta

TG 193/1 od 9.4.2008.

Lupinus albus L.

Lupina bijela slatka

TG/66/4 od 31.3.2004.

Lupinus angustifolius L.

Lupina uskolisna

TG/66/4 od 31.3.2004.

Lupinus luteus L.

Lupina slatka

TG/66/4 od 31.3.2004.

Medicago sativa L.

Lucerna

TG/6/5 od 6.4.2005.

Medicago × varia T. Martyn

Bastardna lucerna

TG/6/5 od 6.4.2005.

Trifolium pratense L.

Djetelina crvena

TG/5/7 od 4.4.2001.

Trifolium repens L.

Djetelina bijela

TG/38/7 od 9.4.2003.

Vicia faba L.

Stočni bob

TG/8/6 od 17.4.2002.

Vicia sativa L.

Grahorica jara

TG/32/7 od 20.3.2013.

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Stočna koraba

TG/89/6rev. od 4.4.2001. + 1.4.2009.

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

Uljana rotkva

TG/178/3 od 4.4.2001.

Arachis hypogaea L.

Orašac/Kikiriki

TG/93/4 od 9.4.2014.

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Krmna ogrštica

TG/185/3 od 17.4.2002.

Carthamus tinctorius L.

Šafranika

TG/134/3 od 12.10.1990.

Gossypium spp.

Pamuk

TG/88/6 od 4.4.2001.

Papaver somniferum L.

Mak

TG/166/4 od 9.4.2014.

Sinapis alba L.

Gorušica bijela

TG/179/3 od 4.4.2001.

Glycine max (L.) Merr.

Soja

TG/80/6 od 1.4.1998.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Sirak

TG/122/3 od 6.10.1989.

Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).

DIO B

PRILOG I.

Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (a) koje moraju udovoljavati protokolima CPVO-a za ispitivanje

| Znanstveni naziv | Uobičajeni naziv | Protokol CPVO-a |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (skupina cepa) | Luk | TP 46/2 od 1.4.2009. |
| Allium cepa L. (skupina aggregatum) | Luk kozjak | TP 46/2 od 1.4.2009. |
| Allium fistulosum L. | Luk zimski | TP 161/1 od 11.3.2010. |
| Allium porrum L. | Poriluk | TP 85/2 od 1.4.2009. |
| Allium sativum L. | Češnjak (bijeli luk) | TP 162/1 od 25.3.2004. |
| Allium schoenoprasum L. | Luk vlasac | TP 198/1 od 1.4.2009. |
| Apium graveolens L. | Celer | TP 82/1 od 13.3.2008. |
| Apium graveolens L. | Celer korjenaš | TP 74/1 od 13.3.2008. |
| Asparagus officinalis L. | Šparoga | TP 130/2 od 16.2.2011. |
| Beta vulgaris L. | Cikla, uključujući i Cheltenham repu | TP 60/1 od 1.4.2009. |
| Brassica oleracea L. | Kelj lisnati | TP 90/1 od 16.2.2011. |
| Brassica oleracea L. | Cvjetača | TP 45/2 od 11.3.2010. |
| Brassica oleracea L. | Brokula ili kalabrijska brokula | TP 151/2 od 21.3.2007. |
| Brassica oleracea L. | Kelj pupčar | TP 54/2 od 1.12.2005. |
| Brassica oleracea L. | Korabica | TP 65/1 od 25.3.2004. |
| Brassica oleracea L. | Kelj grmoliki, kupus bijeli i kupus crveni | TP 48/3 od 16.2.2011. |
| Brassica rapa L. | Kineski kupus | TP 105/1 od 13.3.2008. |
| Capsicum annuum L. | Čili paprika ili paprika | TP 76/2 od 21.3.2007. |
| Cichorium endivia L. | Kudrava endivija i endivija širokolisna | TP 118/3 od 19.3.2014. |
| Cichorium intybus L. | Industrijska cikorija | TP 172/2 od 1.12.2005. |
| Cichorium intybus L. | Radič za pospješivanje | TP 173/1 od 25.3.2004. |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Lubenica | TP 142/2 od 19.3.2014. |
| Cucumis melo L. | Dinja | TP 104/2 od 21.3.2007. |
| Cucumis sativus L. | Krastavac i krastavac za konzerviranje | TP 61/2 od 13.3.2008. |
| Cucurbita pepo L. | Tikva ili tikvica | TP 119/1rev. od 19.3.2014. |
| Cynara cardunculus L. | Artičoka i karda | TP 184/2 od 27.2.2013. |
| Daucus carota L. | Mrkva i stočna mrkva | TP 49/3 od 13.3.2008. |
| Foeniculum vulgare Mill. | Komorač | TP 183/1 od 25.3.2004. |
| Lactuca sativa L. | Zelena salata | TP 13/5 od 16.2.2011. |
| Solanum lycopersicum L. | Rajčica | TP 44/4 rev. od 27.2.2013. |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Peršin | TP 136/1 od 21.3.2007. |
| Phaseolus coccineus L. | Grah mnogocvjetni | TP 9/1 od 21.3.2007. |
| Phaseolus vulgaris L. | Grah mahunar niski i grah mahunar visoki | TP 12/4 od 27.2.2013. |
| Pisum sativum L. (partim) | Grašak naboranog sjemena, grašak okruglog sjemena i grašak šećerac | TP 7/2 od 11.3.2010. |
| Raphanus sativus L. | Rotkvica, rotkva | TP 64/2 od 27.2.2013. |
| Solanum melongena L. | Patlidžan | TP 117/1 od 13.3.2008. |
| Spinacia oleracea L. | Špinat | TP 55/5 od 27.2.2013. |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Matovilac | TP 75/2 od 21.3.2007. |
| Vicia faba L. (partim) | Bob | TP Broadbean/1 od 25.3.2004. |
| Zea mays L. (partim) | Slatki kukuruz i kukuruz kokičar | TP 2/3 od 11.3.2010. |
| Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg | Podanci rajčice | TP 294/1 od 19.3.2014. |

Znanstveni naziv

Uobičajeni naziv

Protokol CPVO-a

Allium cepa L. (skupina cepa)

Luk

TP 46/2 od 1.4.2009.

Allium cepa L. (skupina aggregatum)

Luk kozjak

TP 46/2 od 1.4.2009.

Allium fistulosum L.

Luk zimski

TP 161/1 od 11.3.2010.

Allium porrum L.

Poriluk

TP 85/2 od 1.4.2009.

Allium sativum L.

Češnjak (bijeli luk)

TP 162/1 od 25.3.2004.

Allium schoenoprasum L.

Luk vlasac

TP 198/1 od 1.4.2009.

Apium graveolens L.

Celer

TP 82/1 od 13.3.2008.

Apium graveolens L.

Celer korjenaš

TP 74/1 od 13.3.2008.

Asparagus officinalis L.

Šparoga

TP 130/2 od 16.2.2011.

Beta vulgaris L.

Cikla, uključujući i Cheltenham repu

TP 60/1 od 1.4.2009.

Brassica oleracea L.

Kelj lisnati

TP 90/1 od 16.2.2011.

Brassica oleracea L.

Cvjetača

TP 45/2 od 11.3.2010.

Brassica oleracea L.

Brokula ili kalabrijska brokula

TP 151/2 od 21.3.2007.

Brassica oleracea L.

Kelj pupčar

TP 54/2 od 1.12.2005.

Brassica oleracea L.

Korabica

TP 65/1 od 25.3.2004.

Brassica oleracea L.

Kelj grmoliki, kupus bijeli i kupus crveni

TP 48/3 od 16.2.2011.

Brassica rapa L.

Kineski kupus

TP 105/1 od 13.3.2008.

Capsicum annuum L.

Čili paprika ili paprika

TP 76/2 od 21.3.2007.

Cichorium endivia L.

Kudrava endivija i endivija širokolisna

TP 118/3 od 19.3.2014.

Cichorium intybus L.

Industrijska cikorija

TP 172/2 od 1.12.2005.

Cichorium intybus L.

Radič za pospješivanje

TP 173/1 od 25.3.2004.

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Lubenica

TP 142/2 od 19.3.2014.

Cucumis melo L.

Dinja

TP 104/2 od 21.3.2007.

Cucumis sativus L.

Krastavac i krastavac za konzerviranje

TP 61/2 od 13.3.2008.

Cucurbita pepo L.

Tikva ili tikvica

TP 119/1rev. od 19.3.2014.

Cynara cardunculus L.

Artičoka i karda

TP 184/2 od 27.2.2013.

Daucus carota L.

Mrkva i stočna mrkva

TP 49/3 od 13.3.2008.

Foeniculum vulgare Mill.

Komorač

TP 183/1 od 25.3.2004.

Lactuca sativa L.

Zelena salata

TP 13/5 od 16.2.2011.

Solanum lycopersicum L.

Rajčica

TP 44/4 rev. od 27.2.2013.

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Peršin

TP 136/1 od 21.3.2007.

Phaseolus coccineus L.

Grah mnogocvjetni

TP 9/1 od 21.3.2007.

Phaseolus vulgaris L.

Grah mahunar niski i grah mahunar visoki

TP 12/4 od 27.2.2013.

Pisum sativum L. (partim)

Grašak naboranog sjemena, grašak okruglog sjemena i grašak šećerac

TP 7/2 od 11.3.2010.

Raphanus sativus L.

Rotkvica, rotkva

TP 64/2 od 27.2.2013.

Solanum melongena L.

Patlidžan

TP 117/1 od 13.3.2008.

Spinacia oleracea L.

Špinat

TP 55/5 od 27.2.2013.

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Matovilac

TP 75/2 od 21.3.2007.

Vicia faba L. (partim)

Bob

TP Broadbean/1 od 25.3.2004.

Zea mays L. (partim)

Slatki kukuruz i kukuruz kokičar

TP 2/3 od 11.3.2010.

Solanum lycopersicum L. × Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. × Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. × Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg

Podanci rajčice

TP 294/1 od 19.3.2014.

Tekst tih protokola može se pronaći na internetskim stranicama CPVO-a (www.cpvo.europa.eu).

PRILOG II.

Popis vrsta iz članka 1. stavka 2. točke (b) koje moraju udovoljavati smjernicama UPOV-a za ispitivanje

| Znanstveni naziv | Uobičajeni naziv | Smjernice UPOV-a |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Blitva | TG/106/4 od 31.3.2004. |
| Brassica rapa L. | Postrna repa | TG/37/10 od 4.4.2001. |
| Cichorium intybus L. | Lisnati ili glavati radič | TG/154/3 od 18.10.1996. |
| Cucurbita maxima Duchesne | Buča | TG/155/4rev. od 28.3.2007. + 1.4.2009. |
| Rheum rhabarbarum L. | Rabarbara | TG/62/6 od 24.3.1999. |
| Scorzonera hispanica L. | Crni korijen | TG/116/4 od 24.3.2010. |

Znanstveni naziv

Uobičajeni naziv

Smjernice UPOV-a

Beta vulgaris L.

Blitva

TG/106/4 od 31.3.2004.

Brassica rapa L.

Postrna repa

TG/37/10 od 4.4.2001.

Cichorium intybus L.

Lisnati ili glavati radič

TG/154/3 od 18.10.1996.

Cucurbita maxima Duchesne

Buča

TG/155/4rev. od 28.3.2007. + 1.4.2009.

Rheum rhabarbarum L.

Rabarbara

TG/62/6 od 24.3.1999.

Scorzonera hispanica L.

Crni korijen

TG/116/4 od 24.3.2010.

Tekst tih smjernica može se pronaći na internetskim stranicama UPOV-a (www.upov.int).

---

ODLUKE

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/50

---

ODLUKA VIJEĆA

od 1. prosinca 2014.

o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća u pogledu prijedloga izmjene Dodatka I. toj Konvenciji

(2014/871/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je stranka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća koja je usvojena u Helsinkiju 17. ožujka 1992. (1) („Konvencija”). |
| --- | --- |

(1)

Unija je stranka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća koja je usvojena u Helsinkiju 17. ožujka 1992. (1) („Konvencija”).

| (2) | Dodatak I. Konvenciji sadržava kategorije i navedene opasne tvari u svrhu ustanovljenja opasnih djelatnosti. |
| --- | --- |

(2)

Dodatak I. Konvenciji sadržava kategorije i navedene opasne tvari u svrhu ustanovljenja opasnih djelatnosti.

| (3) | U skladu s člankom 26. stavkom 4. Konvencije sve izmjene Dodatka I. Konvenciji postaju punovažne, za one stranke Konvencije koje nisu uložile prigovor, dvanaest mjeseci nakon što je izvršni tajnik obavijestio stranke o prihvaćanju izmjena na Konferenciji stranaka, većinom od devet desetina glasova stranaka koje su nazočne na sastanku i glasuju, pod uvjetom da najmanje šesnaest stranaka nije uložilo prigovor. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 26. stavkom 4. Konvencije sve izmjene Dodatka I. Konvenciji postaju punovažne, za one stranke Konvencije koje nisu uložile prigovor, dvanaest mjeseci nakon što je izvršni tajnik obavijestio stranke o prihvaćanju izmjena na Konferenciji stranaka, većinom od devet desetina glasova stranaka koje su nazočne na sastanku i glasuju, pod uvjetom da najmanje šesnaest stranaka nije uložilo prigovor.

| (4) | Tekst prijedloga izmjene Dodatka I. Konvenciji usuglašen je u okviru Radne skupine za razvoj Konvencije, potvrđen je od strane Ureda Konvencije te će biti predložen za prihvaćanje na osmoj Konferenciji stranaka koja će se održati od 3. do 5. prosinca 2014. u Ženevi. |
| --- | --- |

(4)

Tekst prijedloga izmjene Dodatka I. Konvenciji usuglašen je u okviru Radne skupine za razvoj Konvencije, potvrđen je od strane Ureda Konvencije te će biti predložen za prihvaćanje na osmoj Konferenciji stranaka koja će se održati od 3. do 5. prosinca 2014. u Ženevi.

| (5) | Tom bi se izmjenom Dodatka I. Konvenciji navedeni Dodatak u potpunosti uskladio s Prilogom I. Direktivi 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(5)

Tom bi se izmjenom Dodatka I. Konvenciji navedeni Dodatak u potpunosti uskladio s Prilogom I. Direktivi 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (6) | Izmjenu Dodatka I. Konvenciji trebalo bi stoga odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Izmjenu Dodatka I. Konvenciji trebalo bi stoga odobriti.

| (7) | Unija je u trenutku sklapanja Konvencije izrazila rezerve u vezi s primjenom Konvencije u skladu s unutarnjim pravilima Zajednice. Navedene rezerve temeljile su se na nepodudarnostima između Dodatka I. Konvenciji i važećeg zakonodavstva Unije. Nakon što se izmijeni Dodatak I. Konvenciji tih nepodudarnosti više neće biti. Navedene rezerve trebalo bi stoga ukloniti čim izmjena Dodatka I. Konvenciji postane punovažna, |
| --- | --- |

(7)

Unija je u trenutku sklapanja Konvencije izrazila rezerve u vezi s primjenom Konvencije u skladu s unutarnjim pravilima Zajednice. Navedene rezerve temeljile su se na nepodudarnostima između Dodatka I. Konvenciji i važećeg zakonodavstva Unije. Nakon što se izmijeni Dodatak I. Konvenciji tih nepodudarnosti više neće biti. Navedene rezerve trebalo bi stoga ukloniti čim izmjena Dodatka I. Konvenciji postane punovažna,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na osmoj Konferenciji stranaka Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća sastoji se u tome da se u suštini podrže predložene izmjene Dodatka I. Konvenciji, uključujući njezin ispravak, kako su priložene ovoj Odluci.

Članak 2.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih da u ime Unije povuku preostale rezerve izražene u skladu s Odlukom 98/685/EZ (3) pod uvjetom da izmjene Dodatka I. Konvenciji iz članka 1. ove Odluke postanu punovažne, u skladu s člankom 26. stavkom 4. Konvencije.

Članak 3.

Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednica

B. LORENZIN

---

(1)  SL L 326, 3.12.1998., str. 5.

1

(2)  Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 98/685/EZ od 23. ožujka 1998. o sklapanju Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća (SL L 326, 3.12.1998., str. 1.).

3

---

NACRT ODLUKE O IZMJENI DODATKA I. KONVENCIJI

koji je dostavila Radna skupina za razvoj Konvencije

Konferencija stranaka,

prepoznajući potrebu za ažuriranjem kategorija tvari i smjesa te navedenih tvari i njihovih graničnih količina, kako su sadržane u Dodatku I. Konvenciji o prekograničnim učincima industrijskih nesreća, u svrhu uvođenja kriterija Globalno usklađenoga sustava razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) te održavanja dosljednosti s odgovarajućim zakonodavstvom Europske unije,

uzimajući u obzir svoju odluku o provedbi revidiranja opasnih tvari i njihovih količina kako su sadržane u Dodatku I. te svoju Odluku 2004/4 o osnivanju Radne skupine za razvoj Konvencije,

uvažavajući prijedlog izmjene Dodatka I. koji je Radna skupina izradila na temelju detaljnog preispitivanja,

izmjenjuje Dodatak I. Konvenciji o opasnim tvarima u svrhu ustanovljenja opasnih djelatnosti zamjenjujući ga tekstom navedenim u Dodatku ovoj Odluci.

---

DODATAK

OPASNE TVARI U SVRHU USTANOVLJENJA OPASNIH DJELATNOSTI
   (1)

Ako je tvar ili smjesa navedena u dijelu II. također razvrstana u jednu ili više kategorija iz dijela I., primjenjuje se granična količina iz dijela II.

U svrhu ustanovljenja opasnih djelatnosti stranke uzimaju u obzir stvarna ili očekivana opasna svojstva i/ili količine svih prisutnih opasnih tvari ili opasnih tvari za koje je razumno predvidjeti da mogu nastati za vrijeme gubitka kontrole nad djelatnošću, uključujući djelatnosti skladištenja, u okviru opasne djelatnosti.

Dio I.

Kategorije tvari i smjesa koje nisu izričito navedene u dijelu II.

| Kategorije prema Globalno usklađenom sustavu razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS) | Granična količina
  (u metričkim tonama) |
| --- | --- |
| 1. | Akutna toksičnost 1. kategorije, svi putovi izlaganja (2) |

Kategorije prema Globalno usklađenom sustavu razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS)

Granična količina

(u metričkim tonama)

1.

Akutna toksičnost 1. kategorije, svi putovi izlaganja (2)

20

| 2. | Akutna toksičnost: | 2. kategorija, svi putovi izlaganja (3) |
| --- | --- | --- |

2.

Akutna toksičnost:

2. kategorija, svi putovi izlaganja (3)

| | 3. kategorija, izlaganje inhalacijom (4) |
| --- | --- |

3. kategorija, izlaganje inhalacijom (4)

200

| 3. | Specifična toksičnost za ciljne organe (STOT) – jednokratno izlaganje STOT SE, 1. kategorija (5) |
| --- | --- |

3.

Specifična toksičnost za ciljne organe (STOT) – jednokratno izlaganje STOT SE, 1. kategorija (5)

200

| 4. | Eksplozivi – nestabilni eksplozivi ili eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstan u pododjeljak 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. ili 1.6. poglavlje 2.1.2. prema kriterijima GHS-a ili tvari ili smjese koje imaju eksplozivna svojstva u skladu s ispitnom serijom 2 iz dijela I. Preporuka UN-a o prijevozu opasnih tvari: Priručnik za ispitivanja s kriterijima (Priručnik za ispitivanja s kriterijima) te ne pripadaju razredima opasnosti organskih peroksida ni samoreagirajućih tvari i smjesa (6), (7) |
| --- | --- |

4.

Eksplozivi – nestabilni eksplozivi ili eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstan u pododjeljak 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. ili 1.6. poglavlje 2.1.2. prema kriterijima GHS-a ili tvari ili smjese koje imaju eksplozivna svojstva u skladu s ispitnom serijom 2 iz dijela I. Preporuka UN-a o prijevozu opasnih tvari: Priručnik za ispitivanja s kriterijima (Priručnik za ispitivanja s kriterijima) te ne pripadaju razredima opasnosti organskih peroksida ni samoreagirajućih tvari i smjesa (6), (7)

50

| 5. | Eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstana u pododjeljak 1.4. poglavlje 2.1.2. GHS-a (7), (8) |
| --- | --- |

5.

Eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstana u pododjeljak 1.4. poglavlje 2.1.2. GHS-a (7), (8)

200

| 6. | Zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije (9) |
| --- | --- |

6.

Zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije (9)

50

| 7. | Aerosoli (10) 1. ili 2. kategorije koji sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ili zapaljive tekućine 1. kategorije |
| --- | --- |

7.

Aerosoli (10) 1. ili 2. kategorije koji sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ili zapaljive tekućine 1. kategorije

500 (neto)

| 8. | Aerosoli 1. ili 2. kategorije koji ne sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ni zapaljive tekućine 1. kategorije (11) |
| --- | --- |

8.

Aerosoli 1. ili 2. kategorije koji ne sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ni zapaljive tekućine 1. kategorije (11)

50 000 (neto)

| 9. | Oksidirajući plinovi 1. kategorije (12) |
| --- | --- |

9.

Oksidirajući plinovi 1. kategorije (12)

200

| 10. | Zapaljive tekućine: | zapaljive tekućine 1. kategorije ili |
| --- | --- | --- |

10.

Zapaljive tekućine:

zapaljive tekućine 1. kategorije ili

| | zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta (13) ili |
| --- | --- |

zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta (13) ili

| | druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta (14) |
| --- | --- |

druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta (14)

50

| 11. | Zapaljive tekućine: | zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća (15) ili |
| --- | --- | --- |

11.

Zapaljive tekućine:

zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća (15) ili

| | druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća |
| --- | --- |

druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća

200

| 12. | Zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije koje nisu obuhvaćene točkama 10. i 11 (16) |
| --- | --- |

12.

Zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije koje nisu obuhvaćene točkama 10. i 11 (16)

50 000

| 13. | Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi: | samoreagirajuće tvari i smjese tipa A ili B ili |
| --- | --- | --- |

13.

Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi:

samoreagirajuće tvari i smjese tipa A ili B ili

| | organski peroksidi tipa A ili B (17) |
| --- | --- |

organski peroksidi tipa A ili B (17)

50

| 14. | Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi: | samoreagirajuće tvari i smjese tipa C, D, E ili F ili |
| --- | --- | --- |

14.

Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi:

samoreagirajuće tvari i smjese tipa C, D, E ili F ili

| | organski peroksidi tipa C, D, E ili F (18) |
| --- | --- |

organski peroksidi tipa C, D, E ili F (18)

200

| 15. | Piroforne tekućine i krutine 1. kategorije |
| --- | --- |

15.

Piroforne tekućine i krutine 1. kategorije

200

| 16. | Oksidirajuće tekućine i krutine 1., 2. ili 3. kategorije |
| --- | --- |

16.

Oksidirajuće tekućine i krutine 1., 2. ili 3. kategorije

200

| 17. | Opasno za vodeni okoliš, 1. kategorija akutne toksičnosti ili 1. kategorija kronične toksičnosti (19) |
| --- | --- |

17.

Opasno za vodeni okoliš, 1. kategorija akutne toksičnosti ili 1. kategorija kronične toksičnosti (19)

200

| 18. | Opasno za vodeni okoliš, 2. kategorija kronične toksičnosti (20) |
| --- | --- |

18.

Opasno za vodeni okoliš, 2. kategorija kronične toksičnosti (20)

500

| 19. | Tvari i smjese koje burno reagiraju s vodom, kao što su acetil-klorid i titanijev tetraklorid |
| --- | --- |

19.

Tvari i smjese koje burno reagiraju s vodom, kao što su acetil-klorid i titanijev tetraklorid

500

| 20. | Tvari i smjese koje u dodiru s vodom otpuštaju zapaljive plinove, 1. kategorija (21) |
| --- | --- |

20.

Tvari i smjese koje u dodiru s vodom otpuštaju zapaljive plinove, 1. kategorija (21)

500

| 21. | Tvari i smjese koje u dodiru s vodom oslobađaju toksične plinove (tvari i smjese koje u dodiru s vodom ili vlažnim zrakom otpuštaju plinove razvrstane u 1., 2. ili 3. kategoriju akutne toksičnosti, kao što su aluminijev fosfid i fosforov pentasulfid) |
| --- | --- |

21.

Tvari i smjese koje u dodiru s vodom oslobađaju toksične plinove (tvari i smjese koje u dodiru s vodom ili vlažnim zrakom otpuštaju plinove razvrstane u 1., 2. ili 3. kategoriju akutne toksičnosti, kao što su aluminijev fosfid i fosforov pentasulfid)

200

Dio II.

Navedene tvari

| Tvar | Granična količina
  (u metričkim tonama) |
| --- | --- |
| 1.a | Amonijev nitrat (22) |

Tvar

Granična količina

(u metričkim tonama)

1.a

Amonijev nitrat (22)

10 000

| 1.b | Amonijev nitrat (23) |
| --- | --- |

1.b

Amonijev nitrat (23)

5 000

| 1.c | Amonijev nitrat (24) |
| --- | --- |

1.c

Amonijev nitrat (24)

2 500

| 1.d | Amonijev nitrat (25) |
| --- | --- |

1.d

Amonijev nitrat (25)

50

| 2.a | Kalijev nitrat (26) |
| --- | --- |

2.a

Kalijev nitrat (26)

10 000

| 2.b | Kalijev nitrat (27) |
| --- | --- |

2.b

Kalijev nitrat (27)

5 000

| 3. | Arsenov pentoksid, arsenova (V) kiselina i/ili soli |
| --- | --- |

3.

Arsenov pentoksid, arsenova (V) kiselina i/ili soli

2

| 4. | Arsenov trioksid, arsenasta (III) kiselina i/ili soli |
| --- | --- |

4.

Arsenov trioksid, arsenasta (III) kiselina i/ili soli

0,1

| 5. | Brom |
| --- | --- |

5.

Brom

100

| 6. | Klor |
| --- | --- |

6.

Klor

25

| 7. | Spojevi nikla u obliku praha koji se može udisati: niklov monoksid, niklov dioksid, niklov sulfid, triniklov disulfid, diniklov trioksid |
| --- | --- |

7.

Spojevi nikla u obliku praha koji se može udisati: niklov monoksid, niklov dioksid, niklov sulfid, triniklov disulfid, diniklov trioksid

1

| 8. | Etilenimin |
| --- | --- |

8.

Etilenimin

20

| 9. | Fluor |
| --- | --- |

9.

Fluor

20

| 10. | Formaldehid (koncentracija ≥ 90 %) |
| --- | --- |

10.

Formaldehid (koncentracija ≥ 90 %)

50

| 11. | Vodik |
| --- | --- |

11.

Vodik

50

| 12. | Klorovodik (ukapljeni plin) |
| --- | --- |

12.

Klorovodik (ukapljeni plin)

250

| 13. | Olovni alkili |
| --- | --- |

13.

Olovni alkili

50

| 14. | Ukapljeni zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije (uključujući ukapljeni naftni plin) i prirodni plin (28) |
| --- | --- |

14.

Ukapljeni zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije (uključujući ukapljeni naftni plin) i prirodni plin (28)

200

| 15. | Acetilen |
| --- | --- |

15.

Acetilen

50

| 16. | Etilen oksid |
| --- | --- |

16.

Etilen oksid

50

| 17. | Propilen oksid |
| --- | --- |

17.

Propilen oksid

50

| 18. | Metanol |
| --- | --- |

18.

Metanol

5 000

| 19. | 4,4′-metilen bis (2-kloranilin) i/ili soli, u prahu |
| --- | --- |

19.

4,4′-metilen bis (2-kloranilin) i/ili soli, u prahu

0,01

| 20. | Metil izocijanat |
| --- | --- |

20.

Metil izocijanat

0,15

| 21. | Kisik |
| --- | --- |

21.

Kisik

2 000

| 22. | Toluen diizocijanat (2,4-toluen diizocijanat i 2,6-toluen diizocijanat) |
| --- | --- |

22.

Toluen diizocijanat (2,4-toluen diizocijanat i 2,6-toluen diizocijanat)

100

| 23. | Karbonil diklorid (fozgen) |
| --- | --- |

23.

Karbonil diklorid (fozgen)

0,75

| 24. | Arsin (arsenov trihidrid) |
| --- | --- |

24.

Arsin (arsenov trihidrid)

1

| 25. | Fosfin (fosforov trihidrid) |
| --- | --- |

25.

Fosfin (fosforov trihidrid)

1

| 26. | Sumporov diklorid |
| --- | --- |

26.

Sumporov diklorid

1

| 27. | Sumporov trioksid |
| --- | --- |

27.

Sumporov trioksid

75

| 28. | Poliklorirani dibenzofurani i poliklorirani dibenzodioksini (uključujući tetraklorirani dibenzodioksin (TCDD)), izračunati kao ekvivalent TCDD-a (29) |
| --- | --- |

28.

Poliklorirani dibenzofurani i poliklorirani dibenzodioksini (uključujući tetraklorirani dibenzodioksin (TCDD)), izračunati kao ekvivalent TCDD-a (29)

0,001

| 29. | Sljedeće karcinogene tvari ili smjese koje sadržavaju sljedeće karcinogene tvari u koncentracijama većima od 5 % masenog udjela:
  4-aminobifenil i/ili njegove soli, benzotriklorid, benzidin i/ili soli, bis(klorometil) eter, klorometil metil eter, 1,2-dibromoetan, dietil sulfat, dimetil sulfat, dimetilkarbamoil klorid, 1,2-dibromo-3-kloropropan, 1,2-dimetilhidrazin, dimetilnitrozamin, heksametilfosforov triamid, hidrazin, 2-naftilamin i/ili soli, 4-nitrodifenil i 1,3-propansulton |
| --- | --- |

29.

Sljedeće karcinogene tvari ili smjese koje sadržavaju sljedeće karcinogene tvari u koncentracijama većima od 5 % masenog udjela:

4-aminobifenil i/ili njegove soli, benzotriklorid, benzidin i/ili soli, bis(klorometil) eter, klorometil metil eter, 1,2-dibromoetan, dietil sulfat, dimetil sulfat, dimetilkarbamoil klorid, 1,2-dibromo-3-kloropropan, 1,2-dimetilhidrazin, dimetilnitrozamin, heksametilfosforov triamid, hidrazin, 2-naftilamin i/ili soli, 4-nitrodifenil i 1,3-propansulton

2

| 30. | Naftni derivati i alternativna goriva:






  (a) | benzini i ligroini; |
| --- | --- | --- |

30.

Naftni derivati i alternativna goriva:

(a)

benzini i ligroini;

| (b) | kerozini (uključujući goriva za mlazne motore); |
| --- | --- |

(b)

kerozini (uključujući goriva za mlazne motore);

| (c) | plinska ulja (uključujući dizel goriva, loživa ulja za domaćinstva i mješavine plinskih ulja); |
| --- | --- |

(c)

plinska ulja (uključujući dizel goriva, loživa ulja za domaćinstva i mješavine plinskih ulja);

| (d) | teška loživa ulja; |
| --- | --- |

(d)

teška loživa ulja;

| (e) | alternativna goriva s istim namjenama i sličnim svojstvima s obzirom na zapaljivost i opasnosti za okoliš kao i proizvodi iz točaka od (a) do (d) |
| --- | --- |

(e)

alternativna goriva s istim namjenama i sličnim svojstvima s obzirom na zapaljivost i opasnosti za okoliš kao i proizvodi iz točaka od (a) do (d)

25 000

| 31. | Bezvodni amonijak |
| --- | --- |

31.

Bezvodni amonijak

200

| 32. | Borov trifluorid |
| --- | --- |

32.

Borov trifluorid

20

| 33. | Vodikov sulfid |
| --- | --- |

33.

Vodikov sulfid

20

| 34. | Piperidin |
| --- | --- |

34.

Piperidin

200

| 35. | Bis(2-dimetilaminoetil) (metil)amin |
| --- | --- |

35.

Bis(2-dimetilaminoetil) (metil)amin

200

| 36. | 3-(2-etilheksiloksi)propilamin |
| --- | --- |

36.

3-(2-etilheksiloksi)propilamin

200

| 37. | Smjese natrijeva hipoklorita koje su razvrstane u 1. kategoriju akutne toksičnosti za vodeni okoliš [H400], koje sadržavaju < 5 % aktivnog klora i nisu razvrstane ni u jednu drugu kategoriju opasnosti iz dijela 1. Dodatka I. (30) |
| --- | --- |

37.

Smjese natrijeva hipoklorita koje su razvrstane u 1. kategoriju akutne toksičnosti za vodeni okoliš [H400], koje sadržavaju < 5 % aktivnog klora i nisu razvrstane ni u jednu drugu kategoriju opasnosti iz dijela 1. Dodatka I. (30)

500

| 38. | Propilamin (31) |
| --- | --- |

38.

Propilamin (31)

2 000

| 39. | Terc-butil akrilat (31) |
| --- | --- |

39.

Terc-butil akrilat (31)

500

| 40. | 2-metil-3-butennitril (31) |
| --- | --- |

40.

2-metil-3-butennitril (31)

2 000

| 41. | Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5,-tiadiazin-2-tion (dazomet) (31) |
| --- | --- |

41.

Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5,-tiadiazin-2-tion (dazomet) (31)

200

| 42. | Metil akrilat (31) |
| --- | --- |

42.

Metil akrilat (31)

2 000

| 43. | Metilpiridin (31) |
| --- | --- |

43.

Metilpiridin (31)

2 000

| 44. | Brom-3-kloropropan (31) |
| --- | --- |

44.

Brom-3-kloropropan (31)

2 000

Ispravak

| 1. | Dodatak, dio I., stavka 8.
  Umjesto Aerosoli treba stajati Aerosoli (10) |
| --- | --- |

1.

Dodatak, dio I., stavka 8.

Umjesto Aerosoli treba stajati Aerosoli (10)

| 2. | Dodatak, dio I., stavka 11., posljednji redak
  Umjesto opasnosti od industrijskih nesreća treba stajati opasnosti od industrijskih nesreća (14) |
| --- | --- |

2.

Dodatak, dio I., stavka 11., posljednji redak

Umjesto opasnosti od industrijskih nesreća treba stajati opasnosti od industrijskih nesreća (14)

| 3. | Dodatak, dio II., stavka 43.
  Umjesto Metilpiridin (31) treba stajati 3-Metilpiridin (31) |
| --- | --- |

3.

Dodatak, dio II., stavka 43.

Umjesto Metilpiridin (31) treba stajati 3-Metilpiridin (31)

| 4. | Dodatak, bilješke 13, 15 i 16
  Umjesto poglavlja 2.4.2. treba stajati poglavlja 2.6.2. |
| --- | --- |

4.

Dodatak, bilješke 13, 15 i 16

Umjesto poglavlja 2.4.2. treba stajati poglavlja 2.6.2.

---

(1)  Kriteriji u skladu s Globalno usklađenim sustavom razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). Stranke bi se trebale koristiti tim kriterijima prilikom razvrstavanja tvari ili smjesa za potrebe dijela I. ovog Dodatka, osim ako su u okviru nacionalnog zakonodavstva doneseni drugi obvezujući kriteriji. Sa smjesama se postupa na isti način kao i s čistim tvarima, pod uvjetom da im koncentracije ostaju unutar graničnih vrijednosti koje su utvrđene prema njihovim svojstvima u skladu s GHS-om, osim ako je točno naveden njihov sastav u postocima ili drugi opis.

(2)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 3.1.2. i 3.1.3. GHS-a.

(3)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 3.1.2. i 3.1.3. GHS-a.

(4)  Tvari koje su razvrstane u 3. kategoriju akutne toksičnosti oralnim putem razvrstavaju se u unos 2. „Akutna toksičnost” u slučaju da ih nije moguće razvrstati ni na temelju akutne inhalacijske toksičnosti, ni na temelju akutne dermalne toksičnosti, na primjer zbog nedostatka jasnih podataka o njihovoj inhalacijskoj i dermalnoj toksičnosti.

(5)  Tvari koje imaju značajno toksično djelovanje na ljude odnosno za koje se na temelju dokaza iz istraživanja na pokusnim životinjama može pretpostaviti da mogu imati značajno toksično djelovanje na ljude nakon jednokratnog izlaganja. Daljnje smjernice nalaze se na slici 3.8.1. i u tablici 3.8.1. dijela 3. GHS-a.

(6)  Ispitivanje eksplozivnih svojstava tvari i smjesa potrebno je samo ako je postupkom kontrole u skladu s dijelom 3. Dodatkom 6. Priručnika za ispitivanja s kriterijima utvrđeno da bi tvar ili smjesa mogla imati eksplozivna svojstva.

(7)  Razred opasnosti „Eksplozivi” uključuje eksplozivne proizvode. Ako je količina eksplozivne tvari ili smjese sadržane u proizvodu poznata, ta se količina razmatra za potrebe ove Konvencije. Ako količina eksplozivne tvari ili smjese sadržane u proizvodu nije poznata, tada se za potrebe ove Konvencije čitav proizvod smatra eksplozivnim.

(8)  Ako su eksplozivi iz pododjeljka 1.4. nezapakirani ili prepakirani, razvrstavaju se u unos 4. (Eksplozivi), osim ako se dokaže da opasnost još uvijek odgovara pododjeljku 1.4. u skladu s GHS-om.

(9)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.2.2. GHS-a.

(10)  Aerosoli se razvrstavaju u skladu s kriterijima navedenima u poglavlju 2.3. GHS-a i u dijelu III. odjeljku 31. Priručnika za ispitivanja s kriterijima na koji se u njemu upućuje.

(11)  Za uvrštavanje u ovaj unos potrebno je dokazati da aerosolni raspršivač ne sadržava zapaljivi plin 1. ili 2. kategorije ni zapaljivu tekućinu 1. kategorije.

(12)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a.

(13)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a.

(14)  Tekućine s plamištem iznad 35 °C mogu se smatrati nezapaljivim tekućinama za neke regulatorne potrebe (npr. prijevoz) ako su rezultati ispitivanja podržavanja gorenja L.2, prema dijelu III. odjeljku 32. Priručnika za ispitivanja s kriterijima, negativni. To, međutim, ne vrijedi u izmijenjenim uvjetima, kao što su visoka temperatura ili tlak, i stoga su takve tekućine uključene u ovaj unos.

(15)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a.

(16)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a.

(17)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.8.2. i 2.15.2,2. GHS-a.

(18)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.8.2. i 2.15.2,2. GHS-a.

(19)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 4.1.2. GHS-a.

(20)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 4.1.2. GHS-a.

(21)  U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.12.2. GHS-a.

(22)  Amonijev nitrat (10 000): gnojiva sposobna za samoodrživu razgradnju.

Odnosi se na složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata (složena/kombinirana gnojiva koja sadržavaju amonijev nitrat s fosfatom i/ili potašom) sposobna za samoodrživu razgradnju prema ispitivanju u koritu (vidjeti Priručnik za ispitivanja s kriterijima, dio III. pododjeljak 38.2.) i u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata:

| (a) | između 15,75 % i 24,5 % (15,75 % i 24,5 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 45 %, odnosno 70 %) te koja sadržavaju ukupno najviše 0,4 % zapaljivih/organskih tvari ili ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 |
| --- | --- |

(a)

između 15,75 % i 24,5 % (15,75 % i 24,5 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 45 %, odnosno 70 %) te koja sadržavaju ukupno najviše 0,4 % zapaljivih/organskih tvari ili ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10

| (b) | 15,75 % ili manje, uz neograničenu količinu zapaljivih tvari. |
| --- | --- |

(b)

15,75 % ili manje, uz neograničenu količinu zapaljivih tvari.

(23)  Amonijev nitrat (5 000): gnojivo.

Odnosi se na čista gnojiva na bazi amonijeva nitrata i na složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata:

| (a) | veći od 24,5 %, osim za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće; |
| --- | --- |

(a)

veći od 24,5 %, osim za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće;

| (b) | veći od 15,75 % za smjese amonijeva nitrata i amonijeva sulfata; |
| --- | --- |

(b)

veći od 15,75 % za smjese amonijeva nitrata i amonijeva sulfata;

| (c) | veći od 28 % (28 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 80 %) za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće i koja ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 |
| --- | --- |

(c)

veći od 28 % (28 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 80 %) za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće i koja ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10

(24)  Amonijev nitrat (2 500): tehničke čistoće.

Primjenjuje se na:

| (a) | amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata:






  i. | između 24,5 % i 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,4 % zapaljivih tvari; |
| --- | --- | --- |

(a)

amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata:

i.

između 24,5 % i 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,4 % zapaljivih tvari;

| ii. | veći od 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,2 % zapaljivih tvari; |
| --- | --- |

ii.

veći od 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,2 % zapaljivih tvari;

| (b) | vodene otopine amonijeva nitrata u kojima je koncentracija amonijeva nitrata veća od 80 % masenog udjela. |
| --- | --- |

(b)

vodene otopine amonijeva nitrata u kojima je koncentracija amonijeva nitrata veća od 80 % masenog udjela.

(25)  Amonijev nitrat (50): materijal koji ne odgovara specifikacijama („off-specs”) i gnojiva koja nisu prošla odgovarajući ispit otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm).

Primjenjuje se na:

| (a) | materijal odbačen u procesu proizvodnje te na amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata, čista gnojiva na bazi amonijeva nitrata i složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata iz bilježaka 23. i 24. koja krajnji korisnik vraća ili je vratio proizvođaču, privremenom skladištu ili pogonu za preradu radi dorade, recikliranja ili obrade radi sigurne uporabe zato što više ne odgovaraju specifikacijama iz bilježaka 23. i 24.; |
| --- | --- |

(a)

materijal odbačen u procesu proizvodnje te na amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata, čista gnojiva na bazi amonijeva nitrata i složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata iz bilježaka 23. i 24. koja krajnji korisnik vraća ili je vratio proizvođaču, privremenom skladištu ili pogonu za preradu radi dorade, recikliranja ili obrade radi sigurne uporabe zato što više ne odgovaraju specifikacijama iz bilježaka 23. i 24.;

| (b) | gnojiva iz prve alineje bilješke 22. i iz bilješke 23. koja ne udovoljavaju zahtjevima odgovarajućeg ispita otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm). |
| --- | --- |

(b)

gnojiva iz prve alineje bilješke 22. i iz bilješke 23. koja ne udovoljavaju zahtjevima odgovarajućeg ispita otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm).

(26)  Kalijev nitrat (10 000): kombinirana gnojiva na bazi kalijeva nitrata (u kuglicama/granulama) koja imaju ista svojstva kao i čisti kalijev nitrat.

(27)  Kalijev nitrat (5 000): kombinirana gnojiva na bazi kalijeva nitrata (u kristalnom obliku) koja imaju ista opasna svojstva kao i čisti kalijev nitrat.

(28)  Poboljšani bioplin: za potrebe provedbe Konvencije poboljšani se bioplin može razvrstati u unos 14. dijela 2. Dodatka I. ako je prerađen u skladu s važećim normama za pročišćeni i poboljšani bioplin, čime se osigurava kvaliteta koja je jednaka kvaliteti prirodnog plina, uključujući sadržaj metana, te ako sadržava najviše 1 % kisika.

(29)  Poliklorirani dibenzofurani i poliklorirani dibenzodioksini.

Količine polikloriranih dibenzofurana i polikloriranih dibenzodioksina izračunavaju se pomoću sljedećih faktora ekvivalentene toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca (TEF), kako ih je 2005. ponovno ocijenila Svjetska zdravstvena organizacija:

Faktori ekvivalentne toksičnosti (TEF), Svjetska zdravstvena organizacija, 2005.

| Dioksini | TEF | Furani | TEF |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| OCDD | 0,0003 | 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| | | 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| | | 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| | | OCDF | 0,0003 |
| Skraćenice: Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra.
  Literatura: Martin Van den Berg i drugi, Ponovna ocjena faktora ekvivalentne toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca, Svjetska zdravstvena organizacija, 2005., Toksikološke znanosti, svezak 93., br. 2, (listopad 2006.) str. 223. – 241. (2006.). |

Dioksini

TEF

Furani

TEF

2,3,7,8-TCDD

1

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

OCDD

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Skraćenice: Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra.

Literatura: Martin Van den Berg i drugi, Ponovna ocjena faktora ekvivalentne toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca, Svjetska zdravstvena organizacija, 2005., Toksikološke znanosti, svezak 93., br. 2, (listopad 2006.) str. 223. – 241. (2006.).

(30)  Pod uvjetom da smjesa bez natrijeva hipoklorita nije razvrstana u 1. kategoriju akutne toksičnosti za vodeni okoliš.

(31)  Ako je ova opasna tvar razvrstana u kategoriju 10. „Zapaljive tekućine” ili 11. „Zapaljive tekućine”, za potrebe Konvencije primjenjuju se najniže granične količine.

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/58

---

ODLUKA VIJEĆA 2014/872/ZVSP

od 4. prosinca 2014.

o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini, i Odluke 2014/659/ZVSP o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

budući da:

| (1) | Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/512/ZVSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 31. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/512/ZVSP (1).

| (2) | Vijeće je 8. rujna 2014. donijelo Odluku 2014/659/ZVSP (2) kako bi odredilo daljnje mjere ograničavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 8. rujna 2014. donijelo Odluku 2014/659/ZVSP (2) kako bi odredilo daljnje mjere ograničavanja.

| (3) | Vijeće smatra da je potrebno preciznije odrediti pojedine odredbe. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće smatra da je potrebno preciznije odrediti pojedine odredbe.

| (4) | Radi provedbe određenih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije, |
| --- | --- |

(4)

Radi provedbe određenih mjera potrebno je daljnje djelovanje Unije,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2014/512/ZVSP mijenja kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Zabranjuje se izravno ili neizravno davanje, ili sudjelovanje u bilo kakvom aranžmanu za davanje, novih zajmova ili kredita s rokom dospijeća duljim od 30 dana bilo kojoj pravnoj osobi, subjektu ili tijelu iz stavka 1. ili 2. nakon 12. rujna 2014., osim za zajmove ili kredit s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja financiranja izravnog ili neizravnog uvoza ili izvoza robe i nefinancijskih usluga koje nisu obuhvaćene zabranom, između Unije i Rusije ili bilo koje treće države, ili za zajmove s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja sredstava za hitne slučajeve radi ispunjavanja kriterija solventnosti i likvidnosti za pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji u čijim vlasničkim pravima subjekt iz Priloga I. ima više od 50 % udjela.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabranjuje se izravno ili neizravno davanje, ili sudjelovanje u bilo kakvom aranžmanu za davanje, novih zajmova ili kredita s rokom dospijeća duljim od 30 dana bilo kojoj pravnoj osobi, subjektu ili tijelu iz stavka 1. ili 2. nakon 12. rujna 2014., osim za zajmove ili kredit s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja financiranja izravnog ili neizravnog uvoza ili izvoza robe i nefinancijskih usluga koje nisu obuhvaćene zabranom, između Unije i Rusije ili bilo koje treće države, ili za zajmove s posebnim i dokumentiranim ciljem osiguravanja sredstava za hitne slučajeve radi ispunjavanja kriterija solventnosti i likvidnosti za pravne osobe s poslovnim nastanom u Uniji u čijim vlasničkim pravima subjekt iz Priloga I. ima više od 50 % udjela.”

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „4.   Zabrana iz stavka 3. ne primjenjuje se na povlačenje u ratama ili isplate provedene na temelju ugovora sklopljenog prije 12. rujna 2014. ako:






  (a) | su svi uvjeti takvog povlačenja u ratama ili takvih isplata;






  i. | dogovoreni prije 12. rujna 2014.; i |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Zabrana iz stavka 3. ne primjenjuje se na povlačenje u ratama ili isplate provedene na temelju ugovora sklopljenog prije 12. rujna 2014. ako:

(a)

su svi uvjeti takvog povlačenja u ratama ili takvih isplata;

i.

dogovoreni prije 12. rujna 2014.; i

| ii. | nisu izmijenjeni na taj dan ili nakon njega; i |
| --- | --- |

ii.

nisu izmijenjeni na taj dan ili nakon njega; i

| (b) | je prije 12. rujna 2014. ugovorom bio utvrđen dan dospjelosti za potpunu otplata svih sredstava stavljenih na raspolaganje i za otkazivanje svih preuzetih obveza, prava i obveza na temelju ugovora. |
| --- | --- |

(b)

je prije 12. rujna 2014. ugovorom bio utvrđen dan dospjelosti za potpunu otplata svih sredstava stavljenih na raspolaganje i za otkazivanje svih preuzetih obveza, prava i obveza na temelju ugovora.

Uvjeti povlačenjâ u ratama i isplata iz ovog stavka uključuju odredbe o roku otplate za svako povlačenje u ratama ili isplatu, primjenjivu kamatnu stopu ili metodu izračuna kamatne stope i najviši mogući iznos.”

| 2. | U članku 2., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Zabrana iz stavaka 1., 2. i 3. ne dovodi u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora ni pružanje zamjenskih dijelova i usluga potrebnih za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar Unije.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 2., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Zabrana iz stavaka 1., 2. i 3. ne dovodi u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora ni pružanje zamjenskih dijelova i usluga potrebnih za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar Unije.”

| 3. | U članku 3., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora.”. |
| --- | --- |

3.

U članku 3., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora.”

| 4. | U članku 3.a, stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 12. rujna 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.”. |
| --- | --- |

4.

U članku 3.a, stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Zabrane iz stavaka 1. i 2. ne dovode u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 12. rujna 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora ni pružanje pomoći potrebne za održavanje i sigurnost postojećih sposobnosti unutar EU-a.”

| 5. | Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 4.
  1.   Izravna ili neizravna prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz određene opreme pogodne za sljedeće kategorije projekata istraživanja i projekata proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, od strane državljana država članica ili s područja država članica ili korištenjem plovila ili zrakoplova pod jurisdikcijom država članica podliježe prethodnom odobrenju nadležnog tijela države članice koja obavlja izvoz:






  (a) | istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara; |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

1.   Izravna ili neizravna prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz određene opreme pogodne za sljedeće kategorije projekata istraživanja i projekata proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, od strane državljana država članica ili s područja država članica ili korištenjem plovila ili zrakoplova pod jurisdikcijom država članica podliježe prethodnom odobrenju nadležnog tijela države članice koja obavlja izvoz:

(a)

istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara;

| (b) | istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga; |
| --- | --- |

(b)

istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga;

| (c) | projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevaca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena. |
| --- | --- |

(c)

projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevaca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena.

Unija poduzima potrebne mjere radi utvrđivanja relevantnih predmeta koje treba obuhvatiti ovim stavkom.

2.   Pružanje:

| (a) | tehničke pomoći ili drugih usluga povezanih s opremom iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

tehničke pomoći ili drugih usluga povezanih s opremom iz stavka 1.;

| (b) | financiranja ili financijske pomoći za svaku prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz opreme iz stavka 1. ili za pružanje povezane tehničke pomoći ili obuke; |
| --- | --- |

(b)

financiranja ili financijske pomoći za svaku prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz opreme iz stavka 1. ili za pružanje povezane tehničke pomoći ili obuke;

također podliježe prethodnom odobrenju nadležnog tijela države članice koja obavlja izvoz.

3.   Nadležna tijela država članica ne izdaju odobrenje ni za kakvu prodaju, opskrbu, prijenos ili izvoz opreme ili pružanje usluga, kako je navedeno u stavcima 1. i 2., ako utvrde da su dotična prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz ili pružanje dotičnih usluga namijenjeni za jednu od kategorija istraživanja i proizvodnje iz stavka 1.

4.   Stavkom 3. ne dovodi se u pitanje izvršavanje ugovora sklopljenih prije 1. kolovoza 2014. ili akcesornih ugovora potrebnih za izvršavanje takvih ugovora.

5.   Odobrenje se može izdati ako je prodaja, opskrba, prijenos ili izvoz predmeta ili pružanje usluga, kako je navedeno u stavcima 1. i 2., potrebno radi hitnog sprečavanja ili ublažavanja događaja za koji je vjerojatno da će imati ozbiljan i značajan učinak na zdravlje i sigurnost ljudi ili okoliša. U opravdanim hitnim slučajevima, prodaja opskrba, prijenos ili izvoz ili pružanje usluga, kako je navedeno u stavcima 1. i 2., može se izvršiti bez prethodnog odobrenja, pod uvjetom da izvoznik obavijesti nadležno tijelo u roku pet radnih dana od obavljanja prodaje, opskrbe, prijenosa ili izvoza ili pružanja usluga, dostavljajući pojedinosti o odgovarajućem opravdanju prodaje, opskrbe, prijenosa ili izvoza ili pružanja usluga bez prethodnog odobrenja.”

| 6. | U članku 4.a, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Zabranjuje se izravno ili neizravno pružanje povezanih usluga potrebnih za sljedeće kategorije projekata istraživanja i projekata proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, od strane državljana država članica ili s područja država članica ili korištenjem plovila ili zrakoplova pod jurisdikcijom država članica:






  (a) | istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara; |
| --- | --- | --- |

6.

U članku 4.a, stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Zabranjuje se izravno ili neizravno pružanje povezanih usluga potrebnih za sljedeće kategorije projekata istraživanja i projekata proizvodnje u Rusiji, uključujući njezin isključivi gospodarski pojas i njezin epikontinentalni pojas, od strane državljana država članica ili s područja država članica ili korištenjem plovila ili zrakoplova pod jurisdikcijom država članica:

(a)

istraživanje i proizvodnju nafte u vodama dubljim od 150 metara;

| (b) | istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga; |
| --- | --- |

(b)

istraživanje i proizvodnju nafte na pučini, sjeverno od Arktičkog kruga;

| (c) | projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena.” |
| --- | --- |

(c)

projekte koji imaju potencijal proizvesti naftu iz resursa koji se nalaze u formacijama škriljevca putem hidrauličkog lomljenja; ne primjenjuje se na istraživanje i proizvodnju putem formacija škriljevca radi lociranja bazena koji se ne nalaze u škriljevcu ili vađenja nafte iz takvih bazena.”

Članak 2.

Uvodna izjava 5. Odluke 2014/659/ZVSP zamjenjuje se sljedećim:

| „(5) | U tom kontekstu primjereno je proširiti zabranu u odnosu na određene financijske instrumente. Trebalo bi nametnuti dodatna ograničenja pristupa tržištu kapitala u odnosu na ruske financijske institucije u vlasništvu države, određene ruske subjekte iz obrambenog sektora i određene ruske subjekte čija je glavna poslovna aktivnost prodaja ili prijevoz nafte. Te zabrane ne utječu na financijske usluge koje nisu navedene u članku 1.” |
| --- | --- |

„(5)

U tom kontekstu primjereno je proširiti zabranu u odnosu na određene financijske instrumente. Trebalo bi nametnuti dodatna ograničenja pristupa tržištu kapitala u odnosu na ruske financijske institucije u vlasništvu države, određene ruske subjekte iz obrambenog sektora i određene ruske subjekte čija je glavna poslovna aktivnost prodaja ili prijevoz nafte. Te zabrane ne utječu na financijske usluge koje nisu navedene u članku 1.”

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

S. GOZI

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/512/ZVSP od 31. srpnja 2014. o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 229, 31.7.2014., str. 13.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/659/ZVSP od 8. rujna 2014. o izmjeni Odluke 2014/512/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini (SL L 271, 12.9.2014., str. 54.).

2

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/61

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 3. prosinca 2014.

o stavljanju izvan snage Odluke 2002/249/EZ o određenim zaštitnim mjerama s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9057)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/873/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (2), a posebno njezin članak 22. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2002/249/EZ (3) uvode se određene zaštitne mjere s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara te se određuju testovi koje na škampima trebaju provesti države članice. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2002/249/EZ (3) uvode se određene zaštitne mjere s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara te se određuju testovi koje na škampima trebaju provesti države članice.

| (2) | Odlukom 2002/249/EZ predviđa se da će se ta Odluka preispitati na temelju jamstava koje ponude nadležna tijela Mjanmara i na temelju rezultata testova koje provode države članice. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom 2002/249/EZ predviđa se da će se ta Odluka preispitati na temelju jamstava koje ponude nadležna tijela Mjanmara i na temelju rezultata testova koje provode države članice.

| (3) | Nije ovlašteno uvoziti proizvode akvakulture iz Mjanmara u EU. |
| --- | --- |

(3)

Nije ovlašteno uvoziti proizvode akvakulture iz Mjanmara u EU.

| (4) | Svaka uporaba kloramfenikola i nitrofurana u proizvodima ribarstva i akvakulture u Mjanmaru zabranjena je od 16. studenoga 2011. burmanskom Direktivom 6/2011. |
| --- | --- |

(4)

Svaka uporaba kloramfenikola i nitrofurana u proizvodima ribarstva i akvakulture u Mjanmaru zabranjena je od 16. studenoga 2011. burmanskom Direktivom 6/2011.

| (5) | Nadležna tijela Mjanmara od stupanja na snagu zabrane provode testove praćenja, koji su bili negativni na prisutnost kloramfenikola i nitrofurana. |
| --- | --- |

(5)

Nadležna tijela Mjanmara od stupanja na snagu zabrane provode testove praćenja, koji su bili negativni na prisutnost kloramfenikola i nitrofurana.

| (6) | Od lipnja 2009. nijedan test iz članka 2. Odluke 2002/249/EZ koji su države članice provele na škampima uvezenima iz Mjanmara nije imao nezadovoljavajuće rezultate. Stoga više nije potrebno testirati svaku pošiljku, posebno s obzirom na utvrđivanje prisutnosti kloramfenikola. |
| --- | --- |

(6)

Od lipnja 2009. nijedan test iz članka 2. Odluke 2002/249/EZ koji su države članice provele na škampima uvezenima iz Mjanmara nije imao nezadovoljavajuće rezultate. Stoga više nije potrebno testirati svaku pošiljku, posebno s obzirom na utvrđivanje prisutnosti kloramfenikola.

| (7) | Odluku 2002/249/EZ trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(7)

Odluku 2002/249/EZ trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (8) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2002/249/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2014.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  SL L 24, 30.1.1998., str. 9.

2

(3)  Odluka Komisije 2002/249/EZ od 27. ožujka 2002. o određenim zaštitnim mjerama s obzirom na određene proizvode ribarstva i akvakulture namijenjene prehrani ljudi koji se uvoze iz Mjanmara (SL L 84, 28.3.2002., str. 73.).

3

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/63

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 3. prosinca 2014.

o izmjeni Odluke 2008/866/EZ o hitnim mjerama za obustavu uvoza iz Perua određenih školjkaša namijenjenih prehrani ljudi u pogledu razdoblja njezine primjene

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 9113)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/874/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku i.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 178/2002 utvrđuju se opća načela kojima se uređuje općenito hrana i hrana za životinje te posebno sigurnost hrane i hrane za životinje na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njome se predviđaju hitne mjere ako postoji dokaz da bi hrana ili hrana za životinje uvezena iz treće zemlje mogla predstavljati ozbiljan rizik za zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da se taj rizik ne može zadovoljavajuće prevladati mjerama koje poduzima dotična država članica ili države članice. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 178/2002 utvrđuju se opća načela kojima se uređuje općenito hrana i hrana za životinje te posebno sigurnost hrane i hrane za životinje na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njome se predviđaju hitne mjere ako postoji dokaz da bi hrana ili hrana za životinje uvezena iz treće zemlje mogla predstavljati ozbiljan rizik za zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da se taj rizik ne može zadovoljavajuće prevladati mjerama koje poduzima dotična država članica ili države članice.

| (2) | Odluka Komisije 2008/866/EZ (2) donesena je nakon izbijanja hepatitisa A kod ljudi povezanog s konzumacijom školjkaša uvezenih iz Perua koji su bili zaraženi virusom hepatitisa A (HAV). Ta se odluka prvotno primjenjivala do 31. ožujka 2009., no to razdoblje primjene posljednji je put produljeno do 30. studenoga 2014. Provedbenom odlukom Komisije 2013/636/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

Odluka Komisije 2008/866/EZ (2) donesena je nakon izbijanja hepatitisa A kod ljudi povezanog s konzumacijom školjkaša uvezenih iz Perua koji su bili zaraženi virusom hepatitisa A (HAV). Ta se odluka prvotno primjenjivala do 31. ožujka 2009., no to razdoblje primjene posljednji je put produljeno do 30. studenoga 2014. Provedbenom odlukom Komisije 2013/636/EU (3).

| (3) | Od peruanskog nadležnog tijela zatražilo se da dostavi zadovoljavajuća jamstva za osiguranje da su nedostaci utvrđeni u pogledu sustava praćenja za otkrivanje virusa kod živih školjkaša otklonjeni. Trebalo bi posebice predstaviti rezultate programa praćenja za kućice Donax (Donax spp.). Unatoč činjenici da su kućice Donax (Donax spp.) uzrokovale izbijanje hepatitisa A kod ljudi, Komisiji do danas nisu dostavljeni rezultati programa praćenja. Stoga Komisija ne može zaključiti da se sustavom kontrole i planom praćenja koji su trenutačno uspostavljeni u Peruu za određene školjkaše mogu osigurati jamstva koja se zahtijevaju zakonodavstvom Unije. Zato bi trebalo nastaviti hitne mjere. |
| --- | --- |

(3)

Od peruanskog nadležnog tijela zatražilo se da dostavi zadovoljavajuća jamstva za osiguranje da su nedostaci utvrđeni u pogledu sustava praćenja za otkrivanje virusa kod živih školjkaša otklonjeni. Trebalo bi posebice predstaviti rezultate programa praćenja za kućice Donax (Donax spp.). Unatoč činjenici da su kućice Donax (Donax spp.) uzrokovale izbijanje hepatitisa A kod ljudi, Komisiji do danas nisu dostavljeni rezultati programa praćenja. Stoga Komisija ne može zaključiti da se sustavom kontrole i planom praćenja koji su trenutačno uspostavljeni u Peruu za određene školjkaše mogu osigurati jamstva koja se zahtijevaju zakonodavstvom Unije. Zato bi trebalo nastaviti hitne mjere.

| (4) | Ograničenje primjene Odluke 2008/866/EZ trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Ograničenje primjene Odluke 2008/866/EZ trebalo bi stoga u skladu s tim izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 5. Odluke 2008/866/EZ datum „30. studenoga 2014.” zamjenjuje se datumom „30. studenoga 2015.”.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2014.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  Odluka Komisije 2008/866/EZ od 12. studenoga 2008. o hitnim mjerama za obustavu uvoza iz Perua određenih školjkaša namijenjenih prehrani ljudi (SL L 307, 18.11.2008., str. 9.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije 2013/636/EU оd 31. listopada 2013. o izmjeni Odluke 2008/866/EZ o hitnim mjerama za obustavu uvoza iz Perua određenih školjkaša namijenjenih prehrani ljudi u pogledu razdoblja njezine primjene (SL L 293, 5.11.2013., str. 42.).

3

---

| 5.12.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 349/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 349/65

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 4. prosinca 2014.

o objavi u Službenom listu Europske unije uputa na normu EN 15649-2:2009+A2:2013 za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi te na normu EN 957-6:2010+A1:2014 za opremu za vježbanje, u skladu s Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

(2014/875/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (1), a posebno njezin članak 4. stavak 2. prvi podstavak,

budući da:

| (1) | Člankom 3. stavkom 1. Direktive 2001/95/EZ propisano je da proizvođači na tržište smiju stavljati samo sigurne proizvode. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 3. stavkom 1. Direktive 2001/95/EZ propisano je da proizvođači na tržište smiju stavljati samo sigurne proizvode.

| (2) | U skladu s člankom 3. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2001/95/EZ proizvod se smatra sigurnim, s obzirom na rizike i kategorije rizika obuhvaćene odgovarajućim nacionalnim normama, ako je sukladan s nacionalnim normama kojima su preuzete europske norme, na koje je Komisija objavila upute u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 4. stavkom 2. te Direktive. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 3. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2001/95/EZ proizvod se smatra sigurnim, s obzirom na rizike i kategorije rizika obuhvaćene odgovarajućim nacionalnim normama, ako je sukladan s nacionalnim normama kojima su preuzete europske norme, na koje je Komisija objavila upute u Službenom listu Europske unije u skladu s člankom 4. stavkom 2. te Direktive.

| (3) | U skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2001/95/EZ europske norme utvrđuju europska tijela za normizaciju na temelju mandata koje izdaje Komisija. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2001/95/EZ europske norme utvrđuju europska tijela za normizaciju na temelju mandata koje izdaje Komisija.

| (4) | U skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/95/EZ Komisija objavljuje upute na te norme. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/95/EZ Komisija objavljuje upute na te norme.

| (5) | Dana 21. travnja 2005. Komisija je donijela Odluku 2005/323/EZ (2) o sigurnosnim uvjetima koje europske norme moraju ispuniti u vezi s plutajućim proizvodima za slobodno vrijeme za uporabu na ili u vodi. |
| --- | --- |

(5)

Dana 21. travnja 2005. Komisija je donijela Odluku 2005/323/EZ (2) o sigurnosnim uvjetima koje europske norme moraju ispuniti u vezi s plutajućim proizvodima za slobodno vrijeme za uporabu na ili u vodi.

| (6) | Komisija je 6. rujna 2005. europskim tijelima za normizaciju izdala mandat M/372 za izradu europskih normi radi sprječavanja glavnih rizika koji su povezani s plutajućim proizvodima za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi, točnije rizika od utapanja i nesreća u kojima može doći do utapanja, drugih rizika koji se odnose na dizajn proizvoda, uključujući opasnost od odnošenja, popuštanja uporišta, pada s velike visine, zapinjanja ili uplitanja iznad ili ispod površine vode, iznenadnog gubitka sposobnosti plutanja, prevrtanja i temperaturnog šoka, rizika povezanih s njihovom uporabom, kao što je rizik od sudara i udara, te rizika povezanih s vjetrom, strujama i morskim mijenama. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 6. rujna 2005. europskim tijelima za normizaciju izdala mandat M/372 za izradu europskih normi radi sprječavanja glavnih rizika koji su povezani s plutajućim proizvodima za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi, točnije rizika od utapanja i nesreća u kojima može doći do utapanja, drugih rizika koji se odnose na dizajn proizvoda, uključujući opasnost od odnošenja, popuštanja uporišta, pada s velike visine, zapinjanja ili uplitanja iznad ili ispod površine vode, iznenadnog gubitka sposobnosti plutanja, prevrtanja i temperaturnog šoka, rizika povezanih s njihovom uporabom, kao što je rizik od sudara i udara, te rizika povezanih s vjetrom, strujama i morskim mijenama.

| (7) | U okviru mandata Komisije Europski odbor za normizaciju donio je seriju europskih normi (EN 15649 dijelovi 1. – 7.) za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme. Komisija je 18. srpnja 2013. donijela Provedbenu odluku 2013/390/EU (3) u kojoj se navodi da europske norme EN 15649 (dijelovi 1. – 7.) za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme ispunjavaju opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ u pogledu rizika koje obuhvaćaju te je uputu na navedene norme objavila u dijelu C Službenog lista Europske unije. |
| --- | --- |

(7)

U okviru mandata Komisije Europski odbor za normizaciju donio je seriju europskih normi (EN 15649 dijelovi 1. – 7.) za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme. Komisija je 18. srpnja 2013. donijela Provedbenu odluku 2013/390/EU (3) u kojoj se navodi da europske norme EN 15649 (dijelovi 1. – 7.) za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme ispunjavaju opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ u pogledu rizika koje obuhvaćaju te je uputu na navedene norme objavila u dijelu C Službenog lista Europske unije.

| (8) | Od tada je Europski odbor za normizaciju revidirao europsku normu 15649-2:2009+A2:2013 za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi. |
| --- | --- |

(8)

Od tada je Europski odbor za normizaciju revidirao europsku normu 15649-2:2009+A2:2013 za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi.

| (9) | Europska norma EN 15649-2:2009+A2:2013 u skladu je s mandatom M/372 i ispunjava opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ. Uputu na tu normu stoga treba objaviti u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(9)

Europska norma EN 15649-2:2009+A2:2013 u skladu je s mandatom M/372 i ispunjava opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ. Uputu na tu normu stoga treba objaviti u Službenom listu Europske unije.

| (10) | Komisija je 27. srpnja 2011. donijela Odluku 2011/476/EU (4) o sigurnosnim zahtjevima koje moraju ispuniti europske norme za opremu za vježbanje. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 27. srpnja 2011. donijela Odluku 2011/476/EU (4) o sigurnosnim zahtjevima koje moraju ispuniti europske norme za opremu za vježbanje.

| (11) | Komisija je europskim tijelima za normizaciju 5. rujna 2012. izdala mandat za normizaciju M/506 za izradu europskih normi za opremu za vježbanje. Te su se norme trebale temeljiti na načelu da se dizajnom ili sigurnosnim karakteristikama opreme rizik od ozljede ili narušavanja zdravlja i sigurnosti, u uobičajenim normalnim i predvidivim uvjetima uporabe, mora svesti na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je europskim tijelima za normizaciju 5. rujna 2012. izdala mandat za normizaciju M/506 za izradu europskih normi za opremu za vježbanje. Te su se norme trebale temeljiti na načelu da se dizajnom ili sigurnosnim karakteristikama opreme rizik od ozljede ili narušavanja zdravlja i sigurnosti, u uobičajenim normalnim i predvidivim uvjetima uporabe, mora svesti na najmanju moguću mjeru.

| (12) | Europski odbor za normizaciju donio je europske norme (EN 957, dijelovi 2. i 4. – 10.) i europsku normu EN ISO 20957 dio 1. One su obuhvaćene područjem primjene mandata Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Europski odbor za normizaciju donio je europske norme (EN 957, dijelovi 2. i 4. – 10.) i europsku normu EN ISO 20957 dio 1. One su obuhvaćene područjem primjene mandata Komisije.

| (13) | Komisija je 13. lipnja 2014. donijela Provedbenu odluku 2014/357/EU (5) u kojoj se navodi da europske norme serije EN 957 (dijelovi 2. i 4. – 10.) i europska norma EN ISO 20957 (dio 1.) za opremu za vježbanje ispunjavaju opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ u pogledu rizika koje obuhvaćaju te je upute na navedene norme objavila u dijelu C Službenog lista Europske unije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 13. lipnja 2014. donijela Provedbenu odluku 2014/357/EU (5) u kojoj se navodi da europske norme serije EN 957 (dijelovi 2. i 4. – 10.) i europska norma EN ISO 20957 (dio 1.) za opremu za vježbanje ispunjavaju opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ u pogledu rizika koje obuhvaćaju te je upute na navedene norme objavila u dijelu C Službenog lista Europske unije.

| (14) | Od tada je Europski odbor za normizaciju revidirao europsku normu EN 957-6:2010+A1:2014 za opremu za vježbanje. |
| --- | --- |

(14)

Od tada je Europski odbor za normizaciju revidirao europsku normu EN 957-6:2010+A1:2014 za opremu za vježbanje.

| (15) | Europska norma EN 957-6:2010+A1:2014 u skladu je s mandatom M/506 i ispunjava opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ. Uputu na tu normu stoga treba objaviti u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(15)

Europska norma EN 957-6:2010+A1:2014 u skladu je s mandatom M/506 i ispunjava opći sigurnosni zahtjev iz Direktive 2001/95/EZ. Uputu na tu normu stoga treba objaviti u Službenom listu Europske unije.

| (16) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog Direktivom 2001/95/EZ, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog Direktivom 2001/95/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Upute na sljedeće norme objavljuju se u dijelu C Službenog lista Europske unije:

| (a) | EN 15649-2:2009+A2:2013 „Plutajući proizvodi za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi — Dio 2.: Informacije za potrošače”; |
| --- | --- |

(a)

EN 15649-2:2009+A2:2013 „Plutajući proizvodi za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi — Dio 2.: Informacije za potrošače”;

| (b) | EN 957-6:2010+A1:2014 „Oprema za vježbanje — Dio 6.: Pokretne trake za trčanje, dodatni posebni sigurnosni zahtjevi i metode ispitivanja”. |
| --- | --- |

(b)

EN 957-6:2010+A1:2014 „Oprema za vježbanje — Dio 6.: Pokretne trake za trčanje, dodatni posebni sigurnosni zahtjevi i metode ispitivanja”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 11, 15.1.2002., str. 4.

1

(2)  Odluka Komisije 2005/323/EZ od 21. travnja 2005. o sigurnosnim uvjetima koje europske norme moraju ispuniti u vezi s plutajućim proizvodima za slobodno vrijeme za uporabu na ili u vodi prema Direktivi 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 104, 23.4.2005., str. 39.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije 2013/390/EU оd 18. srpnja 2013. o usklađenosti europskih normi serije EN 15649 (dijelovi 1. – 7.) za plutajuće proizvode za slobodno vrijeme za uporabu na i u vodi s općim sigurnosnim zahtjevima Direktive 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o objavljivanju uputa na te norme u Službenom listu Europske unije (SL L 196, 19.7.2013., str. 22.).

3

Službenom listu Europske unije

(4)  Odluka Komisije 2011/476/EU od 27. srpnja 2011. o sigurnosnim zahtjevima koje moraju ispuniti europske norme za opremu za vježbanje sukladno Direktivi 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 196, 28.7.2011., str. 16.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije 2014/357/EU оd 13. lipnja 2014. o usklađenosti europskih normi serije EN 957 (dijelovi 2. i 4. – 10.) i EN ISO 20957 (dio 1.) za opremu za vježbanje i deset europskih normi za gimnastičku opremu s općim sigurnosnim zahtjevom Direktive 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o objavljivanju uputa na te norme u Službenom listu Europske unije (SL L 175, 14.6.2014., str. 40.).

5

Službenom listu Europske unije

---