# Europeiska unionens L 360/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 360 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången17 december 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 360

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången17 december 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1334/2014 av den 16 december 2014 om godkännande av det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats det verksamma ämnet (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1335/2014 av den 16 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter | 6 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1336/2014 av den 16 december 2014 om tillfälliga undantagsåtgärder för sektorn för mjölk och mjölkprodukter i form av tidigareläggning av den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver under 2015 | 13 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2014 av den 16 december 2014 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1338/2014 av den 16 december 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 vad gäller en förlängning av undantaget från förordning (EEG) nr 2454/93 med avseende på definitionen av begreppet ursprungsprodukter som fastställs inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling för att ta hänsyn till Kap Verdes särskilda situation när det gäller vissa fiskeriprodukter som exporteras från detta land till Europeiska unionen | 17 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1339/2014 av den 16 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 20 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv 2014/109/EU av den 10 oktober 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/40/EU genom fastställande av ett arkiv med varningsbilder som ska användas på tobaksvaror (
  1
  ) | 22 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/911/EU |
| | * | Rådets beslut av den 4 december 2014 om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Lettland | 28 |
| | * | Rådets beslut 2014/912/Gusp av den 15 december 2014 till stöd för fysisk säkerhet och lagerhantering som minskar risken för olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition i Sahelområdet | 30 |
| | * | Rådets beslut 2014/913/Gusp av den 15 december 2014 till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 44 |
| | | 2014/914/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 15 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2014/170/EU om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske med avseende på Belize | 53 |
| | * | Rådets beslut 2014/915/Gusp av den 16 december 2014 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia | 56 |
| | | 2014/916/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 15 december 2014 om rättelse av bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU om tillstånd för utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet under nr C(2014) 9452] | 58 |
| | | 2014/917/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 15 december 2014 om fastställande av genomförandebestämmelser för rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller anmälan av förekomsten av skadegörare och de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit eller avser att vidta
  [delgivet med nr C(2014) 9460] | 59 |
| | | 2014/918/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om avslutande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam | 65 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1334/2014 av den 16 december 2014 om godkännande av det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats det verksamma ämnet (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1335/2014 av den 16 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter

6

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1336/2014 av den 16 december 2014 om tillfälliga undantagsåtgärder för sektorn för mjölk och mjölkprodukter i form av tidigareläggning av den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver under 2015

13

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2014 av den 16 december 2014 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1338/2014 av den 16 december 2014 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 vad gäller en förlängning av undantaget från förordning (EEG) nr 2454/93 med avseende på definitionen av begreppet ursprungsprodukter som fastställs inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling för att ta hänsyn till Kap Verdes särskilda situation när det gäller vissa fiskeriprodukter som exporteras från detta land till Europeiska unionen

17

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1339/2014 av den 16 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

20

DIREKTIV

*

Kommissionens delegerade direktiv 2014/109/EU av den 10 oktober 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/40/EU genom fastställande av ett arkiv med varningsbilder som ska användas på tobaksvaror (
  1
  )

1

22

BESLUT

2014/911/EU

*

Rådets beslut av den 4 december 2014 om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Lettland

28

*

Rådets beslut 2014/912/Gusp av den 15 december 2014 till stöd för fysisk säkerhet och lagerhantering som minskar risken för olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition i Sahelområdet

30

*

Rådets beslut 2014/913/Gusp av den 15 december 2014 till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

44

2014/914/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 15 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2014/170/EU om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske med avseende på Belize

53

*

Rådets beslut 2014/915/Gusp av den 16 december 2014 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia

56

2014/916/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 15 december 2014 om rättelse av bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU om tillstånd för utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet under nr C(2014) 9452]

[delgivet under nr C(2014) 9452]

58

2014/917/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 15 december 2014 om fastställande av genomförandebestämmelser för rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller anmälan av förekomsten av skadegörare och de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit eller avser att vidta
  [delgivet med nr C(2014) 9460]

[delgivet med nr C(2014) 9460]

59

2014/918/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om avslutande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1334/2014

av den 16 december 2014

om godkännande av det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats det verksamma ämnet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 13.2 och 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) i enlighet med artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas på de verksamma ämnen för vilka ett beslut har antagits i enlighet med artikel 6.3 i det direktivet före den 14 juni 2011. För gamma-cyhalotrin uppfylls villkoren i artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens beslut 2004/686/EG (3). |
| --- | --- |

(1)

Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) i enlighet med artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas på de verksamma ämnen för vilka ett beslut har antagits i enlighet med artikel 6.3 i det direktivet före den 14 juni 2011. För gamma-cyhalotrin uppfylls villkoren i artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens beslut 2004/686/EG (3).

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG tog Förenade kungariket den 4 november 2003 emot en ansökan från Cheminova A/S om upptagande av det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom beslut 2004/686/EG bekräftades att dokumentationen var fullständig, dvs. att den i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG tog Förenade kungariket den 4 november 2003 emot en ansökan från Cheminova A/S om upptagande av det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom beslut 2004/686/EG bekräftades att dokumentationen var fullständig, dvs. att den i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

| (3) | Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som sökanden har föreslagit. Den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket överlämnade ett utkast till bedömningsrapport den 25 januari 2008. I enlighet med artikel 11.6 i kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 (4) begärdes kompletterande uppgifter från sökanden. Förenade kungarikets utvärdering av de kompletterande uppgifterna lämnades i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport den 13 september 2012. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som sökanden har föreslagit. Den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket överlämnade ett utkast till bedömningsrapport den 25 januari 2008. I enlighet med artikel 11.6 i kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 (4) begärdes kompletterande uppgifter från sökanden. Förenade kungarikets utvärdering av de kompletterande uppgifterna lämnades i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport den 13 september 2012.

| (4) | Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin (5) för kommissionen den 4 februari 2014. Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes den 10 oktober 2014 i form av kommissionens granskningsrapport om gamma-cyhalotrin. |
| --- | --- |

(4)

Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin (5) för kommissionen den 4 februari 2014. Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes den 10 oktober 2014 i form av kommissionens granskningsrapport om gamma-cyhalotrin.

| (5) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b samt 5.3 i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Gamma-cyhalotrin bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(5)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b samt 5.3 i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Gamma-cyhalotrin bör därför godkännas.

| (6) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter begäras.

| (7) | Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(7)

Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (8) | Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den särskilda situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör dock följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin. Medlemsstaterna bör i förekommande fall ändra, ersätta eller återkalla godkännanden. Genom undantag från tidsfristen bör i enlighet med direktiv 91/414/EEG en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna. |
| --- | --- |

(8)

Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den särskilda situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör dock följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin. Medlemsstaterna bör i förekommande fall ändra, ersätta eller återkalla godkännanden. Genom undantag från tidsfristen bör i enlighet med direktiv 91/414/EEG en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna.

| (9) | Erfarenheter från upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (6) har visat att det kan uppstå svårigheter vid tolkningen av de skyldigheter som innehavarna av befintliga godkännanden har i fråga om tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att medlemsstaterna eller innehavarna av godkännanden åläggs några nya skyldigheter jämfört med dem som de åläggs i de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller i förordningarna om godkännande av verksamma ämnen. |
| --- | --- |

(9)

Erfarenheter från upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (6) har visat att det kan uppstå svårigheter vid tolkningen av de skyldigheter som innehavarna av befintliga godkännanden har i fråga om tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att medlemsstaterna eller innehavarna av godkännanden åläggs några nya skyldigheter jämfört med dem som de åläggs i de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller i förordningarna om godkännande av verksamma ämnen.

| (10) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (7) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (7) ändras i enlighet med detta.

| (11) | Medlemsstaterna bör få tillstånd att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin så att de får tillräckligt med tid på sig för att fullgöra skyldigheterna i denna förordning när det gäller dessa provisoriska godkännanden. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör få tillstånd att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin så att de får tillräckligt med tid på sig för att fullgöra skyldigheterna i denna förordning när det gäller dessa provisoriska godkännanden.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet gamma-cyhalotrin enligt specifikationen i bilaga I godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ny prövning av växtskyddsmedel

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 vid behov ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin som verksamt ämne senast den 30 september 2015.

Senast detta datum ska medlemsstaterna särskilt ha kontrollerat att villkoren i bilaga I till den här förordningen är uppfyllda, med undantag av villkoren i kolumnen om särskilda bestämmelser i den bilagan, samt att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till direktiv 91/414/EEG i enlighet med villkoren i artikel 13.1–13.4 i det direktivet och artikel 62 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som alla senast den 31 mars 2015 förtecknats i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011, ta upp växtskyddsmedlet till ny prövning enligt de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och med hänsyn till kolumnen om särskilda bestämmelser i bilaga I till den här förordningen. På grundval av denna prövning ska medlemsstaterna fastställa om växtskyddsmedlet uppfyller kraven i artikel 29.1 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Därefter ska medlemsstaterna

| a) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin som enda verksamma ämne, vid behov senast den 30 september 2016 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin som enda verksamma ämne, vid behov senast den 30 september 2016 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 september 2016 eller vid det datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller om godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 september 2016 eller vid det datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller om godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 3

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 4

Förlängning av befintliga provisoriska godkännanden

Medlemsstaterna får förlänga befintliga provisoriska godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller gamma-cyhalotrin, så att de som längst gäller till och med den 30 september 2016.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2015.

Artikel 4 ska dock tillämpas från och med det datum då denna förordning träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2004/686/EG av den 29 september 2004 om erkännande i princip av fullständigheten i den dokumentation som inlämnats för detaljundersökning med tanke på ett möjligt införande av proquinazid, IKI-220 (flonicamid) och gamma-cyhalothrin i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 313, 12.10.2004, s. 21).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 av den 25 februari 2011 om genomförandebestämmelser för rådets direktiv 91/414/EEG rörande förfarandet för bedömning av verksamma ämnen som inte salufördes två år efter datum för anmälan av det direktivet (EUT L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin”, The EFSA Journal, vol. 12(2014):2, artikelnr 3560, 93 s., doi:10.2903/j.efsa.2014.3560.

5

The EFSA Journal

(6)  Kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (EGT L 366, 15.12.1992, s. 10).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

7

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamma-cyhalotrin
  CAS-nr 76703-62-3
  Cipac-nr 768 | (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat eller
  (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | ≥ 980 g/kg | 1 april 2015 | 31 mars 2025 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om gamma-cyhalotrin från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder av den 10 oktober 2014, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på






  a) | säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet, |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Gamma-cyhalotrin

CAS-nr 76703-62-3

Cipac-nr 768

(S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat eller

(S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

≥ 980 g/kg

1 april 2015

31 mars 2025

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om gamma-cyhalotrin från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder av den 10 oktober 2014, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på

a)

säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet,

| b) | risken för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

b)

risken för vattenlevande organismer.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Analysmetoderna för övervakning av resthalter i kroppsvätskor, kroppsvävnader och miljömatriser. |
| --- | --- |

1.

Analysmetoderna för övervakning av resthalter i kroppsvätskor, kroppsvävnader och miljömatriser.

| 2. | Toxicitetsprofilen för metaboliterna CPCA, PBA och PBA(OH). |
| --- | --- |

2.

Toxicitetsprofilen för metaboliterna CPCA, PBA och PBA(OH).

| 3. | Den långsiktiga risken för vilda däggdjur. |
| --- | --- |

3.

Den långsiktiga risken för vilda däggdjur.

| 4. | Den eventuella risken för att ämnet biomagnifieras i den terrestra och den marina näringskedjan. |
| --- | --- |

4.

Den eventuella risken för att ämnet biomagnifieras i den terrestra och den marina näringskedjan.

Sökanden ska inkomma med relevanta uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten senast den 31 mars 2017.

---

(1)  En detaljerad beskrivning av varje verksamt ämne återfinns i granskningsrapporten för ämnet i fråga.

---

BILAGA II

I del B i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande post läggas till:

| Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”82 | Gamma-cyhalotrin
  CAS-nr 76703-62-3
  Cipac-nr 768 | (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat eller
  (S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | ≥ 980 g/kg | 1 april 2015 | 31 mars 2025 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om gamma-cyhalotrin från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder av den 10 oktober 2014, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på






  a) | säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet, |

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”82

Gamma-cyhalotrin

CAS-nr 76703-62-3

Cipac-nr 768

(S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R,3R)-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat eller

(S)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1R)-cis-3-[(Z)-2-kloro-3,3,3-trifluorpropenyl]-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

≥ 980 g/kg

1 april 2015

31 mars 2025

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om gamma-cyhalotrin från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder av den 10 oktober 2014, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på

a)

säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet,

| b) | risken för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

b)

risken för vattenlevande organismer.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Analysmetoderna för övervakning av resthalter i kroppsvätskor, kroppsvävnader och miljömatriser. |
| --- | --- |

1.

Analysmetoderna för övervakning av resthalter i kroppsvätskor, kroppsvävnader och miljömatriser.

| 2. | Toxicitetsprofilen för metaboliterna CPCA, PBA och PBA(OH). |
| --- | --- |

2.

Toxicitetsprofilen för metaboliterna CPCA, PBA och PBA(OH).

| 3. | Den långsiktiga risken för vilda däggdjur. |
| --- | --- |

3.

Den långsiktiga risken för vilda däggdjur.

| 4. | Den eventuella risken för att ämnet biomagnifieras i den terrestra och den marina näringskedjan. |
| --- | --- |

4.

Den eventuella risken för att ämnet biomagnifieras i den terrestra och den marina näringskedjan.

Sökanden ska inkomma med relevanta uppgifter till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten senast den 31 mars 2017.”

---

(1)  En detaljerad beskrivning av varje verksamt ämne återfinns i granskningsrapporten för ämnet i fråga.

1

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1335/2014

av den 16 december 2014

om ändring av förordning (EG) nr 2535/2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 187, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 (2) ska KN-nummer ändras för mjölkprodukter i kapitel 4 med verkan från och med den 1 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 (2) ska KN-nummer ändras för mjölkprodukter i kapitel 4 med verkan från och med den 1 januari 2015.

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 (3) innehåller tillämpningsföreskrifter för ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter. För att ta hänsyn till de ändrade KN-numren för mjölkprodukter är det nödvändigt att uppdatera bilagorna I, II och VIIa till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 (3) innehåller tillämpningsföreskrifter för ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter. För att ta hänsyn till de ändrade KN-numren för mjölkprodukter är det nödvändigt att uppdatera bilagorna I, II och VIIa till den förordningen.

| (3) | I artikel 4.2 i förordning (EG) nr 2535/2001 hänvisas det till KN-nummer som kommer att utgå med verkan från och med den 1 januari 2015. Bilaga 3, som rör medgivanden avseende ostar, till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (4), vilket godkänts genom rådets och kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom (5), föreskriver fullständig liberalisering av den bilaterala handeln med ostar från och med 2007. Den bestämmelsen är därmed föråldrad och bör strykas. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4.2 i förordning (EG) nr 2535/2001 hänvisas det till KN-nummer som kommer att utgå med verkan från och med den 1 januari 2015. Bilaga 3, som rör medgivanden avseende ostar, till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (4), vilket godkänts genom rådets och kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom (5), föreskriver fullständig liberalisering av den bilaterala handeln med ostar från och med 2007. Den bestämmelsen är därmed föråldrad och bör strykas.

| (4) | Artikel 19a.1 c och 4 c, som avser del 3 i bilaga VIIa till förordning (EG) nr 2535/2001, och artikel 20.1 a ii, som avser del C i bilaga II till samma förordning, rör en tullkvot för ost respektive import med förmånsbehandling vid tillämpningen av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan (6), som godkändes genom rådets beslut 2004/441/EG (7). Dessa bestämmelser hänvisar till KN-nummer som bör utgå med verkan från och med den 1 januari 2015. Eftersom motsvarande kvotperiod och period för avveckling av importtullar har löpt ut, bör dessa bestämmelser utgå. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 19a.1 c och 4 c, som avser del 3 i bilaga VIIa till förordning (EG) nr 2535/2001, och artikel 20.1 a ii, som avser del C i bilaga II till samma förordning, rör en tullkvot för ost respektive import med förmånsbehandling vid tillämpningen av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan (6), som godkändes genom rådets beslut 2004/441/EG (7). Dessa bestämmelser hänvisar till KN-nummer som bör utgå med verkan från och med den 1 januari 2015. Eftersom motsvarande kvotperiod och period för avveckling av importtullar har löpt ut, bör dessa bestämmelser utgå.

| (5) | Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 2535/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2535/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4.2 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 4.2 ska utgå.

| 2. | I artikel 19a ska punkterna 1 c och 4 c utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 19a ska punkterna 1 c och 4 c utgå.

| 3. | I artikel 20 ska punkt 1 a ii utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 20 ska punkt 1 a ii utgå.

| 4. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 5. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Del B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

5.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Del B ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

| b) | Del C ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Del C ska utgå.

| 6. | Bilaga VIIa ska ändras på följande sätt:






  a) | Del 3 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

6.

Bilaga VIIa ska ändras på följande sätt:

a)

Del 3 ska utgå.

| b) | Del 4 ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Del 4 ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 av den 16 oktober 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 312, 31.10.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (EGT L 341, 22.12.2001, s. 29).

3

(4)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 132.

4

(5)  Rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet (EGT L 114, 30.4.2002, s. 1).

5

(6)  EGT L 311, 4.12.1999, s. 3.

6

(7)  Rådets beslut 2004/441/EG av den 26 april 2004 om ingående av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan (EUT L 127, 29.4.2004, s. 109).

7

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 2535/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del I.A ska ersättas med följande:

  ”I.A

  TULLKVOTER SOM EJ ANGES PER URSPRUNGSLAND











  Kvotnummer | KN-nummer | Varuslag (2) | Importtull
  (euro per 100 kg nettovikt) | Ursprungsland | Årskvot
  (ton) för Dissostichus spp. | Halvårskvot
  (ton) för Dissostichus spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4590 | 0402 10 19 | Skummjölkspulver | 47,50 | Alla tredjeländer | 68 537 | 34 268,5 |
| 09.4599 | 0405 10 11
  0405 10 19
  0405 10 30
  0405 10 50
  0405 10 90
  0405 90 10 (1)

  0405 90 90 (1) | Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk | 94,80 | Alla tredjeländer | 11 360 | 5 680 |
| i smörekvivalent (1) |
| 09.4591 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Pizzaost, fryst, i bitar om vardera högst 1 g i förpackningar med ett nettoinnehåll av minst 5 kg, med en vattenhalt av lägst 52 % och med en torrsubstans vars fetthalt inte understiger 38 % | 13,00 | Alla tredjeländer | 5 360 | 2 680 |
| 09.4592 | ex 0406 30 10 | Smältost av Emmentaler | 71,90 | Alla tredjeländer | 18 438 | 9 219 |
| 0406 90 13 | Emmentaler | 85,80 |
| 09.4593 | ex 0406 30 10 | Smältost av Gruyère | 71,90 | Alla tredjeländer | 5 413 | 2 706,5 |
| 0406 90 15 | Gruyère, Sbrinz | 85,80 |
| 09.4594 | 0406 90 01 (3) | Ost för bearbetning | 83,50 | Alla tredjeländer | 20 007 | 10 003,5 |
| 09.4595 | 0406 90 21 | Cheddar | 21,00 | Alla tredjeländer | 15 005 | 7 502,5 |
| 09.4596 | ex 0406 10 30
  ex 0406 10 50
  ex 0406 10 80 | Färsk (inte mognad) ost inbegripet mesost och ostmassa annan än pizzaost enligt kvot nr 09.4591 | 92,60
  92,60
  106,40 | Alla tredjeländer | 19 525 | 9 762,5 |
| 0406 20 00 | Riven eller pulvriserad ost | 94,10 |
| 0406 30 31 | Annan bearbetad ost,
  inte riven eller pulvriserad | 69,00 |
| 0406 30 39 | 71,90 |
| 0406 30 90 | 102,90 |
| 0406 40 10
  0406 40 50
  0406 40 90 | Blåmögelost och annan ost med marmoreringar vilka framställts genom användning av Penicillium roqueforti | 70,40 |
| 0406 90 17 | Bergkäse och Appenzeller | 85,80 |
| 0406 90 18 | Fromage fribourgeois, Vacherin Mont d'Or och Tête de Moine | 75,50 | |
| 0406 90 23 | Edamer | 75,50 | |
| 0406 90 25 | Tilsiter | 75,50 | |
| 0406 90 29 | Kashkaval | 75,50 | |
| 0406 90 32 | Feta | 75,50 | |
| 0406 90 35 | Kefalotyri | 75,50 | |
| 0406 90 37 | Finlandia | 75,50 | |
| 0406 90 39 | Jarlsberg | 75,50 | |
| 0406 90 50 | Ost av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn | 75,50 | |
| ex 0406 90 63 | Pecorino | 94,10 | |
| 0406 90 69 | Andra | 94,10 | |
| 0406 90 73 | Provolone | 75,50 | |
| 0406 90 74 | Maasdam | 75,50 | |
| ex 0406 90 75 | Caciocavallo | 75,50 | |
| ex 0406 90 76 | Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø | 75,50 | |
| 0406 90 78 | Gouda | 75,50 | |
| ex 0406 90 79 | Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin | 75,50 | |
| ex 0406 90 81 | Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey | 75,50 | |
| 0406 90 82 | Camembert | 75,50 | |
| 0406 90 84 | Brie | 75,50 | |
| 0406 90 86 | Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent | 75,50 | |
| 0406 90 89 | Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent | 75,50 | |
| 0406 90 92 | Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 62 viktprocent men högst 72 viktprocent | 75,50 | |
| 0406 90 93 | Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 72 viktprocent | 92,60 | |
| 0406 90 99 | Annan ost med en fetthalt av mer än 40 viktprocent | 106,40 | |

1.

Del I.A ska ersättas med följande:

”I.A

TULLKVOTER SOM EJ ANGES PER URSPRUNGSLAND

Kvotnummer

KN-nummer

Varuslag (2)

Importtull

(euro per 100 kg nettovikt)

Ursprungsland

Årskvot

(ton) för Dissostichus spp.

Halvårskvot

(ton) för Dissostichus spp.

09.4590

0402 10 19

Skummjölkspulver

47,50

Alla tredjeländer

68 537

34 268,5

09.4599

0405 10 11

0405 10 19

0405 10 30

0405 10 50

0405 10 90

0405 90 10 (1)

0405 90 90 (1)

Smör och andra fetter och oljor framställda av mjölk

94,80

Alla tredjeländer

11 360

5 680

i smörekvivalent (1)

09.4591

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Pizzaost, fryst, i bitar om vardera högst 1 g i förpackningar med ett nettoinnehåll av minst 5 kg, med en vattenhalt av lägst 52 % och med en torrsubstans vars fetthalt inte understiger 38 %

13,00

Alla tredjeländer

5 360

2 680

09.4592

ex 0406 30 10

Smältost av Emmentaler

71,90

Alla tredjeländer

18 438

9 219

0406 90 13

Emmentaler

85,80

09.4593

ex 0406 30 10

Smältost av Gruyère

71,90

Alla tredjeländer

5 413

2 706,5

0406 90 15

Gruyère, Sbrinz

85,80

09.4594

0406 90 01 (3)

Ost för bearbetning

83,50

Alla tredjeländer

20 007

10 003,5

09.4595

0406 90 21

Cheddar

21,00

Alla tredjeländer

15 005

7 502,5

09.4596

ex 0406 10 30

ex 0406 10 50

ex 0406 10 80

Färsk (inte mognad) ost inbegripet mesost och ostmassa annan än pizzaost enligt kvot nr 09.4591

92,60

92,60

106,40

Alla tredjeländer

19 525

9 762,5

0406 20 00

Riven eller pulvriserad ost

94,10

0406 30 31

Annan bearbetad ost,

inte riven eller pulvriserad

69,00

0406 30 39

71,90

0406 30 90

102,90

0406 40 10

0406 40 50

0406 40 90

Blåmögelost och annan ost med marmoreringar vilka framställts genom användning av Penicillium roqueforti

70,40

0406 90 17

Bergkäse och Appenzeller

85,80

0406 90 18

Fromage fribourgeois, Vacherin Mont d'Or och Tête de Moine

75,50

0406 90 23

Edamer

75,50

0406 90 25

Tilsiter

75,50

0406 90 29

Kashkaval

75,50

0406 90 32

Feta

75,50

0406 90 35

Kefalotyri

75,50

0406 90 37

Finlandia

75,50

0406 90 39

Jarlsberg

75,50

0406 90 50

Ost av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn

75,50

ex 0406 90 63

Pecorino

94,10

0406 90 69

Andra

94,10

0406 90 73

Provolone

75,50

0406 90 74

Maasdam

75,50

ex 0406 90 75

Caciocavallo

75,50

ex 0406 90 76

Danbo, Fontal, Fynbo, Havarti, Maribo, Samsø

75,50

0406 90 78

Gouda

75,50

ex 0406 90 79

Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Paulin

75,50

ex 0406 90 81

Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey

75,50

0406 90 82

Camembert

75,50

0406 90 84

Brie

75,50

0406 90 86

Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 47 viktprocent men högst 52 viktprocent

75,50

0406 90 89

Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 52 viktprocent men högst 62 viktprocent

75,50

0406 90 92

Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 62 viktprocent men högst 72 viktprocent

75,50

0406 90 93

Annan ost med en fetthalt av högst 40 viktprocent och med en vattenhalt i den fettfria substansen av mer än 72 viktprocent

92,60

0406 90 99

Annan ost med en fetthalt av mer än 40 viktprocent

106,40

| 2. | Del I.I ska ersättas med följande:

  ”I.I


  Tullkvoter enligt bilaga II till avtalet med Island, godkänt genom beslut 2007/138/EG


  Årlig kvot från och med den 1 juli till och med den 30 juni

  (mängd i ton)










  Kvotnummer | KN-nummer | Varuslag (4) | Tillämplig tullsats | Årlig kvantitet | Halvårskvantitet från och med 1.1.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4205 | 0405 10 11
  0405 10 19 | Naturligt smör | Undantag | 350 | 175 |
| 09.4206 | ex 0406 10 50 (5) | ’Skyr’ | Undantag | 380 | 190 |

2.

Del I.I ska ersättas med följande:

”I.I

Tullkvoter enligt bilaga II till avtalet med Island, godkänt genom beslut 2007/138/EG

Årlig kvot från och med den 1 juli till och med den 30 juni

(mängd i ton)

Kvotnummer

KN-nummer

Varuslag (4)

Tillämplig tullsats

Årlig kvantitet

Halvårskvantitet från och med 1.1.2008

09.4205

0405 10 11

0405 10 19

Naturligt smör

Undantag

350

175

09.4206

ex 0406 10 50 (5)

’Skyr’

Undantag

380

190

---

(1)  1 kg av produkten = 1,22 kg smör.

(2)  Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska lydelsen i kolumnen ’varuslag’ endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet inom ramen för denna bilaga bestäms av KN-numrens räckvidd. Där ex KN-nummer anges, ska förmånssystemet bestämmas genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.

(3)  Angivna ostar ska betraktas som bearbetade om de har bearbetats till produkter som omfattas av undernummer 0406 30 i Kombinerade nomenklaturen. Artiklarna 291 til 300 i förordning (EEG) nr 2454/93 ska tillämpas.”

(4)  Trots bestämmelserna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska beskrivningen av produkterna (i kolumnen ’Varuslag’) endast anses vara vägledande, eftersom förmånssystemet inom ramen för denna bilaga bestäms av KN-numrens omfattning. Där ex KN-nummer anges ska förmånssystemet bestämmas genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.

(5)  KN-numret är föremål för ändring, i väntan på en bekräftelse om att produkten klassificerats.”

---

BILAGA II

”II.B

SYSTEM MED FÖRMÅNSBEHANDLING AV IMPORT – TURKIET

| Serienummer | KN-nummer | Varuslag (1) | Ursprungsland | Importtull
  (euro per 100 kg nettovikt utan annan uppgift) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turkiet | 67,19 |
| 2 | 0406 90 50 | Ost tillverkad uteslutande av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn | Turkiet | 67,19 |
| 3 | ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum peyniri, framställd av fårmjölk eller buffelmjölk, i separat plastförpackning eller annat slag av förpackning om mindre än 10 kg | Turkiet | 67,19 |

Serienummer

KN-nummer

Varuslag (1)

Ursprungsland

Importtull

(euro per 100 kg nettovikt utan annan uppgift)

1

0406 90 29

Kashkaval

Turkiet

67,19

2

0406 90 50

Ost tillverkad uteslutande av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn

Turkiet

67,19

3

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum peyniri, framställd av fårmjölk eller buffelmjölk, i separat plastförpackning eller annat slag av förpackning om mindre än 10 kg

Turkiet

67,19

---

(1)  Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen skall lydelsen av varubeteckning endast vara vägledande eftersom förmånssystemet vad gäller denna bilaga bestäms av KN-numrens omfattning. Där ex KN-nummer anges ska förmånssystemet bestämmas genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.”

1

---

BILAGA III

”4

TULLKVOTER INOM RAMEN FÖR PROTOKOLL nr 1 I BESLUT nr 1/98 FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–TURKIET

| Kvotnummer | KN-nummer | Varuslag (1) | Ursprungsland | Årlig kvot från och med den 1 januari till 31 december
  (ton) för Dissostichus spp. | Importtull
  (euro per 100 kg nettovikt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0243 | 0406 90 29 | Kashkaval | Turkiet | 2 300 | 0 |
| 0406 90 50 | Ost av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn |
| ex 0406 90 86
  ex 0406 90 89
  ex 0406 90 92 | Tulum Peyniri, framställd av fårmjölk eller buffelmjölk, i separat plastförpackning eller annat slag av förpackning om mindre än 10 kg |

Kvotnummer

KN-nummer

Varuslag (1)

Ursprungsland

Årlig kvot från och med den 1 januari till 31 december

(ton) för Dissostichus spp.

Importtull

(euro per 100 kg nettovikt)

09.0243

0406 90 29

Kashkaval

Turkiet

2 300

0

0406 90 50

Ost av fårmjölk eller buffelmjölk i behållare innehållande saltlake eller i behållare av får- eller getskinn

ex 0406 90 86

ex 0406 90 89

ex 0406 90 92

Tulum Peyniri, framställd av fårmjölk eller buffelmjölk, i separat plastförpackning eller annat slag av förpackning om mindre än 10 kg

---

(1)  Trots reglerna för tolkning av Kombinerade nomenklaturen ska lydelsen av varubeteckning endast vara vägledande eftersom förmånssystemet vad gäller denna bilaga bestäms av KN-numrens omfattning. Där ex KN-nummer anges ska förmånssystemet bestämmas genom att KN-numret och motsvarande varubeskrivning tillämpas tillsammans.”

1

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/13

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1336/2014

av den 16 december 2014

om tillfälliga undantagsåtgärder för sektorn för mjölk och mjölkprodukter i form av tidigareläggning av den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver under 2015

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa produkter från unionen till Ryssland, däribland mjölk och mjölkprodukter. Förbudet har resulterat i marknadsstörningar med kraftiga prisfall på grund av att en viktig exportmarknad plötsligt inte längre är tillgänglig. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa produkter från unionen till Ryssland, däribland mjölk och mjölkprodukter. Förbudet har resulterat i marknadsstörningar med kraftiga prisfall på grund av att en viktig exportmarknad plötsligt inte längre är tillgänglig.

| (2) | I artikel 12 d i förordning (EU) nr 1308/2013 anges att offentlig intervention får ske under perioden 1 mars–30 september för smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 12 d i förordning (EU) nr 1308/2013 anges att offentlig intervention får ske under perioden 1 mars–30 september för smör och skummjölkspulver.

| (3) | En situation har därför uppstått där de normala åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 visar sig vara otillräckliga för att rätta till störningarna på marknaden. |
| --- | --- |

(3)

En situation har därför uppstått där de normala åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 visar sig vara otillräckliga för att rätta till störningarna på marknaden.

| (4) | Den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver har förlängts till och med den 31 december 2014 genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 949/2014 (2). |
| --- | --- |

(4)

Den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver har förlängts till och med den 31 december 2014 genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 949/2014 (2).

| (5) | Priserna på smör och skummjölkspulver i unionen har fallit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta. |
| --- | --- |

(5)

Priserna på smör och skummjölkspulver i unionen har fallit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta.

| (6) | För att hantera en situation där priserna kan falla ytterligare och marknadsstörningarna förvärras är det viktigt att offentlig intervention också får ske efter den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(6)

För att hantera en situation där priserna kan falla ytterligare och marknadsstörningarna förvärras är det viktigt att offentlig intervention också får ske efter den 31 december 2014.

| (7) | Det är därför lämpligt att fastställa att perioden för interventionsuppköp av smör och skummjölkspulver börjar den 1 januari 2015. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att fastställa att perioden för interventionsuppköp av smör och skummjölkspulver börjar den 1 januari 2015.

| (8) | För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör den tillfälliga åtgärd som föreskrivs i denna förordning träda i kraft dagen efter det att förordningen har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(8)

För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör den tillfälliga åtgärd som föreskrivs i denna förordning träda i kraft dagen efter det att förordningen har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 12 d i förordning (EU) nr 1308/2013 får offentlig intervention under 2015 ske under perioden 1 januari–30 september för smör och skummjölkspulver.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 949/2014 av den 4 september 2014 om tillfälliga undantagsåtgärder för sektorn för mjölk och mjölkprodukter i form av förlängning av den offentliga interventionsperioden för smör och skummjölkspulver under 2014 (EUT L 265, 5.9.2014, s. 21).

2

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1337/2014

av den 16 december 2014

om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 18.2, 20 c, f, l, m och n samt 223.3 c,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (2), särskilt artikel 4,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (3), särskilt artikel 62.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 947/2014 (4) och (EU) nr 948/2014 (5) öppnas privat lagring för smör respektive skummjölkspulver, mot bakgrund av den särskilt svåra situationen på marknaden, som framför allt beror på det förbud som den ryska regeringen infört mot import av mejeriprodukter från unionen till Ryssland. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 947/2014 (4) och (EU) nr 948/2014 (5) öppnas privat lagring för smör respektive skummjölkspulver, mot bakgrund av den särskilt svåra situationen på marknaden, som framför allt beror på det förbud som den ryska regeringen infört mot import av mejeriprodukter från unionen till Ryssland.

| (2) | Enligt dessa förordningar kan ansökningar om stöd lämnas in till och med den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(2)

Enligt dessa förordningar kan ansökningar om stöd lämnas in till och med den 31 december 2014.

| (3) | Priserna på smör och skummjölkspulver i unionen har sjunkit ytterligare och det är troligt att priserna kommer att fortsätta att pressas nedåt. |
| --- | --- |

(3)

Priserna på smör och skummjölkspulver i unionen har sjunkit ytterligare och det är troligt att priserna kommer att fortsätta att pressas nedåt.

| (4) | Med tanke på den nuvarande marknadssituationen är det lämpligt att förlänga dessa stödordningar för privat lagring för smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på den nuvarande marknadssituationen är det lämpligt att förlänga dessa stödordningar för privat lagring för smör och skummjölkspulver.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EU) nr 947/2014

I artikel 5 i förordning (EU) nr 947/2014 ska ”den 31 december 2014” ersättas med ”den 28 februari 2015”.

Artikel 2

Ändring av förordning (EU) nr 948/2014

I artikel 5 i förordning (EU) nr 948/2014 ska ”den 31 december 2014” ersättas med ”den 28 februari 2015”.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 947/2014 av den 4 september 2014 om öppnande av privat lagring för smör och om förutfastställelse av stödbeloppet (EUT L 265, 5.9.2014, s. 15).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 av den 4 september 2014 om öppnande av privat lagring för skummjölkspulver och om förutfastställelse av stödbeloppet (EUT L 265, 5.9.2014, s. 18).

5

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1338/2014

av den 16 december 2014

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 vad gäller en förlängning av undantaget från förordning (EEG) nr 2454/93 med avseende på definitionen av begreppet ursprungsprodukter som fastställs inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling för att ta hänsyn till Kap Verdes särskilda situation när det gäller vissa fiskeriprodukter som exporteras från detta land till Europeiska unionen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (1), särskilt artikel 247,

med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), särskilt artikel 89.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 815/2008 (3) beviljades Kap Verde undantag från ursprungsreglerna i förordning (EEG) nr 2454/93. Genom genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 (4) beviljade kommissionen Kap Verde ett nytt undantag från dessa ursprungsregler. Det senaste undantaget löper ut den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 815/2008 (3) beviljades Kap Verde undantag från ursprungsreglerna i förordning (EEG) nr 2454/93. Genom genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 (4) beviljade kommissionen Kap Verde ett nytt undantag från dessa ursprungsregler. Det senaste undantaget löper ut den 31 december 2014.

| (2) | Genom en skrivelse av den 4 juni 2014 begärde Kap Verde en förlängning av detta undantag under en ej fastställd tidsperiod från och med den 1 januari 2015 och till och med antingen sista giltighetsdagen för protokollet (ännu ej offentliggjort) mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna, eller den dag då ursprungsreglerna i ett framtida avtal om ekonomiskt partnerskap mellan unionen och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap börjar tillämpas, beroende på vilket som inträffar senare. Begäran avser en årlig kvantitet av 2 500 ton beredda eller konserverade makrillfiléer och 875 ton beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill och auxid. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 4 juni 2014 begärde Kap Verde en förlängning av detta undantag under en ej fastställd tidsperiod från och med den 1 januari 2015 och till och med antingen sista giltighetsdagen för protokollet (ännu ej offentliggjort) mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna, eller den dag då ursprungsreglerna i ett framtida avtal om ekonomiskt partnerskap mellan unionen och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap börjar tillämpas, beroende på vilket som inträffar senare. Begäran avser en årlig kvantitet av 2 500 ton beredda eller konserverade makrillfiléer och 875 ton beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill och auxid.

| (3) | Från och med 2008 har de totala årliga kvantiteter som Kap Verde tilldelades genom undantaget i betydande utsträckning bidragit till att förbättra situationen för landets fiskberedningsindustri. Dessa kvantiteter har också i viss mån lett till en vitalisering av Kap Verdes småskaliga fiskeflotta som är av central betydelse för landet. En fullständig vitalisering av Kap Verdes fiskeflotta till avsedd nivå förutsätter dock att tillräckliga mängder råvara fortsätter att levereras till landets fiskberedningsindustri. |
| --- | --- |

(3)

Från och med 2008 har de totala årliga kvantiteter som Kap Verde tilldelades genom undantaget i betydande utsträckning bidragit till att förbättra situationen för landets fiskberedningsindustri. Dessa kvantiteter har också i viss mån lett till en vitalisering av Kap Verdes småskaliga fiskeflotta som är av central betydelse för landet. En fullständig vitalisering av Kap Verdes fiskeflotta till avsedd nivå förutsätter dock att tillräckliga mängder råvara fortsätter att levereras till landets fiskberedningsindustri.

| (4) | Av begäran framgår att utan undantaget skulle möjligheterna för Kap Verdes fiskberedningsindustri att fortsätta exportera till unionen kraftigt påverkas, vilket kan förhindra en fortsatt utveckling av landets fiskeflotta för småskaligt pelagiskt fiske. |
| --- | --- |

(4)

Av begäran framgår att utan undantaget skulle möjligheterna för Kap Verdes fiskberedningsindustri att fortsätta exportera till unionen kraftigt påverkas, vilket kan förhindra en fortsatt utveckling av landets fiskeflotta för småskaligt pelagiskt fiske.

| (5) | Det behövs ytterligare tid för att befästa de resultat som Kap Verde redan uppnått i arbetet med att vitalisera den egna fiskeflottan. Undantaget bör ge Kap Verde tillräckligt med tid för att anpassa sig efter de krav avseende ursprung som medför förmånsbehandling. |
| --- | --- |

(5)

Det behövs ytterligare tid för att befästa de resultat som Kap Verde redan uppnått i arbetet med att vitalisera den egna fiskeflottan. Undantaget bör ge Kap Verde tillräckligt med tid för att anpassa sig efter de krav avseende ursprung som medför förmånsbehandling.

| (6) | Med tanke på den tillfälliga karaktären hos undantag som beviljas i fråga om definitionen av begreppet ursprungsprodukter är det inte möjligt att bevilja undantaget för en ej fastställd tidsperiod, som Kap Verde begärt. I stället ska undantaget beviljas för en period på två år när det gäller årliga kvantiteter av 2 500 ton beredda eller konserverade makrillfiléer och 875 ton beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill och auxid, för att göra det möjligt för Kap Verde att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på den tillfälliga karaktären hos undantag som beviljas i fråga om definitionen av begreppet ursprungsprodukter är det inte möjligt att bevilja undantaget för en ej fastställd tidsperiod, som Kap Verde begärt. I stället ska undantaget beviljas för en period på två år när det gäller årliga kvantiteter av 2 500 ton beredda eller konserverade makrillfiléer och 875 ton beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill och auxid, för att göra det möjligt för Kap Verde att uppfylla kraven.

| (7) | Genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Det undantag som föreskrivs i artikel 1 ska gälla för produkter som exporteras från Kap Verde och som deklareras för övergång till fri omsättning i unionen under perioderna 1 januari 2011–31 december 2011, 1 januari 2012–31 december 2012, 1 januari 2013–31 december 2013, 1 januari 2014–31 december 2014, 1 januari 2015–31 december 2015 och 1 januari 2016–31 december 2016, upp till de kvantiteter som anges i bilagan, förutsatt att villkoren i artikel 74 i förordning (EEG) nr 2454/93 är uppfyllda.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Det undantag som föreskrivs i artikel 1 ska gälla för produkter som exporteras från Kap Verde och som deklareras för övergång till fri omsättning i unionen under perioderna 1 januari 2011–31 december 2011, 1 januari 2012–31 december 2012, 1 januari 2013–31 december 2013, 1 januari 2014–31 december 2014, 1 januari 2015–31 december 2015 och 1 januari 2016–31 december 2016, upp till de kvantiteter som anges i bilagan, förutsatt att villkoren i artikel 74 i förordning (EEG) nr 2454/93 är uppfyllda.”

| 2. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

1.   Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 815/2008 av den 14 augusti 2008 om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 med avseende på definitionen av begreppet ”ursprungsprodukter” som fastställs inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling för att ta hänsyn till Kap Verdes särskilda situation när det gäller vissa fiskeriprodukter som exporteras från detta land till gemenskapen (EUT L 220, 15.8.2008, s. 11).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 439/2011 av den 6 maj 2011 om undantag från förordning (EEG) nr 2454/93 med avseende på definitionen av begreppet ursprungsprodukter som fastställs inom ramen för systemet för allmän förmånsbehandling för att ta hänsyn till Kap Verdes särskilda situation när det gäller vissa fiskeriprodukter som exporteras från detta land till Europeiska unionen (EUT L 119, 7.5.2011, s. 1).

4

---

BILAGA

| Löpnummer | KN-nummer | | Varuslag | Perioder | Kvantitet (ton nettovikt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1647 | 1604 15 11
  ex 1604 19 97 | | Beredda eller konserverade filéer av makrill (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias) | 1.1.2011–31.12.2011
  1.1.2012–31.12.2012
  1.1.2013–31.12.2013
  1.1.2014–31.12.2014
  1.1.2015–31.12.2015
  1.1.2016–31.12.2016 | 2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500
  2 500 |
| 09.1648 | ex 1604 19 97 | | Beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill eller auxid (Auxis thazard, Auxis rochei) | 1.1.2011–31.12.2011
  1.1.2012–31.12.2012
  1.1.2013–31.12.2013
  1.1.2014–31.12.2014
  1.1.2015–31.12.2015
  1.1.2016–31.12.2016 | 875
  875
  875
  875
  875
  875 |

Löpnummer

KN-nummer

Varuslag

Perioder

Kvantitet (ton nettovikt)

09.1647

1604 15 11

ex 1604 19 97

Beredda eller konserverade filéer av makrill (Scomber scombrus, Scomber japonicus, Scomber colias)

1.1.2011–31.12.2011

1.1.2012–31.12.2012

1.1.2013–31.12.2013

1.1.2014–31.12.2014

1.1.2015–31.12.2015

1.1.2016–31.12.2016

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

2 500

09.1648

ex 1604 19 97

Beredda eller konserverade filéer av fregattmakrill eller auxid (Auxis thazard, Auxis rochei)

1.1.2011–31.12.2011

1.1.2012–31.12.2012

1.1.2013–31.12.2013

1.1.2014–31.12.2014

1.1.2015–31.12.2015

1.1.2016–31.12.2016

875

875

875

875

875

875

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1339/2014

av den 16 december 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 55,8 |
| IL | 97,8 |
| MA | 87,7 |
| TN | 139,2 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 142,8 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 93 10 | MA | 80,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 47,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,3 |
| 0805 20 10 | MA | 64,8 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 95,0 |
| MA | 75,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 50 10 | TR | 77,1 |
| ZZ | 77,1 |
| 0808 10 80 | BR | 53,5 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 94,0 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,4 |
| 0808 30 90 | CN | 98,5 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 148,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

55,8

IL

97,8

MA

87,7

TN

139,2

TR

110,2

ZZ

98,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

142,8

ZZ

167,2

0709 93 10

MA

80,9

TR

134,6

ZZ

107,8

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

47,2

ZW

33,9

ZZ

46,3

0805 20 10

MA

64,8

ZZ

64,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

95,0

MA

75,3

TR

76,8

ZZ

82,4

0805 50 10

TR

77,1

ZZ

77,1

0808 10 80

BR

53,5

CL

80,2

NZ

90,6

US

94,0

ZA

143,5

ZZ

92,4

0808 30 90

CN

98,5

TR

174,9

US

173,2

ZZ

148,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/22

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV 2014/109/EU

av den 10 oktober 2014

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/40/EU genom fastställande av ett arkiv med varningsbilder som ska användas på tobaksvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/40/EU av den 3 april 2014 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv 2001/37/EG (1), särskilt artikel 10.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i direktiv 2014/40/EU föreskrivs att varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med kombinerade hälsovarningar om inte undantag medgetts i enlighet med artikel 11. De kombinerade hälsovarningarna ska bland annat innehålla en av de varningstexter som förtecknas i bilaga I och ett motsvarande färgfoto från bildarkivet i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i direktiv 2014/40/EU föreskrivs att varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning för tobaksvaror för rökning ska vara försedd med kombinerade hälsovarningar om inte undantag medgetts i enlighet med artikel 11. De kombinerade hälsovarningarna ska bland annat innehålla en av de varningstexter som förtecknas i bilaga I och ett motsvarande färgfoto från bildarkivet i bilaga II till det direktivet.

| (2) | Genom direktiv 2014/40/EU får kommissionen också befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa och anpassa bildarkivet i bilaga II med hänsyn till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Genom direktiv 2014/40/EU får kommissionen också befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa och anpassa bildarkivet i bilaga II med hänsyn till utvecklingen på marknaden och inom vetenskapen.

| (3) | Bilaga II till direktiv 2014/40/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga II till direktiv 2014/40/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till direktiv 2014/40/EG ska ersättas i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 20 maj 2016 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 20 maj 2016.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 127, 29.4.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

”BILAGA II

Bildarkiv (med kombinerade hälsovarningar)

(som avses i artikel 10.1)

Uppsättning 1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Uppsättning 2

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Uppsättning 3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | ” |

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

BESLUT

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/28

---

RÅDETS BESLUT

av den 4 december 2014

om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Lettland

(2014/911/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 25,

med beaktande av rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF (2), särskilt artikel 20 och kapitel 4 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för de akter som unionens institutioner, organ och byråer antar före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för de akter som unionens institutioner, organ och byråer antar före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen.

| (2) | Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet.

| (3) | I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport, som ska grundas på ett frågeformulär. Vid automatiskt utbyte av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport, som ska grundas på ett frågeformulär. Vid automatiskt utbyte av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (4) | Enligt kapitel 4.1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta uppgiftskategorierna. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kapitel 4.1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och det ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta uppgiftskategorierna.

| (5) | Lettland har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av fingeravtrycksuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Lettland har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av fingeravtrycksuppgifter.

| (6) | Lettland har genomfört en framgångsrik testkörning med Österrike. |
| --- | --- |

(6)

Lettland har genomfört en framgångsrik testkörning med Österrike.

| (7) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Lettland och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Österrikes utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(7)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Lettland och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Österrikes utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (8) | En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av fingeravtrycksuppgifter har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(8)

En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av fingeravtrycksuppgifter har förelagts rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med tanke på automatisk sökning av fingeravtrycksuppgifter har Lettland fullt ut genomfört de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF och har rätt att ta emot och lämna ut personuppgifter enligt artikel 9 i det beslutet från och med den dag då det här beslutet träder i kraft.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2014.

På rådets vägnar

A. ORLANDO

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/30

---

RÅDETS BESLUT 2014/912/GUSP

av den 15 december 2014

till stöd för fysisk säkerhet och lagerhantering som minskar risken för olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition i Sahelområdet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15–16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition. I den strategin konstaterar Europeiska rådet att den stora mängden lager av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa medför att sådana vapen är lätt tillgängliga för civila, för brottslingar, för terrorister och för kombattanter och man framhåller behovet av att vidta förebyggande åtgärder för att ta sig an det illegala utbudet av konventionella vapen och efterfrågan på dessa. I strategin pekar man också på Afrika som den kontinent som mest är drabbad av följderna av inhemska konflikter som förvärrats av det destabiliserande inflödet av handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(1)

Den 15–16 december 2005 antog Europeiska rådet EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition. I den strategin konstaterar Europeiska rådet att den stora mängden lager av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa medför att sådana vapen är lätt tillgängliga för civila, för brottslingar, för terrorister och för kombattanter och man framhåller behovet av att vidta förebyggande åtgärder för att ta sig an det illegala utbudet av konventionella vapen och efterfrågan på dessa. I strategin pekar man också på Afrika som den kontinent som mest är drabbad av följderna av inhemska konflikter som förvärrats av det destabiliserande inflödet av handeldvapen och lätta vapen.

| (2) | Den 21 mars 2011 godkände rådet Europeiska unionens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, som utgör en integrerad ram för unionens engagemang i Sahelområdet. Ett av strategins fyra åtgärdsområden är att sträva efter att stärka kapaciteten hos säkerhetssektorn, de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet i regionen för att bekämpa hot. hantera terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivare och mer sakkunnigt sätt samt koppla detta till åtgärder för god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 mars 2011 godkände rådet Europeiska unionens strategi för säkerhet och utveckling i Sahel, som utgör en integrerad ram för unionens engagemang i Sahelområdet. Ett av strategins fyra åtgärdsområden är att sträva efter att stärka kapaciteten hos säkerhetssektorn, de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet i regionen för att bekämpa hot. hantera terrorism och organiserad brottslighet på ett effektivare och mer sakkunnigt sätt samt koppla detta till åtgärder för god samhällsstyrning.

| (3) | Den 14 juni 2006 antog medlemsstaterna i Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) i Abuja, Nigeria Ecowas konvention om handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt annat relaterat material, vilken trädde i kraft den 29 september 2009. Den 30 april 2010 antog i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, medlemsstaterna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) samt Republiken Rwanda en centralafrikansk konvention för kontroll av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt delar och komponenter som kan användas för att tillverka, reparera eller montera dessa vapen. I båda konventionerna åtar sig signatärstaterna bland annat att vidta de åtgärder som krävs för att garantera säker och effektiv hantering och lagring samt säkerhet när det gäller deras nationella lager av handeldvapen och lätta vapen, i enlighet med tillämpliga normer och förfaranden. |
| --- | --- |

(3)

Den 14 juni 2006 antog medlemsstaterna i Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) i Abuja, Nigeria Ecowas konvention om handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt annat relaterat material, vilken trädde i kraft den 29 september 2009. Den 30 april 2010 antog i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, medlemsstaterna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) samt Republiken Rwanda en centralafrikansk konvention för kontroll av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa samt delar och komponenter som kan användas för att tillverka, reparera eller montera dessa vapen. I båda konventionerna åtar sig signatärstaterna bland annat att vidta de åtgärder som krävs för att garantera säker och effektiv hantering och lagring samt säkerhet när det gäller deras nationella lager av handeldvapen och lätta vapen, i enlighet med tillämpliga normer och förfaranden.

| (4) | Burkina Faso, Mali och Nigeria har, liksom 23 medlemsstater ratificerat vapenhandelsfördraget, samtidigt som Mauretanien, Niger och Tchad har undertecknat det. I artikel 16.1 i vapenhandelsfördraget anges att vid genomförandet av fördraget får varje statspart be om bistånd, däribland bistånd i rättsliga frågor eller lagstiftningsfrågor, institutionellt kapacitetsbyggande och tekniskt, materiellt eller finansiellt bistånd. Detta bistånd kan innefatta lagerhantering, nedrustning, demobilisering och återanpassningsprogram, utarbetande av modellagstiftning samt effektiva genomförandemetoder. Varje statspart som har möjlighet ska på begäran ge sådant bistånd. |
| --- | --- |

(4)

Burkina Faso, Mali och Nigeria har, liksom 23 medlemsstater ratificerat vapenhandelsfördraget, samtidigt som Mauretanien, Niger och Tchad har undertecknat det. I artikel 16.1 i vapenhandelsfördraget anges att vid genomförandet av fördraget får varje statspart be om bistånd, däribland bistånd i rättsliga frågor eller lagstiftningsfrågor, institutionellt kapacitetsbyggande och tekniskt, materiellt eller finansiellt bistånd. Detta bistånd kan innefatta lagerhantering, nedrustning, demobilisering och återanpassningsprogram, utarbetande av modellagstiftning samt effektiva genomförandemetoder. Varje statspart som har möjlighet ska på begäran ge sådant bistånd.

| (5) | Burkina Faso, Mali, Mauretanien och Nigeria är parter i protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (nedan kallat skjutvapenprotokollet). |
| --- | --- |

(5)

Burkina Faso, Mali, Mauretanien och Nigeria är parter i protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (nedan kallat skjutvapenprotokollet).

| (6) | Alla FN:s medlemsstater har åtagit sig att i praktiken genomföra FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och eliminera olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat FN:s handlingsprogram), samt det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

(6)

Alla FN:s medlemsstater har åtagit sig att i praktiken genomföra FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och eliminera olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (nedan kallat FN:s handlingsprogram), samt det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen.

| (7) | Vid det femte vartannat år återkommande mötet mellan staterna för diskussioner om genomförandet av FN:s handlingsprogram (New York den 16–20 juni 2014) upprepade alla FN:s medlemsstater på nytt vikten av att hantera lager av handeldvapen och lätta vapen korrekt, särskilt i konfliktsituationer eller efter konflikter, i syfte att förebygga olyckor och minska risken för avledning till olaglig handel, olagliga beväpnade grupper, terrorister och andra obehöriga mottagare. FN:s medlemsstater efterlyste förstärkt internationellt och regionalt samarbete samt hjälp med lagerhantering och frågor som rör fysisk säkerhet och åtog sig att, där så är möjligt, utnyttja tekniska framsteg för att förbättra lagerhantering, inbegripet åtgärder i fråga om fysisk säkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Vid det femte vartannat år återkommande mötet mellan staterna för diskussioner om genomförandet av FN:s handlingsprogram (New York den 16–20 juni 2014) upprepade alla FN:s medlemsstater på nytt vikten av att hantera lager av handeldvapen och lätta vapen korrekt, särskilt i konfliktsituationer eller efter konflikter, i syfte att förebygga olyckor och minska risken för avledning till olaglig handel, olagliga beväpnade grupper, terrorister och andra obehöriga mottagare. FN:s medlemsstater efterlyste förstärkt internationellt och regionalt samarbete samt hjälp med lagerhantering och frågor som rör fysisk säkerhet och åtog sig att, där så är möjligt, utnyttja tekniska framsteg för att förbättra lagerhantering, inbegripet åtgärder i fråga om fysisk säkerhet.

| (8) | Den folkliga resningen i Libyen i februari 2011 och den därpå följande väpnade konflikten samt den politiska och säkerhetsmässiga krisen i Mali 2012 har visat hur icke-statliga aktörer, däribland terrorister, kan utnyttja förekomsten av oriktigt säkrade och hanterade statligt ägda lager för att avleda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition, till men för fred och säkerhet. Mot bakgrund av att icke-statliga aktörer har ökat sin verksamhet i Sahelområdet, samt i norra Nigeria, har förbättrad säkerhet när det gäller vapen och ammunition i Sahelstaterna kommit att bli en prioritet. |
| --- | --- |

(8)

Den folkliga resningen i Libyen i februari 2011 och den därpå följande väpnade konflikten samt den politiska och säkerhetsmässiga krisen i Mali 2012 har visat hur icke-statliga aktörer, däribland terrorister, kan utnyttja förekomsten av oriktigt säkrade och hanterade statligt ägda lager för att avleda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition, till men för fred och säkerhet. Mot bakgrund av att icke-statliga aktörer har ökat sin verksamhet i Sahelområdet, samt i norra Nigeria, har förbättrad säkerhet när det gäller vapen och ammunition i Sahelstaterna kommit att bli en prioritet.

| (9) | Förenta nationernas regionala centrum för fred och nedrustning i Afrika (Unrec), som är en del av FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), har stor erfarenhet av att stödja stater och det civila samhället i Sahel i genomförandet av internationella och regionala instrument för kontroll av handeldvapen och lätta vapen, enligt det mandat som centrumet fått från FN:s generalförsamling (resolution 40/151 G av den 16 december 1985). |
| --- | --- |

(9)

Förenta nationernas regionala centrum för fred och nedrustning i Afrika (Unrec), som är en del av FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), har stor erfarenhet av att stödja stater och det civila samhället i Sahel i genomförandet av internationella och regionala instrument för kontroll av handeldvapen och lätta vapen, enligt det mandat som centrumet fått från FN:s generalförsamling (resolution 40/151 G av den 16 december 1985).

| (10) | FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) har via FN:s minröjningstjänst (Unmas) sedan 2013 bistått de maliska myndigheterna i åtgärder mot minor och i vapen- och ammunitionshantering, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner 2100 (2013) och 2164 (2014). |
| --- | --- |

(10)

FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma) har via FN:s minröjningstjänst (Unmas) sedan 2013 bistått de maliska myndigheterna i åtgärder mot minor och i vapen- och ammunitionshantering, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner 2100 (2013) och 2164 (2014).

| (11) | Den icke-statliga organisationen Mine Advisory Group (MAG) inledde nyligen ett regionalt projekt för att ta sig an akuta frågor som rör säkerhet kring och hantering av konventionella vapen och ammunition i målländer i Sahel- och Maghrebregionen. |
| --- | --- |

(11)

Den icke-statliga organisationen Mine Advisory Group (MAG) inledde nyligen ett regionalt projekt för att ta sig an akuta frågor som rör säkerhet kring och hantering av konventionella vapen och ammunition i målländer i Sahel- och Maghrebregionen.

| (12) | Enligt rådets beslut 2011/428/Gusp (1) har unionen bland annat finansierat tillhandahållandet av märkningsutrustning till brottsbekämpande organ i flera Västafrikanska stater samt utbildning om det internationella spårningsinstrumentet och de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition. |
| --- | --- |

(12)

Enligt rådets beslut 2011/428/Gusp (1) har unionen bland annat finansierat tillhandahållandet av märkningsutrustning till brottsbekämpande organ i flera Västafrikanska stater samt utbildning om det internationella spårningsinstrumentet och de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition.

| (13) | Enligt rådets beslut 2013/320/Gusp (2) stöder unionen åtgärder som syftar till att sörja för en solid fysisk säkerhet och lagerhantering inom de libyska vapenarsenalerna i syfte att minska de risker som den olagliga spridningen av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition utgör för säkerheten i Libyen och dess grannländer, inbegripet i Sahel. |
| --- | --- |

(13)

Enligt rådets beslut 2013/320/Gusp (2) stöder unionen åtgärder som syftar till att sörja för en solid fysisk säkerhet och lagerhantering inom de libyska vapenarsenalerna i syfte att minska de risker som den olagliga spridningen av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition utgör för säkerheten i Libyen och dess grannländer, inbegripet i Sahel.

| (14) | Enligt rådets beslut 2013/698/Gusp (3) stöder unionen inrättandet av en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition (iTrace), som särskilt bygger på fältforskning om spridning av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition i konfliktdrabbade områden, däribland i Afrika. |
| --- | --- |

(14)

Enligt rådets beslut 2013/698/Gusp (3) stöder unionen inrättandet av en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition (iTrace), som särskilt bygger på fältforskning om spridning av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition i konfliktdrabbade områden, däribland i Afrika.

| (15) | Inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken har unionen inlett tre åtgärder i Sahelområdet, nämligen först, Eucap Sahel Niger, som inleddes den 8 augusti 2012 för att stödja kampen mot organiserad brottslighet och terrorism i Niger, den andra, Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten, som inleddes den 18 februari 2013 för att genom utbildning och rådgivning bidra till omstruktureringen och omorganiseringen av den maliska förvarsmakten, och den tredje, Eucap Sahel Mali, som inleddes den 15 april 2014 för att erbjuda de inre säkerhetsstyrkorna i Mali strategisk rådgivning och utbildning. |
| --- | --- |

(15)

Inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken har unionen inlett tre åtgärder i Sahelområdet, nämligen först, Eucap Sahel Niger, som inleddes den 8 augusti 2012 för att stödja kampen mot organiserad brottslighet och terrorism i Niger, den andra, Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten, som inleddes den 18 februari 2013 för att genom utbildning och rådgivning bidra till omstruktureringen och omorganiseringen av den maliska förvarsmakten, och den tredje, Eucap Sahel Mali, som inleddes den 15 april 2014 för att erbjuda de inre säkerhetsstyrkorna i Mali strategisk rådgivning och utbildning.

| (16) | Inom ramen för instrumentet som bidrar till fred och stabilitet har unionen sedan 2011 stöttat FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå i dess insatser för att främja ratificeringen och genomförandet av skjutvapenprotokollet, särskilt i Västafrika. Inom ramen för det instrumentet har unionen sedan 2010 tillhandahållit finansiellt stöd till det regionala centrumet för handeldvapen och lätta vapen (Recsa) i regionen vid de stora sjöarna, på Afrikas horn och i angränsande stater, med säte i Nairobi. |
| --- | --- |

(16)

Inom ramen för instrumentet som bidrar till fred och stabilitet har unionen sedan 2011 stöttat FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå i dess insatser för att främja ratificeringen och genomförandet av skjutvapenprotokollet, särskilt i Västafrika. Inom ramen för det instrumentet har unionen sedan 2010 tillhandahållit finansiellt stöd till det regionala centrumet för handeldvapen och lätta vapen (Recsa) i regionen vid de stora sjöarna, på Afrikas horn och i angränsande stater, med säte i Nairobi.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska bidra till säkerheten och stabiliteten i Sahelområdet genom att stödja staterna i regionen så att de kan förhindra att statligt ägda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition avleds eller blir föremål för olaglig handel, genom att förbättra den fysiska säkerheten och lagerhanteringen.

2.   Den verksamhet som unionen ska stödja ska ha följande specifika mål:

| a) | Skapa den politiska delaktighet som är nödvändig för att förbättra förfarandena för fysisk säkerhet och lagerhantering och främja regionalt samarbete och kunskapsutbyte. |
| --- | --- |

a)

Skapa den politiska delaktighet som är nödvändig för att förbättra förfarandena för fysisk säkerhet och lagerhantering och främja regionalt samarbete och kunskapsutbyte.

| b) | Stödja målländer vid utformandet av en aktualiserad lagstiftning, administrativa förfaranden och ett praktiskt standardiserat tillvägagångssätt som grund för förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering, i enlighet med internationella normer för bästa praxis. |
| --- | --- |

b)

Stödja målländer vid utformandet av en aktualiserad lagstiftning, administrativa förfaranden och ett praktiskt standardiserat tillvägagångssätt som grund för förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering, i enlighet med internationella normer för bästa praxis.

| c) | Direkt stödja genomförandet av lagerhantering och säkerhetsverksamhet, bland annat genom sanering av lageranläggningar, förstöring av överskott av handeldvapen och lätta vapen liksom av omoderna och olagliga sådana samt genom pilotförsök med ny teknik. |
| --- | --- |

c)

Direkt stödja genomförandet av lagerhantering och säkerhetsverksamhet, bland annat genom sanering av lageranläggningar, förstöring av överskott av handeldvapen och lätta vapen liksom av omoderna och olagliga sådana samt genom pilotförsök med ny teknik.

En utförlig beskrivning av denna verksamhet återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1.2 ska genomföras av Unoda genom Unrec. Unoda ska utföra dessa uppgifter under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med Unoda.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1.2 ska vara 3 561 257,06. EUR. Den totala beräknade budgeten för projektet som helhet ska vara 4 129 393,06 EUR, som ska tillhandahållas genom medfinansiering.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med unionens förfaranden och de regler som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att unionens bidrag enligt punkt 1 genomförs korrekt. Den ska därför ingå en finansieringsöverenskommelse med Unoda. I överenskommelsen ska det fastställas att Unoda har en skyldighet att se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till sin storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter den 15 december 2014. Den ska inom två veckor efter undertecknandet informera rådet och den höga representanten om eventuella svårigheter i samband med detta och om datumet för finansieringsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut med regelbundna rapporter som ska utarbetas av Unoda. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska tillhandahålla information om de finansiella aspekterna av genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 42 månader efter det att den relevanta finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts, eller sex månader efter det att beslutet antagits om det under denna period inte har ingåtts någon finansieringsöverenskommelse.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2011/428/Gusp av den 18 juli 2011 till stöd för verksamheten vid Förenta nationernas kontor för nedrustningsfrågor för genomförande av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen (EUT L 188, 19.7.2011, s. 37).

1

(2)  Rådets beslut 2013/320/Gusp av den 24 juni 2013 till stöd för fysisk säkerhet och lagerhantering som minskar risken för olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition i Libyen och dess region (EUT L 173, 26.6.2013, s. 54).

2

(3)  Rådets beslut 2013/698/Gusp av den 25 november 2013 till stöd för en global rapporteringsmekanism för olagliga handeldvapen och lätta vapen och andra olagliga konventionella vapen och ammunition avsedd att minska risken för olaglig handel med dessa (EUT L 320, 30.11.2013, s. 34).

3

---

BILAGA

Fysisk säkerhet och lagerhantering som minskar risken för olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen samt ammunition i Sahelområdet

1.   Bakgrund och motivering till stödet inom ramen för Gusp

1.1   Bakgrund

Avsaknaden av effektiv fysisk säkerhet och lagerhantering, i enlighet med internationella normer, i befintliga lager för konventionella vapen och ammunition i Sahel har erkänts innebära en allvarlig utmaning när det gäller fred och säkerhet i och utanför regionen. På senare tid har statligt ägda lager i Libyen och Mali plundrats av beväpnade icke-statliga aktörer, däribland terroristgrupper. Det finns en konkret risk för att en liknande situation uppstår i delar av Burkina Faso, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad, då väpnade grupper och terroristgrupper verkar över gränserna och är inblandade i olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen. Otillräcklig fysisk säkerhet och lagerhantering när det gäller vapen och ammunition ökar risken för avledning – inbegripet genom stöld och angrepp – till den illegala marknaden samt för oavsiktliga explosioner vid ammunitionslager. Detta kan leda till en destabiliserande anhopning av och olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, vilket inverkar på fred och säkerhet på nationell, regional och internationell nivå.

Detta hot erkänns även i FN:s integrerade strategi för Sahel, i vilken det anses vara nödvändigt att minimera risken för avledning av handeldvapen och lätta vapen till icke-statliga aktörer genom att säkerheten kring befintliga lager ökas och att lager, vid behov, flyttas samt att överskott av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition eller olagliga sådana förstörs. Detta kan uppnås genom att man effektivt genomför FN:s handlingsprogram mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och det internationella spårningsinstrumentet, där man tillämpar de internationella normerna för kontroll av handeldvapen (ISACS) och de internationella tekniska riktlinjerna för ammunition (IATG), vilka tagits fram inom ramen för FN.

1.2   Motivering

Inom sitt mandat enligt FN:s generalförsamlings resolution 40/151 G har FN:s regionala centrum för fred och nedrustning i Afrika (Unrec), i sin egenskap av regional företrädare för FN:s kontor för nedrustningsfrågor i Afrika (Unoda), en unik möjlighet att bistå och stärka kapaciteten och förmågan hos Sahelstaterna att effektivt använda dessa normer och bästa praxis, och därigenom kontrollera sina lager av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition i syfte att förhindra den destabiliserande effekt som anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt olaglig handel med dessa orsakar i och utanför underregionen.

Unrec föreslår att projektet genomförs i samarbete med Unmas och den icke-statliga organisationen Mines Advisory Group (MAG) och i samverkan med relevanta regionala och subregionala organisationer såsom Ecowas och Eccas och icke-statliga organisationer. Unmas bedriver verksamhet till stöd för FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali (Minusma), som en av sina integrerade komponenter inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution 2100 (2013) och tillsammans med FN:s landenhet i Mali. MAG genomför för närvarande ett regionalt projekt för att ta sig an säkerhet kring och hantering konventionella vapen och ammunition i målländer i Sahel- och Maghrebområdet. Resultaten från denna verksamhet kommer att användas som grund för planeringen och genomförandet av projektet. Synergieffekter kommer att ge möjlighet till större övergripande effekter. Projektet kommer att gynnas ytterligare av den sakkunskap som finns internt på Unoda på FN:s högkvarter och i regionen, samt av ytterligare sakkunskap som finns tillgänglig inom FN-systemet.

Denna verksamhet ska bygga på, komplettera och utnyttja synergieffekter med projekt som Unrec och andra bilaterala partner, FN-organ, subregionala organisationer och icke-statliga organisationer redan genomför i regionen, däribland ett projekt till stöd för att göra Malis nationella kommission för handeldvapen och lätta vapen operativ på nytt samt utveckla en nationell handlingsplan för handeldvapen och lätta vapen samt beslut 2011/428/Gusp enligt vilket bland annat Burkina Faso och Niger ska tillhandahållas märkningsutrustning; det pågående projektet Kamp mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen i Afrika, som finansieras av Europeiska kommissionen via instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, och under projektets inledande fas (2010–2013) bedrevs märkningsverksamhet och elektronisk märkningsutrustning tillhandahölls tillsammans med installation av skräddarsydd programvara för dokumentation i östafrikanska länder, medan den pågående fasen (2013–2016) omfattar liknande verksamhet i andra länder (preliminärt: Burundi, Kamerun, Elfenbenskusten, Ekvatorialguinea, Gabon, Ghana, Liberia, Mali, Rwanda, Somalia, Sydsudan, Tchad, Togo och Uganda); ett regionövreskridande projekt som genomförs av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå i bland annat Västafrika (dvs. Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghana, Mali, Mauretanien, Senegal och Togo), vilket även det finansieras av unionens instrument som bidrar till stabilitet och fred och som syftar till att främja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet samt skjutvapenprotokollet till denna, i första hand genom att stödja översyn och reform av lagstiftningen; utbildningsverksamhet kopplad till vapenförvaltning som genomförs av EU-uppdraget inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken Eucap Sahel Niger samt ett Nato-projekt i Mauretanien som genomförs av Natos stödkontor.

Därutöver bör man i den verksamhet inom detta projekt som rör fysisk säkerhet och lagerhantering ta hänsyn till och, när så är relevant, stödja mer övergripande säkerhetsprogram som genomförs i mottagarländerna, såsom avväpning, demobilisering och återanpassning och reform av säkerhetssektorn. Insatserna för reform av säkerhetssektorn i varje land och i underregionen som helhet kommer att gynnas av en översyn av lagstiftningen om och de administrativa ramarna för fysisk säkerhet och lagerhantering och av ytterligare rekommendationer, så att internationella normer för vapenkontroll kan uppfyllas, samt av utarbetandet av ett nationellt standardiserat tillvägagångssätt för fysisk säkerhet och lagerhantering. Verksamheten inom projektet kan när så är lämpligt även stödja insatser för avväpning, demobilisering och återanpassning – särskilt sådana som är inriktade på praktisk nedrustning – då utarbetandet av ett nationellt standardiserat tillvägagångssätt för vapenkontroll kan integreras i processen för avväpning, demobilisering och återanpassning, exempelvis genom att normer för märkning och registrering fastställs eller att insamlade vapen förstörs. Befintlig praxis, som även främjas genom andra relevanta EU-finansierade projekt, bör tillämpas för att säkerställa harmoniserade processer.

Tack vare genomförandet av internationella normer för bästa praxis för vapenkontroll kommer detta projekt att hjälpa staterna att utveckla ett oberoende civilt överinseende över nationell verksamhet som rör fysisk säkerhet och lagerhantering. Behovet av civilt överinseende kommer att samordnas i projektets olika delar, särskilt i samråd och workshoppar.

2.   Övergripande mål

Den åtgärd som beskrivs i denna punkt ska bidra till säkerhet och stabilitet i Sahel och till att hjälpa de sex staterna i Sahelområdet (Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad) att förbättra den fysiska säkerheten och lagerhanteringen av statligt ägda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition för att förhindra att dessa avleds eller blir föremål för olaglig handel.

Åtgärden ska särskilt syfta till att

| a) | skapa den politiska delaktighet som är nödvändig for att förbättra förfarandena för fysisk säkerhet och lagerhantering samt främja regionalt samarbete och kunskapsutbyte, |
| --- | --- |

a)

skapa den politiska delaktighet som är nödvändig for att förbättra förfarandena för fysisk säkerhet och lagerhantering samt främja regionalt samarbete och kunskapsutbyte,

| b) | ge målländer stöd så att de kan utforma aktualiserad lagstiftning, administrativa förfaranden och ett standardiserat tillvägagångssätt som grund för förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering, i enlighet med internationella normer för bästa praxis, |
| --- | --- |

b)

ge målländer stöd så att de kan utforma aktualiserad lagstiftning, administrativa förfaranden och ett standardiserat tillvägagångssätt som grund för förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering, i enlighet med internationella normer för bästa praxis,

| c) | direkt stödja genomförandet av lagerhantering, bland annat genom sanering av lageranläggningar, förstöring av överskott på handeldvapen och lätta vapen samt omoderna och olagliga sådana och genom pilotförsök med ny teknik. |
| --- | --- |

c)

direkt stödja genomförandet av lagerhantering, bland annat genom sanering av lageranläggningar, förstöring av överskott på handeldvapen och lätta vapen samt omoderna och olagliga sådana och genom pilotförsök med ny teknik.

3.   Resultat

Åtgärden ska ge följande resultat:

| a) | Adekvata lagstiftningsnormer och administrativa normer för fysisk säkerhet och lagerhantering i fråga om handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

a)

Adekvata lagstiftningsnormer och administrativa normer för fysisk säkerhet och lagerhantering i fråga om handeldvapen och lätta vapen.

| b) | Förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering i fråga om handeldvapen och lätta vapen tack vare förbättrade lagringsplatser. |
| --- | --- |

b)

Förbättrad fysisk säkerhet och lagerhantering i fråga om handeldvapen och lätta vapen tack vare förbättrade lagringsplatser.

| c) | Genom förstöring en minskad risk för avledning och oavsiktliga explosioner när det gäller överskott på handeldvapen och lätta vapen och omoderna och olagliga sådana, samt ammunition till dessa. |
| --- | --- |

c)

Genom förstöring en minskad risk för avledning och oavsiktliga explosioner när det gäller överskott på handeldvapen och lätta vapen och omoderna och olagliga sådana, samt ammunition till dessa.

| d) | Förbättrad märkning, spårning och registerföring av handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

d)

Förbättrad märkning, spårning och registerföring av handeldvapen och lätta vapen.

| e) | Förstärkt regionalt samarbete och informationsutbyte. |
| --- | --- |

e)

Förstärkt regionalt samarbete och informationsutbyte.

| f) | Kartläggning av möjligheten att använda ny teknik inom fysisk säkerhet och lagerhantering. |
| --- | --- |

f)

Kartläggning av möjligheten att använda ny teknik inom fysisk säkerhet och lagerhantering.

| g) | Större nationell kapacitet och egenansvar i mottagarländerna när det gäller fysisk säkerhet och lagerhantering. |
| --- | --- |

g)

Större nationell kapacitet och egenansvar i mottagarländerna när det gäller fysisk säkerhet och lagerhantering.

| h) | Fördjupad förståelse för betydelsen av fysisk säkerhet och lagerhantering för den regionala säkerheten. |
| --- | --- |

h)

Fördjupad förståelse för betydelsen av fysisk säkerhet och lagerhantering för den regionala säkerheten.

| i) | Bidrag till en minskad risk för regional destabilisering, vilket kan orsakas av överdriven anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition eller av avledning av handeldvapen och lätta vapen till icke-statliga aktörer, däribland terroristgrupper. |
| --- | --- |

i)

Bidrag till en minskad risk för regional destabilisering, vilket kan orsakas av överdriven anhopning av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition eller av avledning av handeldvapen och lätta vapen till icke-statliga aktörer, däribland terroristgrupper.

4.   Beskrivning av åtgärden

4.1   Konferens på Wilton Park om fysisk säkerhet och lagerhantering i Sahel

Mål

Erbjuda ett tillfälle för erfarenhetsutbyte samt skapa den politiska delaktighet som är nödvändig för att genomföra verksamheten inom ramen för projektet.

Beskrivning

Ett konferensarrangemang av Wilton Park och Unrec för att diskutera inverkan av icke säkrade libyska lager på vapensäkerheten i Sahel, i syfte att utveckla strategier för att förhindra avledning av och olaglig handel med statligt ägda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition genom att förbättra den fysiska säkerheten och lagerhanteringen. Konferensen kommer även att ge möjlighet att utvärdera de framsteg som gjorts på området fysisk säkerhet och lagerhantering i Sahelområdet, särskilt när det gäller internationellt bistånd, att diskutera ländernas verkliga behov, kartlägga relevanta pågående åtgärder och fastställa vilka brister man bör ta sig an. Därutöver kommer tillfället att utnyttjas för att i samråd med mottagarländerna undersöka synergieffekter med andra EU-stödda verktyg för kontroll av handeldvapen och lätta vapen, inbegripet den globala övervakningsmekanismen iTrace (finansierad inom ramen för beslut 2013/698/Gusp). Deltagande i konferensen kräver en inbjudan, och man kommer att sträva efter att ha deltagare i högt uppsatta positioner från de sex staterna i Sahelområdet (Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad) samt från Libyen, andra relevanta angränsande länder samt från Ecowas, Eccas och Afrikanska unionen (AU).

Resultat/genomförandeindikatorer

Konferensen på Wilton Park ska hållas planenligt med deltagande av relevanta intressenter, däribland företrädare för de sex målländerna (högst 40 deltagare).

4.2   Översyn av lagstiftning och administrativa ramar samt samråd om fysisk säkerhet och lagerhantering

4.2.1   Nationella samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering och för fastställande av pilotplatser

Mål

| a) | Skaffa en god förståelse av lagstiftningsramen och den administrativa ramen för fysisk säkerhet och lagerhantering i varje land och i regionen. |
| --- | --- |

a)

Skaffa en god förståelse av lagstiftningsramen och den administrativa ramen för fysisk säkerhet och lagerhantering i varje land och i regionen.

| b) | Utfärda rekommendationer om lagstiftning och förfaranden i de länder där det inte finns något uppdaterat regelverk, i syfte att uppfylla internationella krav enligt vad som anges i rättsligt bindande internationella instrument (t.ex. FN:s skjutvapenprotokoll, Ecowas konvention om handeldvapen och lätta vapen (1) och Kinshasa-konventionen om handeldvapen och lätta vapen (2)), FN:s handlingsprogram mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, det internationella spårningsinstrumentet, IATG och ISACS samt andra relevanta normer och instrument. |
| --- | --- |

b)

Utfärda rekommendationer om lagstiftning och förfaranden i de länder där det inte finns något uppdaterat regelverk, i syfte att uppfylla internationella krav enligt vad som anges i rättsligt bindande internationella instrument (t.ex. FN:s skjutvapenprotokoll, Ecowas konvention om handeldvapen och lätta vapen (1) och Kinshasa-konventionen om handeldvapen och lätta vapen (2)), FN:s handlingsprogram mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, det internationella spårningsinstrumentet, IATG och ISACS samt andra relevanta normer och instrument.

| c) | Identifiera prioriterade lagerlokaler som ska fungera som pilotplatser, i enlighet med nationella prioriteringar, och, i förekommande fall, med beaktande av tillgänglig information om avledningsmönster och mönster för olaglig handel. |
| --- | --- |

c)

Identifiera prioriterade lagerlokaler som ska fungera som pilotplatser, i enlighet med nationella prioriteringar, och, i förekommande fall, med beaktande av tillgänglig information om avledningsmönster och mönster för olaglig handel.

Beskrivning

I samarbete med de nationella myndigheterna i de sex staterna i Sahelområdet, nämligen Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad, kommer Unrec att bedöma all befintlig lagstiftning med anknytning till fysisk säkerhet och lagerhantering samt administrativa förfaranden och standardiserade tillvägagångssätt, och därvid till fullo utnyttja tillgängliga bedömningar och upprätthålla kontakt med pågående regionala och bilaterala projekt till stöd för lagstiftningsreformer på området handeldvapen och lätta vapen, i syfte att undvika dubbelarbete och överlappningar.

Unrecs juridiska experter kommer att stödja relevanta fackministerier, lagstiftare och höga tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och försvar vid översynen av nationell lagstiftning och administrativa förfaranden, i syfte att säkerställa att internationella rättsliga skyldigheter och internationella tekniska standarder, särskilt ISACS och IATG, innefattas i det nationella regelverket.

Stöd på detta område bör tillhandahållas på begäran av länderna och främst vara inriktat på tillnärmning till internationella normer för fysisk säkerhet och lagerhantering, med beaktande av andra pågående initiativ som syftar till att ge stöd eller råd när det gäller mer övergripande frågor rörande vapenkontroll eller säkerhetssektorn.

Unrec kommer att anordna nationella workshoppar med högre företrädare för försvaret, brottsbekämpande myndigheter och andra civila myndigheter med ansvar för säkerhet kring handeldvapen och lätta vapen. Deltagarna kommer gemensamt att diskutera resultaten av och rekommendationerna till följd av bedömningen och komma överens om vilka åtgärder som ska vidtas samt ange rekommendationer som kan uppfyllas genom att lagstiftningen ändras eller genom administrativa dekret.

Under de nationella samråden ska man fastställa prioriterade lagerlokaler som ska fungera som pilotplatser. Bland dem skulle det kunna ingå en lagerlokal i varje huvudstad, en i ett större regionalt centrum, en på landsbygden och/eller en i en gränstrakt (landgräns, hamn eller flygplats) samt vid viktiga transportleder för statligt ägda handeldvapen och lätta vapen samt ammunition. När så är möjligt och lämpligt bör valet av prioriterade lagerlokaler göras med beaktande av tillgänglig information om avlednings- och handelsmönster, så att lager som man funnit bidra till instabiliteten i regionen kan prioriteras.

Unrec kommer att ta fram en slutlig bedömningsrapport per land där man anger de rekommendationer och den lagstiftning som krävs för att uppfylla internationella krav. Rapporterna ska innehålla återkoppling från nationella myndigheter och andra intressenter från de sex målländerna.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Landsrapporter (totalt sex stycken) om de befintliga lagstiftningsramarna och administrativa ramarna för fysisk säkerhet och lagerhantering, inbegripet rekommendationer för att minska glapp i förhållande till internationella nedrustningsinstrument. |
| --- | --- |

a)

Landsrapporter (totalt sex stycken) om de befintliga lagstiftningsramarna och administrativa ramarna för fysisk säkerhet och lagerhantering, inbegripet rekommendationer för att minska glapp i förhållande till internationella nedrustningsinstrument.

| b) | Sex nationella workshoppar, en i vart och ett av målländerna. |
| --- | --- |

b)

Sex nationella workshoppar, en i vart och ett av målländerna.

| c) | Fastställande av upp till 18 lagerlokaler (tre per land) som ska fungera som pilotplatser. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av upp till 18 lagerlokaler (tre per land) som ska fungera som pilotplatser.

4.2.2   Regionala samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering

Mål

| a) | Underlätta informations- och erfarenhetsutbyte om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering på regional nivå, på grundval av de nationella bedömningar som utförts enligt punkt 4.2.1. |
| --- | --- |

a)

Underlätta informations- och erfarenhetsutbyte om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering på regional nivå, på grundval av de nationella bedömningar som utförts enligt punkt 4.2.1.

| b) | Verka för användandet av ISACS och IATG bland nationella och regionala intressenter. |
| --- | --- |

b)

Verka för användandet av ISACS och IATG bland nationella och regionala intressenter.

Beskrivning

På grundval av bedömningen på nationell nivå (punkt 4.2.1) kommer regionala samråd med deltagande av högre företrädare för de sex regeringarna att genomföras i syfte att utbyta information om de nationella resultaten samt erfarenheter och bästa praxis. Företrädare för relevanta regionala och subregionala organisationer (AU, Ecowas, Eccas, Recsa), FN-organ som deltar i FN:s samordningsverksamhet i fråga om handeldvapen (Casa), relevanta experter från unionen och dess medlemsstater (inklusive från uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken) samt ledande utomregionala experter kommer också att bjudas in för att dela med sig av sina erfarenheter.

Unrec kommer att ta fram en rapport om resultaten av den regionala rådgivande workshoppen.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Ett regionalt samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering. |
| --- | --- |

a)

Ett regionalt samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering.

| b) | En rapport om den regionala rådgivande workshoppen. |
| --- | --- |

b)

En rapport om den regionala rådgivande workshoppen.

4.3   Fysisk säkerhet och lagerhantering

4.3.1   Bedömning av den fysiska säkerheten och lagerhanteringen vid nationella lager för konventionella vapen samt av transport av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition

Mål

| a) | Utföra detaljerade och praktiska bedömningar av de anläggningar som valts ut för provning i syfte att kartlägga nuvarande praxis och fysisk säkerhet samt överskott på vapen och omoderna och olagliga sådana samt ammunition till dessa. |
| --- | --- |

a)

Utföra detaljerade och praktiska bedömningar av de anläggningar som valts ut för provning i syfte att kartlägga nuvarande praxis och fysisk säkerhet samt överskott på vapen och omoderna och olagliga sådana samt ammunition till dessa.

| b) | Överföra praktisk kunskap om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering enligt internationella normer för bästa praxis. |
| --- | --- |

b)

Överföra praktisk kunskap om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering enligt internationella normer för bästa praxis.

Beskrivning

Baserat på resultaten från de nationella rådgivande workshopparna ska experter från Unmas och MAG, med Unrec som samordnare, utföra ingående och praktiska bedömningar av de anläggningar som valts ut för provning i syfte att kartlägga nuvarande praxis och aktuella problem, med utgångspunkt i ISACS och IATG. På dessa pilotplatser ska experterna även kontrollera nuvarande nationell praxis mot bakgrund av befintlig nationell lagstiftning och befintliga nationella förfaranden och vid behov föreslå en översyn av dessa.

Experterna från Unmas och MAG ska verka i de länder där de har pågående verksamhet. I Mali ska Unmas arbeta inom ramen för sitt nuvarande uppdrag och mandat i landet, och MAG kommer att arbeta i Burkina Faso, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad. Arbetet ska utföras i samarbete med de nationella kommissionerna för handeldvapen och lätta vapen. Verksamheten kommer att omfatta en bedömning av lämpligheten hos infrastrukturen och den fysiska säkerheten, skick på lager för handeldvapen och lätta vapen och ammunition samt nuvarande praxis för transport av dessa och, med hjälp av och i överenskommelse med de nationella myndigheterna, kartläggning av överskott på konventionella vapen och ammunition samt omoderna eller olagliga sådana som förvaras i lagren. Därutöver kommer man att bedöma kompetens och kapacitet inom personalen vid lagren i syfte att peka på eventuella utbildningsbehov. Vid dessa bedömningar kommer man att använda sig av ISACS bedömningsverktyg och MAG:s verktyg för riskbedömning av vapenförråd. På begäran av den berörda mottagarstaten kan särskilda utbildningar om fysisk säkerhet och lagerhantering hållas vid de anläggningar som valts ut för provning, i syfte att tillgodose akuta behov.

Säkerhetssituationen skiljer sig åt i de olika målländerna. I varje land pågår verksamhet som rör fysisk säkerhet och lagerhantering på olika nivåer beroende på tillgång till nationella resurser och stöd från internationella givare och partner. För att kunna dra nytta av pågående insatser och ange bästa praxis kommer den del av projektet som rör fysisk säkerhet och lagerhantering att inledas i två länder och därefter, i faser, utvidgas till att omfatta resterande länder.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Besök vid och bedömning av upp till 18 lageranläggningar i de sex målländerna (tre per land). |
| --- | --- |

a)

Besök vid och bedömning av upp till 18 lageranläggningar i de sex målländerna (tre per land).

| b) | Upp till 18 utbildningstillfällen (tre per land) om bästa normer för fysisk säkerhet och lagerhantering anordnas vid anläggningar som valts ut för provning i de länder som efterfrågat kapacitetsuppbyggnad på området fysisk säkerhet och lagerhantering. |
| --- | --- |

b)

Upp till 18 utbildningstillfällen (tre per land) om bästa normer för fysisk säkerhet och lagerhantering anordnas vid anläggningar som valts ut för provning i de länder som efterfrågat kapacitetsuppbyggnad på området fysisk säkerhet och lagerhantering.

4.3.2   Sanering av de anläggningar som valts ut för provning samt märkning av handeldvapen och lätta vapen

Mål

| a) | Sanera pilotlagerlokalerna så att de uppfyller ISACS och IATG:s normer och riktlinjer och minska risken för avledning av vapen och ammunition. |
| --- | --- |

a)

Sanera pilotlagerlokalerna så att de uppfyller ISACS och IATG:s normer och riktlinjer och minska risken för avledning av vapen och ammunition.

| b) | När så krävs, ingripa omedelbart för att till låg kostnad säkra pilotlagerlokaler (t.ex. montera dörrar, lås osv.). |
| --- | --- |

b)

När så krävs, ingripa omedelbart för att till låg kostnad säkra pilotlagerlokaler (t.ex. montera dörrar, lås osv.).

| c) | Verka för märkning och registrering av vapen på grundval av bästa praxis och med utgångspunkt i kapacitet som byggts upp genom tidigare och pågående biståndsprogram så att dubbelarbete undviks. |
| --- | --- |

c)

Verka för märkning och registrering av vapen på grundval av bästa praxis och med utgångspunkt i kapacitet som byggts upp genom tidigare och pågående biståndsprogram så att dubbelarbete undviks.

| d) | Bidra till utvecklingen eller förbättringen av nationella centrala vapendatabaser genom att använda befintlig programvara som tagits fram av Unrec, beakta internationella normer för bästa praxis som fastställs i relevanta internationella nedrustningsinstrument, och samråda med relevanta aktörer som bistår länderna i detta syfte, exempelvis FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Recsa. |
| --- | --- |

d)

Bidra till utvecklingen eller förbättringen av nationella centrala vapendatabaser genom att använda befintlig programvara som tagits fram av Unrec, beakta internationella normer för bästa praxis som fastställs i relevanta internationella nedrustningsinstrument, och samråda med relevanta aktörer som bistår länderna i detta syfte, exempelvis FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Recsa.

Beskrivning

I samordning med Unrec kommer experter från Unmas och MAG att utföra omedelbara ingripanden där så krävs. Efter denna inledande åtgärd kommer de lager som bedöms (vapenförråd och ammunitionslager) att saneras i enlighet med ISACS och IATG, i syfte att skydda statligt ägda lager från avledning, stöld och angrepp. De planer och handlingar som utarbetas inför saneringen ska utvecklas till standarddokumentation för sanering och konstruktion av andra vapenförråd och ammunitionslager. Omfattningen av ingripandet och övervägandena om sanering eller konstruktion på varje pilotplats kommer att baseras på resultaten från bedömningen.

Unrec kommer att arbeta med nationella myndigheter så att de handeldvapen och lätta vapen som förvaras i lagren märks och registreras i enlighet med ISACS, genom att man utnyttjar befintlig kapacitet i underregionen. Unrec ska även utveckla ett exakt och omfattande system för hantering av vapen- och ammunitionslager som svarar mot behoven i de berörda länderna, tar hänsyn till befintliga system och undviker upprepning av pågående insatser. Genom denna verksamhet blir det möjligt att göra en tillförlitlig bedömning av olika typer av konventionella vapen och ammunition, registreringen av dessa samt insynen kring dem, med hänsyn till den befintliga it-infrastrukturen i syfte att garantera kompatibilitet med Interpols iARMS och möjliggöra samverkan länderna emellan. Detta kommer att underlätta gränsöverskridande samarbete inom vapenspårning och förebyggande av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

Märkningen, registreringen och lagerhanteringen av handeldvapen och lätta vapen kommer att bygga på nyligen utförd och pågående märkning av handeldvapen och lätta vapen i underregionen som finansierats enligt beslut 2011/428/Gusp och genom EU:s instrument som bidrar till stabilitet och fred. Inom verksamheten kommer man att dra nytta av Unrecs erfarenhet av att driva liknande verksamhet i länder i underregionen som nyligen genomgått en konflikt.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Upp till 18 pilotplatser uppfyller internationella normer för bästa praxis för fysisk säkerhet och lagerhantering. |
| --- | --- |

a)

Upp till 18 pilotplatser uppfyller internationella normer för bästa praxis för fysisk säkerhet och lagerhantering.

| b) | Omärkta vapen i pilotlagerlokalerna märks och registreras. |
| --- | --- |

b)

Omärkta vapen i pilotlagerlokalerna märks och registreras.

| c) | En databas i varje land för registrering av märkta vapen och andra vapen byggs upp (eller förbättras). |
| --- | --- |

c)

En databas i varje land för registrering av märkta vapen och andra vapen byggs upp (eller förbättras).

4.3.3   Förstöring av överskottsammunition samt överskott av handeldvapen och lätta vapen

Mål

Bidra till förstöring av överskottsvapen och omoderna eller olagliga vapen i landet.

Beskrivning

Under samordning av Unrec ska de behöriga nationella myndigheterna förstöra de handeldvapen och lätta vapen och den ammunition som betraktas som överskott, omodern eller olaglig vid de bedömda lagren, med tekniskt bistånd från Unmas och MAG (i de länder där de har verksamhet) och i enlighet med ISACS 05.50 och IATG 10.10. Vilken utrustning för förstöring som ska tillhandahållas och hur många vapen som ska förstöras beror på resultatet av bedömningen.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Förstöring av utpekade vapen. |
| --- | --- |

a)

Förstöring av utpekade vapen.

| b) | Praktisk kunskap om förstöringstekniker överförs till nationella myndigheter i målländerna. |
| --- | --- |

b)

Praktisk kunskap om förstöringstekniker överförs till nationella myndigheter i målländerna.

4.3.4   Pilotförsök med ny teknik

Mål

Bedöma möjligheten till användning av ny teknik för att säkra handeldvapen och lätta vapen som svarar mot behoven i regionen.

Beskrivning

Länder med begränsad infrastruktur för fysisk säkerhet och lagerhantering är extremt sårbara för avledning av handeldvapen och lätta vapen när dessa förvaras i små vapenförråd på avlägsna platser, däribland i instabila gränsområden, och under transitering. I händelse av rån, stöld eller plundring då ett vapen avleds till en icke-statlig aktör blir vapnet åtkomligt och tillgängligt för missbruk, om det inte säkras individuellt.

Ny mobil och flexibel teknik kan erbjuda lösningar på hur handeldvapen och lätta vapen effektivt ska kunna säkras i fall då risken för avledning är som högst. Tekniken skulle kunna erbjuda lämpliga och kostnadseffektiva lösningar för medlemsstater som saknar infrastruktur för säkerhet kring tunga vapen.

Med hjälp av elektronik kan ytterligare trygghet och säkerhet tillföras när det gäller lätta vapen. Risken för avledning av vapen i händelse av rån, stöld eller plundring skulle kunna minskas betydligt med hjälp av ett system som säkrar det enskilda vapnet i samma stund som det avlägsnas från ett säkrat vapenförråd och håller det säkrat under transport och tillfällig förvaring tills det att det når sin säkrade destination. Elektronisk systemlåsning eller avaktivering av det enskilda vapnet under transitering och tillfällig förvaring skulle kunna ske med hjälp av lås med digitala eller biometriska koder eller radiokoder, vilket skulle förbättra den fysiska säkerheten och lagerhanteringen vid de mest utsatta platserna. Digitala nycklar bör inte vara tillgängliga under transport eftersom de kan överlåtas till behöriga personer via andra kommunikationsmedel såsom e-post eller sms-meddelanden. Dessa skydd skulle göra det omöjligt för obehörig personal att använda vapen som genom stöld, rån eller plundring avletts till den olagliga marknaden.

Unrec kommer att bedöma möjligheten att säkra handeldvapen och lätta vapen med hjälp av ny teknik som svarar mot behoven i regionen och genom samråd med regionala organisationer och nationella kommissioner för handeldvapen och lätta vapen samt i samarbete med industrin. Hänsyn kommer även att tas till erfarenhet från grannländer i underregionen där man använt intelligent teknik för att säkra vapen under processer för avväpning, demobilisering och återanpassning, bland annat en fallstudie från Elfenbenskusten.

Vid bedömningen kommer man även att identifiera anläggningar och transportleder i Burkina Faso och Tchad där pilotförsök med sådan teknik kan utföras. Denna typ av lagring av konventionella vapen och ammunition ska liksom teknik för vapensäkerhet (inklusive för transport) införas vid upp till fyra lager.

Resultaten av bedömningen och pilotverksamheten kommer att ligga till grund för en vägledning i vilken man anger en långsiktig färdplan för eventuell användning av sådan ny teknik i Afrika, vilken ska delges till alla stater i Sahelområdet samt regionala och subregionala organisationer liksom vid internationella teknikkonferenser och möten.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | En rapport om bedömningen av användning av ny teknik med uppgift om den teknik med vilken pilotförsök ska utföras samt fyra pilotplatser och transportleder i Burkina Faso och Tchad. |
| --- | --- |

a)

En rapport om bedömningen av användning av ny teknik med uppgift om den teknik med vilken pilotförsök ska utföras samt fyra pilotplatser och transportleder i Burkina Faso och Tchad.

| b) | Pilotförsök med ny teknik på fyra platser, två i Burkina Faso och två i Tchad, samt på transportleder. |
| --- | --- |

b)

Pilotförsök med ny teknik på fyra platser, två i Burkina Faso och två i Tchad, samt på transportleder.

| c) | En rapport om resultaten av pilotverksamheten. |
| --- | --- |

c)

En rapport om resultaten av pilotverksamheten.

4.4   Fastställande av nationella normer som överensstämmer med IATG och ISACS

Mål

| a) | Förbättra hanteringen av vapen och ammunition. |
| --- | --- |

a)

Förbättra hanteringen av vapen och ammunition.

| b) | Tillhandahålla och validera det nationella standardiserade tillvägagångssättet för fysisk säkerhet och lagerhantering i överensstämmelse med internationella normer för bästa praxis och därmed öka säkerheten och tryggheten kring lager av konventionella vapen och ammunition. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla och validera det nationella standardiserade tillvägagångssättet för fysisk säkerhet och lagerhantering i överensstämmelse med internationella normer för bästa praxis och därmed öka säkerheten och tryggheten kring lager av konventionella vapen och ammunition.

Beskrivning

På grundval av resultaten av bedömningarna och samråden (se punkt 4.2) samt den erfarenhet som inhämtats under det praktiska bedömnings- och saneringsarbetet (se punkt 4.3) kommer Unrec att bistå mottagarländerna så att de kan fortsätta se över och, vid behov, utarbeta nationella manualer, riktlinjer och ett standardiserat tillvägagångssätt för fysisk säkerhet och lagerhantering för att sörja för överensstämmelse med ISACS, IATG samt regional och subregional lagstiftning. Det standardiserade tillvägagångssättet kommer även att omfatta rapporteringsskyldighet i enlighet med internationella instrument.

Innan det standardiserade tillvägagångssättet införs nationellt ska Unrec anordna workshoppar för validering av standardiserade tillvägagångssätt i varje land – en på hög teknisk nivå och en på hög politisk nivå. Programmet för workshopparna kommer att innehålla en utvärderingsdel för att bedöma de olika verksamheter som redan kommer att ha ägt rum i varje land. Som ett led i införandeprocessen kommer Unrec och de genomförande parterna att anordna workshoppar i var och ett av länderna där utbildare utbildas och de standardiserade tillvägagångssätten presenteras.

Resultat/genomförandeindikatorer

| a) | Standardiserade tillvägagångssätt för fysisk säkerhet och lagerhantering utvecklas för målländerna. |
| --- | --- |

a)

Standardiserade tillvägagångssätt för fysisk säkerhet och lagerhantering utvecklas för målländerna.

| b) | Workshoppar på teknisk nivå och hög politisk nivå genomförs i de sex målländerna. |
| --- | --- |

b)

Workshoppar på teknisk nivå och hög politisk nivå genomförs i de sex målländerna.

| c) | I varje land genomförs en workshop för upp till 35 deltagare där utbildare utbildas om de standardiserade tillvägagångssätten. |
| --- | --- |

c)

I varje land genomförs en workshop för upp till 35 deltagare där utbildare utbildas om de standardiserade tillvägagångssätten.

4.5   Utvärdering och fortsatt arbete

4.5.1   Regional utvärdering

Mål

| a) | Analysera effekten eller den potentiella effekten av projektgenomförandet. |
| --- | --- |

a)

Analysera effekten eller den potentiella effekten av projektgenomförandet.

| b) | Utvärdera alla åtgärder som vidtagits inom ramen för projektet, peka på god praxis samt brister och områden för framtida verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Utvärdera alla åtgärder som vidtagits inom ramen för projektet, peka på god praxis samt brister och områden för framtida verksamhet.

Beskrivning

Under hela projektperioden ska Unrec utföra regelbundna uppföljningsbesök på anläggningarna. Dessa besök kommer att göra det möjligt att bedöma användningen och metoderna under arbetets gång, samt möjliggöra för experter att fortlöpande hålla kontakt med högt uppsatt personal.

Resultaten av de nationella utvärderingarna ska diskuteras vid ett regionalt möte, med deltagande av företrädare för de sex staterna i Sahelområdet, givare, Casa-organ, relevanta regionala organisationer (AU, Ecowas, Eccas, Recsa), relevanta experter från unionen och dess medlemsstater (inklusive från uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken) samt civilsamhället. Man ska peka ut områden där bästa praxis kan utbytas mellan länderna i Sahelområdet, däribland initiativ för att förbättra den civila översynen, och förslag om framtida gränsöverskridande samarbeten om fysisk säkerhet och lagerhantering kommer att lämnas.

Resultat/genomförandeindikatorer för genomförande

| a) | Projektpersonalens besök och uppdrag i länderna inbegriper även utvärdering och övervakning. |
| --- | --- |

a)

Projektpersonalens besök och uppdrag i länderna inbegriper även utvärdering och övervakning.

| b) | Uppföljningsuppdrag genomförs var sjätte månad. |
| --- | --- |

b)

Uppföljningsuppdrag genomförs var sjätte månad.

| c) | Ett regionalt möte om resultaten av projektet äger rum. |
| --- | --- |

c)

Ett regionalt möte om resultaten av projektet äger rum.

4.5.2   Slutrapport

Mål

| a) | Analysera effekten eller den potentiella effekten efter projektgenomförandet och integrera återkoppling från intressenter och nationella myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Analysera effekten eller den potentiella effekten efter projektgenomförandet och integrera återkoppling från intressenter och nationella myndigheter.

| b) | Utvärdera alla åtgärder som vidtagits inom ramen för projektet samt peka på god praxis, brister och områden för framtida verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Utvärdera alla åtgärder som vidtagits inom ramen för projektet samt peka på god praxis, brister och områden för framtida verksamhet.

Beskrivning

Unrec kommer att ta fram en slutrapport som innehåller en sammanfattning, en sammanställning av resultaten av de nationella och regionala workshopparna, nationell lagstiftning, administrativa förfaranden och standardiserade tillvägagångssätt samt resultaten av pilotverksamheten för ny teknik för vapen och lagerhantering. Rapporten ska även innehålla planer och dokument med mallar för sanering av vapenförråd och ammunitionslager.

Resultat/genomförandeindikatorer

Slutrapporten skrivs och sprids.

5.   Varaktighet

Genomförandet av detta beslut beräknas pågå under sammanlagt 36 månader.

6.   Mottagare

Projektets direkta mottagare är de nationella institutioner som ansvarar för kontroll av handeldvapen och lätta vapen samt fysisk säkerhet och lagerhantering i Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad, såsom försvarsministerierna och de nationella kommissionerna (eller kommittéerna) för handeldvapen och lätta vapen.

Indirekta mottagare är bland annat civilbefolkningen i de sex staterna i Sahelområdet, grannstater och deras befolkning, AU, afrikanska subregionala organisationer samt alla stater som kommer att ha nytta av de lärdomar som dras av detta projekt.

7.   Genomförandeorgan

Verksamheten kommer att bedrivas av Unoda, genom dess regionala nedrustningscentrum Unrec, och i samarbete med

| a) | nationella kontaktpunkter och nationella kommissioner för handeldvapen och lätta vapen i Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad, |
| --- | --- |

a)

nationella kontaktpunkter och nationella kommissioner för handeldvapen och lätta vapen i Burkina Faso, Mali, Mauretanien, Niger, Nigeria och Tchad,

| b) | DKPO/Unmas, |
| --- | --- |

b)

DKPO/Unmas,

| c) | MAG, |
| --- | --- |

c)

MAG,

| d) | ISACS interinstitutionella stödenhet, |
| --- | --- |

d)

ISACS interinstitutionella stödenhet,

| e) | Wilton Park. |
| --- | --- |

e)

Wilton Park.

Unoda har det yttersta ansvaret gentemot kommissionen för genomförandet av verksamheten.

8.   Partnerskap och synergieffekter

Under projektgenomförandet kommer Unrec att anordna möten med EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader i de sex staterna i Sahelområdet och regelbundet informera dem om projektets verksamhet i varje land. Företrädare för EU-delegationerna och medlemsstaterna kommer att få förhandsinformation om projektverksamheten (exempelvis workshoppar) och bjudas in att delta. Unrec kommer vid behov även att rådfråga och samarbeta med uppdragen inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, Eucap Sahel Niger och Eucap Sahel Mali.

Därutöver ska Unrec samverka med andra partner för att undvika dubbelarbete samt utpeka samarbetsområden och områden där man kompletterar varandra, i syfte att gynna uppnåendet av projektmålen. Bland parterna återfinns AU, afrikanska regionala organisationer (däribland Ecowas, Eccas och Recsa), Nato, FN:s landenheter, UNODC, tekniska och finansiella partner som är engagerade på säkerhetsområdet, internationella icke-statliga organisationer (däribland Small Arms Survey, Handicap International, Parliamentary Forum on Small Arms and Light Weapons samt Parliamentarians for Global Action), Multinational Small Arms and Ammunition Group (MSAG) och industrin.

Slutligen ska Unrec och de övriga genomförandeorganen samråda med enheter som deltar i utredningar av avledning och handel, bland annat genom att spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen samt olaglig ammunition i Sahelområdet, vilket inbegriper experter från FN:s expertgrupper som övervakar vapenembargon, vapenexperter kopplade till FN:s fredsfrämjande insatser, Small Arms Survey och Conflict Armament Research (den globala övervakningsmekanismen iTrace, som stöds inom ramen för beslut 2013/698/Gusp). Unrec kommer även att uppmuntra relevanta myndigheter i mottagarländerna att utnyttja Interpols register- och spårningssystem för olagliga vapen (iARMS), vilket finansieras av EU.

9.   Genomförandeorgan: motivering av valet

Unoda spelar en central roll när det gäller att främja nedrustningsinsatser på området konventionella vapen såsom handeldvapen och lätta vapen. Kontoret spelar Unoda en viktig roll för främjandet av ett effektivt genomförande av multilateralt framförhandlade normativa ramar, som FN:s handlingsprogram mot handeldvapen och lätta vapen och det internationella spårningsinstrumentet, på nationell, regional och global nivå. Unionen eftersträvar ett fortsatt givande samarbete med Unoda.

Unrec, som är en del av Unoda, har lång erfarenhet av att stödja stater och civilsamhället i Sahel i genomförandet av internationella och regionala instrument för kontroll av handeldvapen och lätta vapen, i enlighet med det mandat som FN:s generalförsamling gett centrumet att på begäran tillhandahålla betydande stöd till medlemsstaternas initiativ och andra insatser i Afrika för att genomföra freds-, rustningsbegränsnings- och nedrustningsåtgärder i regionen (resolution 40/151 G av den 16 december 1985). Unrec har redan fört samtal med de tänkbara mottagarländerna för att erhålla deras samtycke och har pågående projekt för vapenkontroll i tre av målländerna. Centrumet har därför unika förutsättningar att genomföra detta beslut.

11.   EU:s synlighet

Unrec ska vidta alla lämpliga åtgärder för att offentliggöra att åtgärden har finansierats av Europeiska unionen. Sådana åtgärder ska vidtas i enlighet med handboken om kommunikation och synliggörande av Europeiska unionens yttre åtgärder, som har fastställts och offentliggjorts av kommissionen, samt andra riktlinjer som kommissionen och FN har kommit överens om.

Preliminär tidsram

Sammanlagd varaktighet: 36 månader

| Verksamhet | Föreslagen tidsram |
| --- | --- |
| 4.1 | Konferens på Wilton Park om fysisk säkerhet och lagerhantering i Sahel |

Verksamhet

Föreslagen tidsram

4.1

Konferens på Wilton Park om fysisk säkerhet och lagerhantering i Sahel

Januari–mars 2015 (konferens i februari 2015)

| 4.2 | Översyn av lagstiftning och administrativa ramar samt samråd om fysisk säkerhet och lagerhantering |
| --- | --- |

4.2

Översyn av lagstiftning och administrativa ramar samt samråd om fysisk säkerhet och lagerhantering

Januari–december 2015

| 4.2.1 | Nationella samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering och för fastställande av pilotplatser |
| --- | --- |

4.2.1

Nationella samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering och för fastställande av pilotplatser

Januari–september 2015

| 4.2.2 | Regionala samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering |
| --- | --- |

4.2.2

Regionala samråd om förfaranden för fysisk säkerhet och lagerhantering

Oktober–december 2015

| 4.3 | Fysisk säkerhet och lagerhantering |
| --- | --- |

4.3

Fysisk säkerhet och lagerhantering

Juli 2015–juni 2017

| 4.3.1 | Bedömning av den fysiska säkerheten och lagerhanteringen vid nationella lager för konventionella vapen samt av transport av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition (bedömningen kommer att inledas i två länder) |
| --- | --- |

4.3.1

Bedömning av den fysiska säkerheten och lagerhanteringen vid nationella lager för konventionella vapen samt av transport av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition (bedömningen kommer att inledas i två länder)

Juli 2015–juni 2017

| 4.3.2 | Sanering av de anläggningar som valts ut för provning samt märkning av handeldvapen och lätta vapen |
| --- | --- |

4.3.2

Sanering av de anläggningar som valts ut för provning samt märkning av handeldvapen och lätta vapen

Juli 2015–juni 2017

| 4.3.3 | Förstöring av överskottsammunition och överskott av handeldvapen och lätta vapen |
| --- | --- |

4.3.3

Förstöring av överskottsammunition och överskott av handeldvapen och lätta vapen

Juli 2015–juni 2017

| 4.3.4 | Pilotförsök med ny teknik |
| --- | --- |

4.3.4

Pilotförsök med ny teknik

Januari – juni 2017

| 4.4 | Fastställande av nationella normer i enlighet med IATG och ISACS |
| --- | --- |

4.4

Fastställande av nationella normer i enlighet med IATG och ISACS

Januari–december 2017

| 4.5 | Utvärdering och fortsatt arbete |
| --- | --- |

4.5

Utvärdering och fortsatt arbete

Juli–december 2017

| 4.5.1 | Regional utvärdering |
| --- | --- |

4.5.1

Regional utvärdering

Juli–december 2017

| 4.5.2 | Slutrapport |
| --- | --- |

4.5.2

Slutrapport

Oktober–december 2017

---

(1)  Burkina Faso, Mali, Niger och Nigeria är parter i Ecowas konvention.

(2)  Tchad ratificerade Kinshasa-konventionen den 8 augusti 2012.

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/44

---

RÅDETS BESLUT 2014/913/GUSP

av den 15 december 2014

till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 26.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | EU genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitlen II och III i strategin, till exempel att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leder till förbättring av ett multilateralt system för förhindrande av spridning och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) och kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) är integrerade delar i detta multilaterala system för förhindrande av spridning. Koden och MTCR syftar till att förebygga och förhindra spridning av ballistiska missilsystem som kan bära massförstörelsevapen och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

(2)

EU genomför aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitlen II och III i strategin, till exempel att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leder till förbättring av ett multilateralt system för förhindrande av spridning och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) och kontrollsystemet för missilteknik (MTCR) är integrerade delar i detta multilaterala system för förhindrande av spridning. Koden och MTCR syftar till att förebygga och förhindra spridning av ballistiska missilsystem som kan bära massförstörelsevapen och tillhörande teknik.

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). Enligt den gemensamma ståndpunkten bör bland annat så många länder som möjligt övertygas att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare samband mellan koden och FN:s multilaterala system om förhindrande av spridning främjas. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). Enligt den gemensamma ståndpunkten bör bland annat så många länder som möjligt övertygas att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare samband mellan koden och FN:s multilaterala system om förhindrande av spridning främjas.

| (4) | Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. I dokumentet fastställs bland annat att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot bakgrund av framstegen hittills och det pågående arbetet med att genomföra de ”nya handlingslinjerna” enades rådet i december 2010 om att förlänga genomförandeperioden till och med slutet av 2012. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och dokumentet med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. I dokumentet fastställs bland annat att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot bakgrund av framstegen hittills och det pågående arbetet med att genomföra de ”nya handlingslinjerna” enades rådet i december 2010 om att förlänga genomförandeperioden till och med slutet av 2012.

| (5) | Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för koden inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för koden inom ramen för genomförandet av strategin.

| (6) | Den 23 juli 2012 antog rådet beslut 2012/423/Gusp (3). Genom det beslutet kunde man framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialog mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt en bättre tillämpning och utveckling av koden. Detta beslut bör bidra till denna process. |
| --- | --- |

(6)

Den 23 juli 2012 antog rådet beslut 2012/423/Gusp (3). Genom det beslutet kunde man framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialog mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt en bättre tillämpning och utveckling av koden. Detta beslut bör bidra till denna process.

| (7) | Mer allmänt ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien, inbegripet Iran, Syrien och Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea). |
| --- | --- |

(7)

Mer allmänt ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien, inbegripet Iran, Syrien och Demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea).

| (8) | FN:s säkerhetsråd framhöll i sin resolution 1540 (2004) och erinrade i sin resolution 1977 (2011) om att spridningen av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i FN:s säkerhetsråds resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Dessutom beslutade FN:s säkerhetsråd i sina resolutioner 1929 (2010) och 1718 (2006), som bygger på bland annat säkerhetsrådsresolutionerna 1540 (2004), 1977 (2011) och 1887 (2009), att Iran och Nordkorea inte bör bedriva någon verksamhet med anknytning till ballistiska missiler med förmåga att bära kärnvapen, inbegripet uppskjutning med användning av ballistisk missilteknik, och att staterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra tekniköverföring eller tekniskt bistånd till Iran och Nordkorea med anknytning till sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(8)

FN:s säkerhetsråd framhöll i sin resolution 1540 (2004) och erinrade i sin resolution 1977 (2011) om att spridningen av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i FN:s säkerhetsråds resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Dessutom beslutade FN:s säkerhetsråd i sina resolutioner 1929 (2010) och 1718 (2006), som bygger på bland annat säkerhetsrådsresolutionerna 1540 (2004), 1977 (2011) och 1887 (2009), att Iran och Nordkorea inte bör bedriva någon verksamhet med anknytning till ballistiska missiler med förmåga att bära kärnvapen, inbegripet uppskjutning med användning av ballistisk missilteknik, och att staterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra tekniköverföring eller tekniskt bistånd till Iran och Nordkorea med anknytning till sådan verksamhet.

| (9) | Detta beslut bör mer generellt fungera så att en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler stöds. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut bör mer generellt fungera så att en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler stöds.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att säkerställa ett fortlöpande och praktiskt genomförande av vissa inslag i strategin som avses i bilagan ska unionen

| a) | stödja verksamhet som stöder koden och MTCR, särskilt i syfte att






  i) | främja universalisering, särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden, |
| --- | --- | --- |

a)

stödja verksamhet som stöder koden och MTCR, särskilt i syfte att

i)

främja universalisering, särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden,

| ii) | stödja genomförandet av och förbättra synligheten för koden, |
| --- | --- |

ii)

stödja genomförandet av och förbättra synligheten för koden,

| iii) | främja anslutning till MTCR-riktlinjerna och bilagan till dessa, |
| --- | --- |

iii)

främja anslutning till MTCR-riktlinjerna och bilagan till dessa,

| b) | mer generellt stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler, särskilt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar. |
| --- | --- |

b)

mer generellt stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler, särskilt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska härvid omfatta följande särskilda verksamheter:

| a) | Verksamhet till stöd för koden:






  i) | Utarbeta och offentliggöra ett ”välkomstpaket” för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även erinrar om de anslutna staternas förpliktelser. |
| --- | --- | --- |

a)

Verksamhet till stöd för koden:

i)

Utarbeta och offentliggöra ett ”välkomstpaket” för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även erinrar om de anslutna staternas förpliktelser.

| ii) | Anordna uppsökande sidoevenemang i Wien i samband med de deltagande staternas årsmöte om Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

ii)

Anordna uppsökande sidoevenemang i Wien i samband med de deltagande staternas årsmöte om Haag-uppförandekoden.

| iii) | Anordna uppsökande sidoevenemang för att stödja Haag-uppförandekoden i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott. |
| --- | --- |

iii)

Anordna uppsökande sidoevenemang för att stödja Haag-uppförandekoden i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott.

| iv) | Anordna upp till tre regionala uppsökande seminarier som bygger på EU:s prioriteringar (eventuellt Asien, Gulfländerna och Latinamerika). |
| --- | --- |

iv)

Anordna upp till tre regionala uppsökande seminarier som bygger på EU:s prioriteringar (eventuellt Asien, Gulfländerna och Latinamerika).

| v) | Uppmuntra företrädare från såväl utvecklingsländer som anslutit sig och sådana som inte anslutit sig att närvara vid årsmöten och uppsökande seminarier om Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

v)

Uppmuntra företrädare från såväl utvecklingsländer som anslutit sig och sådana som inte anslutit sig att närvara vid årsmöten och uppsökande seminarier om Haag-uppförandekoden.

| vi) | Anordna informationsmöten med stater som nyligen anslutit sig till Haag-uppförandekoden för att hjälpa dem att fullgöra sina förpliktelser, även i samband med årsmötet om Haag-uppförandekoden i Wien. |
| --- | --- |

vi)

Anordna informationsmöten med stater som nyligen anslutit sig till Haag-uppförandekoden för att hjälpa dem att fullgöra sina förpliktelser, även i samband med årsmötet om Haag-uppförandekoden i Wien.

| vii) | Stödja samordningen av de främjande insatserna för Haag-uppförandekoden med verksamheten i FN:s 1540-kommitté, även genom finansiering av deltagande av experter på Haag-uppförandekoden vid 1540-kommitténs landsbesök. |
| --- | --- |

vii)

Stödja samordningen av de främjande insatserna för Haag-uppförandekoden med verksamheten i FN:s 1540-kommitté, även genom finansiering av deltagande av experter på Haag-uppförandekoden vid 1540-kommitténs landsbesök.

| viii) | Stödja Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen. |
| --- | --- |

viii)

Stödja Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen.

| b) | Verksamhet till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler i allmänhet:






  i) | Anordna upp till fyra seminarier för att i samband med multilaterala forum öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler, eventuellt i anslutning till de uppsökande arrangemangen om Haag-uppförandekoden som avses i led a, t.ex. ett seminarium i samband med FN:s generalförsamling eller de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- | --- |

b)

Verksamhet till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler i allmänhet:

i)

Anordna upp till fyra seminarier för att i samband med multilaterala forum öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler, eventuellt i anslutning till de uppsökande arrangemangen om Haag-uppförandekoden som avses i led a, t.ex. ett seminarium i samband med FN:s generalförsamling eller de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget.

| ii) | Anordna upp till tre regionala seminarier för att öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler och stimulera till diskussion om perspektiven för bättre hantering av det hot som spridningen av ballistiska missiler innebär på regional nivå, eventuellt i anslutning till EU:s övriga uppsökande arrangemang om Haag-uppförandekoden; seminarier skulle kunna anordnas i Asien, Gulfregionen och Latinamerika tillsammans med de stater som berörs. |
| --- | --- |

ii)

Anordna upp till tre regionala seminarier för att öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler och stimulera till diskussion om perspektiven för bättre hantering av det hot som spridningen av ballistiska missiler innebär på regional nivå, eventuellt i anslutning till EU:s övriga uppsökande arrangemang om Haag-uppförandekoden; seminarier skulle kunna anordnas i Asien, Gulfregionen och Latinamerika tillsammans med de stater som berörs.

| iii) | Tillhandahålla fyra dokument med punkter för reflektioner om eventuella ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder och med undersökning av möjligheten att välja ett regionalt fokus som första steg, till exempel i regioner av särskilt unionsintresse och/eller där framsteg kan väntas inom en nära framtid. |
| --- | --- |

iii)

Tillhandahålla fyra dokument med punkter för reflektioner om eventuella ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder och med undersökning av möjligheten att välja ett regionalt fokus som första steg, till exempel i regioner av särskilt unionsintresse och/eller där framsteg kan väntas inom en nära framtid.

| iv) | Anordna upp till tre medvetenhetsskapande möten för experter, särskilt från forsknings- och/eller rymdområdet och industrin, för att redan i ett tidigt skede förhindra överföring av varor med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

iv)

Anordna upp till tre medvetenhetsskapande möten för experter, särskilt från forsknings- och/eller rymdområdet och industrin, för att redan i ett tidigt skede förhindra överföring av varor med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring.

| v) | Främja tillträde för akademiker från utvecklingsländer som arbetar med icke-spridning av missiler till projekt vid EU:s centrum med särskild kompetens. |
| --- | --- |

v)

Främja tillträde för akademiker från utvecklingsländer som arbetar med icke-spridning av missiler till projekt vid EU:s centrum med särskild kompetens.

| vi) | I samordning med EU:s centrum med särskild kompetens organisera riktade expertuppdrag i tredjeländer för att utbyta information och tillvaratagna erfarenheter om exportkontroll i samband med missilteknik och varor med dubbla användningsområden och hjälpa dem att bygga upp sin nationella kapacitet. |
| --- | --- |

vi)

I samordning med EU:s centrum med särskild kompetens organisera riktade expertuppdrag i tredjeländer för att utbyta information och tillvaratagna erfarenheter om exportkontroll i samband med missilteknik och varor med dubbla användningsområden och hjälpa dem att bygga upp sin nationella kapacitet.

| vii) | Stödja expertutbildning om icke-spridning av ballistiska missiler genom deltagande i EU-program, till exempel ESFP-akademins program, eller i EU-medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

vii)

Stödja expertutbildning om icke-spridning av ballistiska missiler genom deltagande i EU-program, till exempel ESFP-akademins program, eller i EU-medlemsstaternas program.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska ombesörjas av Fondation pour la recherche stratégique (FRS), som ska utföra denna uppgift på den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med FRS.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 990 000 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som är tillämpliga på unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det bidrag som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska därför ingå en finansieringsöverenskommelse med FRS. I överenskommelsen ska det fastställas att FRS ska se till att EU:s bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå finansieringsöverenskommelsen i punkt 3 snarast möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om datumet för finansieringsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från FRS. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 30 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets beslut 2008/974/Gusp av den 18 december 2008 till stöd för Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Rådets beslut 2012/423/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp (EUT L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

---

BILAGA

1.   SYFTEN

Unionen är en bestämd förespråkare av icke-spridning av missiler. Dess ansträngningar i detta avseende inbegriper strategin samt gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp. Rådet har dessutom godkänt Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen och EU stödde FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004), som det senare erinras om i FN:s säkerhetsråds resolution 1977 (2010).

Unionen betraktar MTCR som ett viktigt multilateralt instrument, som syftar till att hindra spridning av ballistiska missilsystem och tillhörande teknik och sakkunskap genom fastställande och genomförande av exportkontrollbestämmelser för känsligt material. Nitton medlemsstater är medlemmar av MTCR och samtliga medlemsstater tillämpar MTCR:s exportkontrollförteckning genom rådets förordning (EG) nr 428/2009 (1).

Unionen har också redan från början kraftfullt stött Haag-uppförandekoden och har regelbundet uttryckt oro över spridningen av ballistiska missiler. Unionen betraktar koden som en central öppenhets- och förtroendeskapande åtgärd. Alla medlemsstater har anslutit sig till koden och genomför den, trogna kodens anda.

I det förflutna har unionen sökt råda bot på återstående luckor i kodens genomförande och universalitet genom att organisera workshoppar, expertmöten och regionala informationsseminarier. Denna verksamhet, som organiserats inom ramen för rådets beslut 2008/974/Gusp och genomförts av FRS, har visat sig vara både effektiv och relevant.

Styrkt av resultaten av dessa evenemang har unionen gått vidare med sitt initiativ och stött koden när det gäller följande tre aspekter:

| a) | Kodens universalitet. |
| --- | --- |

a)

Kodens universalitet.

| b) | Kodens genomförande. |
| --- | --- |

b)

Kodens genomförande.

| c) | Utveckling av koden och förbättring av dess funktionssätt. |
| --- | --- |

c)

Utveckling av koden och förbättring av dess funktionssätt.

Insatsen gjordes inom ramen för beslut 2012/423/Gusp, som erbjöd möjlighet att utarbeta flera initiativ för stöd till Haag-uppförandekoden, bland annat

| a) | utveckling av en särskild och säker webbplats, |
| --- | --- |

a)

utveckling av en särskild och säker webbplats,

| b) | anordnande av flera sidoevenemang i Wien, Genève och New York i syfte att ge koden uppmärksamhet bland stater som inte anslutit sig till den, |
| --- | --- |

b)

anordnande av flera sidoevenemang i Wien, Genève och New York i syfte att ge koden uppmärksamhet bland stater som inte anslutit sig till den,

| c) | en workshop för ökad medvetenhet i Paris för länder i Afrika och Mellanöstern, |
| --- | --- |

c)

en workshop för ökad medvetenhet i Paris för länder i Afrika och Mellanöstern,

| d) | regionala seminarier i Singapore, Abu Dhabi och Lima, |
| --- | --- |

d)

regionala seminarier i Singapore, Abu Dhabi och Lima,

| e) | utarbetande av dokument med punkter för reflektioner. |
| --- | --- |

e)

utarbetande av dokument med punkter för reflektioner.

Beslut 2012/423/Gusp bidrog till att öka medvetenheten om koden och till dess främjande gentemot tredjeländer. Genom det beslutet har unionen stött Costa Rica, Frankrike, Japan, Peru, Rumänien och Ungern i deras verksamhet som ordförande inom ramen för Haag-uppförandekoden. Genom att Haag-uppförandekoden blev mer känd underlättades anslutningen av nya medlemmar till koden.

Med hänsyn till de resultat som uppnåtts och den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen, som ger allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien, bland annat i Iran och Nordkorea, kommer följande insatser att göras:

| a) | Projekt 1: information och kommunikation. |
| --- | --- |

a)

Projekt 1: information och kommunikation.

| b) | Projekt 2: stöd till icke-spridning av ballistiska missiler. |
| --- | --- |

b)

Projekt 2: stöd till icke-spridning av ballistiska missiler.

| c) | Projekt 3: universalisering av Haag-uppförandekoden – uppsökande verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Projekt 3: universalisering av Haag-uppförandekoden – uppsökande verksamhet.

Detta beslut, som är mer långtgående än att bara främja anslutning till koden och MTCR, gör det möjligt att fördjupa den internationella debatten om missilspridning och att involvera nya regionala områden och nya grupper.

2.   BESKRIVNING AV PROJEKTET

2.1   Projekt 1: Information och kommunikation

2.1.1   Projektets syfte

Koden utgör ett viktigt instrument för att förhindra spridning av ballistiska missiler och tillhörande teknik genom öppenhet och förtroendeskapande åtgärder. Ytterligare åtgärder är dock nödvändiga för att framförallt

| a) | främja universalisering av koden, särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler och som har rymdkapacitet ansluter sig till koden, |
| --- | --- |

a)

främja universalisering av koden, särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler och som har rymdkapacitet ansluter sig till koden,

| b) | stödja genomförande av koden i alla dess aspekter, |
| --- | --- |

b)

stödja genomförande av koden i alla dess aspekter,

| c) | förbättra kodens synlighet. |
| --- | --- |

c)

förbättra kodens synlighet.

2.1.2   Projektbeskrivning

Projektet omfattar tre typer av åtgärder:

| a) | Utarbetande, utformning, tryck och spridning av upp till 1 500 broschyrer, som beskriver unionens stöd till Haag-uppförandekoden. Broschyren kommer även att innehålla följande:






  i) | En beskrivning av Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- | --- |

a)

Utarbetande, utformning, tryck och spridning av upp till 1 500 broschyrer, som beskriver unionens stöd till Haag-uppförandekoden. Broschyren kommer även att innehålla följande:

i)

En beskrivning av Haag-uppförandekoden.

| ii) | En redogörelse för Haag-uppförandekodens mål. |
| --- | --- |

ii)

En redogörelse för Haag-uppförandekodens mål.

| iii) | En beskrivning av de årliga förklaringarna, föranmälningarna av uppskjutning och de frivilliga observationsbesöken. |
| --- | --- |

iii)

En beskrivning av de årliga förklaringarna, föranmälningarna av uppskjutning och de frivilliga observationsbesöken.

| iv) | Den europeiska strategin när det gäller Haag-uppförandekoden och spridning av bärarsystem för massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

iv)

Den europeiska strategin när det gäller Haag-uppförandekoden och spridning av bärarsystem för massförstörelsevapen.

| v) | Démarcher som ska fullgöras för anslutning till koden. |
| --- | --- |

v)

Démarcher som ska fullgöras för anslutning till koden.

| vi) | Kontaktuppgifter för stater som inte har anslutit sig. |
| --- | --- |

vi)

Kontaktuppgifter för stater som inte har anslutit sig.

| b) | Utarbetande, utformning, tryck och spridning av upp till 1 000”välkomstpaket” i form av tryckta häften och ett USB-minne för uppsökande verksamhet riktad till stater som inte anslutit sig, som även erinrar om de anslutna staternas förpliktelser. Det kommer även att finnas på nätet och omfatta all nödvändig information om koden och relevanta kontaktuppgifter. Den broschyr som beskrivs i punkt a kommer att ingå i ”välkomstpaketet”. |
| --- | --- |

b)

Utarbetande, utformning, tryck och spridning av upp till 1 000”välkomstpaket” i form av tryckta häften och ett USB-minne för uppsökande verksamhet riktad till stater som inte anslutit sig, som även erinrar om de anslutna staternas förpliktelser. Det kommer även att finnas på nätet och omfatta all nödvändig information om koden och relevanta kontaktuppgifter. Den broschyr som beskrivs i punkt a kommer att ingå i ”välkomstpaketet”.

| c) | Stöd till och uppdatering av Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (den elektroniska omedelbara centrala kontakten – e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen i nära samarbete med Österrikes utrikesministerium. |
| --- | --- |

c)

Stöd till och uppdatering av Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (den elektroniska omedelbara centrala kontakten – e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen i nära samarbete med Österrikes utrikesministerium.

2.1.3   Projektets förväntade resultat/indikatorer

| a) | Genom att ”välkomstpaketet” ges bred spridning vid olika evenemang uppnås ökad medvetenhet bland partner om Haag-uppförandekodens mervärde och om unionens roll. |
| --- | --- |

a)

Genom att ”välkomstpaketet” ges bred spridning vid olika evenemang uppnås ökad medvetenhet bland partner om Haag-uppförandekodens mervärde och om unionens roll.

| b) | En säkrare webbplats för Haag-uppförandekoden leder till förbättrat utbyte av relevant information mellan partner. |
| --- | --- |

b)

En säkrare webbplats för Haag-uppförandekoden leder till förbättrat utbyte av relevant information mellan partner.

| c) | ”Välkomstpaketet” används av ordföranden för Haag-uppförandekoden, det österrikiska sekretariatet (den omedelbara centrala kontakten – ICC), unionen och andra partner i den utsträckning som krävs för deras uppsökande verksamhet. |
| --- | --- |

c)

”Välkomstpaketet” används av ordföranden för Haag-uppförandekoden, det österrikiska sekretariatet (den omedelbara centrala kontakten – ICC), unionen och andra partner i den utsträckning som krävs för deras uppsökande verksamhet.

2.1.4   Projektmottagare

Projektmottagare är både de stater som anslutit sig till Haag-uppförandekoden och de som inte gjort det.

2.2   Projekt 2: Stöd till icke-spridning av ballistiska missiler

2.2.1   Projektets syfte

Den fortsatta spridningen och operativa användningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen ger allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien, inbegripet Iran och Nordkorea.

Mer generellt ska projektet stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridningen av ballistiska missiler, särskilt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar.

2.2.2   Projektbeskrivning

Offentliggörande av två reflektionsdokument per år (fyra under projektets hela löptid). Dessa kan behandla

| a) | användning av befintliga zoner fria från massförstörelsevapen som ett exempel och en potentiell ram för ytterligare initiativ som förbjuder ballistiska missiler, |
| --- | --- |

a)

användning av befintliga zoner fria från massförstörelsevapen som ett exempel och en potentiell ram för ytterligare initiativ som förbjuder ballistiska missiler,

| b) | ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området ballistiska missiler, med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder, |
| --- | --- |

b)

ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området ballistiska missiler, med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder,

| c) | mekanismer för export- och transitkontroll, |
| --- | --- |

c)

mekanismer för export- och transitkontroll,

| d) | den roll som spelas av immateriell tekniköverföring inom området ballistiska missiler. |
| --- | --- |

d)

den roll som spelas av immateriell tekniköverföring inom området ballistiska missiler.

2.2.3   Projektets förväntade resultat/indikatorer

| a) | Främjandet av multilaterala insatser för att förhindra spridning av missiler, inbegripet Haag-uppförandekoden och MTCR, leder till ökat inflytande för EU på området icke-spridning av missiler. |
| --- | --- |

a)

Främjandet av multilaterala insatser för att förhindra spridning av missiler, inbegripet Haag-uppförandekoden och MTCR, leder till ökat inflytande för EU på området icke-spridning av missiler.

| b) | Åtgärder för att uppmuntra till debatt om nya initiativ leder till att stärka koden och MTCR och öppna dörren för ytterligare initiativ. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för att uppmuntra till debatt om nya initiativ leder till att stärka koden och MTCR och öppna dörren för ytterligare initiativ.

| c) | Främjande av icke-spridning av missiler. |
| --- | --- |

c)

Främjande av icke-spridning av missiler.

| d) | Offentliggörande av minst fyra reflektionsdokument. |
| --- | --- |

d)

Offentliggörande av minst fyra reflektionsdokument.

| e) | Åtgärder för att öka medvetenheten i frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring leder till att oavsiktlig överföring mellan medlemsstaterna förhindras och till att den globala medvetenheten om exportkontrollmekanismen ökar. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att öka medvetenheten i frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring leder till att oavsiktlig överföring mellan medlemsstaterna förhindras och till att den globala medvetenheten om exportkontrollmekanismen ökar.

2.2.4   Projektmottagare

Unionen och medlemsstaterna kommer att dra nytta av reflektionsdokumenten; den bredare spridningen kommer att avgöras av den höga representanten i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Det slutliga beslutet kommer att grunda sig på förslag från genomförandeorganet i enlighet med artikel 2.2 i detta beslut.

2.3   Projekt 3: Universalisering av Haag-uppförandekoden – uppsökande verksamhet

2.3.1   Projektets syfte

Projektet ska öka medvetenheten om både icke-spridning av missiler och Haag-uppförandekoden genom att flera evenemang anordnas i syfte att värva stater som inte anslutit sig till koden. I denna strävan kommer evenemang att anordnas i Wien och New York för kontakt med FN-delegationerna i anslutning till relevanta evenemang.

2.3.2   Projektbeskrivning

Projektet kommer att ge möjlighet till tre typer av evenemang:

| a) | Finansiering av fyra uppsökande evenemang (två i varje stad) till stöd för både koden och icke-spridning av ballistiska missiler, vilka kommer att äga rum i två städer:






  i) | I New York i samband med möten i FN:s generalförsamlings första utskott eller möten i de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- | --- |

a)

Finansiering av fyra uppsökande evenemang (två i varje stad) till stöd för både koden och icke-spridning av ballistiska missiler, vilka kommer att äga rum i två städer:

i)

I New York i samband med möten i FN:s generalförsamlings första utskott eller möten i de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget.

| ii) | I Wien i samband med Haag-uppförandekoden eller annan relevant FN-verksamhet i Wien. |
| --- | --- |

ii)

I Wien i samband med Haag-uppförandekoden eller annan relevant FN-verksamhet i Wien.

Vad gäller seminariernas organisation:

| i) | Varje seminarium kommer att vara en halv dag och samla upp till 80 deltagare från FN-beskickningarna i New York och Wien kring en begränsad grupp av talare och EU-tjänstemän. |
| --- | --- |

i)

Varje seminarium kommer att vara en halv dag och samla upp till 80 deltagare från FN-beskickningarna i New York och Wien kring en begränsad grupp av talare och EU-tjänstemän.

| ii) | Upp till sex talare kommer att bjudas in. |
| --- | --- |

ii)

Upp till sex talare kommer att bjudas in.

| iii) | Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att bjudas in. |
| --- | --- |

iii)

Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att bjudas in.

| iv) | Luncher eller middagar för en begränsad krets, ledda av en högre EU-företrädare och experter, kommer att anordnas och finansieras inom ramen för detta beslut för kontakt med högre tjänstemän från utvalda länder.
  I detta syfte kommer genomförandeorganet att för varje evenemang föreslå en förteckning över länder, av vilka några kommer att vara länder som inte anslutit sig. På så sätt blir det möjligt att sammankalla högre tjänstemän som arbetar med icke-spridning. |
| --- | --- |

iv)

Luncher eller middagar för en begränsad krets, ledda av en högre EU-företrädare och experter, kommer att anordnas och finansieras inom ramen för detta beslut för kontakt med högre tjänstemän från utvalda länder.

I detta syfte kommer genomförandeorganet att för varje evenemang föreslå en förteckning över länder, av vilka några kommer att vara länder som inte anslutit sig. På så sätt blir det möjligt att sammankalla högre tjänstemän som arbetar med icke-spridning.

| b) | Finansiering av tre regionala uppsökande seminarier, som skulle kunna äga rum i Latinamerika (t.ex. Argentina, Brasilien, Chile, Mexiko eller något västindiskt land som inte är medlem), Mellanöstern (t.ex. Gulfländerna, Bahrain, Qatar eller Saudiarabien) och Asien (t.ex. Indonesien eller Vietnam). Valet av ort kommer att göras enligt överenskommelse med den höga representanten, i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Seminariet kommer att ägnas åt trender inom missilspridning och en inriktning på regionala frågor och kommer att ta upp koden och praktisk information om vad det innebär att vara en stat som anslutit sig till Haag-uppförandekoden. Anslutna stater i regionen kommer att bjudas in på regeringsnivå för att dela med sig av sina erfarenheter till stater som inte har anslutit sig. Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer också att inbjudas att hålla ett anförande och leda sessionen. Exempelvis skulle tjänstemän, diplomater, militär personal, företrädare för internationella organisationer, EU-företrädare, akademiker osv. kunna delta.
  Vad gäller organisationen av seminarierna:






  i) | Varje seminarium kommer att vara en dag. |
| --- | --- | --- |

b)

Finansiering av tre regionala uppsökande seminarier, som skulle kunna äga rum i Latinamerika (t.ex. Argentina, Brasilien, Chile, Mexiko eller något västindiskt land som inte är medlem), Mellanöstern (t.ex. Gulfländerna, Bahrain, Qatar eller Saudiarabien) och Asien (t.ex. Indonesien eller Vietnam). Valet av ort kommer att göras enligt överenskommelse med den höga representanten, i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Seminariet kommer att ägnas åt trender inom missilspridning och en inriktning på regionala frågor och kommer att ta upp koden och praktisk information om vad det innebär att vara en stat som anslutit sig till Haag-uppförandekoden. Anslutna stater i regionen kommer att bjudas in på regeringsnivå för att dela med sig av sina erfarenheter till stater som inte har anslutit sig. Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer också att inbjudas att hålla ett anförande och leda sessionen. Exempelvis skulle tjänstemän, diplomater, militär personal, företrädare för internationella organisationer, EU-företrädare, akademiker osv. kunna delta.

Vad gäller organisationen av seminarierna:

i)

Varje seminarium kommer att vara en dag.

| ii) | Upp till 50 personer kan komma att bjudas in. |
| --- | --- |

ii)

Upp till 50 personer kan komma att bjudas in.

| iii) | Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att inbjudas att hålla ett anförande. |
| --- | --- |

iii)

Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att inbjudas att hålla ett anförande.

| c) | Upp till 10 särskilda expertuppdrag för stater som inte har anslutit sig. Dessa kommer främst att inriktas på relevanta industrier, forskarsamhället, exportkontrollexperter och företrädare för det civila samhället. I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens ska två experter på icke-spridning av ballistiska missiler från genomförandeorganet och en EU-expert genomföra uppdrag på plats i de utvalda länderna. Destinationerna skulle kunna omfatta bland annat Algeriet, Bahrain, Bolivia, Brasilien, Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Israel, Malaysia, Mexiko, Qatar, Saudiarabien, Sydafrika och Thailand. Den slutliga landsförteckningen kommer att beslutas i nära samarbete med den höga representanten, vilket även gäller lämpligheten av gemensamma démarcher med FN:s 1540-kommittés uppsökande insatser. Exempelvis skulle tjänstemän, diplomater, militär personal, akademiker, industrin, forskare osv. från det besökta landet kunna delta. Prioritet kommer att ges åt tjänstemän och politiska beslutsfattare, diplomater, relevant militär personal osv.
  Vad gäller organisationen av seminarierna:






  i) | Varje seminarium kommer att vara en dag. |
| --- | --- | --- |

c)

Upp till 10 särskilda expertuppdrag för stater som inte har anslutit sig. Dessa kommer främst att inriktas på relevanta industrier, forskarsamhället, exportkontrollexperter och företrädare för det civila samhället. I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens ska två experter på icke-spridning av ballistiska missiler från genomförandeorganet och en EU-expert genomföra uppdrag på plats i de utvalda länderna. Destinationerna skulle kunna omfatta bland annat Algeriet, Bahrain, Bolivia, Brasilien, Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Israel, Malaysia, Mexiko, Qatar, Saudiarabien, Sydafrika och Thailand. Den slutliga landsförteckningen kommer att beslutas i nära samarbete med den höga representanten, vilket även gäller lämpligheten av gemensamma démarcher med FN:s 1540-kommittés uppsökande insatser. Exempelvis skulle tjänstemän, diplomater, militär personal, akademiker, industrin, forskare osv. från det besökta landet kunna delta. Prioritet kommer att ges åt tjänstemän och politiska beslutsfattare, diplomater, relevant militär personal osv.

Vad gäller organisationen av seminarierna:

i)

Varje seminarium kommer att vara en dag.

| ii) | Upp till 25 personer skulle kunna bjudas in. |
| --- | --- |

ii)

Upp till 25 personer skulle kunna bjudas in.

| iii) | Tre experter kommer att bjudas in. |
| --- | --- |

iii)

Tre experter kommer att bjudas in.

| iv) | Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att bjudas in. |
| --- | --- |

iv)

Haag-uppförandekodens tillförordnade ordförande kommer att bjudas in.

2.3.3   Projektets förväntade resultat/indikatorer

| a) | Anordnande av minst fyra uppsökande evenemang i New York och Wien. |
| --- | --- |

a)

Anordnande av minst fyra uppsökande evenemang i New York och Wien.

| b) | De tre regionala evenemangen samlar viktiga diplomatiska företrädare och företrädare för den akademiska världen och har gjort nya perspektiv på anslutning möjliga. |
| --- | --- |

b)

De tre regionala evenemangen samlar viktiga diplomatiska företrädare och företrädare för den akademiska världen och har gjort nya perspektiv på anslutning möjliga.

| c) | Tio expertuppdrag genomförs för att främja universalisering av Haag-uppförandekoden. Dessa uppdrag samlar minst 20 beslutsfattare och tjänstemän och ökar engagemanget bland tjänstemän och beslutsfattare i de besökta länderna. |
| --- | --- |

c)

Tio expertuppdrag genomförs för att främja universalisering av Haag-uppförandekoden. Dessa uppdrag samlar minst 20 beslutsfattare och tjänstemän och ökar engagemanget bland tjänstemän och beslutsfattare i de besökta länderna.

| d) | Ökandet av medvetenheten om missilspridningstrender och mer specifikt om koden med avseende på stater som inte anslutit sig främjar diskussioner om ytterligare insatser för att hindra spridning av missiler. |
| --- | --- |

d)

Ökandet av medvetenheten om missilspridningstrender och mer specifikt om koden med avseende på stater som inte anslutit sig främjar diskussioner om ytterligare insatser för att hindra spridning av missiler.

| e) | Projektet främjar debatten både inom och utanför unionen om framtida initiativ. |
| --- | --- |

e)

Projektet främjar debatten både inom och utanför unionen om framtida initiativ.

| f) | Projektet ger frågan om missilspridning en tydligare profil som en strategisk utmaning. |
| --- | --- |

f)

Projektet ger frågan om missilspridning en tydligare profil som en strategisk utmaning.

2.3.4   Projektmottagare

Huvudinriktningen på dessa evenemang kommer att vara stater som inte anslutit sig, men av politiska skäl kan stater som anslutit sig knytas till en del evenemang. I första hand bör myndighetsexperter och högre tjänstemän delta.

Det slutliga valet av mottagarstater kommer att göras i samråd mellan genomförandeorganet och den höga representanten i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen.

3.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projekten beräknas pågå under totalt 30 månader.

4.   GENOMFÖRANDEORGAN

| a) | FRS kommer att få i uppdrag att genomföra projekten på ett tekniskt plan. |
| --- | --- |

a)

FRS kommer att få i uppdrag att genomföra projekten på ett tekniskt plan.

| b) | Medfinansiering kommer att bero på FRS. |
| --- | --- |

b)

Medfinansiering kommer att bero på FRS.

| c) | Genomförandeorganet ska utarbeta






  i) | kvartalsrapporter om genomförandet av projekten, |
| --- | --- | --- |

c)

Genomförandeorganet ska utarbeta

i)

kvartalsrapporter om genomförandet av projekten,

| ii) | en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts. |
| --- | --- |

ii)

en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts.

| d) | Rapporterna ska ställas till den höga representanten. |
| --- | --- |

d)

Rapporterna ska ställas till den höga representanten.

| e) | FRS ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek. |
| --- | --- |

e)

FRS ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

5.   ÖVRIGA MEDVERKANDE

Projekten kommer i sin helhet att finansieras enligt detta beslut. Experter från stater som anslutit sig till koden eller från stater som inte anslutit sig kan betraktas som övriga medverkande. De kommer att arbeta enligt standardreglerna för FRS.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (EUT L 134, 29.5.2009, s. 1).

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/53

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 15 december 2014

om ändring av genomförandebeslut 2014/170/EU om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske med avseende på Belize

(2014/914/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 34.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i förordning (EG) nr 1005/2008 fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, fastställandet av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer samt eventuella nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i förordning (EG) nr 1005/2008 fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder i fråga om länder som identifieras som icke-samarbetande tredjeländer, fastställandet av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer, avförande av länder från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer, offentliggörande av förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer samt eventuella nödåtgärder.

| (3) | I enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1005/2008 meddelade kommissionen genom ett beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012) åtta länder att de ansågs kunna identifieras som icke-samarbetande tredjeländer. Belize var ett av dessa länder. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1005/2008 meddelade kommissionen genom ett beslut av den 15 november 2012 (2) (nedan kallat beslutet av den 15 november 2012) åtta länder att de ansågs kunna identifieras som icke-samarbetande tredjeländer. Belize var ett av dessa länder.

| (4) | I sitt beslut av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifiering. |
| --- | --- |

(4)

I sitt beslut av den 15 november 2012 redogjorde kommissionen för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifiering.

| (5) | Den 15 november 2012 meddelade kommissionen också de åtta länderna genom separata skrivelser att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer.Belize var ett av dessa länder. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 november 2012 meddelade kommissionen också de åtta länderna genom separata skrivelser att den övervägde möjligheten att identifiera dem som icke-samarbetande tredjeländer.Belize var ett av dessa länder.

| (6) | Genom ett genomförandebeslut av den 26 november 2013 (3) (nedan kallat genomförandebeslutet av den 26 november 2013) identifierade kommissionen Belize, Kungariket Kambodja och Republiken Guinea som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. I enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008 angav kommissionen skälen till att den ansåg att dessa tre länder inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstater att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(6)

Genom ett genomförandebeslut av den 26 november 2013 (3) (nedan kallat genomförandebeslutet av den 26 november 2013) identifierade kommissionen Belize, Kungariket Kambodja och Republiken Guinea som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. I enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008 angav kommissionen skälen till att den ansåg att dessa tre länder inte fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstater att vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske.

| (7) | I enlighet med artikel 33 i förordning (EG) nr 1005/2008 tog rådet, genom genomförandebeslut 2014/170/EU (4) upp Belize, Kungariket Kambodja och Republiken Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 33 i förordning (EG) nr 1005/2008 tog rådet, genom genomförandebeslut 2014/170/EU (4) upp Belize, Kungariket Kambodja och Republiken Guinea i förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (8) | Efter det att förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske fastställts genom genomförandebeslut 2014/170/EU, gav kommissionen de identifierade länderna möjlighet att fortsätta dialogen i enlighet med de innehållsmässiga och formella kraven i förordning (EG) nr 1005/2008. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga, inbegripet muntliga och skriftliga kommentarer, i syfte att ge varje land möjlighet att rätta till den situation som motiverade upptagandet i förteckningen, och att vidta konkreta åtgärder som kan avhjälpa de upptäckta bristerna. Denna process ledde till ett erkännande av att Belize har rättat till situationen och vidtagit korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Efter det att förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske fastställts genom genomförandebeslut 2014/170/EU, gav kommissionen de identifierade länderna möjlighet att fortsätta dialogen i enlighet med de innehållsmässiga och formella kraven i förordning (EG) nr 1005/2008. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga, inbegripet muntliga och skriftliga kommentarer, i syfte att ge varje land möjlighet att rätta till den situation som motiverade upptagandet i förteckningen, och att vidta konkreta åtgärder som kan avhjälpa de upptäckta bristerna. Denna process ledde till ett erkännande av att Belize har rättat till situationen och vidtagit korrigerande åtgärder.

| (9) | I enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008 bör rådet därför ändra genomförandebeslut 2014/170/EU genom att avföra Belize från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008 bör rådet därför ändra genomförandebeslut 2014/170/EU genom att avföra Belize från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer.

| (10) | Efter antagandet av detta beslut som avför Belize från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008, är genomförandebeslutet av den 26 november 2013 som identifierar Belize som ett icke-samarbetande tredjeland inte längre relevant. |
| --- | --- |

(10)

Efter antagandet av detta beslut som avför Belize från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008, är genomförandebeslutet av den 26 november 2013 som identifierar Belize som ett icke-samarbetande tredjeland inte längre relevant.

2.   AVFÖRANDE AV BELIZE FRÅN FÖRTECKNINGEN ÖVER ICKE-SAMARBETANDE TREDJELÄNDER

| (11) | Efter antagandet av genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och genomförandebeslut 2014/170/EU har kommissionen fortsatt dialogen med Belize. I synnerhet förefaller Belize ha fullgjort skyldigheterna enligt internationell rätt och har antagit en lämplig rättslig ram för att bekämpa IUU-fiske, man har infört ett adekvat och effektivt system för övervakning, kontroll och inspektion, skapat ett avskräckande påföljdssystem och säkerställt ett korrekt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Dessutom har Belize ytterligare förbättrat fullgörandet av sina internationella skyldigheter, inbegripet de som härrör från regionala fiskeriförvaltningsorganisationers rekommendationer och resolutioner och har inrättat ett nytt system för registrering av fartyg i enlighet med internationell rätt. Belize följer nu rekommendationerna och resolutionerna från behöriga organ och har antagit en egen nationell handlingsplan mot IUU-fiske, i linje med FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

(11)

Efter antagandet av genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och genomförandebeslut 2014/170/EU har kommissionen fortsatt dialogen med Belize. I synnerhet förefaller Belize ha fullgjort skyldigheterna enligt internationell rätt och har antagit en lämplig rättslig ram för att bekämpa IUU-fiske, man har infört ett adekvat och effektivt system för övervakning, kontroll och inspektion, skapat ett avskräckande påföljdssystem och säkerställt ett korrekt genomförande av fångstcertifieringssystemet. Dessutom har Belize ytterligare förbättrat fullgörandet av sina internationella skyldigheter, inbegripet de som härrör från regionala fiskeriförvaltningsorganisationers rekommendationer och resolutioner och har inrättat ett nytt system för registrering av fartyg i enlighet med internationell rätt. Belize följer nu rekommendationerna och resolutionerna från behöriga organ och har antagit en egen nationell handlingsplan mot IUU-fiske, i linje med FN:s internationella handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| (12) | Kommissionen har granskat hur Belize fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med iakttagelserna i genomförandebeslutet av den 15 november 2012, genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och genomförandebeslut 2014/170/EU och med den relevanta information som Belize lämnat. Kommissionen har även beaktat de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen och de garantier som lämnats av de behöriga myndigheterna i Belize. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har granskat hur Belize fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med iakttagelserna i genomförandebeslutet av den 15 november 2012, genomförandebeslutet av den 26 november 2013 och genomförandebeslut 2014/170/EU och med den relevanta information som Belize lämnat. Kommissionen har även beaktat de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen och de garantier som lämnats av de behöriga myndigheterna i Belize.

| (13) | Kommissionen har på grundval av det ovannämnda kommit fram till att de åtgärder som vidtagits av Belize mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat är tillräckliga för att följa artiklarna 91, 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention, artiklarna 18, 19 och 20 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd och artikel III.8 i FAO-avtalet. Kommissionen har funnit att de uppgifter som lagts fram av Belize visar att den situation som motiverade införandet av Belize i förteckningen har rättats till och att Belize har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har på grundval av det ovannämnda kommit fram till att de åtgärder som vidtagits av Belize mot bakgrund av landets skyldigheter som flaggstat är tillräckliga för att följa artiklarna 91, 94, 117 och 118 i Förenta nationernas havsrättskonvention, artiklarna 18, 19 och 20 i Förenta nationernas avtal om fiskbestånd och artikel III.8 i FAO-avtalet. Kommissionen har funnit att de uppgifter som lagts fram av Belize visar att den situation som motiverade införandet av Belize i förteckningen har rättats till och att Belize har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen.

| (14) | Under dessa omständigheter och i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008 anser rådet att Belize bör avföras från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer. Genomförandebeslut 2014/170/EU bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Under dessa omständigheter och i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EG) nr 1005/2008 anser rådet att Belize bör avföras från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer. Genomförandebeslut 2014/170/EU bör ändras i enlighet med detta.

| (15) | Det beslut som fattas av rådet utesluter inte att rådet eller kommissionen kan komma att vidta åtgärder, i enlighet med kapitel VI i förordning (EG) nr 1005/2008, om faktiska omständigheter skulle visa att Belize inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(15)

Det beslut som fattas av rådet utesluter inte att rådet eller kommissionen kan komma att vidta åtgärder, i enlighet med kapitel VI i förordning (EG) nr 1005/2008, om faktiska omständigheter skulle visa att Belize inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat att vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (16) | Mot bakgrund av de negativa konsekvenser som det innebär att vara förtecknad som ett icke-samarbetande tredjeland, är det lämpligt att avförandet av Belize som icke-samarbetande tredjeland får omedelbar verkan. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av de negativa konsekvenser som det innebär att vara förtecknad som ett icke-samarbetande tredjeland, är det lämpligt att avförandet av Belize som icke-samarbetande tredjeland får omedelbar verkan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Belize ska utgå ur bilagan till genomförandebeslut 2014/170/EU.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 15 november 2012 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 354, 17.11.2012, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut av den 26 november 2013 om identifiering av de tredjeländer som kommissionen anser vara icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 346, 27.11.2013, s. 2).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2014/170/EU av den 24 mars 2014 om upprättande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske enligt förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT L 91, 27.3.2014, s. 43).

4

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/56

---

RÅDETS BESLUT 2014/915/GUSP

av den 16 december 2014

om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 augusti 2010 antog rådet beslut 2010/452/Gusp (1), varigenom Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (nedan kallat EUMM Georgia eller uppdraget), som inrättades genom gemensam åtgärd 2008/736/Gusp (2), förlängdes. Beslut 2010/452/Gusp upphör att gälla den 14 december 2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 augusti 2010 antog rådet beslut 2010/452/Gusp (1), varigenom Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (nedan kallat EUMM Georgia eller uppdraget), som inrättades genom gemensam åtgärd 2008/736/Gusp (2), förlängdes. Beslut 2010/452/Gusp upphör att gälla den 14 december 2014.

| (2) | EUMM Georgia bör förlängas med ytterligare två år på grundval av dess nuvarande mandat. |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia bör förlängas med ytterligare två år på grundval av dess nuvarande mandat.

| (3) | Uppdraget kommer att genomföras i en situation som kan komma att förvärras och inverka menligt på de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Uppdraget kommer att genomföras i en situation som kan komma att förvärras och inverka menligt på de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

| (4) | Beslut 2010/452/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2010/452/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/452/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   All personal ska följa de uppdragsspecifika operativa minimisäkerhetsnormerna och uppdragets säkerhetsplan till stöd för unionens policy för säkerhet på fältet. För skydd av de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personalen anförtros i sin tjänsteutövning ska all personal tillämpa de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (3).

  (3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).”" |
| --- | --- |

1.

Artikel 7.3 ska ersättas med följande:

”3.   All personal ska följa de uppdragsspecifika operativa minimisäkerhetsnormerna och uppdragets säkerhetsplan till stöd för unionens policy för säkerhet på fältet. För skydd av de säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som personalen anförtros i sin tjänsteutövning ska all personal tillämpa de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (3).

(3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).”"

| 2. | Artikel 12.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Uppdragschefen ska säkerställa skydd för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med beslut 2013/488/EU.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 12.5 ska ersättas med följande:

”5.   Uppdragschefen ska säkerställa skydd för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med beslut 2013/488/EU.”

| 3. | I artikel 14.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för uppdraget under perioden 15 december 2014–14 december 2015 ska vara 18 300 000 EUR.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 14.1 ska följande stycke läggas till:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för uppdraget under perioden 15 december 2014–14 december 2015 ska vara 18 300 000 EUR.”

| 4. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 14a
  Projektcell
  1.   EUMM Georgia ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt. EUMM Georgia ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt som medlemsstater och tredjestater genomför på eget ansvar på områden som rör EUMM Georgia och till stöd för dess mål.
  2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska EUMM Georgia vara bemyndigat att använda finansiella bidrag från medlemsstater eller tredjestater för att genomföra projekt som anses komplettera EUMM Georgias övriga insatser på ett konsekvent sätt, om dessa projekt






  a) | föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller |
| --- | --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 14a

Projektcell

1.   EUMM Georgia ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt. EUMM Georgia ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt som medlemsstater och tredjestater genomför på eget ansvar på områden som rör EUMM Georgia och till stöd för dess mål.

2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska EUMM Georgia vara bemyndigat att använda finansiella bidrag från medlemsstater eller tredjestater för att genomföra projekt som anses komplettera EUMM Georgias övriga insatser på ett konsekvent sätt, om dessa projekt

a)

föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller

| b) | under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten. |
| --- | --- |

b)

under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten.

EUMM Georgia ska sluta ett avtal med dessa stater som särskilt omfattar de särskilda förfarandena för att hantera eventuella klagomål från tredje man om skador som orsakats av EUMM Georgias handlingar eller försummelser vid användningen av medlen från dessa stater. Under inga omständigheter får de bidragsgivande staterna hålla unionen eller den höga representanten ansvariga för handlingar eller försummelser från EUMM Georgias sida vid användningen av medlen från dessa stater.

3.   Finansiella bidrag från tredjestater till projektcellen ska godkännas av Kusp.”

| 5. | Artikel 16.1, 16.2 och 16.3 ska ersättas med följande:
  ”1.   Den höga representanten ska vara bemyndigad att, om det är lämpligt och alltefter uppdragets behov samt i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser, till tredjestater som är associerade med detta beslut lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL’ i enlighet med beslut 2013/488/EU.
  2.   Den höga representanten ska också vara bemyndigad att, alltefter uppdragets operativa behov och i enlighet med beslut 2013/488/EU, till FN och OSSE lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Arrangemang mellan den höga representanten och FN:s och OSSE:s behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.
  3.   Om det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov ska den höga representanten också vara bemyndigad att, i enlighet med beslut 2013/488/EU, till värdstaten lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Arrangemang mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 16.1, 16.2 och 16.3 ska ersättas med följande:

”1.   Den höga representanten ska vara bemyndigad att, om det är lämpligt och alltefter uppdragets behov samt i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser, till tredjestater som är associerade med detta beslut lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL’ i enlighet med beslut 2013/488/EU.

2.   Den höga representanten ska också vara bemyndigad att, alltefter uppdragets operativa behov och i enlighet med beslut 2013/488/EU, till FN och OSSE lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Arrangemang mellan den höga representanten och FN:s och OSSE:s behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.

3.   Om det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov ska den höga representanten också vara bemyndigad att, i enlighet med beslut 2013/488/EU, till värdstaten lämna ut sådana säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som operationen ger upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Arrangemang mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter ska utformas i detta syfte.”

| 6. | I artikel 18 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Det ska upphöra att gälla den 14 december 2016.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 18 ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska upphöra att gälla den 14 december 2016.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 15 december 2014.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/452/Gusp av den 12 augusti 2010 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 213, 13.8.2010, s. 43).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/736/Gusp av den 15 september 2008 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 248, 17.9.2008, s. 26).

2

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 15 december 2014

om rättelse av bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU om tillstånd för utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet under nr C(2014) 9452]

(Endast den italienska texten är giltig)

(2014/916/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/154/EU (2) tillåts utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/154/EU (2) tillåts utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens.

| (2) | I bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU anges specifikationen för (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt. Specifikationen i bilagan innehåller ett fel. Detta fel bör rättas till. |
| --- | --- |

(2)

I bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU anges specifikationen för (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt. Specifikationen i bilagan innehåller ett fel. Detta fel bör rättas till.

| (3) | Genomförandebeslut 2014/154/EU bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandebeslut 2014/154/EU bör därför rättas i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till genomförandebeslut 2014/154/EU, i den del av specifikationen som rör renhetsgrad, ska uppgiften om test för glukosamin ersättas med följande:

| ”Test för glukosamin | 34–46 % i torrsubstans” |
| --- | --- |

”Test för glukosamin

34–46 % i torrsubstans”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Gnosis SpA, Via Lavoratori Autobianchi 1, 20832 Desio (MB), Italien.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/154/EU av den 19 mars 2014 om tillstånd för utsläppande på marknaden av (6S)-5-metyltetrahydrofolsyra, glukosaminsalt, som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (EUT L 85, 21.3.2014, s. 10).

2

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/59

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 15 december 2014

om fastställande av genomförandebestämmelser för rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller anmälan av förekomsten av skadegörare och de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit eller avser att vidta

[delgivet med nr C(2014) 9460]

(2014/917/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.4, och

av följande skäl:

| (1) | De anmälningar av förekomsten av skadegörare som avses i artikel 16.1 i direktiv 2000/29/EG eller av faktisk eller misstänkt förekomst av skadegörare som avses i artikel 16.2 första stycket i det direktivet bör innehålla all information som behövs för att kommissionen och de andra medlemsstaterna ska kunna planera och genomföra de effektivaste åtgärder som är möjliga på unionsnivå eller regional nivå när så är lämpligt. Det är viktigt att se till att det finns ett övergripande skydd av unionens territorium mot alla möjliga källor till fytosanitär risk. |
| --- | --- |

(1)

De anmälningar av förekomsten av skadegörare som avses i artikel 16.1 i direktiv 2000/29/EG eller av faktisk eller misstänkt förekomst av skadegörare som avses i artikel 16.2 första stycket i det direktivet bör innehålla all information som behövs för att kommissionen och de andra medlemsstaterna ska kunna planera och genomföra de effektivaste åtgärder som är möjliga på unionsnivå eller regional nivå när så är lämpligt. Det är viktigt att se till att det finns ett övergripande skydd av unionens territorium mot alla möjliga källor till fytosanitär risk.

| (2) | För att möjliggöra en snabb reaktion bör vissa uppgifter i dessa anmälningar lämnas in inom åtta arbetsdagar från det att förekomsten av skadegörare bekräftats, mot bakgrund av uppgifternas betydelse och möjligheten att lämna in dem snabbt, medan samtliga begärda uppgifter bör lämnas in senast trettio dagar efter bekräftelse. |
| --- | --- |

(2)

För att möjliggöra en snabb reaktion bör vissa uppgifter i dessa anmälningar lämnas in inom åtta arbetsdagar från det att förekomsten av skadegörare bekräftats, mot bakgrund av uppgifternas betydelse och möjligheten att lämna in dem snabbt, medan samtliga begärda uppgifter bör lämnas in senast trettio dagar efter bekräftelse.

| (3) | För att säkerställa att kommissionen och de andra medlemsstaterna informeras om eventuella ändringar bör den anmälande medlemsstaten uppdatera dessa anmälningar så snart som möjligt när ny relevant information är tillgänglig eller när medlemsstaten vidtar nya relevanta åtgärder efter det att den har lämnat in den begärda informationen. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att kommissionen och de andra medlemsstaterna informeras om eventuella ändringar bör den anmälande medlemsstaten uppdatera dessa anmälningar så snart som möjligt när ny relevant information är tillgänglig eller när medlemsstaten vidtar nya relevanta åtgärder efter det att den har lämnat in den begärda informationen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll i anmälan

1.   När medlemsstater till kommissionen och de andra medlemsstaterna anmäler förekomst av skadegörare enligt artikel 16.1 första stycket i direktiv 2000/29/EG eller faktisk förekomst av skadegörare enligt artikel 16.2 första stycket i samma direktiv ska de lämna in den information som anges i bilagan.

2.   När medlemsstater till kommissionen och de andra medlemsstaterna anmäler misstänkt förekomst av skadegörare enligt artikel 16.2 första stycket i direktiv 2000/29/EG ska de i tillämpliga fall lämna in den information som anges i bilagan.

Artikel 2

Tidsfrister för att lämna in anmälan

1.   Senast åtta arbetsdagar efter det datum då det ansvariga officiella organet officiellt bekräftat förekomsten eller den faktiska förekomsten av skadegöraren i enlighet med artikel 16.1 första stycket respektive artikel 16.2 första stycket i direktiv 2000/29/EG ska medlemsstaterna lämna in en anmälan som innehåller åtminstone informationen i punkterna 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 5.6, 6.4 och 8 i bilagan.

2.   Senast trettio dagar efter det datum då det ansvariga officiella organet officiellt bekräftat förekomsten eller den faktiska förekomsten av skadegöraren i enlighet med artikel 16.1 första stycket respektive artikel 16.2 första stycket i direktiv 2000/29/EG ska medlemsstaterna lämna in en anmälan som innehåller informationen i de punkter i bilagan som inte anges i punkt 1.

3.   Senast åtta arbetsdagar efter det datum då det ansvariga officiella organet misstänker förekomsten av skadegöraren i enlighet med artikel 16.2 första stycket i direktiv 2000/29/EG ska medlemsstaterna lämna in en anmälan som innehåller åtminstone informationen i punkterna 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 och 8 i bilagan.

4.   Senast trettio dagar efter det datum då det ansvariga officiella organet misstänker förekomsten av skadegöraren i enlighet med artikel 16.2 första stycket i direktiv 2000/29/EG ska medlemsstaterna lämna in en anmälan som innehåller informationen i de punkter i bilagan som inte anges i punkt 3.

5.   Medlemsstaterna ska uppdatera de anmälningar som avses i punkterna 1–4 så snart som ny relevant information har gjorts tillgänglig för och kontrollerats av dem eller så snart som de har vidtagit nya åtgärder.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

BILAGA

INNEHÅLL I DEN ANMÄLAN SOM AVSES I ARTIKEL 1

1.   Allmän information om anmälan

| 1.1 | Rubrik. Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren i fråga, plats och om det är den första förekomsten eller inte. Det vetenskapliga namnet ska vara ett av följande:






  a) | Det vetenskapliga namnet på den skadegörare som avses i direktiv 2000/29/EG eller som avses i de bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 16.3 i det direktivet, inklusive patotyp i tillämpliga fall. |
| --- | --- | --- |

1.1

Rubrik. Ange det vetenskapliga namnet på skadegöraren i fråga, plats och om det är den första förekomsten eller inte. Det vetenskapliga namnet ska vara ett av följande:

a)

Det vetenskapliga namnet på den skadegörare som avses i direktiv 2000/29/EG eller som avses i de bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 16.3 i det direktivet, inklusive patotyp i tillämpliga fall.

| b) | Om led a inte är tillämpligt, det vetenskapliga namn som godkänts av en internationell organisation, inklusive patotyp, och namnet på den organisationen. |
| --- | --- |

b)

Om led a inte är tillämpligt, det vetenskapliga namn som godkänts av en internationell organisation, inklusive patotyp, och namnet på den organisationen.

| c) | Om varken led a eller b är tillämpligt, det vetenskapliga namnet från den mest tillförlitliga informationskällan och hänvisning till den källan. |
| --- | --- |

c)

Om varken led a eller b är tillämpligt, det vetenskapliga namnet från den mest tillförlitliga informationskällan och hänvisning till den källan.

Det är möjligt att lämna in förklarande anmärkningar.

| 1.2 | Sammanfattning. Inlämning av en sammanfattning av informationen i punkterna 3–7. |
| --- | --- |

1.2

Sammanfattning. Inlämning av en sammanfattning av informationen i punkterna 3–7.

| 1.3 | Ange en av följande uppgifter: 1) En partiell anmälan i enlighet med artikel 2.1 eller 2.3. 2) En anmälan i enlighet med artikel 2.2 eller 2.4. 3) Uppdatering av anmälan i enlighet med artikel 2.5. 4) Avslutande anmärkning som anger att de vidtagna åtgärderna upphört och skälet till detta. |
| --- | --- |

1.3

Ange en av följande uppgifter: 1) En partiell anmälan i enlighet med artikel 2.1 eller 2.3. 2) En anmälan i enlighet med artikel 2.2 eller 2.4. 3) Uppdatering av anmälan i enlighet med artikel 2.5. 4) Avslutande anmärkning som anger att de vidtagna åtgärderna upphört och skälet till detta.

2.   Information om den enda myndigheten och ansvariga personer

| 2.1 | Namnet på den enda myndighet som avses i artikel 1.4 i direktiv 2000/29/EG och som lämnar in anmälan (nedan kallad den enda myndigheten). Ange ”Anmälan från” följt av namnet på den enda myndigheten och namnet på medlemsstaten för myndigheten. |
| --- | --- |

2.1

Namnet på den enda myndighet som avses i artikel 1.4 i direktiv 2000/29/EG och som lämnar in anmälan (nedan kallad den enda myndigheten). Ange ”Anmälan från” följt av namnet på den enda myndigheten och namnet på medlemsstaten för myndigheten.

| 2.2 | Officiell kontaktperson vid den enda myndigheten. Ange namnet på samt telefonnumret och e-postadressen till den person som den enda myndigheten anger som officiell kontaktperson för anmälan i fråga. Om det finns fler än en kontaktperson, ange skälen till detta. |
| --- | --- |

2.2

Officiell kontaktperson vid den enda myndigheten. Ange namnet på samt telefonnumret och e-postadressen till den person som den enda myndigheten anger som officiell kontaktperson för anmälan i fråga. Om det finns fler än en kontaktperson, ange skälen till detta.

3.   Plats för förekomst av skadegörare

| 3.1 | Ange så specifikt som möjligt platsen för förekomsten av den berörda skadegöraren, med hänvisning till minst en administrativ region (t.ex. kommun, stad, provins). |
| --- | --- |

3.1

Ange så specifikt som möjligt platsen för förekomsten av den berörda skadegöraren, med hänvisning till minst en administrativ region (t.ex. kommun, stad, provins).

| 3.2 | Med hänvisning till punkt 3.1, karta eller kartor över respektive plats. Det är möjligt att, i form av kommentarer, lämna in information om gränserna med hänvisning till Eurostats nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller geografiska koordinater (geokoder), flygfoton eller huvudsakliga GPS-koordinater. |
| --- | --- |

3.2

Med hänvisning till punkt 3.1, karta eller kartor över respektive plats. Det är möjligt att, i form av kommentarer, lämna in information om gränserna med hänvisning till Eurostats nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller geografiska koordinater (geokoder), flygfoton eller huvudsakliga GPS-koordinater.

4.   Information om skälet till anmälan och statusen för skadegöraren i området och i den berörda medlemsstaten

| 4.1 | Ange ett av följande alternativ: 1) Första bekräftade eller misstänkta förekomsten av skadegöraren på den berörda medlemsstatens territorium. 2) Bekräftad eller misstänkt förekomst av skadegöraren på en del av den berörda medlemsstatens territorium där dess förekomst tidigare varit okänd. För alternativ 2 och i tillämpliga fall anges att skadegöraren förekommer i en del av den berörda medlemsstatens territorium där skadegöraren tidigare har förekommit men utrotats. |
| --- | --- |

4.1

Ange ett av följande alternativ: 1) Första bekräftade eller misstänkta förekomsten av skadegöraren på den berörda medlemsstatens territorium. 2) Bekräftad eller misstänkt förekomst av skadegöraren på en del av den berörda medlemsstatens territorium där dess förekomst tidigare varit okänd. För alternativ 2 och i tillämpliga fall anges att skadegöraren förekommer i en del av den berörda medlemsstatens territorium där skadegöraren tidigare har förekommit men utrotats.

| 4.2 | Status för skadegörare i det område där skadegöraren påträffats, efter den officiella bekräftelsen. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av det berörda området. 2) Förekommer: endast i särskilda delar av det berörda området. 3) Förekommer: i särskilda delar av området där värdväxter inte odlas. 4) Förekommer: under utrotning. 5) Förekommer: under inneslutning. 6) Förekommer: med låg prevalens. 7) Förekommer inte: skadegörare har påträffats men utrotats. 8) Förekommer inte: skadegörare har påträffats men förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 9) Tillfällig förekomst (förekomsten av skadegöraren väntas inte leda till etablering): ingen åtgärd vidtagen. 10) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 11) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 12) Övrigt. |
| --- | --- |

4.2

Status för skadegörare i det område där skadegöraren påträffats, efter den officiella bekräftelsen. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av det berörda området. 2) Förekommer: endast i särskilda delar av det berörda området. 3) Förekommer: i särskilda delar av området där värdväxter inte odlas. 4) Förekommer: under utrotning. 5) Förekommer: under inneslutning. 6) Förekommer: med låg prevalens. 7) Förekommer inte: skadegörare har påträffats men utrotats. 8) Förekommer inte: skadegörare har påträffats men förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 9) Tillfällig förekomst (förekomsten av skadegöraren väntas inte leda till etablering): ingen åtgärd vidtagen. 10) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 11) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 12) Övrigt.

| 4.3 | Status för skadegörare i den berörda medlemsstaten innan förekomsten, eller den misstänkta förekomsten, av skadegöraren bekräftats officiellt. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av den berörda medlemsstaten. 2) Förekommer: endast i vissa delar av den berörda medlemsstaten. 3) Förekommer: i särskilda delar av medlemsstaten där värdväxten/värdväxterna inte odlas. 4) Förekommer: årstidsbetingat. 5) Förekommer: under utrotning. 6) Förekommer: under inneslutning när utrotning är omöjlig. 7) Förekommer: med låg prevalens. 8) Förekommer inte: inga register över skadegörare. 9) Förekommer inte: skadegörare utrotad. 10) Förekommer inte: skadegörare förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 11) Förekommer inte: register över skadegörare ogiltiga. 12) Förekommer inte: register över skadegörare opålitliga. 13) Förekommer inte: endast förhindrad. 14) Tillfällig förekomst: ingen åtgärd vidtagen. 15) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 16) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 17) Övrigt. |
| --- | --- |

4.3

Status för skadegörare i den berörda medlemsstaten innan förekomsten, eller den misstänkta förekomsten, av skadegöraren bekräftats officiellt. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av den berörda medlemsstaten. 2) Förekommer: endast i vissa delar av den berörda medlemsstaten. 3) Förekommer: i särskilda delar av medlemsstaten där värdväxten/värdväxterna inte odlas. 4) Förekommer: årstidsbetingat. 5) Förekommer: under utrotning. 6) Förekommer: under inneslutning när utrotning är omöjlig. 7) Förekommer: med låg prevalens. 8) Förekommer inte: inga register över skadegörare. 9) Förekommer inte: skadegörare utrotad. 10) Förekommer inte: skadegörare förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 11) Förekommer inte: register över skadegörare ogiltiga. 12) Förekommer inte: register över skadegörare opålitliga. 13) Förekommer inte: endast förhindrad. 14) Tillfällig förekomst: ingen åtgärd vidtagen. 15) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 16) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 17) Övrigt.

| 4.4 | Status för skadegörare i den berörda medlemsstaten efter det att förekomsten av skadegöraren bekräftats officiellt. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av den berörda medlemsstaten. 2) Förekommer: endast i vissa delar av den berörda medlemsstaten. 3) Förekommer: i särskilda delar av medlemsstaten där värdväxten/värdväxterna inte odlas. 4) Förekommer: årstidsbetingat. 5) Förekommer: under utrotning. 6) Förekommer: under inneslutning när utrotning är omöjlig. 7) Förekommer: med låg prevalens. 8) Förekommer inte: skadegörare utrotad. 9) Förekommer inte: skadegörare förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 10) Förekommer inte: register över skadegörare ogiltiga. 11) Förekommer inte: register över skadegörare opålitliga. 12) Förekommer inte: endast förhindrad. 13) Tillfällig förekomst: ingen åtgärd vidtagen. 14) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 15) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 16) Övrigt. |
| --- | --- |

4.4

Status för skadegörare i den berörda medlemsstaten efter det att förekomsten av skadegöraren bekräftats officiellt. Ange genom förklarande anmärkning ett eller flera av följande alternativ: 1) Förekommer: i alla delar av den berörda medlemsstaten. 2) Förekommer: endast i vissa delar av den berörda medlemsstaten. 3) Förekommer: i särskilda delar av medlemsstaten där värdväxten/värdväxterna inte odlas. 4) Förekommer: årstidsbetingat. 5) Förekommer: under utrotning. 6) Förekommer: under inneslutning när utrotning är omöjlig. 7) Förekommer: med låg prevalens. 8) Förekommer inte: skadegörare utrotad. 9) Förekommer inte: skadegörare förekommer inte längre av andra orsaker än utrotning. 10) Förekommer inte: register över skadegörare ogiltiga. 11) Förekommer inte: register över skadegörare opålitliga. 12) Förekommer inte: endast förhindrad. 13) Tillfällig förekomst: ingen åtgärd vidtagen. 14) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under övervakning. 15) Tillfällig förekomst: åtgärd vidtagen, under utrotning. 16) Övrigt.

5.   Information avseende fynd, provtagning, testning och bekräftelse av skadegörare

| 5.1 | Hur skadegöraren påträffats. Ange ett av följande alternativ: 1) Officiell undersökning av skadegöraren. 2) Undersökning avseende ett befintligt eller utrotat utbrott av skadegöraren. 3) Någon typ av fytosanitära kontroller. 4) Spårning bakåt och framåt vad gäller den specifika förekomsten av den berörda skadegöraren. 5) Officiell kontroll för andra ändamål än fytosanitära. 6) Information som lämnats av professionella aktörer, laboratorier eller andra personer. 7) Vetenskaplig information. 8) Övrigt. Det är möjligt att lämna in ytterligare kommentarer i form av fritext eller bifogade dokument. För alternativ 8 måste en specificering anges. Ange i tillämpliga fall datum för kontrollen/kontrollerna, beskrivning av kontrollmetoden (inklusive uppgifter om okulär besiktning eller andra kontroller i tillämpliga fall) samt en kort beskrivning av den plats där kontrollen ägde rum, resultaten av kontrollen och bilder. För alternativ 3 och 4 anges datum för kontrollen/kontrollerna och beskrivning av kontrollmetoden (inklusive uppgifter om okulär besiktning eller andra kontroller i tillämpliga fall). Det är möjligt att lämna in en kort beskrivning av den plats där kontrollen ägde rum, resultaten av kontrollen och bilder. |
| --- | --- |

5.1

Hur skadegöraren påträffats. Ange ett av följande alternativ: 1) Officiell undersökning av skadegöraren. 2) Undersökning avseende ett befintligt eller utrotat utbrott av skadegöraren. 3) Någon typ av fytosanitära kontroller. 4) Spårning bakåt och framåt vad gäller den specifika förekomsten av den berörda skadegöraren. 5) Officiell kontroll för andra ändamål än fytosanitära. 6) Information som lämnats av professionella aktörer, laboratorier eller andra personer. 7) Vetenskaplig information. 8) Övrigt. Det är möjligt att lämna in ytterligare kommentarer i form av fritext eller bifogade dokument. För alternativ 8 måste en specificering anges. Ange i tillämpliga fall datum för kontrollen/kontrollerna, beskrivning av kontrollmetoden (inklusive uppgifter om okulär besiktning eller andra kontroller i tillämpliga fall) samt en kort beskrivning av den plats där kontrollen ägde rum, resultaten av kontrollen och bilder. För alternativ 3 och 4 anges datum för kontrollen/kontrollerna och beskrivning av kontrollmetoden (inklusive uppgifter om okulär besiktning eller andra kontroller i tillämpliga fall). Det är möjligt att lämna in en kort beskrivning av den plats där kontrollen ägde rum, resultaten av kontrollen och bilder.

| 5.2 | Datum för fyndet: Ange det datum då det ansvariga officiella organet påträffade skadegöraren eller mottog den första informationen om fyndet. Om skadegöraren påträffades av någon annan än det ansvariga officiella organet, ange det datum då personen fann skadegöraren och det datum då denne underrättade det ansvariga officiella organet. |
| --- | --- |

5.2

Datum för fyndet: Ange det datum då det ansvariga officiella organet påträffade skadegöraren eller mottog den första informationen om fyndet. Om skadegöraren påträffades av någon annan än det ansvariga officiella organet, ange det datum då personen fann skadegöraren och det datum då denne underrättade det ansvariga officiella organet.

| 5.3 | Provtagning för laboratorieanalys. I tillämpliga fall, inlämnande av information om provtagningsförfarandet för laboratorieanalys, inklusive datum, metod och provstorlek. Det är möjligt att bifoga bilder. |
| --- | --- |

5.3

Provtagning för laboratorieanalys. I tillämpliga fall, inlämnande av information om provtagningsförfarandet för laboratorieanalys, inklusive datum, metod och provstorlek. Det är möjligt att bifoga bilder.

| 5.4 | Laboratorium. Ange i tillämpliga fall namn på och adress till det eller de laboratorier som identifierat den berörda skadegöraren. |
| --- | --- |

5.4

Laboratorium. Ange i tillämpliga fall namn på och adress till det eller de laboratorier som identifierat den berörda skadegöraren.

| 5.5 | Diagnosmetod. Ange ett av följande alternativ: 1) Enligt expertgranskade protokoll. 2) Övrigt, med specificering av metoden i fråga. För alternativ 1, lämna en tydlig hänvisning till respektive protokoll och, i förekommande fall, eventuella avvikelser från protokollet. |
| --- | --- |

5.5

Diagnosmetod. Ange ett av följande alternativ: 1) Enligt expertgranskade protokoll. 2) Övrigt, med specificering av metoden i fråga. För alternativ 1, lämna en tydlig hänvisning till respektive protokoll och, i förekommande fall, eventuella avvikelser från protokollet.

| 5.6 | Datum för när skadegörarens identitet bekräftades officiellt. |
| --- | --- |

5.6

Datum för när skadegörarens identitet bekräftades officiellt.

6.   Information om det angripna området, allvarlighetsgraden och källan till utbrottet i området

| 6.1 | Storlek på och avgränsning av det angripna området. Ange ett eller flera av följande alternativ: 1) Angripet område (m2, ha, km2). 2) Antal angripna växter. 3) Mängd angripna växtprodukter (ton, m3). 4) Huvudsakliga GPS-koordinater för eller någon annan specifik beskrivning av avgränsningen av det angripna området. Det är möjligt att lämna in ungefärliga siffror med en förklaring till varför det saknas exakta siffror. |
| --- | --- |

6.1

Storlek på och avgränsning av det angripna området. Ange ett eller flera av följande alternativ: 1) Angripet område (m2, ha, km2). 2) Antal angripna växter. 3) Mängd angripna växtprodukter (ton, m3). 4) Huvudsakliga GPS-koordinater för eller någon annan specifik beskrivning av avgränsningen av det angripna området. Det är möjligt att lämna in ungefärliga siffror med en förklaring till varför det saknas exakta siffror.

| 6.2 | Egenskaperna hos det angripna området och dess omgivningar. Ange ett eller flera av följande alternativ:






  1. | Friland – produktionsområde






  1.1 | Fält (åkermark, betesmark). |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Egenskaperna hos det angripna området och dess omgivningar. Ange ett eller flera av följande alternativ:

1.

Friland – produktionsområde

1.1

Fält (åkermark, betesmark).

| 1.2 | Fruktträdsodling eller vindruvsodling. |
| --- | --- |

1.2

Fruktträdsodling eller vindruvsodling.

| 1.3 | Plantskola. |
| --- | --- |

1.3

Plantskola.

| 1.4 | Skog. |
| --- | --- |

1.4

Skog.

| 2. | Friland – övrigt






  2.1 | Privat trädgård. |
| --- | --- | --- |

2.

Friland – övrigt

2.1

Privat trädgård.

| 2.2 | Offentliga platser. |
| --- | --- |

2.2

Offentliga platser.

| 2.3 | Bevarandeområde. |
| --- | --- |

2.3

Bevarandeområde.

| 2.4 | Vilda växter på andra områden än bevarandeområden. |
| --- | --- |

2.4

Vilda växter på andra områden än bevarandeområden.

| 2.5 | Övrigt, med specificering för det särskilda fallet. |
| --- | --- |

2.5

Övrigt, med specificering för det särskilda fallet.

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden






  3.1 | Växthus. |
| --- | --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden

3.1

Växthus.

| 3.2 | Annan privat plats än växthus. |
| --- | --- |

3.2

Annan privat plats än växthus.

| 3.3 | Annan offentlig plats än växthus. |
| --- | --- |

3.3

Annan offentlig plats än växthus.

| 3.4 | Övrigt, med specificering för det särskilda fallet. |
| --- | --- |

3.4

Övrigt, med specificering för det särskilda fallet.

För varje alternativ, ange om respektive angrepp berör en eller flera av följande delar: växter för plantering, andra växter eller växtprodukter.

| 6.3 | Värdväxter i det angripna området och dess omgivningar. Ange det vetenskapliga namnet på värdväxter i området i enlighet med punkt 6.4. Det är möjligt att lämna ytterligare information om densitet av värdväxter i området, med hänvisning till odlingsmetoder, särskilda egenskaper hos livsmiljöerna eller information om mottagliga växtprodukter som produceras i området. |
| --- | --- |

6.3

Värdväxter i det angripna området och dess omgivningar. Ange det vetenskapliga namnet på värdväxter i området i enlighet med punkt 6.4. Det är möjligt att lämna ytterligare information om densitet av värdväxter i området, med hänvisning till odlingsmetoder, särskilda egenskaper hos livsmiljöerna eller information om mottagliga växtprodukter som produceras i området.

| 6.4 | Angripna växter, växtprodukter och andra föremål. Ange det vetenskapliga namnet på den eller de angripna värdväxterna.
  Det är möjligt att ange sorten och, för växtprodukter, typ av vara, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

6.4

Angripna växter, växtprodukter och andra föremål. Ange det vetenskapliga namnet på den eller de angripna värdväxterna.

Det är möjligt att ange sorten och, för växtprodukter, typ av vara, i tillämpliga fall.

| 6.5 | Vektorer som förekommer i området. Ange i tillämpliga fall ett av följande alternativ:






  a) | Det vetenskapliga namnet, åtminstone på släktnivå, på de vektorer som avses i direktiv 2000/29/EG eller som avses i de bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 16.3 i det direktivet. |
| --- | --- | --- |

6.5

Vektorer som förekommer i området. Ange i tillämpliga fall ett av följande alternativ:

a)

Det vetenskapliga namnet, åtminstone på släktnivå, på de vektorer som avses i direktiv 2000/29/EG eller som avses i de bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 16.3 i det direktivet.

| b) | Om led a inte är tillämpligt, det vetenskapliga namn som godkänts av en internationell organisation och namnet på den organisationen. |
| --- | --- |

b)

Om led a inte är tillämpligt, det vetenskapliga namn som godkänts av en internationell organisation och namnet på den organisationen.

| c) | Om varken led a eller b är tillämpligt, det vetenskapliga namnet från den mest tillförlitliga informationskällan och hänvisning till den källan. |
| --- | --- |

c)

Om varken led a eller b är tillämpligt, det vetenskapliga namnet från den mest tillförlitliga informationskällan och hänvisning till den källan.

Det är möjligt att lämna ytterligare information om vektorernas densitet eller om egenskaper hos de växter som är viktiga för vektorerna.

| 6.6 | Utbrottets allvarlighetsgrad. Beskrivning av den aktuella omfattningen av angreppet, symtom och skador samt, i förekommande fall, prognoser så snart som denna information är tillgänglig. |
| --- | --- |

6.6

Utbrottets allvarlighetsgrad. Beskrivning av den aktuella omfattningen av angreppet, symtom och skador samt, i förekommande fall, prognoser så snart som denna information är tillgänglig.

| 6.7 | Utbrottets källa. Ange i tillämpliga fall den bekräftade överföringsvägen för skadegöraren in till området eller den misstänkta överföringsvägen i avvaktan på bekräftelse. Det är möjligt att bifoga information om bekräftad eller möjlig källa till skadegöraren. |
| --- | --- |

6.7

Utbrottets källa. Ange i tillämpliga fall den bekräftade överföringsvägen för skadegöraren in till området eller den misstänkta överföringsvägen i avvaktan på bekräftelse. Det är möjligt att bifoga information om bekräftad eller möjlig källa till skadegöraren.

7.   Officiella fytosanitära åtgärder

| 7.1 | Antagande av officiella fytosanitära åtgärder. Ange ett av följande alternativ genom förklarande anmärkningar: 1) Officiella fytosanitära åtgärder i form av kemisk, biologisk eller fysikalisk behandling har vidtagits. 2) Andra officiella fytosanitära åtgärder än åtgärder i form av kemisk, biologisk eller fysikalisk behandling har vidtagits. 3) Officiella fytosanitära åtgärder kommer att vidtas. 4) Beslut om huruvida officiella fytosanitära åtgärder ska vidtas är ännu inte fattade. 5) Inga officiella fytosanitära åtgärder. Om ett avgränsat område är fastställt, anges för alternativ 1, 2 och 3 om åtgärderna vidtas i eller utanför det området. För alternativ 5 anges skälet till att det inte vidtas några officiella fytosanitära åtgärder. |
| --- | --- |

7.1

Antagande av officiella fytosanitära åtgärder. Ange ett av följande alternativ genom förklarande anmärkningar: 1) Officiella fytosanitära åtgärder i form av kemisk, biologisk eller fysikalisk behandling har vidtagits. 2) Andra officiella fytosanitära åtgärder än åtgärder i form av kemisk, biologisk eller fysikalisk behandling har vidtagits. 3) Officiella fytosanitära åtgärder kommer att vidtas. 4) Beslut om huruvida officiella fytosanitära åtgärder ska vidtas är ännu inte fattade. 5) Inga officiella fytosanitära åtgärder. Om ett avgränsat område är fastställt, anges för alternativ 1, 2 och 3 om åtgärderna vidtas i eller utanför det området. För alternativ 5 anges skälet till att det inte vidtas några officiella fytosanitära åtgärder.

| 7.2 | Datum för antagande av de officiella fytosanitära åtgärderna. För tillfälliga åtgärder anges den planerade varaktigheten. |
| --- | --- |

7.2

Datum för antagande av de officiella fytosanitära åtgärderna. För tillfälliga åtgärder anges den planerade varaktigheten.

| 7.3 | Identifiering av området som omfattas av de officiella fytosanitära åtgärderna. Ange den metod som använts för att fastställa det område som omfattas av de officiella fytosanitära åtgärderna. Om undersökningar har genomförts, resultaten av dessa undersökningar. |
| --- | --- |

7.3

Identifiering av området som omfattas av de officiella fytosanitära åtgärderna. Ange den metod som använts för att fastställa det område som omfattas av de officiella fytosanitära åtgärderna. Om undersökningar har genomförts, resultaten av dessa undersökningar.

| 7.4 | Målet med de officiella fytosanitära åtgärderna. Ange ett av följande alternativ: 1) Utrotning. 2) Inneslutning när utrotning är omöjlig. |
| --- | --- |

7.4

Målet med de officiella fytosanitära åtgärderna. Ange ett av följande alternativ: 1) Utrotning. 2) Inneslutning när utrotning är omöjlig.

| 7.5 | Åtgärder som påverkar den fria rörligheten för varor. Ange ett av följande alternativ: 1) Åtgärderna påverkar importen till eller rörligheten inom unionen av varor. 2) Åtgärderna påverkar inte importen till eller rörligheten inom unionen av varor. För alternativ 1, beskriv åtgärderna. |
| --- | --- |

7.5

Åtgärder som påverkar den fria rörligheten för varor. Ange ett av följande alternativ: 1) Åtgärderna påverkar importen till eller rörligheten inom unionen av varor. 2) Åtgärderna påverkar inte importen till eller rörligheten inom unionen av varor. För alternativ 1, beskriv åtgärderna.

| 7.6 | Särskilda undersökningar. Om undersökningar genomförs som en del av de officiella fytosanitära åtgärderna, ange metodik, varaktighet och omfattning. |
| --- | --- |

7.6

Särskilda undersökningar. Om undersökningar genomförs som en del av de officiella fytosanitära åtgärderna, ange metodik, varaktighet och omfattning.

8.   Riskanalys/bedömning av skadegöraren. Ange ett av följande alternativ: 1) Riskanalys av skadegöraren behövs inte (skadegöraren är förtecknad i bilaga I eller bilaga II till direktiv 2000/29/EG eller är föremål för åtgärder som antagits i enlighet med artikel 16.3 i det direktivet). 2) Riskanalys av skadegöraren eller preliminär riskanalys av skadegöraren pågår. 3) Det finns en preliminär riskanalys av skadegöraren. 4) Det finns en riskanalys av skadegöraren. För alternativen 3 och 4, beskriv de huvudsakliga resultaten och bifoga respektive riskanalys av skadegöraren eller ange den källa där analysen kan hittas.

9.   Länkar till relevanta webbplatser och andra informationskällor.

10.   Medlemsstaterna får begära att kommissionen lämnar in uppgifterna i en eller flera av punkterna 1.1, 1.3, 3.1, 4.1–4.4, 5.1–5.6, 6.1–6.7, 7.1–7.6 och 8 till Växtskyddsorganisationen för Europa och Medelhavsområdet.

---

| 17.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 360/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 360/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 december 2014

om avslutande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam

(2014/918/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 14.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   INLEDANDE

| (1) | Den 19 december 2013 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 december 2013 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till unionen av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

| (2) | Undersökningen inleddes av kommissionen efter ett klagomål som lämnades in den 4 november 2013 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden), som företrädde sju tillverkare. Klaganden svarar för mer än 70 % av unionens sammanlagda tillverkning av polyesterstapelfibrer. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning på subventionering och på väsentlig skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes av kommissionen efter ett klagomål som lämnades in den 4 november 2013 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden), som företrädde sju tillverkare. Klaganden svarar för mer än 70 % av unionens sammanlagda tillverkning av polyesterstapelfibrer. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning på subventionering och på väsentlig skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera en undersökning.

| (3) | Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Folkrepubliken Kinas myndigheter, Indiens myndigheter och Vietnams myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av polyesterstapelfibrer med ursprung i deras länder vållade unionsindustrin väsentlig skada. Myndigheterna bjöds in till enskilda samråd för att klargöra den situation som togs upp klagomålet och finna en gemensam lösning. |
| --- | --- |

(3)

Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen, i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen, Folkrepubliken Kinas myndigheter, Indiens myndigheter och Vietnams myndigheter om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket det påstods att subventionerad import av polyesterstapelfibrer med ursprung i deras länder vållade unionsindustrin väsentlig skada. Myndigheterna bjöds in till enskilda samråd för att klargöra den situation som togs upp klagomålet och finna en gemensam lösning.

Folkrepubliken Kina (Kina)

| (4) | Kinas myndigheter accepterade inte inbjudan till samråd och hävdade att det förelåg ett missförstånd beträffande datumet för klagomålet. Kinas myndigheter lämnade dock in synpunkter beträffande påståendena i klagomålet om systemens brist på utjämningsbarhet. |
| --- | --- |

(4)

Kinas myndigheter accepterade inte inbjudan till samråd och hävdade att det förelåg ett missförstånd beträffande datumet för klagomålet. Kinas myndigheter lämnade dock in synpunkter beträffande påståendena i klagomålet om systemens brist på utjämningsbarhet.

Indien

| (5) | Indiens myndigheter accepterade inbjudan till samråd och samrådet ägde rum. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Synpunkterna från Indiens myndigheter beträffande de system som tas upp i klagomålet noterades dock. |
| --- | --- |

(5)

Indiens myndigheter accepterade inbjudan till samråd och samrådet ägde rum. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Synpunkterna från Indiens myndigheter beträffande de system som tas upp i klagomålet noterades dock.

Vietnam

| (6) | Vietnams myndigheter accepterade inbjudan till samråd och samrådet ägde rum. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Synpunkterna från Vietnams myndigheter beträffande de system som tas upp i klagomålet noterades dock. |
| --- | --- |

(6)

Vietnams myndigheter accepterade inbjudan till samråd och samrådet ägde rum. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Synpunkterna från Vietnams myndigheter beträffande de system som tas upp i klagomålet noterades dock.

1.2   BERÖRDA PARTER

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen särskilt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, Indien och Vietnam, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen särskilt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina, Indien och Vietnam, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och bjöd in dem att delta.

| (8) | Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelsförfaranden. |
| --- | --- |

(8)

Berörda parter hade möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att få bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelsförfaranden.

a)   Stickprovsförfarande

| (9) | Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, ombads alla kända exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna de grundläggande uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande om sin verksamhet under perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 med avseende på polyesterstapelfibrer. Dessa uppgifter begärdes enligt artikel 27 i grundförordningen för att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Samråd ägde också rum med Kinas, Indiens och Vietnams myndigheter. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, ombads alla kända exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna de grundläggande uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande om sin verksamhet under perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 med avseende på polyesterstapelfibrer. Dessa uppgifter begärdes enligt artikel 27 i grundförordningen för att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Samråd ägde också rum med Kinas, Indiens och Vietnams myndigheter.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (10) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljnings- och produktionsvolymen för polyesterstapelfibrer under undersökningsperioden och med hänsyn till den geografiska spridningen. Detta stickprovsförfarande omfattade fyra unionstillverkare. Unionstillverkarna i stickprovet stod för 54 % av den totala tillverkningen av polyesterstapelfibrer i unionen. |
| --- | --- |

(10)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet till stickprovet utifrån försäljnings- och produktionsvolymen för polyesterstapelfibrer under undersökningsperioden och med hänsyn till den geografiska spridningen. Detta stickprovsförfarande omfattade fyra unionstillverkare. Unionstillverkarna i stickprovet stod för 54 % av den totala tillverkningen av polyesterstapelfibrer i unionen.

| (11) | Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (12) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | Åtta icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen först ett urval av tre icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. |
| --- | --- |

(13)

Åtta icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen först ett urval av tre icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet.

| (14) | En av importörerna i stickprovet drog sig ur och informerade kommissionen om att den inte skulle lämna in ett besvarat frågeformulär. Följaktligen frångick kommissionen stickprovsförfarandet med anledning av det begränsade antalet återstående (icke utvalda) importörer, som alla ombads att lämna in ett besvarat frågeformulär. Två företag som både importerar och använder den berörda produkten uppgav att de inte ville samarbeta i egenskap av importörer utan som användare. Fyra besvarade frågeformulär togs emot från de återstående fem icke-närstående importörerna. |
| --- | --- |

(14)

En av importörerna i stickprovet drog sig ur och informerade kommissionen om att den inte skulle lämna in ett besvarat frågeformulär. Följaktligen frångick kommissionen stickprovsförfarandet med anledning av det begränsade antalet återstående (icke utvalda) importörer, som alla ombads att lämna in ett besvarat frågeformulär. Två företag som både importerar och använder den berörda produkten uppgav att de inte ville samarbeta i egenskap av importörer utan som användare. Fyra besvarade frågeformulär togs emot från de återstående fem icke-närstående importörerna.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (15) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (16) | Till en början lämnade 23 exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare in de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. På grundval av de uppgifter som erhölls från de exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare och i enlighet med artikel 27 i grundförordningen föreslog kommissionen till en början ett urval av de fem samarbetande exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden. Ytterligare två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare lämnade in de begärda uppgifterna i ett senare skede. Storleken på dessa två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare var dock inte sådan att den hade ändrat urvalet om de hade lämnat in de begärda uppgifterna inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(16)

Till en början lämnade 23 exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare in de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. På grundval av de uppgifter som erhölls från de exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare och i enlighet med artikel 27 i grundförordningen föreslog kommissionen till en början ett urval av de fem samarbetande exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden. Ytterligare två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare lämnade in de begärda uppgifterna i ett senare skede. Storleken på dessa två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare var dock inte sådan att den hade ändrat urvalet om de hade lämnat in de begärda uppgifterna inom tidsfristen.

| (17) | Två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare begärde att urvalet skulle göras på grundval av det råmaterial som används för tillverkningen av polyesterstapelfibrer. Således hävdade de att ett lika stort antal tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder renad tereftalsyra/monoetylenglykol (nedan kallat PTA/MEG) som antalet tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PET-flingor skulle väljas ut till urvalet. Vidare menade de att tillverkningsprocesserna var olika beroende på vilket råmaterial som används och att tillverkare som använder olika typer av råmaterial inte konkurrerar på samma marknad. Det har också framhållits att tillverkare av polyesterstapelfibrer som inte använder PTA/MEG som råmaterial inte skulle dra nytta av tillhandahållandet av PTA/MEG mot för låg ersättning enligt beskrivningen i klagomålet. |
| --- | --- |

(17)

Två kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare begärde att urvalet skulle göras på grundval av det råmaterial som används för tillverkningen av polyesterstapelfibrer. Således hävdade de att ett lika stort antal tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder renad tereftalsyra/monoetylenglykol (nedan kallat PTA/MEG) som antalet tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PET-flingor skulle väljas ut till urvalet. Vidare menade de att tillverkningsprocesserna var olika beroende på vilket råmaterial som används och att tillverkare som använder olika typer av råmaterial inte konkurrerar på samma marknad. Det har också framhållits att tillverkare av polyesterstapelfibrer som inte använder PTA/MEG som råmaterial inte skulle dra nytta av tillhandahållandet av PTA/MEG mot för låg ersättning enligt beskrivningen i klagomålet.

| (18) | Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen. Urvalet tog även hänsyn till att vissa av systemen kanske inte användes av alla exporterande tillverkare i Kina. Det noterades att urvalet innehöll företag som använde båda tillverkningsprocesserna. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen. Urvalet tog även hänsyn till att vissa av systemen kanske inte användes av alla exporterande tillverkare i Kina. Det noterades att urvalet innehöll företag som använde båda tillverkningsprocesserna.

| (19) | Att enbart grunda urvalet på typen av tillverkningsprocess skulle riskera att påverka undersökningens resultat, genom antagandet att utjämningsbara subventioner endast skulle hittas för tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PTA/MEG som råmaterial, och inte för tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PET-flingor som råmaterial. Dessutom ansågs det att ett sådant urvalskriterium skulle vara godtyckligt eftersom ett efterföljande urval med samma antal företag inte skulle vara representativt beträffande exportvolym till unionen i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen, och begäran avslogs därmed. |
| --- | --- |

(19)

Att enbart grunda urvalet på typen av tillverkningsprocess skulle riskera att påverka undersökningens resultat, genom antagandet att utjämningsbara subventioner endast skulle hittas för tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PTA/MEG som råmaterial, och inte för tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder PET-flingor som råmaterial. Dessutom ansågs det att ett sådant urvalskriterium skulle vara godtyckligt eftersom ett efterföljande urval med samma antal företag inte skulle vara representativt beträffande exportvolym till unionen i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen, och begäran avslogs därmed.

| (20) | En av de kinesiska exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare begärde att urvalet skulle grundas på exportvärde snarare än exportvolym och bad om att få ingå i stickprovet. Att göra ett urval med grund i exportvärde skulle inte ge representativa och objektiva resultat, eftersom priserna kan vara snedvridna p.g.a. subventionering. Kommissionen hade valt ut de fem största exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare avseende volym, som representerade 53 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen, bland de samarbetsvilliga kinesiska exportörerna. Detta anses vara den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen. Begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(20)

En av de kinesiska exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare begärde att urvalet skulle grundas på exportvärde snarare än exportvolym och bad om att få ingå i stickprovet. Att göra ett urval med grund i exportvärde skulle inte ge representativa och objektiva resultat, eftersom priserna kan vara snedvridna p.g.a. subventionering. Kommissionen hade valt ut de fem största exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare avseende volym, som representerade 53 % av den sammanlagda exportvolymen till unionen, bland de samarbetsvilliga kinesiska exportörerna. Detta anses vara den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande i enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen. Begäran avvisades därför.

| (21) | Samma part hävdade att dess råmaterial helt och hållet utgjordes av återvunnet textilavfall och att den inte drog fördel av några subventioner som kan förknippas med användningen av PTA/MEG. Parten begärde att någon subventionsmarginal inte skulle tillskrivas den som beräknades utifrån upplysningar från företag som använde PTA/MEG som råmaterial. Som förklaras i skäl 18 tar urvalet hänsyn till att vissa av systemen kanske inte används av alla exporterande tillverkare i Kina. Denna begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(21)

Samma part hävdade att dess råmaterial helt och hållet utgjordes av återvunnet textilavfall och att den inte drog fördel av några subventioner som kan förknippas med användningen av PTA/MEG. Parten begärde att någon subventionsmarginal inte skulle tillskrivas den som beräknades utifrån upplysningar från företag som använde PTA/MEG som råmaterial. Som förklaras i skäl 18 tar urvalet hänsyn till att vissa av systemen kanske inte används av alla exporterande tillverkare i Kina. Denna begäran avslogs därför.

| (22) | Enligt beskrivningen i skäl 16 bekräftades följaktligen ett preliminärt urval av fem exporterande tillverkare som det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(22)

Enligt beskrivningen i skäl 16 bekräftades följaktligen ett preliminärt urval av fem exporterande tillverkare som det slutliga urvalet.

| (23) | Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden den stickprovsmetod som kommissionen använt sig av. Den tvivlade på att de 23 samarbetande kinesiska exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som nämns i skäl 16 var representativa när det gäller den totala mängd polyesterstapelfibrer som exporteras från Kina till unionen. Dessutom ansåg den att ett urval på fem företag inte var tillräckligt med tanke på de 150 tillverkare av polyesterstapelfibrer som uppgavs vara verksamma i Kina. Dessutom hävdade klaganden att man vid stickprovsförfarandet inte har tagit hänsyn till de kinesiska tillverkarnas geografiska spridning och andelen kinesiska tillverkare som använder de olika tillverkningsprocesser som berörs. Slutligen framhöll klaganden att kommissionen inte har offentliggjort den faktiska volym polyesterstapelfibrer som tillverkas av de kinesiska företag som ingår i urvalet och huruvida volymen är representativ med avseende på den totala volym polyesterstapelfibrer som tillverkas i Kina. |
| --- | --- |

(23)

Efter meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden den stickprovsmetod som kommissionen använt sig av. Den tvivlade på att de 23 samarbetande kinesiska exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som nämns i skäl 16 var representativa när det gäller den totala mängd polyesterstapelfibrer som exporteras från Kina till unionen. Dessutom ansåg den att ett urval på fem företag inte var tillräckligt med tanke på de 150 tillverkare av polyesterstapelfibrer som uppgavs vara verksamma i Kina. Dessutom hävdade klaganden att man vid stickprovsförfarandet inte har tagit hänsyn till de kinesiska tillverkarnas geografiska spridning och andelen kinesiska tillverkare som använder de olika tillverkningsprocesser som berörs. Slutligen framhöll klaganden att kommissionen inte har offentliggjort den faktiska volym polyesterstapelfibrer som tillverkas av de kinesiska företag som ingår i urvalet och huruvida volymen är representativ med avseende på den totala volym polyesterstapelfibrer som tillverkas i Kina.

| (24) | De 23 samarbetande exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare i Kina stod för 83 % av den totala kinesiska importvolymen, och samarbetsviljan ansågs därför vara hög. Enligt skäl 16 gjorde kommissionen ett urval på fem exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som deltog i undersökningen med den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. På denna grundval ansågs urvalet vara representativt. De utvalda företagen uppmanades att fylla i hela frågeformuläret. I vilket fall som helst kan endast exporterande tillverkare som vill delta i undersökningen ingå i urvalet eftersom kommissionen strävar efter att dra slutsatser på grundval av den information som samlats in från de samarbetande exporterande tillverkarna via deras svar på frågeformuläret, som kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

(24)

De 23 samarbetande exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare i Kina stod för 83 % av den totala kinesiska importvolymen, och samarbetsviljan ansågs därför vara hög. Enligt skäl 16 gjorde kommissionen ett urval på fem exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som deltog i undersökningen med den största exportvolymen till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. På denna grundval ansågs urvalet vara representativt. De utvalda företagen uppmanades att fylla i hela frågeformuläret. I vilket fall som helst kan endast exporterande tillverkare som vill delta i undersökningen ingå i urvalet eftersom kommissionen strävar efter att dra slutsatser på grundval av den information som samlats in från de samarbetande exporterande tillverkarna via deras svar på frågeformuläret, som kontrolleras på plats.

| (25) | Klaganden underbyggde inte sin invändning gällande urvalet av exporterande tillverkare med hänsyn till deras geografiska spridning i Kina. Klaganden förklarande bl.a. inte varför ett urval baserat på kriteriet om geografisk spridning skulle ha varit i linje med artikel 27 i grundförordningen, som tar upp möjligheten att göra ett urval på grundval av den största exportvolymen. |
| --- | --- |

(25)

Klaganden underbyggde inte sin invändning gällande urvalet av exporterande tillverkare med hänsyn till deras geografiska spridning i Kina. Klaganden förklarande bl.a. inte varför ett urval baserat på kriteriet om geografisk spridning skulle ha varit i linje med artikel 27 i grundförordningen, som tar upp möjligheten att göra ett urval på grundval av den största exportvolymen.

| (26) | När det gäller invändningen om att urvalet inte beaktande den andel kinesiska tillverkare som använder de olika tillverkningsprocesser som berörs, framhålls det att i enlighet med skäl 18 inkluderade urvalet företag som använde sig av båda tillverkningsprocesserna. Dessutom använder de största kinesiska exportörerna sig av PTA/MEG för att tillverka polyesterstapelfibrer för unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller invändningen om att urvalet inte beaktande den andel kinesiska tillverkare som använder de olika tillverkningsprocesser som berörs, framhålls det att i enlighet med skäl 18 inkluderade urvalet företag som använde sig av båda tillverkningsprocesserna. Dessutom använder de största kinesiska exportörerna sig av PTA/MEG för att tillverka polyesterstapelfibrer för unionsmarknaden.

| (27) | Även om klaganden hänvisar till tillverkning snarare än export till unionen påpekas att kommissionen inte behöver lämna uppgifter om den volym polyesterstapelfibrer som tillverkas av de kinesiska exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som ingår i urvalet, eftersom syftet med förfarandet är att bedöma subventioneringen med avseende på den volym polyesterstapelfibrer som tillverkas i Kina och exporteras till unionen. |
| --- | --- |

(27)

Även om klaganden hänvisar till tillverkning snarare än export till unionen påpekas att kommissionen inte behöver lämna uppgifter om den volym polyesterstapelfibrer som tillverkas av de kinesiska exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som ingår i urvalet, eftersom syftet med förfarandet är att bedöma subventioneringen med avseende på den volym polyesterstapelfibrer som tillverkas i Kina och exporteras till unionen.

| (28) | Därför avvisades alla invändningar från klaganden med avseende på stickprovsmetoden. |
| --- | --- |

(28)

Därför avvisades alla invändningar från klaganden med avseende på stickprovsmetoden.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (29) | För att avgöra om ett stickprov är nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Indiens beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(29)

För att avgöra om ett stickprov är nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Indien att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Indiens beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (30) | Åtta exporterande tillverkare i Indien lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande och berörda tillverkare och myndigheterna i Indien. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(30)

Åtta exporterande tillverkare i Indien lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande och berörda tillverkare och myndigheterna i Indien. Inga synpunkter lämnades.

| (31) | Efter meddelandet av uppgifter hänvisade klaganden till de 17 tillverkarna av polyesterstapelfibrer i Indien och ifrågasatte huruvida ett urval på fyra exporterande tillverkare var tillräckligt. Kommissionen bekräftar att urvalet på fyra indiska exporterande tillverkare är att anse som representativt, eftersom de stod för omkring 90 % av den totala indiska exporten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(31)

Efter meddelandet av uppgifter hänvisade klaganden till de 17 tillverkarna av polyesterstapelfibrer i Indien och ifrågasatte huruvida ett urval på fyra exporterande tillverkare var tillräckligt. Kommissionen bekräftar att urvalet på fyra indiska exporterande tillverkare är att anse som representativt, eftersom de stod för omkring 90 % av den totala indiska exporten till unionen under undersökningsperioden.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Vietnam

| (32) | Kommissionen bad alla kända exporterande tillverkare i Vietnam att lämna de upplysningar som specificerades i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Vietnams beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bad alla kända exporterande tillverkare i Vietnam att lämna de upplysningar som specificerades i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Vietnams beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (33) | Fem exporterande tillverkare i Vietnam lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet, men ett av dessa företag hade ingen exportförsäljning till EU under undersökningsperioden. Följaktligen valde kommissionen att inte undersöka detta företag. Med beaktande av det låga antalet återstående exporterande tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes. |
| --- | --- |

(33)

Fem exporterande tillverkare i Vietnam lämnade de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet, men ett av dessa företag hade ingen exportförsäljning till EU under undersökningsperioden. Följaktligen valde kommissionen att inte undersöka detta företag. Med beaktande av det låga antalet återstående exporterande tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprov inte krävdes.

| (34) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att för Vietnam togs svar på frågeformulären emot från tre av de fyra exporterande tillverkarna och att kommissionen borde ha försökt uppnå samma täckning även för den kinesiska och den indiska exporten. Kommissionen understryker att situationen i fråga om Vietnams industri var ganska annorlunda med tanke på det mycket begränsade antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare (dvs. tre stycken) jämfört med det stora antalet exporterande tillverkare i Kina och i Indien. Ett stickprovsförfarande krävdes alltså bara för de två sistnämnda länderna. Kommissionen klargör också att de tre samarbetsvilliga och undersökta exporterande tillverkarna i Vietnam står för mer än 99 % av den totala importvolymen för den berörda produkten från Vietnam till unionen. |
| --- | --- |

(34)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att för Vietnam togs svar på frågeformulären emot från tre av de fyra exporterande tillverkarna och att kommissionen borde ha försökt uppnå samma täckning även för den kinesiska och den indiska exporten. Kommissionen understryker att situationen i fråga om Vietnams industri var ganska annorlunda med tanke på det mycket begränsade antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare (dvs. tre stycken) jämfört med det stora antalet exporterande tillverkare i Kina och i Indien. Ett stickprovsförfarande krävdes alltså bara för de två sistnämnda länderna. Kommissionen klargör också att de tre samarbetsvilliga och undersökta exporterande tillverkarna i Vietnam står för mer än 99 % av den totala importvolymen för den berörda produkten från Vietnam till unionen.

b)   Enskild undersökning

| (35) | Tre exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare i Kina begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Med tanke på det antal som begärde enskild undersökning och storleken på stickprovet av exporterande tillverkare från Kina skulle dessa enskilda undersökningar ha varit orimligt betungande. Exportörernas begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(35)

Tre exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare i Kina begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Med tanke på det antal som begärde enskild undersökning och storleken på stickprovet av exporterande tillverkare från Kina skulle dessa enskilda undersökningar ha varit orimligt betungande. Exportörernas begäran avslogs därför.

| (36) | En exporterande tillverkare i Indien begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Denna begäran om undersökning accepterades. En enskild undersökning i just detta fall ansågs inte orimligt betungande och skulle inte ha förhindrat att undersökningen avslutades i tid. |
| --- | --- |

(36)

En exporterande tillverkare i Indien begärde enskild undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Denna begäran om undersökning accepterades. En enskild undersökning i just detta fall ansågs inte orimligt betungande och skulle inte ha förhindrat att undersökningen avslutades i tid.

c)   Svar på frågeformuläret

| (37) | Kommissionen skickade frågeformulär till företrädare för Kina (inbegripet specifika frågeformulär till banker och tillverkare av PTA och MEG), företrädare för Indien (inbegripet specifika frågeformulär till banker) och företrädare för Vietnam (inbegripet specifika frågeformulär till banker och tillverkare av PTA och MEG). Kommissionen skickade dessutom frågeformulär till fem exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, fem exporterande tillverkare (fyra som ingick i stickprovet och en som inte gjorde det) i Indien, fyra exporterande tillverkare i Vietnam, fyra unionstillverkare, fem icke-närstående importörer och 105 användare. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen skickade frågeformulär till företrädare för Kina (inbegripet specifika frågeformulär till banker och tillverkare av PTA och MEG), företrädare för Indien (inbegripet specifika frågeformulär till banker) och företrädare för Vietnam (inbegripet specifika frågeformulär till banker och tillverkare av PTA och MEG). Kommissionen skickade dessutom frågeformulär till fem exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, fem exporterande tillverkare (fyra som ingick i stickprovet och en som inte gjorde det) i Indien, fyra exporterande tillverkare i Vietnam, fyra unionstillverkare, fem icke-närstående importörer och 105 användare.

| (38) | När det gäller Kina togs svar på frågeformulären emot från myndigheterna i Kina (handelsministeriet) och de fem exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet. Med avseende på Indien togs svar på frågeformulären emot från myndigheterna i Indien (handels- och industriministeriet), de fyra exporterande tillverkare i Indien som ingick i stickprovet och den exporterande tillverkaren i Indien som begärde enskild undersökning. Vad gäller Vietnam togs svar emot från myndigheterna i Vietnam (Vietnams konkurrensmyndighet, industri- och handelsministeriet och flera banker). En exporterande tillverkare, som stod för en mycket låg exportvolym till EU, drog sig ur samarbetet och svarade inte på frågeformuläret. Svar på frågeformulär togs emot från de återstående tre exporterande tillverkarna (två av dem tillhörde samma grupp) i Vietnam. Dessutom lämnade fyra unionstillverkare, fyra icke-närstående importörer och tolv användare in svar på frågeformulär. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller Kina togs svar på frågeformulären emot från myndigheterna i Kina (handelsministeriet) och de fem exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet. Med avseende på Indien togs svar på frågeformulären emot från myndigheterna i Indien (handels- och industriministeriet), de fyra exporterande tillverkare i Indien som ingick i stickprovet och den exporterande tillverkaren i Indien som begärde enskild undersökning. Vad gäller Vietnam togs svar emot från myndigheterna i Vietnam (Vietnams konkurrensmyndighet, industri- och handelsministeriet och flera banker). En exporterande tillverkare, som stod för en mycket låg exportvolym till EU, drog sig ur samarbetet och svarade inte på frågeformuläret. Svar på frågeformulär togs emot från de återstående tre exporterande tillverkarna (två av dem tillhörde samma grupp) i Vietnam. Dessutom lämnade fyra unionstillverkare, fyra icke-närstående importörer och tolv användare in svar på frågeformulär.

| (39) | Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden att det tycktes råda brist på proportionalitet i fråga om antalet frågeformulär som skickats till de unionstillverkare som ingick i urvalet och till importörerna och användarna. För det första visar antalet frågeformulär som skickats till en grupp av ekonomiska aktörer (unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer eller användare) inte på den vikt som kommissionen tillskriver deras respektive situation. Målet är bara att uppnå rätt nivå och erhålla rätt mängd uppgifter för att kunna göra en så bra analys som möjligt av subventionen, skadan och unionens intresse. |
| --- | --- |

(39)

Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden att det tycktes råda brist på proportionalitet i fråga om antalet frågeformulär som skickats till de unionstillverkare som ingick i urvalet och till importörerna och användarna. För det första visar antalet frågeformulär som skickats till en grupp av ekonomiska aktörer (unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer eller användare) inte på den vikt som kommissionen tillskriver deras respektive situation. Målet är bara att uppnå rätt nivå och erhålla rätt mängd uppgifter för att kunna göra en så bra analys som möjligt av subventionen, skadan och unionens intresse.

| (40) | I det här fallet skickades frågeformulär till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, de fem kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, fem indiska exporterande tillverkare, fyra vietnamesiska exporterande tillverkare, fem importörer och alla kända användare och de användare som hade gett sig till känna. Artikel 27 i grundförordningen kräver inte att användare ska ingå i stickprovet. Dessutom har erfarenhet från undersökningar av handelspolitiska skyddsåtgärder hittills visat att trots att ett stort antal användare, baserat på den tillgängliga informationen, i vissa fall kan kontaktas, är normalt sett bara ett fåtal villiga att besvara frågeformuläret. Därför arbetade kommissionen även i detta fall aktivt för att samarbeta med ett så stort antal användare som möjligt. |
| --- | --- |

(40)

I det här fallet skickades frågeformulär till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, de fem kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, fem indiska exporterande tillverkare, fyra vietnamesiska exporterande tillverkare, fem importörer och alla kända användare och de användare som hade gett sig till känna. Artikel 27 i grundförordningen kräver inte att användare ska ingå i stickprovet. Dessutom har erfarenhet från undersökningar av handelspolitiska skyddsåtgärder hittills visat att trots att ett stort antal användare, baserat på den tillgängliga informationen, i vissa fall kan kontaktas, är normalt sett bara ett fåtal villiga att besvara frågeformuläret. Därför arbetade kommissionen även i detta fall aktivt för att samarbeta med ett så stort antal användare som möjligt.

d)   Kontrollbesök

| (41) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av huruvida subventionering förelåg, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos följande statliga myndigheter, finansinstitut och företag: | Kinas myndigheter






  — | Kinas handelsministerium, Beijing, Kina |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av huruvida subventionering förelåg, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos följande statliga myndigheter, finansinstitut och företag:

Kinas myndigheter

—

Kinas handelsministerium, Beijing, Kina

| | Indiens myndigheter






  — | Handels- och industriministeriet, New Delhi |
| --- | --- | --- |

Indiens myndigheter

—

Handels- och industriministeriet, New Delhi

| | Vietnams myndigheter






  — | Vietnams konkurrensmyndighet, industri- och handelsministeriet, Hanoi |
| --- | --- | --- |

Vietnams myndigheter

—

Vietnams konkurrensmyndighet, industri- och handelsministeriet, Hanoi

| — | Finansministeriet, Hanoi (inbegripet kontrollbesök hos flera banker) |
| --- | --- |

—

Finansministeriet, Hanoi (inbegripet kontrollbesök hos flera banker)

| — | Thai Binhs tullmyndighet, Thai Binh, Thai Binh-provinsen |
| --- | --- |

—

Thai Binhs tullmyndighet, Thai Binh, Thai Binh-provinsen

| | Unionstillverkare






  — | Trevira GmbH, Bobingen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare

—

Trevira GmbH, Bobingen, Tyskland

| — | Wellman International Ltd, Kells, Irland |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd, Kells, Irland

| — | Greenfiber International SA, Buzău, Rumänien |
| --- | --- |

—

Greenfiber International SA, Buzău, Rumänien

| — | Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Republiken Tjeckien |
| --- | --- |

—

Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Republiken Tjeckien

| | Importörer






  — | Elias Enterprises Limited, Altrincham, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

Importörer

—

Elias Enterprises Limited, Altrincham, Förenade kungariket

| | Användare






  — | Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Användare

—

Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Kina






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai

| — | Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin

| — | Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou

| — | Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen |
| --- | --- |

—

Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen

| — | Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang |
| --- | --- |

—

Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang

| | Exporterande tillverkare i Indien






  — | Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd, Mumbai |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien

—

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd, Mumbai

| — | Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur |
| --- | --- |

—

Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur

| — | Indo Rama Synthetics Ltd, Nagpur |
| --- | --- |

—

Indo Rama Synthetics Ltd, Nagpur

| — | Reliance Industries Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited, Mumbai

| — | Polyfibre Industries Pvt. Ltd, Mumbai |
| --- | --- |

—

Polyfibre Industries Pvt. Ltd, Mumbai

| | Exporterande tillverkare i Vietnam






  — | Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd, Ha Long |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Vietnam

—

Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd, Ha Long

| — | Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Thai Binh-provinsen och Hop Than Co. Ltd, Thai Binh, Thai Binh-provinsen (nedan kallade Thai Binh-gruppen). |
| --- | --- |

—

Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, Thai Binh-provinsen och Hop Than Co. Ltd, Thai Binh, Thai Binh-provinsen (nedan kallade Thai Binh-gruppen).

| (42) | Efter meddelandet av uppgifter menade klaganden att de flesta kinesiska tillverkare är koncentrerade till de sydöstra kustprovinserna Jiangsu och Zhejiang och att inget av de fem kontrollbesöken ägde rum i någondera av dessa två provinser. I detta sammanhang påpekas det att Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co och Jiangsu Huaxicun Co ligger i Jiangsu-provinsen, medan Zhejiang Anshun Pettechs Fibre ligger i Zhejiang-provinsen. Därför avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(42)

Efter meddelandet av uppgifter menade klaganden att de flesta kinesiska tillverkare är koncentrerade till de sydöstra kustprovinserna Jiangsu och Zhejiang och att inget av de fem kontrollbesöken ägde rum i någondera av dessa två provinser. I detta sammanhang påpekas det att Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co och Jiangsu Huaxicun Co ligger i Jiangsu-provinsen, medan Zhejiang Anshun Pettechs Fibre ligger i Zhejiang-provinsen. Därför avvisades detta påstående.

| (43) | Klaganden påstod också att två stora kinesiska tillverkare, i fråga om produktionskapacitet, inte ingick i urvalet. I detta avseende erinras det om (se skälen 16 och 18) att kommissionen gjorde urvalet utifrån exportvolymen till unionen och valde de fem största exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare till unionen i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Det faktum att det finns andra stora tillverkare av polyesterstapelfibrer i Kina ifrågasätter inte i sig urvalets representativitet. |
| --- | --- |

(43)

Klaganden påstod också att två stora kinesiska tillverkare, i fråga om produktionskapacitet, inte ingick i urvalet. I detta avseende erinras det om (se skälen 16 och 18) att kommissionen gjorde urvalet utifrån exportvolymen till unionen och valde de fem största exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare till unionen i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. Det faktum att det finns andra stora tillverkare av polyesterstapelfibrer i Kina ifrågasätter inte i sig urvalets representativitet.

| (44) | Klaganden gjorde en liknande invändning för Vietnam och påpekade att två större vietnamesiska tillverkare av polyesterstapelfibrer inte omfattades av undersökningen. Som kommissionen förklarar i skälen 32–34 inkluderade undersökningen alla vietnamesiska tillverkare som exporterar polyesterstapelfibrer till unionen, och svar togs emot från tre exporterande tillverkare som står för nästan all export av polyesterstapelfibrer till unionen. Att det kan finnas andra större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam som inte exporterar den berörda produkten till unionen är inte relevant för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas representativitet. |
| --- | --- |

(44)

Klaganden gjorde en liknande invändning för Vietnam och påpekade att två större vietnamesiska tillverkare av polyesterstapelfibrer inte omfattades av undersökningen. Som kommissionen förklarar i skälen 32–34 inkluderade undersökningen alla vietnamesiska tillverkare som exporterar polyesterstapelfibrer till unionen, och svar togs emot från tre exporterande tillverkare som står för nästan all export av polyesterstapelfibrer till unionen. Att det kan finnas andra större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam som inte exporterar den berörda produkten till unionen är inte relevant för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas representativitet.

1.3   UNDERSÖKNINGSPERIOD OCH SKADEUNDERSÖKNINGSPERIOD

| (45) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

| (46) | Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden på undersökningsperiodens varaktighet, som ansågs vara för kort och därför ha ”haft en negativ inverkan” på kommissionens slutsatser. Klaganden uppgav av varaktigheten på tolv månader inte tog hänsyn till att den skada som unionsindustrin lidit skulle ha pågått under flera år. Klaganden ansåg också att de subventioner som tas upp i klagomålet inte kunde ha analyserats på ett tillfredsställande sätt under en undersökningsperiod på tolv månader. |
| --- | --- |

(46)

Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden på undersökningsperiodens varaktighet, som ansågs vara för kort och därför ha ”haft en negativ inverkan” på kommissionens slutsatser. Klaganden uppgav av varaktigheten på tolv månader inte tog hänsyn till att den skada som unionsindustrin lidit skulle ha pågått under flera år. Klaganden ansåg också att de subventioner som tas upp i klagomålet inte kunde ha analyserats på ett tillfredsställande sätt under en undersökningsperiod på tolv månader.

| (47) | Vad gäller skadeanalysen måste det framhållas att kommissionen bedömde åren 2010, 2011, 2012 och undersökningsperioden, och inte, som uppges i klagomålet, endast de tolv månader som undersökningsperioden omfattar. Vad gäller fastställandet av huruvida subventionering förelåg valde kommissionen, enligt sitt utrymme för skönsmässig bedömning och i linje med artiklarna 5 och 11 i grundförordningen, en undersökningsperiod på tolv månader. Fram till meddelandet av uppgifter hade vare sig klaganden eller någon annan berörd part några synpunkter på undersökningsperiodens längd, vilken uppgavs i tillkännagivandet om inledande och i frågeformulären. Kommissionen anser att en undersökningsperiod på tolv månader är tillräcklig för att säkerställa att resultaten är representativa med avseende på undersökningen. Därför avvisas detta påstående. |
| --- | --- |

(47)

Vad gäller skadeanalysen måste det framhållas att kommissionen bedömde åren 2010, 2011, 2012 och undersökningsperioden, och inte, som uppges i klagomålet, endast de tolv månader som undersökningsperioden omfattar. Vad gäller fastställandet av huruvida subventionering förelåg valde kommissionen, enligt sitt utrymme för skönsmässig bedömning och i linje med artiklarna 5 och 11 i grundförordningen, en undersökningsperiod på tolv månader. Fram till meddelandet av uppgifter hade vare sig klaganden eller någon annan berörd part några synpunkter på undersökningsperiodens längd, vilken uppgavs i tillkännagivandet om inledande och i frågeformulären. Kommissionen anser att en undersökningsperiod på tolv månader är tillräcklig för att säkerställa att resultaten är representativa med avseende på undersökningen. Därför avvisas detta påstående.

1.4   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (48) | Den 2 oktober 2014 underrättade kommissionen de berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens förslag om att avsluta undersökningen. De gavs också tillfälle att lämna synpunkter. Synpunkter togs emot från en användarorganisation, klaganden, en kinesisk exporterande tillverkare och dess dotterbolag, fyra indiska exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna och de vietnamesiska myndigheterna. Kommissionen övervägde och tog hänsyn till synpunkterna i förekommande fall. |
| --- | --- |

(48)

Den 2 oktober 2014 underrättade kommissionen de berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens förslag om att avsluta undersökningen. De gavs också tillfälle att lämna synpunkter. Synpunkter togs emot från en användarorganisation, klaganden, en kinesisk exporterande tillverkare och dess dotterbolag, fyra indiska exporterande tillverkare, de kinesiska myndigheterna och de vietnamesiska myndigheterna. Kommissionen övervägde och tog hänsyn till synpunkterna i förekommande fall.

| (49) | Synpunkterna från användarorganisationen tog upp frågan om unionens intresse, som inte bedömdes eftersom det inte finns någon grund för att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(49)

Synpunkterna från användarorganisationen tog upp frågan om unionens intresse, som inte bedömdes eftersom det inte finns någon grund för att införa åtgärder.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   BERÖRD PRODUKT

| (50) | Den berörda produkten är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Kina, Indien och Vietnam, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 (nedan kallade den berörda produkten). |
| --- | --- |

(50)

Den berörda produkten är syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, med ursprung i Kina, Indien och Vietnam, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 (nedan kallade den berörda produkten).

| (51) | Den berörda produkten tillverkas vanligtvis antingen med hjälp av PTA (renad tereftalsyra) och MEG (monoetylenglykol) eller med hjälp av flingor från återvunna PET-flaskor för tillverkning av återvunna polyesterstapelfibrer. Produkten används i en mängd tillämpningar, t.ex. i kläder, beklädnader och heminredning, och även inom bilindustrin, hygien- och läkemedelsindustrin och byggnadsindustrin. |
| --- | --- |

(51)

Den berörda produkten tillverkas vanligtvis antingen med hjälp av PTA (renad tereftalsyra) och MEG (monoetylenglykol) eller med hjälp av flingor från återvunna PET-flaskor för tillverkning av återvunna polyesterstapelfibrer. Produkten används i en mängd tillämpningar, t.ex. i kläder, beklädnader och heminredning, och även inom bilindustrin, hygien- och läkemedelsindustrin och byggnadsindustrin.

2.2   LIKADAN PRODUKT

| (52) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används på samma sätt:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(52)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används på samma sätt:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på de berörda ländernas inhemska marknader. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på de berörda ländernas inhemska marknader.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (53) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

2.3   INVÄNDNINGAR GÄLLANDE PRODUKTDEFINITION

2.3.1   Polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor

| (54) | Två myndigheter och en sammanslutning som representerar exporterande tillverkare i ett av de berörda länderna hävdade att polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor bör behandlas som två olika produkter. Invändningen grundades på skillnaden i de huvudsakliga råmaterial som används, eftersom PTA/MEG används för vissa typer av polyesterstapelfibrer, medan flingor från återvunna PET-flaskor används för vissa andra typer. I detta sammanhang nämndes kostnader och försäljningspriser som viktiga skillnader. Det hävdades även att skillnaden i kvalitet mellan polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor är stor, vilket påverkar användningen och tillämpningen. |
| --- | --- |

(54)

Två myndigheter och en sammanslutning som representerar exporterande tillverkare i ett av de berörda länderna hävdade att polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor bör behandlas som två olika produkter. Invändningen grundades på skillnaden i de huvudsakliga råmaterial som används, eftersom PTA/MEG används för vissa typer av polyesterstapelfibrer, medan flingor från återvunna PET-flaskor används för vissa andra typer. I detta sammanhang nämndes kostnader och försäljningspriser som viktiga skillnader. Det hävdades även att skillnaden i kvalitet mellan polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor är stor, vilket påverkar användningen och tillämpningen.

| (55) | Polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor utgör två olika typer av polyesterstapelfibrer enligt produktdefinitionen för polyesterstapelfibrer. Icke desto mindre har de två typerna samma fysikaliska och kemiska egenskaper, och deras slutanvändning är i princip densamma. Alla produkttyper är dock inte utbytbara men tidigare undersökningar och den nuvarande undersökningen fastställer att det åtminstone föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning för de olika produkttyperna. Invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(55)

Polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG och polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor utgör två olika typer av polyesterstapelfibrer enligt produktdefinitionen för polyesterstapelfibrer. Icke desto mindre har de två typerna samma fysikaliska och kemiska egenskaper, och deras slutanvändning är i princip densamma. Alla produkttyper är dock inte utbytbara men tidigare undersökningar och den nuvarande undersökningen fastställer att det åtminstone föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning för de olika produkttyperna. Invändningen avvisades därför.

| (56) | En exporterande tillverkare upprepade på nytt i sin invändning om att användningen av återvunna PET-flaskor i motsats till användningen av flingor av återvunna PET-flaskor innebär en annan tillverkningsprocess och ett annat råmaterial. Samma part tillade också att kostnaden och försäljningspriset, liksom kvaliteten på de polyesterstapelfibrer som tillverkas av återvunna PET-flaskor, är betydligt lägre än för ”vanliga polyesterstapelfibrer”. Kommissionen håller fast vid att råmaterialet, oavsett om det rör sig om återvunna PET-flaskor eller flingor av återvunna PET-flaskor, i grund och botten är detsamma. När man använder PET-flaskor är de extra steg som krävs, jämfört med PET-flingor, sortering och rengöring av flaskorna, följt av malningen av flaskorna till flingor. Alla efterföljande produktionssteg är desamma. Dessutom har slutprodukten samma egenskaper trots att olika kvalitetsnivåer kan förekomma, vilket också anges i produktkontrollnumret. Prisskillnaden (om sådan förekommer) som en följd av de olika kvalitetsnivåerna framgår därför också av produktkontrollnumret. Därför avvisas detta påstående. |
| --- | --- |

(56)

En exporterande tillverkare upprepade på nytt i sin invändning om att användningen av återvunna PET-flaskor i motsats till användningen av flingor av återvunna PET-flaskor innebär en annan tillverkningsprocess och ett annat råmaterial. Samma part tillade också att kostnaden och försäljningspriset, liksom kvaliteten på de polyesterstapelfibrer som tillverkas av återvunna PET-flaskor, är betydligt lägre än för ”vanliga polyesterstapelfibrer”. Kommissionen håller fast vid att råmaterialet, oavsett om det rör sig om återvunna PET-flaskor eller flingor av återvunna PET-flaskor, i grund och botten är detsamma. När man använder PET-flaskor är de extra steg som krävs, jämfört med PET-flingor, sortering och rengöring av flaskorna, följt av malningen av flaskorna till flingor. Alla efterföljande produktionssteg är desamma. Dessutom har slutprodukten samma egenskaper trots att olika kvalitetsnivåer kan förekomma, vilket också anges i produktkontrollnumret. Prisskillnaden (om sådan förekommer) som en följd av de olika kvalitetsnivåerna framgår därför också av produktkontrollnumret. Därför avvisas detta påstående.

2.3.2   Polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer

| (57) | En myndighet och fyra exporterande tillverkare hävdade att polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer ska behandlas som olika produkter p.g.a. skillnader i produktionskostnader, försäljningspris och användning. De hävdade också att unionsindustrin fokuserar på specialpolyesterstapelfibrer som den främsta typen av polyesterstapelfibrer, medan de berörda länderna huvudsakligen levererar polyesterstapelfibrer som handelsvara. |
| --- | --- |

(57)

En myndighet och fyra exporterande tillverkare hävdade att polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer ska behandlas som olika produkter p.g.a. skillnader i produktionskostnader, försäljningspris och användning. De hävdade också att unionsindustrin fokuserar på specialpolyesterstapelfibrer som den främsta typen av polyesterstapelfibrer, medan de berörda länderna huvudsakligen levererar polyesterstapelfibrer som handelsvara.

| (58) | Myndigheten och de fyra exporterande tillverkare som gjorde den invändning som beskrivs i skäl 57 tillhandahöll inte någon definition av specialpolyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(58)

Myndigheten och de fyra exporterande tillverkare som gjorde den invändning som beskrivs i skäl 57 tillhandahöll inte någon definition av specialpolyesterstapelfibrer.

| (59) | Specialpolyesterstapelfibrer, enligt definitionen från de unionstillverkare som ingick i stickprovet, bl.a. polyesterstapelfibrer tillverkade av en kombination av polyester och polyetylen för användning i hygienprodukter, färgade polyesterstapelfibrer, polyesterstapelfibrer med en specifik seghet, svårantändliga polyesterstapelfibrer, polyesterstapelfibrer för teknisk användning (t.ex. geotextilier och fiberdukar som används inom byggindustrin), polyesterstapelfibrer som definieras, utvecklas och skräddarsys tillsammans med kunden för specifika tillämpningar samt polyesterstapelfibrer som används i bilindustrin (i synnerhet måste synlig klädsel i bilar vara enhetlig till färgen). |
| --- | --- |

(59)

Specialpolyesterstapelfibrer, enligt definitionen från de unionstillverkare som ingick i stickprovet, bl.a. polyesterstapelfibrer tillverkade av en kombination av polyester och polyetylen för användning i hygienprodukter, färgade polyesterstapelfibrer, polyesterstapelfibrer med en specifik seghet, svårantändliga polyesterstapelfibrer, polyesterstapelfibrer för teknisk användning (t.ex. geotextilier och fiberdukar som används inom byggindustrin), polyesterstapelfibrer som definieras, utvecklas och skräddarsys tillsammans med kunden för specifika tillämpningar samt polyesterstapelfibrer som används i bilindustrin (i synnerhet måste synlig klädsel i bilar vara enhetlig till färgen).

| (60) | Enligt de unionstillverkare som ingick i stickprovet omfattar standardpolyesterstapelfibrer sådana polyesterstapelfibrer som har en större flexibilitet för dess specifikationer. |
| --- | --- |

(60)

Enligt de unionstillverkare som ingick i stickprovet omfattar standardpolyesterstapelfibrer sådana polyesterstapelfibrer som har en större flexibilitet för dess specifikationer.

| (61) | Med den föreslagna definitionen av specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara delar de två typerna samma grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper. Det faktum att det finns flera typer, klasser eller kvaliteter utesluter inte att de kan betraktas som en enda produkt. De möjliga användningarna för polyesterstapelfibrer som handelsvara tycks vara fler än för specialpolyesterstapelfibrer, men dessa skillnader var otillräckliga för att de skulle klassificeras som två olika produkter. Trots att typerna av polyesterstapelfibrer har olika egenskaper som motsvarar deras specifika syfte är deras grundläggande fysikaliska egenskaper, tillämpningar och användningar desamma. |
| --- | --- |

(61)

Med den föreslagna definitionen av specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara delar de två typerna samma grundläggande fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper. Det faktum att det finns flera typer, klasser eller kvaliteter utesluter inte att de kan betraktas som en enda produkt. De möjliga användningarna för polyesterstapelfibrer som handelsvara tycks vara fler än för specialpolyesterstapelfibrer, men dessa skillnader var otillräckliga för att de skulle klassificeras som två olika produkter. Trots att typerna av polyesterstapelfibrer har olika egenskaper som motsvarar deras specifika syfte är deras grundläggande fysikaliska egenskaper, tillämpningar och användningar desamma.

| (62) | Vidare måste det förtydligas att typerna av specialpolyesterstapelfibrer inte var de främsta typerna av polyesterstapelfibrer som tillverkades av unionstillverkarna under undersökningsperioden. I genomsnitt utgjorde specialpolyesterstapelfibrer omkring 40 % av alla typer av polyesterstapelfibrer som tillverkas av de unionstillverkare som ingick i stickprovet, enligt deras egen definition av polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer. |
| --- | --- |

(62)

Vidare måste det förtydligas att typerna av specialpolyesterstapelfibrer inte var de främsta typerna av polyesterstapelfibrer som tillverkades av unionstillverkarna under undersökningsperioden. I genomsnitt utgjorde specialpolyesterstapelfibrer omkring 40 % av alla typer av polyesterstapelfibrer som tillverkas av de unionstillverkare som ingick i stickprovet, enligt deras egen definition av polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer.

| (63) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade en exporterande tillverkare på nytt att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara inte är ”likadana produkter” och därför inte kan granskas tillsammans. Samma part framhöll att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara har olika slutanvändning, produktionskostnad och försäljningspris. Därför ansåg den att kommissionen gjort fel som inte hade granskat skillnaderna i kostnad och försäljningspris i fråga om specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara. Den uppgav att det är oklart hur produktionskostnaden och försäljningspriset för den produkt som undersöks har fastställts och begärde att kommissionen skulle granska analysen av målprisunderskridande efter att ha delat upp uppgifterna rörande specialpolyesterstapelfibrer respektive polyesterstapelfibrer som handelsvara. |
| --- | --- |

(63)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade en exporterande tillverkare på nytt att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara inte är ”likadana produkter” och därför inte kan granskas tillsammans. Samma part framhöll att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara har olika slutanvändning, produktionskostnad och försäljningspris. Därför ansåg den att kommissionen gjort fel som inte hade granskat skillnaderna i kostnad och försäljningspris i fråga om specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara. Den uppgav att det är oklart hur produktionskostnaden och försäljningspriset för den produkt som undersöks har fastställts och begärde att kommissionen skulle granska analysen av målprisunderskridande efter att ha delat upp uppgifterna rörande specialpolyesterstapelfibrer respektive polyesterstapelfibrer som handelsvara.

| (64) | Kommissionen bekräftar att polyesterstapelfibrer säljs i olika produkttyper för användning för spinning eller i fiberdukstillämpningar. Till exempel kan polyesterstapelfibrer bestå av en eller två komponenter liksom ha olika specifikationer, som decitex, elasticitet, lyster, kvalitet osv. Sådana särdrag framgår av produktkontrollnumret, och kommissionen tog inte emot några synpunkter på detta. Det medges att polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer inte är utbytbara i alla möjliga användningar, men att det föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning mellan olika produkttyper. Enligt beskrivningen i skäl 61 och vad som fastställts i tidigare förfaranden gällande samma produkt är de fysikaliska och kemiska egenskaperna liksom slutanvändningen för dessa olika typer i stort sett desamma. Alla typer baseras på samma råmaterial (PTA/MEG eller på återvunnen PET) som står för mer än 60 % av produktionskostnaden. Sedan kan man tillsätta tillsatsmedel eller ytterligare komponenter för att säkerställa att fibrerna får vissa specifika egenskaper. Produktkontrollnumret omfattar råmaterialets ursprung och andra inslag som påverkar produktionskostnaden och försäljningspriserna. Det finns emellertid ingen väsentlig skillnad i tillverkningsprocessen för polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer. Detta framgår av de unionstillverkare som ingår i urvalet, där ingen uteslutande tillverkade antingen polyesterstapelfibrer som handelsvara eller specialpolyesterstapelfibrer. Slutligen verkar det inte finnas någon enhetlig och gemensamt överenskommen definition av specialpolyesterstapelfibrer. Enligt skäl 59 anser vissa unionstillverkare t.ex. att de polyesterstapelfibrer som används i hygienindustrin är en specialtyp. Tvärtemot har olika användare och en användarorganisation uppgett att de polyesterstapelfibrer som används i hygienindustrin för t.ex. våtservetter är en handelsvara, även om de av hälso- och säkerhetsskäl helst inte ska tillverkas av återvunna material. Dessutom anser vissa unionstillverkare att polyesterstapelfibrer som uppfyller vissa kundspecifika krav (t.ex. en särskild färg) är specialpolyesterstapelfibrer, även om sådana typer kan följa exakt samma tillverkningsprocess och har samma produktionskostnad som någon annan typ (av handelsvara). Därför kunde kommissionen inte förlita sig på en egenhändigt förfärdigad kategorisering av polyesterstapelfibrer som handelsvara kontra specialpolyesterstapelfibrer, och denna invändning avvisades därmed. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bekräftar att polyesterstapelfibrer säljs i olika produkttyper för användning för spinning eller i fiberdukstillämpningar. Till exempel kan polyesterstapelfibrer bestå av en eller två komponenter liksom ha olika specifikationer, som decitex, elasticitet, lyster, kvalitet osv. Sådana särdrag framgår av produktkontrollnumret, och kommissionen tog inte emot några synpunkter på detta. Det medges att polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer inte är utbytbara i alla möjliga användningar, men att det föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning mellan olika produkttyper. Enligt beskrivningen i skäl 61 och vad som fastställts i tidigare förfaranden gällande samma produkt är de fysikaliska och kemiska egenskaperna liksom slutanvändningen för dessa olika typer i stort sett desamma. Alla typer baseras på samma råmaterial (PTA/MEG eller på återvunnen PET) som står för mer än 60 % av produktionskostnaden. Sedan kan man tillsätta tillsatsmedel eller ytterligare komponenter för att säkerställa att fibrerna får vissa specifika egenskaper. Produktkontrollnumret omfattar råmaterialets ursprung och andra inslag som påverkar produktionskostnaden och försäljningspriserna. Det finns emellertid ingen väsentlig skillnad i tillverkningsprocessen för polyesterstapelfibrer som handelsvara och specialpolyesterstapelfibrer. Detta framgår av de unionstillverkare som ingår i urvalet, där ingen uteslutande tillverkade antingen polyesterstapelfibrer som handelsvara eller specialpolyesterstapelfibrer. Slutligen verkar det inte finnas någon enhetlig och gemensamt överenskommen definition av specialpolyesterstapelfibrer. Enligt skäl 59 anser vissa unionstillverkare t.ex. att de polyesterstapelfibrer som används i hygienindustrin är en specialtyp. Tvärtemot har olika användare och en användarorganisation uppgett att de polyesterstapelfibrer som används i hygienindustrin för t.ex. våtservetter är en handelsvara, även om de av hälso- och säkerhetsskäl helst inte ska tillverkas av återvunna material. Dessutom anser vissa unionstillverkare att polyesterstapelfibrer som uppfyller vissa kundspecifika krav (t.ex. en särskild färg) är specialpolyesterstapelfibrer, även om sådana typer kan följa exakt samma tillverkningsprocess och har samma produktionskostnad som någon annan typ (av handelsvara). Därför kunde kommissionen inte förlita sig på en egenhändigt förfärdigad kategorisering av polyesterstapelfibrer som handelsvara kontra specialpolyesterstapelfibrer, och denna invändning avvisades därmed.

2.3.3   Andra invändningar gällande produktdefinitionen

| (65) | En användare och en användarorganisation hävdade att polyesterstapelfibrer som importeras från Kina är av högre kvalitet än polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen. Ett argument som framhölls var att polyesterstapelfibrer från Folkrepubliken Kina inte innehåller hårda polymerbitar. Ett annat argument som lades fram är att kinesiska polyesterstapelfibrer är ljusa, medan polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen sades innehålla grå nyanser eftersom de flesta polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen tillverkas av återvunna PET-flaskor. |
| --- | --- |

(65)

En användare och en användarorganisation hävdade att polyesterstapelfibrer som importeras från Kina är av högre kvalitet än polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen. Ett argument som framhölls var att polyesterstapelfibrer från Folkrepubliken Kina inte innehåller hårda polymerbitar. Ett annat argument som lades fram är att kinesiska polyesterstapelfibrer är ljusa, medan polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen sades innehålla grå nyanser eftersom de flesta polyesterstapelfibrer som tillverkas i unionen tillverkas av återvunna PET-flaskor.

| (66) | Det första argumentet gällande att polyesterstapelfibrer från unionen skulle innehålla hårda polymerbitar underbyggdes inte med några bevis. Dessutom har motsatsen angetts i upplysningar som lämnats in från andra användare och svar på frågeformuläret (vilket innebär att polyesterstapelfibrer som tillverkas av unionstillverkare vanligtvis är av bättre kvalitet än polyesterstapelfibrer som tillverkats i de berörda länderna). |
| --- | --- |

(66)

Det första argumentet gällande att polyesterstapelfibrer från unionen skulle innehålla hårda polymerbitar underbyggdes inte med några bevis. Dessutom har motsatsen angetts i upplysningar som lämnats in från andra användare och svar på frågeformuläret (vilket innebär att polyesterstapelfibrer som tillverkas av unionstillverkare vanligtvis är av bättre kvalitet än polyesterstapelfibrer som tillverkats i de berörda länderna).

| (67) | Vad gäller det andra argumentet gällande ljushet bekräftar de upplysningar som lämnats in under undersökningen att polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG vanligtvis är ljusare än polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor (när inga pigment och/eller glansmedel tillsätts under tillverkningsprocessen). De två typerna av polyesterstapelfibrer har dock samma fysikaliska och kemiska egenskaper och deras slutanvändning är i princip densamma. Det bör också noteras att vid beräkningen av skada var råmaterialet en av de egenskaper som togs i beaktande. Med andra ord skulle importerade polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor endast jämföras med unionstillverkade polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor. Likaså skulle importerade polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA och MEG endast jämföras med unionstillverkade polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA och MEG. |
| --- | --- |

(67)

Vad gäller det andra argumentet gällande ljushet bekräftar de upplysningar som lämnats in under undersökningen att polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA/MEG vanligtvis är ljusare än polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor (när inga pigment och/eller glansmedel tillsätts under tillverkningsprocessen). De två typerna av polyesterstapelfibrer har dock samma fysikaliska och kemiska egenskaper och deras slutanvändning är i princip densamma. Det bör också noteras att vid beräkningen av skada var råmaterialet en av de egenskaper som togs i beaktande. Med andra ord skulle importerade polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor endast jämföras med unionstillverkade polyesterstapelfibrer tillverkade av återvunna PET-flaskor. Likaså skulle importerade polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA och MEG endast jämföras med unionstillverkade polyesterstapelfibrer tillverkade av PTA och MEG.

| (68) | En användarorganisation, en exporterande tillverkare och en myndighet hävdade att nedströmsanvändare ofta efterfrågar produkter som är tillverkade av polyesterstapelfibrer från de berörda länderna (särskilt Kina). |
| --- | --- |

(68)

En användarorganisation, en exporterande tillverkare och en myndighet hävdade att nedströmsanvändare ofta efterfrågar produkter som är tillverkade av polyesterstapelfibrer från de berörda länderna (särskilt Kina).

| (69) | Inga bevis lades fram som stöd för detta uttalande eller för att vidare förklara resonemanget bakom insisterandet på polyesterstapelfibrer från de tre berörda länderna (om nedströmsanvändare verkligen insisterar på detta). |
| --- | --- |

(69)

Inga bevis lades fram som stöd för detta uttalande eller för att vidare förklara resonemanget bakom insisterandet på polyesterstapelfibrer från de tre berörda länderna (om nedströmsanvändare verkligen insisterar på detta).

| (70) | Användarorganisationen hävdade mer specifikt att unionens bilindustri bara accepterar polyesterstapelfibrer av kinesiskt ursprung. |
| --- | --- |

(70)

Användarorganisationen hävdade mer specifikt att unionens bilindustri bara accepterar polyesterstapelfibrer av kinesiskt ursprung.

| (71) | Den kunde dock inte underbygga sitt påstående och bevisa att polyesterstapelfibrer som tillverkas av unionstillverkare inte kan användas av unionens bilindustri. Dessutom har bekräftade uppgifter visat att unionstillverkare också säljer stora mängder polyesterstapelfibrer till unionens bilindustri, vilket pekar på motsatsen. |
| --- | --- |

(71)

Den kunde dock inte underbygga sitt påstående och bevisa att polyesterstapelfibrer som tillverkas av unionstillverkare inte kan användas av unionens bilindustri. Dessutom har bekräftade uppgifter visat att unionstillverkare också säljer stora mängder polyesterstapelfibrer till unionens bilindustri, vilket pekar på motsatsen.

| (72) | En exporterande tillverkare hävdade att polyesterstapelfibrer tillverkade av denna exporterande tillverkare och polyesterstapelfibrer tillverkade av unionstillverkare är olika produkter, trots att båda tillverkas av återvunna PET-flaskor. Enligt denna exporterande tillverkare är dennes polyesterstapelfibrer (främst) tillverkade av återvunna PET-flaskor (inte flingor), vilket innebär en annan tillverkningsprocess och andra råmaterial jämfört med tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder flingor från återvunna PET-flaskor. |
| --- | --- |

(72)

En exporterande tillverkare hävdade att polyesterstapelfibrer tillverkade av denna exporterande tillverkare och polyesterstapelfibrer tillverkade av unionstillverkare är olika produkter, trots att båda tillverkas av återvunna PET-flaskor. Enligt denna exporterande tillverkare är dennes polyesterstapelfibrer (främst) tillverkade av återvunna PET-flaskor (inte flingor), vilket innebär en annan tillverkningsprocess och andra råmaterial jämfört med tillverkare av polyesterstapelfibrer som använder flingor från återvunna PET-flaskor.

| (73) | Även denna invändning avvisades, eftersom PET-flaskor och flingor från PET-flaskor (vilket är PET-flaskor som krossats till flingor) i stort sett är samma råmaterial, om än i annan form. |
| --- | --- |

(73)

Även denna invändning avvisades, eftersom PET-flaskor och flingor från PET-flaskor (vilket är PET-flaskor som krossats till flingor) i stort sett är samma råmaterial, om än i annan form.

2.3.4   Slutsats

| (74) | Slutsatsen är att alla typer av polyesterstapelfibrer som omfattas av undersökningen har samma fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper och att deras slutanvändning i princip är densamma. |
| --- | --- |

(74)

Slutsatsen är att alla typer av polyesterstapelfibrer som omfattas av undersökningen har samma fysikaliska, tekniska och kemiska egenskaper och att deras slutanvändning i princip är densamma.

3.   SUBVENTIONER

3.1   KINA

3.1.1   Allmänt

| (75) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från statliga myndigheter i Kina:






  A. | Förmånliga lån till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda banker och statliga uppmaningar och direktiv till privata banker. |
| --- | --- | --- |

(75)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från statliga myndigheter i Kina:

A.

Förmånliga lån till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda banker och statliga uppmaningar och direktiv till privata banker.

| B. | Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot för låg ersättning och statliga uppmaningar och direktiv till privata leverantörer:






  — | Statligt tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

B.

Statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot för låg ersättning och statliga uppmaningar och direktiv till privata leverantörer:

—

Statligt tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning.

| — | Statligt tillhandahållande av mark och markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av mark och markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning.

| — | Statligt tillhandahållande av elektricitet. |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av elektricitet.

| — | Program bestående av tillhandahållande av billigt vatten. |
| --- | --- |

—

Program bestående av tillhandahållande av billigt vatten.

| C. | Utvecklingsbidrag och räntesubventioner för textilindustrin:






  — | Den särskilda fonden ”Go Global”. |
| --- | --- | --- |

C.

Utvecklingsbidrag och räntesubventioner för textilindustrin:

—

Den särskilda fonden ”Go Global”.

| — | Fonden för främjande av handel inom jordbruket, den lätta industrin och textilindustrin. |
| --- | --- |

—

Fonden för främjande av handel inom jordbruket, den lätta industrin och textilindustrin.

| D. | Program för direkta skattebefrielser och skattelättnader:






  — | Inkomstskattebefrielse för utländska företag (investeringsföretag). |
| --- | --- | --- |

D.

Program för direkta skattebefrielser och skattelättnader:

—

Inkomstskattebefrielse för utländska företag (investeringsföretag).

| — | Inkomstskattebefrielse för utdelning mellan godkända inhemska företag. |
| --- | --- |

—

Inkomstskattebefrielse för utdelning mellan godkända inhemska företag.

| — | Nedsatt inkomstskatt för erkända företag med ny och avancerad teknik. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt för erkända företag med ny och avancerad teknik.

| — | Nedsatt inkomstskatt i särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt i särskilda ekonomiska zoner.

| — | Nedsatt inkomstskatt för exportinriktade företag. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt för exportinriktade företag.

| — | Skatteavdrag på upp till 40 % av inköpsvärdet för inhemskt tillverkad utrustning. |
| --- | --- |

—

Skatteavdrag på upp till 40 % av inköpsvärdet för inhemskt tillverkad utrustning.

| E. | Program för indirekt skatt och importtullsatser:






  — | Momsbefrielse och importtullsrabatter för användning av importerad utrustning. |
| --- | --- | --- |

E.

Program för indirekt skatt och importtullsatser:

—

Momsbefrielse och importtullsrabatter för användning av importerad utrustning.

| — | Momsrabatter för inköp som företag med utländska investeringar (FIE-företag) gjort av utrustning tillverkad i Kina. |
| --- | --- |

—

Momsrabatter för inköp som företag med utländska investeringar (FIE-företag) gjort av utrustning tillverkad i Kina.

| F. | Andra regionala/provinsiella program:






  — | Skattebefrielser och andra avgiftsbefrielser i utvecklingszonerna i Jiangsu-provinsen. |
| --- | --- | --- |

F.

Andra regionala/provinsiella program:

—

Skattebefrielser och andra avgiftsbefrielser i utvecklingszonerna i Jiangsu-provinsen.

| — | Skatteincitament i staden Changzhou. |
| --- | --- |

—

Skatteincitament i staden Changzhou.

| — | Förmånliga hyresavtal i staden Changzhou. |
| --- | --- |

—

Förmånliga hyresavtal i staden Changzhou.

| — | Exportincitamentprogram i Zhejiang-provinsen. |
| --- | --- |

—

Exportincitamentprogram i Zhejiang-provinsen.

| — | Teknikinnovationsbidrag i Zhejiang-provinsen. |
| --- | --- |

—

Teknikinnovationsbidrag i Zhejiang-provinsen.

| — | Incitament i fråga om skatter och andra avgifter i utvecklingszonerna Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Incitament i fråga om skatter och andra avgifter i utvecklingszonerna Guangdong-provinsen.

| — | Exportincitament i Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Exportincitament i Guangdong-provinsen.

| — | Återbetalning av lagstadgade avgifter i Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Återbetalning av lagstadgade avgifter i Guangdong-provinsen.

| — | Ett särskilt finansieringsprogram för utrikeshandel i Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Ett särskilt finansieringsprogram för utrikeshandel i Guangdong-provinsen.

| — | Subventioner för låneräntor till stöd för tekniska innovationsprojekt i Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

—

Subventioner för låneräntor till stöd för tekniska innovationsprojekt i Guangdong-provinsen.

| — | Förmånliga skatter i utvecklingszonerna i Shanghai-provinsen. |
| --- | --- |

—

Förmånliga skatter i utvecklingszonerna i Shanghai-provinsen.

| — | Förmånlig infrastruktur i Shanghai-provinsen. |
| --- | --- |

—

Förmånlig infrastruktur i Shanghai-provinsen.

| — | Utlånings- och skatteprogram för exportinriktade företag i Shanghai-provinsen. |
| --- | --- |

—

Utlånings- och skatteprogram för exportinriktade företag i Shanghai-provinsen.

| (76) | Kommissionen undersökte alla system som pekades ut i klagomålet. För varje system undersökte kommissionen i enlighet med artikel 3 i grundförordningen huruvida ett finansiellt bidrag från Kinas myndigheter och en förmån som ges till de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet kunde konstateras. Undersökningen avslöjade i detta fall att sådana förmåner som hittas för de undersökta systemen understiger det tillämpliga tröskelvärdet i artikel 14.5 (3) i grundförordningen. Det är därför inte nödvändigt att dra slutsatser gällande de enskilda systemens utjämningsbarhet.
  Närmare uppgifter om systemen och motsvarande förmånsnivåer för enskilda företag anges nedan. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen undersökte alla system som pekades ut i klagomålet. För varje system undersökte kommissionen i enlighet med artikel 3 i grundförordningen huruvida ett finansiellt bidrag från Kinas myndigheter och en förmån som ges till de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet kunde konstateras. Undersökningen avslöjade i detta fall att sådana förmåner som hittas för de undersökta systemen understiger det tillämpliga tröskelvärdet i artikel 14.5 (3) i grundförordningen. Det är därför inte nödvändigt att dra slutsatser gällande de enskilda systemens utjämningsbarhet.

Närmare uppgifter om systemen och motsvarande förmånsnivåer för enskilda företag anges nedan.

3.1.2   Enskilda system

System som inte användes av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden

| (77) | Det konstaterades att systemen nedan inte användes av de kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden, och därmed kunde ingen förmån konstateras.






  — | Tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

(77)

Det konstaterades att systemen nedan inte användes av de kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden, och därmed kunde ingen förmån konstateras.

—

Tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning.

| — | Statligt tillhandahållande av elektricitet mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av elektricitet mot för låg ersättning.

| — | Statligt tillhandahållande av billigt vatten mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av billigt vatten mot för låg ersättning.

| — | Den särskilda fonden ”Go Global”. |
| --- | --- |

—

Den särskilda fonden ”Go Global”.

| — | Fonden för främjande av handel inom jordbruket, den lätta industrin och textilindustrin. |
| --- | --- |

—

Fonden för främjande av handel inom jordbruket, den lätta industrin och textilindustrin.

| — | Inkomstskattebefrielse för utländska företag (investeringsföretag). |
| --- | --- |

—

Inkomstskattebefrielse för utländska företag (investeringsföretag).

| — | Nedsatt inkomstskatt för erkända företag med ny och avancerad teknik. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt för erkända företag med ny och avancerad teknik.

| — | Nedsatt inkomstskatt i särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt i särskilda ekonomiska zoner.

| — | Nedsatt inkomstskatt för exportinriktade företag. |
| --- | --- |

—

Nedsatt inkomstskatt för exportinriktade företag.

| — | Skatteavdrag på upp till 40 % av inköpsvärdet för inhemskt tillverkad utrustning. |
| --- | --- |

—

Skatteavdrag på upp till 40 % av inköpsvärdet för inhemskt tillverkad utrustning.

| — | Andra regionala/provinsiella program. |
| --- | --- |

—

Andra regionala/provinsiella program.

| (78) | Vad gäller tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning påstods i klagomålet att de kinesiska myndigheterna kontrollerar vissa industrier och produkter uppströms för att kunna ge förmånligt prissatta insatsvaror till tillverkare av polyesterstapelfibrer, dvs. för PTA och MEG. Därigenom får tillverkare av polyesterstapelfibrer utjämningsbara subventioner genom inköp från statligt ägda företag av statligt tillverkad PTA och MEG till priser under marknadspris och därmed mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(78)

Vad gäller tillhandahållande av PTA och MEG mot för låg ersättning påstods i klagomålet att de kinesiska myndigheterna kontrollerar vissa industrier och produkter uppströms för att kunna ge förmånligt prissatta insatsvaror till tillverkare av polyesterstapelfibrer, dvs. för PTA och MEG. Därigenom får tillverkare av polyesterstapelfibrer utjämningsbara subventioner genom inköp från statligt ägda företag av statligt tillverkad PTA och MEG till priser under marknadspris och därmed mot för låg ersättning.

| (79) | Undersökningen avslöjade dock att kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare av polyesterstapelfibrer importerade huvuddelen av sina PTA- och MEG-insatsvaror för att tillverka polyesterstapelfibrer för export genom ett system för aktiv förädling. |
| --- | --- |

(79)

Undersökningen avslöjade dock att kinesiska exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare av polyesterstapelfibrer importerade huvuddelen av sina PTA- och MEG-insatsvaror för att tillverka polyesterstapelfibrer för export genom ett system för aktiv förädling.

| (80) | Följaktligen kunde inga subventioner för de företag som ingick i stickprovet konstateras under detta påstådda program. |
| --- | --- |

(80)

Följaktligen kunde inga subventioner för de företag som ingick i stickprovet konstateras under detta påstådda program.

| (81) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att kommissionen tillhandahöll en partiell analys för endast ett subventionssystem som inte användes av de exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden, dvs. tillhandahållandet av PTA/MEG mot subventionerade priser. När det gäller detta system hävdade klaganden att det sätt som urvalet fastställdes på och det faktum att en större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Kina inte omfattades av undersökningen påverkade fastställandet av huruvida detta system innebar en subventionering. |
| --- | --- |

(81)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att kommissionen tillhandahöll en partiell analys för endast ett subventionssystem som inte användes av de exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden, dvs. tillhandahållandet av PTA/MEG mot subventionerade priser. När det gäller detta system hävdade klaganden att det sätt som urvalet fastställdes på och det faktum att en större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Kina inte omfattades av undersökningen påverkade fastställandet av huruvida detta system innebar en subventionering.

| (82) | Enligt förklaringen i skäl 16 och 18 gjorde kommissionen ett urval bland de 23 kinesiska exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som deltog i undersökningen, vilket bestod av de fem största exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som ansågs representativa i den mening som avses i artikel 27 i grundförordningen. Den kinesiska tillverkare som klaganden hänvisade till och som inte ingick i urvalet exporterade inte polyesterstapelfibrer till unionen i några betydande mängder under undersökningsperioden. Därför påverkade inte uteslutningen av denna tillverkare stickprovets representativitet och hade ingen betydande inverkan på slutsatserna rörande subventionssystemet i fråga. |
| --- | --- |

(82)

Enligt förklaringen i skäl 16 och 18 gjorde kommissionen ett urval bland de 23 kinesiska exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som deltog i undersökningen, vilket bestod av de fem största exporterande tillverkare/grupperna exporterande tillverkare som ansågs representativa i den mening som avses i artikel 27 i grundförordningen. Den kinesiska tillverkare som klaganden hänvisade till och som inte ingick i urvalet exporterade inte polyesterstapelfibrer till unionen i några betydande mängder under undersökningsperioden. Därför påverkade inte uteslutningen av denna tillverkare stickprovets representativitet och hade ingen betydande inverkan på slutsatserna rörande subventionssystemet i fråga.

| (83) | Kommissionen bekräftar att den inhämtade information och svar gällande alla subventionssystem som togs upp i klagomålet, även de som nämns av klaganden i synpunkterna efter meddelandet av uppgifter, men det slogs fast att dessa system inte användes av de exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet. I skäl 78 lämnar kommissionen ytterligare uppgifter om tillhandahållandet av PTA/MEG mot för låg ersättning, eftersom detta subventionssystem framhölls i klagomålet som att det möjligen innebar en betydande utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen bekräftar att den inhämtade information och svar gällande alla subventionssystem som togs upp i klagomålet, även de som nämns av klaganden i synpunkterna efter meddelandet av uppgifter, men det slogs fast att dessa system inte användes av de exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet. I skäl 78 lämnar kommissionen ytterligare uppgifter om tillhandahållandet av PTA/MEG mot för låg ersättning, eftersom detta subventionssystem framhölls i klagomålet som att det möjligen innebar en betydande utjämningsbar subvention.

System som användes av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet under undersökningsperioden

3.1.3   Förmånliga lån till industrin för polyesterstapelfibrer

| (84) | Klaganden hävdade att tillverkare av polyesterstapelfibrer drar nytta av lån med låg (subventionerad) ränta från programbanker och statligt ägda affärsbanker, i enlighet med de kinesiska myndigheternas policy att tillhandahålla finansiellt stöd för att uppmuntra och stödja tillväxten och utvecklingen inom textilindustrin och den kemiska fiberindustrin. |
| --- | --- |

(84)

Klaganden hävdade att tillverkare av polyesterstapelfibrer drar nytta av lån med låg (subventionerad) ränta från programbanker och statligt ägda affärsbanker, i enlighet med de kinesiska myndigheternas policy att tillhandahålla finansiellt stöd för att uppmuntra och stödja tillväxten och utvecklingen inom textilindustrin och den kemiska fiberindustrin.

a)   Rättslig grund

| (85) | Följande rättsliga bestämmelser gäller för förmånliga lån i Kina: den kinesiska lagen om affärsbanker (nedan kallad banklagen), de allmänna låneregler som utfärdades av Kinas folkbank den 28 juni 1996 och beslut nr 40 från statsrådet. |
| --- | --- |

(85)

Följande rättsliga bestämmelser gäller för förmånliga lån i Kina: den kinesiska lagen om affärsbanker (nedan kallad banklagen), de allmänna låneregler som utfärdades av Kinas folkbank den 28 juni 1996 och beslut nr 40 från statsrådet.

b)   Beräkning av subventionens storlek

| (86) | Enligt artikel 6 b i grundförordningen ska förmånen med förmånliga lån beräknas som skillnaden mellan den ränta som betalas och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån som företaget skulle ha kunnat få på marknaden. Kommissionen har upprättat ett riktvärde för marknaden för likvärdiga kommersiella lån. |
| --- | --- |

(86)

Enligt artikel 6 b i grundförordningen ska förmånen med förmånliga lån beräknas som skillnaden mellan den ränta som betalas och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån som företaget skulle ha kunnat få på marknaden. Kommissionen har upprättat ett riktvärde för marknaden för likvärdiga kommersiella lån.

| (87) | Riktmärket upprättades baserat på de kinesiska räntesatserna, justerade för att återspegla normal marknadsrisk (dvs. det ansågs att alla företag i Kina endast skulle beviljas den högsta nivån av ”Non-investment grade”-obligationer (BB hos Bloomberg) och att en lämplig premie som förväntas för obligationer som ställs ut av företag med denna rankning till en standardlåneränta från Kinas folkbank tillämpades). |
| --- | --- |

(87)

Riktmärket upprättades baserat på de kinesiska räntesatserna, justerade för att återspegla normal marknadsrisk (dvs. det ansågs att alla företag i Kina endast skulle beviljas den högsta nivån av ”Non-investment grade”-obligationer (BB hos Bloomberg) och att en lämplig premie som förväntas för obligationer som ställs ut av företag med denna rankning till en standardlåneränta från Kinas folkbank tillämpades).

| (88) | Förmånen för de exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare har beräknats med beaktande av ränteskillnaden, uttryckt som en procentsats, multiplicerat med den utestående delen av lånet, dvs. den ränta som inte erlagts under undersökningsperioden. Detta belopp fördelades sedan över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning. |
| --- | --- |

(88)

Förmånen för de exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare har beräknats med beaktande av ränteskillnaden, uttryckt som en procentsats, multiplicerat med den utestående delen av lånet, dvs. den ränta som inte erlagts under undersökningsperioden. Detta belopp fördelades sedan över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning.

c)   Slutsats

| (89) | Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,50 %. |
| --- | --- |

(89)

Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,50 %.

3.1.4   Tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot otillräcklig ersättning

a)   Rättslig grund

| (90) | Tillhandahållandet av markanvändningsrättigheter i Kina omfattas av Folkrepubliken Kinas lag om markförvaltning och Folkrepubliken Kinas lag om fastighetsrättigheter. |
| --- | --- |

(90)

Tillhandahållandet av markanvändningsrättigheter i Kina omfattas av Folkrepubliken Kinas lag om markförvaltning och Folkrepubliken Kinas lag om fastighetsrättigheter.

b)   Praktiskt genomförande

| (91) | Enligt artikel 2 i markförvaltningslagen ägs all mark av staten, eftersom mark enligt den kinesiska författningen och tillämpliga lagbestämmelser tillhör den kinesiska befolkningen kollektivt. Ingen mark kan säljas, men markanvändningsrättigheter kan tilldelas i enlighet med lagen. De statliga myndigheterna kan tilldela rätten genom offentlig anbudsinfordran, anbud eller auktion. |
| --- | --- |

(91)

Enligt artikel 2 i markförvaltningslagen ägs all mark av staten, eftersom mark enligt den kinesiska författningen och tillämpliga lagbestämmelser tillhör den kinesiska befolkningen kollektivt. Ingen mark kan säljas, men markanvändningsrättigheter kan tilldelas i enlighet med lagen. De statliga myndigheterna kan tilldela rätten genom offentlig anbudsinfordran, anbud eller auktion.

c)   Undersökningens resultat

| (92) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare har rapporterat vilken mark som de besitter samt berörda avtal eller licenser för markanvändning, men de kinesiska myndigheterna lämnade ingen information om prissättningen av markanvändningsrättigheter. |
| --- | --- |

(92)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare har rapporterat vilken mark som de besitter samt berörda avtal eller licenser för markanvändning, men de kinesiska myndigheterna lämnade ingen information om prissättningen av markanvändningsrättigheter.

d)   Beräkning av subventionens storlek

| (93) | Eftersom det konstaterades att situationen för markanvändning i Kina inte är marknadsstyrd verkar det inte finnas några tillgängliga privata jämförelsegrunder alls i Kina. Därför är det omöjligt att justera kostnaderna eller priserna i landet i fråga. Under dessa omständigheter anser man att det inte finns någon marknad i Kina och i enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen är det befogat att använda en extern jämförelse för att avgöra förmånens storlek. Eftersom de kinesiska myndigheterna underlät att lämna förslag på ett externt riktmärke var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter för fastställandet av en lämplig extern jämförelsegrund. I detta avseende ansågs det lämpligt att använda information från det separata tullområdet Taiwan som en lämplig grund för jämförelse, av de anledningar som anges i skäl 94. |
| --- | --- |

(93)

Eftersom det konstaterades att situationen för markanvändning i Kina inte är marknadsstyrd verkar det inte finnas några tillgängliga privata jämförelsegrunder alls i Kina. Därför är det omöjligt att justera kostnaderna eller priserna i landet i fråga. Under dessa omständigheter anser man att det inte finns någon marknad i Kina och i enlighet med artikel 6 d ii i grundförordningen är det befogat att använda en extern jämförelse för att avgöra förmånens storlek. Eftersom de kinesiska myndigheterna underlät att lämna förslag på ett externt riktmärke var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter för fastställandet av en lämplig extern jämförelsegrund. I detta avseende ansågs det lämpligt att använda information från det separata tullområdet Taiwan som en lämplig grund för jämförelse, av de anledningar som anges i skäl 94.

| (94) | Kommissionen anser att markpriserna i Taiwan erbjuder den bästa jämförelsegrunden för de områden i Kina där de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna är etablerade. Majoriteten av de exporterande tillverkarna är etablerade i den östra delen av Kina, i utvecklade områden med hög BNP (bruttonationalprodukt) i provinser med hög befolkningstäthet. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen anser att markpriserna i Taiwan erbjuder den bästa jämförelsegrunden för de områden i Kina där de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna är etablerade. Majoriteten av de exporterande tillverkarna är etablerade i den östra delen av Kina, i utvecklade områden med hög BNP (bruttonationalprodukt) i provinser med hög befolkningstäthet.

| (95) | Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Förmånen för mottagarna beräknas på grundval av skillnaden mellan det belopp som betalas av varje företag för markanvändningsrättigheterna och det belopp som normalt skulle ha betalats enligt det taiwanesiska riktvärdet. |
| --- | --- |

(95)

Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Förmånen för mottagarna beräknas på grundval av skillnaden mellan det belopp som betalas av varje företag för markanvändningsrättigheterna och det belopp som normalt skulle ha betalats enligt det taiwanesiska riktvärdet.

| (96) | I denna beräkning använde kommissionen det genomsnittliga markpris per kvadratmeter som fastställts i Taiwan, korrigerat för den valutadepreciering och den BNP-utveckling som skett efter det att avtalen om markanvändningsrätten slöts. Informationen om priser på industrimark hämtades från webbplatsen för industribyrån inom det taiwanesiska näringsministeriet. Valutadeprecieringen och BNP-utvecklingen för Taiwan beräknades på grundval av inflationstakten och utvecklingen av BNP per capita i löpande priser i USD för Taiwan som offentliggjordes av IMF i 2011 World Economic Outlook. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen fördelades subventionsbeloppet (täljaren) över undersökningsperioden genom användning av den normala brukstiden för markanvändningsrättigheter för industrimark i Kina, dvs. 50 år eller 70 år. Beloppet fördelades sedan över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljas på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(96)

I denna beräkning använde kommissionen det genomsnittliga markpris per kvadratmeter som fastställts i Taiwan, korrigerat för den valutadepreciering och den BNP-utveckling som skett efter det att avtalen om markanvändningsrätten slöts. Informationen om priser på industrimark hämtades från webbplatsen för industribyrån inom det taiwanesiska näringsministeriet. Valutadeprecieringen och BNP-utvecklingen för Taiwan beräknades på grundval av inflationstakten och utvecklingen av BNP per capita i löpande priser i USD för Taiwan som offentliggjordes av IMF i 2011 World Economic Outlook. I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen fördelades subventionsbeloppet (täljaren) över undersökningsperioden genom användning av den normala brukstiden för markanvändningsrättigheter för industrimark i Kina, dvs. 50 år eller 70 år. Beloppet fördelades sedan över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljas på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

e)   Slutsats

| (97) | Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0,02 % och 0,82 %. |
| --- | --- |

(97)

Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0,02 % och 0,82 %.

3.1.5   Program för direkta skattebefrielser och skattelättnader

3.1.5.1   Inkomstskattebefrielse för utdelning mellan godkända inhemska företag

a)   Rättslig grund

| (98) | De rättsliga grunderna för en sådan befrielse från skatt på utdelning är artiklarna 25–26 i lagen om bolagsskatt och artikel 83 i genomförandeföreskrifterna för den lagen. |
| --- | --- |

(98)

De rättsliga grunderna för en sådan befrielse från skatt på utdelning är artiklarna 25–26 i lagen om bolagsskatt och artikel 83 i genomförandeföreskrifterna för den lagen.

b)   Praktiskt genomförande

| (99) | Detta program består av en förmånlig skattebehandling av kinesiska inhemska företag som är aktieägare i andra kinesiska inhemska företag i form av skattebefrielse på inkomst från viss utdelning, vissa bonusar och andra kapitalinvesteringar för det inhemska moderföretaget. |
| --- | --- |

(99)

Detta program består av en förmånlig skattebehandling av kinesiska inhemska företag som är aktieägare i andra kinesiska inhemska företag i form av skattebefrielse på inkomst från viss utdelning, vissa bonusar och andra kapitalinvesteringar för det inhemska moderföretaget.

c)   Undersökningens resultat

| (100) | På inkomstskattedeklarationen för två exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som ingick i stickprovet finns det ett belopp som är befriat från inkomstskatt. Detta belopp kallas för utdelningar, bonusar och annan inkomst från kapitalinvesteringar för berättigade invånare och företag i överensstämmelse med villkoren i bilaga 5 till självdeklarationen (årsrapport om skatteförmåner). De berörda företagen betalade inte någon inkomstskatt på dessa belopp. |
| --- | --- |

(100)

På inkomstskattedeklarationen för två exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare som ingick i stickprovet finns det ett belopp som är befriat från inkomstskatt. Detta belopp kallas för utdelningar, bonusar och annan inkomst från kapitalinvesteringar för berättigade invånare och företag i överensstämmelse med villkoren i bilaga 5 till självdeklarationen (årsrapport om skatteförmåner). De berörda företagen betalade inte någon inkomstskatt på dessa belopp.

d)   Beräkning av subventionens storlek

| (101) | Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Mottagarens förmån anses vara den sammanlagda skatt som ska betalas inklusive inkomst i form av utdelningar från andra inhemska företag i Kina, efter avdrag av det belopp som faktiskt betalats med skattebefrielsen för aktieutdelningar. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp (täljare) över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(101)

Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Mottagarens förmån anses vara den sammanlagda skatt som ska betalas inklusive inkomst i form av utdelningar från andra inhemska företag i Kina, efter avdrag av det belopp som faktiskt betalats med skattebefrielsen för aktieutdelningar. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp (täljare) över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

e)   Slutsats

| (102) | Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,06 %. |
| --- | --- |

(102)

Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,06 %.

3.1.6   Program för indirekt skatt och importtullsatser

3.1.6.1   Momsbefrielse och importtullsrabatter för användning av importerad utrustning

a)   Rättslig grund

| (103) | De rättsliga grunderna för detta program är statsrådets cirkulär nr 37/1997 om anpassning av skattepolitiken för importerad utrustning, meddelande nr 43 [2008] från finansministeriet, den allmänna tullförvaltningen och den statliga skatteförvaltningen, meddelande nr 316 2006 av den 22 februari 2006 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten samt katalogen över icke-tullbefriade importerade varor för FIE-företag och inhemska företag, 2008. |
| --- | --- |

(103)

De rättsliga grunderna för detta program är statsrådets cirkulär nr 37/1997 om anpassning av skattepolitiken för importerad utrustning, meddelande nr 43 [2008] från finansministeriet, den allmänna tullförvaltningen och den statliga skatteförvaltningen, meddelande nr 316 2006 av den 22 februari 2006 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om berörda frågor beträffande handläggning av bekräftelseskrivelse om inhemska eller utlandsfinansierade projekt vars utveckling främjas av staten samt katalogen över icke-tullbefriade importerade varor för FIE-företag och inhemska företag, 2008.

b)   Praktiskt genomförande

| (104) | Detta program innebär befrielse från moms och importtullar för FIE-företag eller inhemska företag för import av kapitalvaror som används vid deras produktion. Om undantaget ska kunna utnyttjas får utrustningen inte finnas med på någon förteckning över icke stödberättigande utrustning, och det företag som ansöker om undantag måste erhålla ett intyg om att de ingår i statligt främjade projekt från de kinesiska myndigheterna eller den nationella utvecklings- och reformkommissionen i enlighet med relevant investerings-, skatte- och tullagstiftning. |
| --- | --- |

(104)

Detta program innebär befrielse från moms och importtullar för FIE-företag eller inhemska företag för import av kapitalvaror som används vid deras produktion. Om undantaget ska kunna utnyttjas får utrustningen inte finnas med på någon förteckning över icke stödberättigande utrustning, och det företag som ansöker om undantag måste erhålla ett intyg om att de ingår i statligt främjade projekt från de kinesiska myndigheterna eller den nationella utvecklings- och reformkommissionen i enlighet med relevant investerings-, skatte- och tullagstiftning.

c)   Undersökningens resultat

| (105) | Fyra av de kinesiska exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare som ingick i stickprovet uppgav sig vara befriade från moms och importtullar för den importerade utrustningen. |
| --- | --- |

(105)

Fyra av de kinesiska exporterande tillverkarna/grupperna exporterande tillverkare som ingick i stickprovet uppgav sig vara befriade från moms och importtullar för den importerade utrustningen.

d)   Beräkning av subventionens storlek

| (106) | Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Den förmån som beviljas mottagarna anses vara beloppet av den moms och de tullar på den importerade utrustningen som undantas. Den förmån som erhölls skrevs av över utrustningens livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsrutiner. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp (täljare) över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(106)

Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Den förmån som beviljas mottagarna anses vara beloppet av den moms och de tullar på den importerade utrustningen som undantas. Den förmån som erhölls skrevs av över utrustningens livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsrutiner. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp (täljare) över de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala omsättning under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

e)   Slutsats

| (107) | Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,45 %. |
| --- | --- |

(107)

Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,45 %.

3.1.6.2   Momsrabatter för FIE-företags inköp av utrustning tillverkad i Kina

a)   Rättslig grund

| (108) | Den rättsliga grunden för detta program är cirkulär nr 171/1999 av den 20 september 1999 från den statliga skatteförvaltningen om tillfälliga åtgärder för tilldelning av skatteåterbetalning för inköp av inhemskt tillverkad utrustning av FIE-företag samt meddelande nr 176 [2008] från finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om att stoppa tillämpningen av återbetalning av skatt till FIE-företag för deras inköp av inhemskt tillverkad utrustning. |
| --- | --- |

(108)

Den rättsliga grunden för detta program är cirkulär nr 171/1999 av den 20 september 1999 från den statliga skatteförvaltningen om tillfälliga åtgärder för tilldelning av skatteåterbetalning för inköp av inhemskt tillverkad utrustning av FIE-företag samt meddelande nr 176 [2008] från finansministeriet och den statliga skatteförvaltningen om att stoppa tillämpningen av återbetalning av skatt till FIE-företag för deras inköp av inhemskt tillverkad utrustning.

b)   Praktiskt genomförande

| (109) | Detta program ger FIE-företag förmåner i form av återbetalning av moms för inköp av inhemskt tillverkad utrustning. Utrustningen får inte vara upptagen i katalogen över icke undantagna varor och dess värde får inte överstiga den totala investeringsgränsen för ett FIE-företag i enlighet med de ”administrativa försöksåtgärderna för inköp av inhemskt tillverkad utrustning”. |
| --- | --- |

(109)

Detta program ger FIE-företag förmåner i form av återbetalning av moms för inköp av inhemskt tillverkad utrustning. Utrustningen får inte vara upptagen i katalogen över icke undantagna varor och dess värde får inte överstiga den totala investeringsgränsen för ett FIE-företag i enlighet med de ”administrativa försöksåtgärderna för inköp av inhemskt tillverkad utrustning”.

c)   Undersökningens resultat

| (110) | Två exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare lämnade in utförliga uppgifter gällande detta system, inklusive storleken på den förmån som erhölls. |
| --- | --- |

(110)

Två exporterande tillverkare/grupper exporterande tillverkare lämnade in utförliga uppgifter gällande detta system, inklusive storleken på den förmån som erhölls.

d)   Beräkning av subventionens storlek

| (111) | Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Förmånen för mottagarna anses motsvara den återbetalda momsen för inköp av inhemskt tillverkad utrustning. Den förmån som erhölls skrevs av över utrustningens livslängd i enlighet med sedvanlig branschpraxis. |
| --- | --- |

(111)

Det utjämningsbara subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Förmånen för mottagarna anses motsvara den återbetalda momsen för inköp av inhemskt tillverkad utrustning. Den förmån som erhölls skrevs av över utrustningens livslängd i enlighet med sedvanlig branschpraxis.

e)   Slutsats

| (112) | Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,01 %. |
| --- | --- |

(112)

Den förmån som fastställs för detta system ligger på mellan 0 % och 0,01 %.

3.1.7   Andra regionala/provinsiella program

| (113) | Undersökningen bekräftade att inga förmåner hade mottagits inom ramen för de program som anges i skäl 75 av de företag som ingick i stickprovet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Undersökningen bekräftade att inga förmåner hade mottagits inom ramen för de program som anges i skäl 75 av de företag som ingick i stickprovet under undersökningsperioden.

3.1.8   Subventionernas storlek

| (114) | För de kinesiska exporterande tillverkarna varierar subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta som andel av värdet, mellan 0,76 % och 1,77 %. |
| --- | --- |

(114)

För de kinesiska exporterande tillverkarna varierar subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta som andel av värdet, mellan 0,76 % och 1,77 %.

| (115) | Efter meddelandet av uppgifter framhöll klaganden att det var otydligt hur kommissionen beräknade intervallet för den totala subventionsmarginalen. Intervallet för de totala sammanlagda subventionerna för de kinesiska exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet uttryckt som andel av värdet (se skäl 114) står för den lägre och högre totala subventionsmarginalen för de fem exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(115)

Efter meddelandet av uppgifter framhöll klaganden att det var otydligt hur kommissionen beräknade intervallet för den totala subventionsmarginalen. Intervallet för de totala sammanlagda subventionerna för de kinesiska exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet uttryckt som andel av värdet (se skäl 114) står för den lägre och högre totala subventionsmarginalen för de fem exporterande tillverkare/gruppen exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

3.1.9   Slutsatser rörande Kina

| (116) | Då de utjämningsbara subventionerna understiger minimitröskeln för de kinesiska exporterande tillverkarna bör åtgärder gällande importen av polyesterstapelfibrer från Kina inte införas. Det har konstaterats att undersökningen bör avslutas beträffande import från Folkrepubliken Kina i enlighet med artikel 14.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(116)

Då de utjämningsbara subventionerna understiger minimitröskeln för de kinesiska exporterande tillverkarna bör åtgärder gällande importen av polyesterstapelfibrer från Kina inte införas. Det har konstaterats att undersökningen bör avslutas beträffande import från Folkrepubliken Kina i enlighet med artikel 14.3 i grundförordningen.

3.2   INDIEN

3.2.1   Allmänt

| (117) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från Indiens myndigheter:






  1. | Fokusmarknadssystemet. |
| --- | --- | --- |

(117)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från Indiens myndigheter:

1.

Fokusmarknadssystemet.

| 2. | Fokusproduktsystemet. |
| --- | --- |

2.

Fokusproduktsystemet.

| 3. | Systemet med förhandstillstånd. |
| --- | --- |

3.

Systemet med förhandstillstånd.

| 4. | Tullrestitutionssystem. |
| --- | --- |

4.

Tullrestitutionssystem.

| 5. | Export Promotion Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror). |
| --- | --- |

5.

Export Promotion Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror).

| 6. | Skatte- och tullbefrielser och skatte- och tullnedsättningar för exportorienterade företag och de särskilda ekonomiska zonerna. |
| --- | --- |

6.

Skatte- och tullbefrielser och skatte- och tullnedsättningar för exportorienterade företag och de särskilda ekonomiska zonerna.

| 7. | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

7.

Exportkreditsystemet.

| 8. | Systemet med befrielse från inkomstskatt. |
| --- | --- |

8.

Systemet med befrielse från inkomstskatt.

| 9. | Incitamentsystemet för ökad export. |
| --- | --- |

9.

Incitamentsystemet för ökad export.

| 10. | Systemet med tillstånd för tullfri import. |
| --- | --- |

10.

Systemet med tillstånd för tullfri import.

| 11. | Systemet för marknadsutvecklingsstöd och lånegarantier. |
| --- | --- |

11.

Systemet för marknadsutvecklingsstöd och lånegarantier.

| 12. | Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

12.

Delstaten Gujarats system för att stimulera kapitalinvesteringar.

| 13. | Gujarats system för omsättningsskatteincitament och med befrielse från skatt på elektricitet. |
| --- | --- |

13.

Gujarats system för omsättningsskatteincitament och med befrielse från skatt på elektricitet.

| 14. | Västbengalens subventionssystem – incitament och skattelättnader, inklusive bidrag och befrielse från omsättningsskatt. |
| --- | --- |

14.

Västbengalens subventionssystem – incitament och skattelättnader, inklusive bidrag och befrielse från omsättningsskatt.

| 15. | Maharashtras stimulanssystem, inklusive Maharashtras system för befrielse från skatt på elektricitet och systemet med subventionering för främjande av industrin. |
| --- | --- |

15.

Maharashtras stimulanssystem, inklusive Maharashtras system för befrielse från skatt på elektricitet och systemet med subventionering för främjande av industrin.

Subventionssystem som användes av de undersökta indiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden

| (118) | Undersökningen fann att under undersökningsperioden gav följande system förmåner till de exporterande tillverkare som kontrollerades:






  1. | Fokusmarknadssystemet (FMS i tabeller). |
| --- | --- | --- |

(118)

Undersökningen fann att under undersökningsperioden gav följande system förmåner till de exporterande tillverkare som kontrollerades:

1.

Fokusmarknadssystemet (FMS i tabeller).

| 2. | Fokusproduktsystemet (FPS i tabeller). |
| --- | --- |

2.

Fokusproduktsystemet (FPS i tabeller).

| 3. | Tullrestitutionssystemet (DDS i tabeller). |
| --- | --- |

3.

Tullrestitutionssystemet (DDS i tabeller).

| 4. | Systemet med förhandstillstånd (AAS i tabeller). |
| --- | --- |

4.

Systemet med förhandstillstånd (AAS i tabeller).

| 5. | Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA i tabeller). |
| --- | --- |

5.

Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA i tabeller).

| 6. | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS i tabeller). |
| --- | --- |

6.

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS i tabeller).

| 7. | Maharashtras stimulanssystem (PSI i tabeller). |
| --- | --- |

7.

Maharashtras stimulanssystem (PSI i tabeller).

| (119) | Systemen i skäl 118.1–2 och 118.4–6 grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden för denna undersökning är dokumentet Foreign Trade Policy 2009–2014 (FTP 09–14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09–14 beskrivs också närmare i deras förfarandehandbok 09–14 (volym I). Denna handbok uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(119)

Systemen i skäl 118.1–2 och 118.4–6 grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992) (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom denna lag bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken (FTP) som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för undersökningsperioden för denna undersökning är dokumentet Foreign Trade Policy 2009–2014 (FTP 09–14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09–14 beskrivs också närmare i deras förfarandehandbok 09–14 (volym I). Denna handbok uppdateras regelbundet.

| (120) | Det tullrestitutionssystem som anges i skäl 118.3 grundar sig på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, avsnitt 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och avsnitten 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tullar, centrala punktskatter och skatter på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

(120)

Det tullrestitutionssystem som anges i skäl 118.3 grundar sig på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, avsnitt 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och avsnitten 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tullar, centrala punktskatter och skatter på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet.

| (121) | Det stimulanssystem som anges i skäl 118.7 grundas på Maharashtras myndigheters ”Package Scheme of Incentives” från 2007, beslut nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8, av den 30 mars 2007. |
| --- | --- |

(121)

Det stimulanssystem som anges i skäl 118.7 grundas på Maharashtras myndigheters ”Package Scheme of Incentives” från 2007, beslut nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8, av den 30 mars 2007.

3.2.2   Fokusmarknadssystemet (FMS i tabeller)

a)   Rättslig grund

Fokusmarknadssystemet beskrivs närmare i punkt 3.14 i FTP 09–14 och punkt 3.8 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (122) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(122)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (123) | Enligt detta system är export av alla produkter, vilket inkluderar export av polyesterstapelfibrer, till de länder som anges i tabellerna 1 och 2 i tillägg 37(C) till förfarandehandboken 09–14 (volym I), berättigad till en tullkredit som motsvarar 3 % av fob-värdet. Från och med den 1 april 2011 är export av alla produkter till de länder som anges i tabell 3 i tillägg 37 C (särskilda fokusmarknader) berättigade till en tullkredit som motsvarar 4 % av fob-värdet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa produkttyper, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet. |
| --- | --- |

(123)

Enligt detta system är export av alla produkter, vilket inkluderar export av polyesterstapelfibrer, till de länder som anges i tabellerna 1 och 2 i tillägg 37(C) till förfarandehandboken 09–14 (volym I), berättigad till en tullkredit som motsvarar 3 % av fob-värdet. Från och med den 1 april 2011 är export av alla produkter till de länder som anges i tabell 3 i tillägg 37 C (särskilda fokusmarknader) berättigade till en tullkredit som motsvarar 4 % av fob-värdet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa produkttyper, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet.

| (124) | Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med det datum då intyget om berättigande till krediterna utfärdas. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. |
| --- | --- |

(124)

Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med det datum då intyget om berättigande till krediterna utfärdas. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror.

| (125) | Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten har gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna. |
| --- | --- |

(125)

Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten har gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna.

| (126) | Fyra av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Fyra av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde detta system under undersökningsperioden.

| (127) | I samband med meddelandet av uppgifter menade tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att även om de var berättigade till förmånen hade de inte alls ansökt om den för exportförsäljningen till unionen, och därför kan ingen slutsats dras gällande utnyttjandet av en sådan förmån. De hävdade dessutom att fokusmarknadssystemet geografiskt sett har anknytning till länder som inte ingår i unionen och därför inte kan utjämnas av unionen. I detta avseende bekräftade kontrollbesöken att den förmån som ges genom fokusmarknadssystemet begärdes för export till tredjeländer eftersom systemet i huvudsak rör export till tredjeländer. De exporterande tillverkarna i fråga kunde dock inte bestrida vare sig det praktiska genomförandet av systemet (som beskrivs i skälen 123–125) eller att förmånen enligt fokusmarknadssystemet kan användas för den berörda produkten, nämligen att tullkrediter enligt fokusmarknadssystemet kan överföras fritt och kan användas för betalning av tull på efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. I synnerhet kunde parten inte bestrida det faktum att tullkrediter som beviljas enligt fokusmarknadssystemet på export till stödberättigande tredjeländer kan användas för att avräkna importtullar som ska betalas på insatsvaror som ingår i den berörda produkt som exporteras till unionen. |
| --- | --- |

(127)

I samband med meddelandet av uppgifter menade tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att även om de var berättigade till förmånen hade de inte alls ansökt om den för exportförsäljningen till unionen, och därför kan ingen slutsats dras gällande utnyttjandet av en sådan förmån. De hävdade dessutom att fokusmarknadssystemet geografiskt sett har anknytning till länder som inte ingår i unionen och därför inte kan utjämnas av unionen. I detta avseende bekräftade kontrollbesöken att den förmån som ges genom fokusmarknadssystemet begärdes för export till tredjeländer eftersom systemet i huvudsak rör export till tredjeländer. De exporterande tillverkarna i fråga kunde dock inte bestrida vare sig det praktiska genomförandet av systemet (som beskrivs i skälen 123–125) eller att förmånen enligt fokusmarknadssystemet kan användas för den berörda produkten, nämligen att tullkrediter enligt fokusmarknadssystemet kan överföras fritt och kan användas för betalning av tull på efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. I synnerhet kunde parten inte bestrida det faktum att tullkrediter som beviljas enligt fokusmarknadssystemet på export till stödberättigande tredjeländer kan användas för att avräkna importtullar som ska betalas på insatsvaror som ingår i den berörda produkt som exporteras till unionen.

| (128) | Slutligen periodiseras dessa förmåner och bokförs i företagets redovisning på de datum då exporttransaktionerna inträffar, vilket visar att rätten till förmånen skapas vid tidpunkten för exporttransaktionen och att det inte finns någon tvekan om att den tullkredit som erhålls kommer att användas i ett senare skede. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(128)

Slutligen periodiseras dessa förmåner och bokförs i företagets redovisning på de datum då exporttransaktionerna inträffar, vilket visar att rätten till förmånen skapas vid tidpunkten för exporttransaktionen och att det inte finns någon tvekan om att den tullkredit som erhålls kommer att användas i ett senare skede. Detta påstående måste därför avvisas.

d)   Slutsats om fokusmarknadssystemet

| (129) | Fokusmarknadssystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dennes likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(129)

Fokusmarknadssystemet innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dennes likviditet förbättras.

| (130) | Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(130)

Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (131) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har därför ändå rätt till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror, även om kapitalvarorna inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran. |
| --- | --- |

(131)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har därför ändå rätt till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror, även om kapitalvarorna inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (132) | Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som det konstaterats att mottagaren beviljats under undersökningsperioden och som av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren periodiserats och bokförts som en inkomst vid tidpunkten för exporttransaktionen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (täljare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(132)

Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som det konstaterats att mottagaren beviljats under undersökningsperioden och som av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren periodiserats och bokförts som en inkomst vid tidpunkten för exporttransaktionen. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (täljare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (133) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system under undersökningsperioden för de fyra berörda företagen uppgick till 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % och 0,63 %. |
| --- | --- |

(133)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system under undersökningsperioden för de fyra berörda företagen uppgick till 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % och 0,63 %.

3.2.3   Fokusproduktsystemet (FPS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (134) | Detta system beskrivs närmare i punkterna 3.15–3.17 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och punkterna 3.9–3.11 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(134)

Detta system beskrivs närmare i punkterna 3.15–3.17 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 och punkterna 3.9–3.11 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (135) | Enligt punkt 3.15.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan exportörer av anmälda produkter i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(135)

Enligt punkt 3.15.2 i dokumentet om utrikeshandelspolitiken 09–14 kan exportörer av anmälda produkter i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (136) | En exportör av de produkter som ingår i förteckningen i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) kan ansöka om tullkrediter inom ramen för fokusproduktsystemet motsvarande 2 % eller 5 % av fob-värdet på exporten. Den produkt som berörs av undersökningen förtecknas i tabell 1 i tillägg 37D och är berättigad till en tullkredit på 2 %. |
| --- | --- |

(136)

En exportör av de produkter som ingår i förteckningen i tillägg 37D till förfarandehandboken 09–14 (volym I) kan ansöka om tullkrediter inom ramen för fokusproduktsystemet motsvarande 2 % eller 5 % av fob-värdet på exporten. Den produkt som berörs av undersökningen förtecknas i tabell 1 i tillägg 37D och är berättigad till en tullkredit på 2 %.

| (137) | Fokusproduktsystemet är tillämpligt efter export, dvs. ett företag måste exportera för att vara berättigat till förmåner inom ramen för systemet. Företaget ska följaktligen lämna in en ansökan på nätet till den relevanta myndigheten tillsammans med kopior av exportordern och fakturan, ett bankkvitto som visar att ansökningsavgifterna har betalats, en kopia av fraktsedlarna och ett bankintyg om att betalning erhållits eller ett intyg om inbetalning från utlandet (foreign inward remittance certificate) i fall av direkt överlåtelse av handlingar. I fall där originalet av fraktsedlar och/eller bankintyg om att betalning har erhållits har lämnats in i samband med ansökan om förmåner inom ramen för något annat system, kan företaget lämna in egenhändigt intygade kopior med uppgift om till vilken myndighet originalhandlingarna har lämnats in. En nätansökan om krediter inom ramen för fokusproduktsystemet kan omfatta som mest upp till 50 fraktsedlar. |
| --- | --- |

(137)

Fokusproduktsystemet är tillämpligt efter export, dvs. ett företag måste exportera för att vara berättigat till förmåner inom ramen för systemet. Företaget ska följaktligen lämna in en ansökan på nätet till den relevanta myndigheten tillsammans med kopior av exportordern och fakturan, ett bankkvitto som visar att ansökningsavgifterna har betalats, en kopia av fraktsedlarna och ett bankintyg om att betalning erhållits eller ett intyg om inbetalning från utlandet (foreign inward remittance certificate) i fall av direkt överlåtelse av handlingar. I fall där originalet av fraktsedlar och/eller bankintyg om att betalning har erhållits har lämnats in i samband med ansökan om förmåner inom ramen för något annat system, kan företaget lämna in egenhändigt intygade kopior med uppgift om till vilken myndighet originalhandlingarna har lämnats in. En nätansökan om krediter inom ramen för fokusproduktsystemet kan omfatta som mest upp till 50 fraktsedlar.

| (138) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för fokusproduktsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med hjälp av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(138)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för fokusproduktsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor, med undantag för kapitalvaror och varor för vilka det finns importbegränsningar. Varor som importeras med hjälp av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen.

| (139) | Alla fem av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Alla fem av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde detta system under undersökningsperioden.

| (140) | Efter meddelandet av uppgifter menade tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att även om de var berättigade till förmånen hade de inte ansökt om den för åtminstone viss exportförsäljning, och därför kan ingen slutsats dras gällande utnyttjandet av förmånen. De exporterande tillverkarna i fråga kunde inte desto mindre bestrida vare sig det praktiska genomförandet av systemet (som beskrivs i skälen 123–125) eller att förmånen enligt fokusproduktsystemet kan användas för den berörda produkten, nämligen att tullkrediter enligt fokusproduktsystemet kan överföras fritt och kan användas för betalning av tull på efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. Det bör åter påpekas att dessa förmåner periodiseras och bokförs i företagets redovisning på de datum då exporttransaktionerna inträffar, vilket visar att rätten till förmånen skapas vid tidpunkten för exporttransaktionen och att det inte finns någon tvekan om att den tullkredit som erhålls kommer att användas i ett senare skede. |
| --- | --- |

(140)

Efter meddelandet av uppgifter menade tre av de indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet att även om de var berättigade till förmånen hade de inte ansökt om den för åtminstone viss exportförsäljning, och därför kan ingen slutsats dras gällande utnyttjandet av förmånen. De exporterande tillverkarna i fråga kunde inte desto mindre bestrida vare sig det praktiska genomförandet av systemet (som beskrivs i skälen 123–125) eller att förmånen enligt fokusproduktsystemet kan användas för den berörda produkten, nämligen att tullkrediter enligt fokusproduktsystemet kan överföras fritt och kan användas för betalning av tull på efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. Det bör åter påpekas att dessa förmåner periodiseras och bokförs i företagets redovisning på de datum då exporttransaktionerna inträffar, vilket visar att rätten till förmånen skapas vid tidpunkten för exporttransaktionen och att det inte finns någon tvekan om att den tullkredit som erhålls kommer att användas i ett senare skede.

d)   Slutsatser om fokusproduktsystemet

| (141) | Fokusproduktsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusproduktsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(141)

Fokusproduktsystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för fokusproduktsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten slutligen kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar beloppet av de tullintäkter som de indiska myndigheterna normalt sett skulle ha tagit ut. Krediter inom ramen för fokusproduktsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån eftersom deras likviditet förbättras.

| (142) | Fokusproduktsystemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(142)

Fokusproduktsystemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat och anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 a i grundförordningen.

| (143) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bl.a. på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har betalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt fokusproduktsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet. |
| --- | --- |

(143)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen eftersom det inte uppfyller de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Detta beror bl.a. på att en exportör inte är skyldig att faktiskt förbruka de varor som importeras tullfritt i tillverkningsprocessen och att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om ett alltför stort belopp av importtullar har betalats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt fokusproduktsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror över huvud taget. En exportör erhåller förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt systemet.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (144) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt fokusproduktsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot denna bakgrund bör förmånerna inom ramen för fokusproduktsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. När tullmyndigheterna har utfärdat en exporthandling som innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit som enligt fokusproduktsystemet ska beviljas för exporttransaktionen i fråga, kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av subventionen. Mot denna bakgrund bör förmånerna inom ramen för fokusproduktsystemet beräknas som summan av alla krediter som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (145) | Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(145)

Vid beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs i de fall en berättigad begäran lämnats in sådana avgifter som var nödvändiga för att erhålla subventionen av från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (146) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de fem berörda företagen under undersökningsperioden uppgick till 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % och 1,95 %. |
| --- | --- |

(146)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de fem berörda företagen under undersökningsperioden uppgick till 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % och 1,95 %.

3.2.4   Tullrestitutionssystemet (DDS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (147) | Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden. |
| --- | --- |

(147)

Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden.

b)   Stödberättigande

| (148) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(148)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (149) | Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp, vilket beräknas som andel av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet för det material som används som insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsatsen för den berörda produkten under undersökningsperioden var 3 % fram till den 9 oktober 2012, 2,1 % mellan den 10 oktober 2012 och den 20 september 2013 och 1,7 % från och med den 21 september 2013 av fob-värdet. |
| --- | --- |

(149)

Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp, vilket beräknas som andel av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet för det material som används som insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsatsen för den berörda produkten under undersökningsperioden var 3 % fram till den 9 oktober 2012, 2,1 % mellan den 10 oktober 2012 och den 20 september 2013 och 1,7 % från och med den 21 september 2013 av fob-värdet.

| (150) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg, EGM (Export General Manifest), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel. |
| --- | --- |

(150)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (ICEGATE) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg, EGM (Export General Manifest), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel.

| (151) | Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (BRC, Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett BRC inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(151)

Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (BRC, Bank Realisation Certificate). Detta dokument kan tillhandahållas efter det att restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett BRC inom en viss tidsfrist.

| (152) | Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål. |
| --- | --- |

(152)

Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål.

| (153) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. |
| --- | --- |

(153)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls.

| (154) | Två av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde tullrestitutionssystemet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Två av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde tullrestitutionssystemet under undersökningsperioden.

d)   Slutsats om tullrestitutionssystemet

| (155) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras enligt villkor som inte finns tillgängliga på marknaden. |
| --- | --- |

(155)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras enligt villkor som inte finns tillgängliga på marknaden.

| (156) | Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att man kallar systemet för ett tullrestitutionssystem har det inte de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte knuten till faktiska betalningar av importtullar för råmaterial och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar för tidigare eller framtida importer av råmaterial. |
| --- | --- |

(156)

Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att man kallar systemet för ett tullrestitutionssystem har det inte de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte knuten till faktiska betalningar av importtullar för råmaterial och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar för tidigare eller framtida importer av råmaterial.

| (157) | Detta bekräftas av de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att ”[tullrestitutionssatserna] har inget samband med det faktiska förbrukningsmönstret för insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en viss exportör eller enskilda avsändningar [...]” och där regionala myndigheter anvisas att ”inga bevis för faktiska tullar som erlagts på importerade eller inhemska insatsvaror [...] bör krävas av fältkontoren tillsammans med [begäran om restitution] som lämnas av exportörer”. |
| --- | --- |

(157)

Detta bekräftas av de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att ”[tullrestitutionssatserna] har inget samband med det faktiska förbrukningsmönstret för insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en viss exportör eller enskilda avsändningar [...]” och där regionala myndigheter anvisas att ”inga bevis för faktiska tullar som erlagts på importerade eller inhemska insatsvaror [...] bör krävas av fältkontoren tillsammans med [begäran om restitution] som lämnas av exportörer”.

| (158) | Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer måste betraktas som ett direkt bidrag från de indiska myndigheterna som är knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(158)

Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer måste betraktas som ett direkt bidrag från de indiska myndigheterna som är knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (159) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(159)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (160) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot denna bakgrund bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av alla tullrestitutionsbelopp som erhållits i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(160)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den fördel som konstaterats för mottagaren under undersökningsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag enligt artikel 3.1 a i i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot denna bakgrund bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av alla tullrestitutionsbelopp som erhållits i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under undersökningsperioden.

| (161) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(161)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (162) | Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för de två berörda företagen under undersökningsperioden till 0,24 % respektive 2,12 %. |
| --- | --- |

(162)

Baserat på ovanstående fastställdes subventionsmarginalerna för detta system för de två berörda företagen under undersökningsperioden till 0,24 % respektive 2,12 %.

3.2.5   Systemet med förhandstillstånd (AAS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (163) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14 och punkt 4.1–4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(163)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14 och punkt 4.1–4.30 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (164) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 165. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i FTP 09–14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(164)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 165. Delsystemen skiljer sig åt bl.a. vad beträffar vilka företag och verksamheter som omfattas. Exporterande tillverkare och exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare kan få förhandstillstånd för fysisk export och förhandstillstånd för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör kan få förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 8.2 i FTP 09–14, t.ex. leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

c)   Praktiskt genomförande

| (165) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:






  a) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(165)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

a)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

| b) | Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knutet till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

b)

Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knutet till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (t.ex. kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| c) | Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

c)

Mellanliggande leverans: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| d) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 09–14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal leveranskategorier betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

d)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 8.2 b–f, g, i och j i FTP 09–14. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal leveranskategorier betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag i en särskild ekonomisk zon.

| e) | Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och överlåts till den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Överlåtelsen av dokumentet för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution och återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

e)

Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och överlåts till den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Överlåtelsen av dokumentet för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution och återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas för såväl inhemska insatsvaror som importerade insatsvaror.

| f) | Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen med avseende på de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

f)

Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen med avseende på de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 8.3 i FTP 09–14 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (166) | Under undersökningsperioden erhöll tre kontrollerade företag förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade de ovannämnda delsystemen a, d och e. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(166)

Under undersökningsperioden erhöll tre kontrollerade företag förmåner knutna till den berörda produkten inom ramen för systemet med förhandstillstånd. Dessa företag utnyttjade de ovannämnda delsystemen a, d och e. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.

| (167) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt ”redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor” (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor/kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har granskats och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(167)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt ”redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor” (se kapitlen 4.26 och 4.30 samt tillägg 23 till förfarandehandboken 09–14), dvs. föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor/kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har granskats och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 23 är korrekta i alla avseenden.

| (168) | När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för fysisk export enligt skäl 165 a, som användes av två kontrollerade företag under undersökningsperioden, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta i förhandstillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena registrera transaktionerna i förhandstillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter, inklusive den berörda produkten. |
| --- | --- |

(168)

När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för fysisk export enligt skäl 165 a, som användes av två kontrollerade företag under undersökningsperioden, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta i förhandstillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena registrera transaktionerna i förhandstillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter, inklusive den berörda produkten.

| (169) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(169)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (170) | Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte uppfylldes i praktiken. |
| --- | --- |

(170)

Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte uppfylldes i praktiken.

| (171) | Endast ett av de två kontrollerade företag som använde detta delsystem upprätthöll ett register över tillverkning och förbrukning. Förbrukningsregistret kunde dock inte alltid användas för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid produktion av den exporterade produkten och i vilka mängder. När det gäller de kontrollkrav som anges ovan fanns det ingen dokumentation hos företagen som visade att den externa revisionen av förbrukningsregistret ägde rum. Det anses därför att de exportörer som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts. |
| --- | --- |

(171)

Endast ett av de två kontrollerade företag som använde detta delsystem upprätthöll ett register över tillverkning och förbrukning. Förbrukningsregistret kunde dock inte alltid användas för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukades vid produktion av den exporterade produkten och i vilka mängder. När det gäller de kontrollkrav som anges ovan fanns det ingen dokumentation hos företagen som visade att den externa revisionen av förbrukningsregistret ägde rum. Det anses därför att de exportörer som är föremål för undersökningen inte har kunnat påvisa att de relevanta bestämmelserna inom ramen för utrikeshandelspolitiken har uppfyllts.

| (172) | När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för förhandsbefrielse enligt skäl 165 e, som användes av ett kontrollerat företag under undersökningsperioden, fastställs den importvolym som tillåts enligt detta system som andel av den volym färdiga produkter som exporteras. I licenserna beräknas den tillåtna importen antingen i termer av importmängd eller i termer av importvärde. I båda fallen bestäms satserna för att fastställa tillåtna tullfria inköp för de flesta produkter, inklusive den produkt som omfattas av denna undersökning, på grundval av standardnormerna för input/output. De insatsvaror som anges i licenserna är varor som används i tillverkningen av den berörda färdiga produkt som exporteras. |
| --- | --- |

(172)

När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för förhandsbefrielse enligt skäl 165 e, som användes av ett kontrollerat företag under undersökningsperioden, fastställs den importvolym som tillåts enligt detta system som andel av den volym färdiga produkter som exporteras. I licenserna beräknas den tillåtna importen antingen i termer av importmängd eller i termer av importvärde. I båda fallen bestäms satserna för att fastställa tillåtna tullfria inköp för de flesta produkter, inklusive den produkt som omfattas av denna undersökning, på grundval av standardnormerna för input/output. De insatsvaror som anges i licenserna är varor som används i tillverkningen av den berörda färdiga produkt som exporteras.

| (173) | En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och överlåts till leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Överlåtelsen av dokument för förhandsbefrielse berättigar leverantören till samma förmåner som om han hade exporterat, t.ex. tullrestitution i samband med export och återbetalning av den så kallade slutliga punktskatten. |
| --- | --- |

(173)

En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och överlåts till leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Överlåtelsen av dokument för förhandsbefrielse berättigar leverantören till samma förmåner som om han hade exporterat, t.ex. tullrestitution i samband med export och återbetalning av den så kallade slutliga punktskatten.

| (174) | Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte uppfylldes i praktiken. |
| --- | --- |

(174)

Undersökningen visade att de kontrollkrav som ställts av de indiska myndigheterna inte uppfylldes i praktiken.

| (175) | När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för leverans likställd med export enligt skäl 165 d, som användes av ett kontrollerat företag under undersökningsperioden, fastställer de indiska myndigheterna både vad som får importeras och vad som måste exporteras i volym och värde och anger detta i tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena registrera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller användningen av systemet med förhandstillstånd för leverans likställd med export enligt skäl 165 d, som användes av ett kontrollerat företag under undersökningsperioden, fastställer de indiska myndigheterna både vad som får importeras och vad som måste exporteras i volym och värde och anger detta i tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena registrera transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för detta system fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output.

| (176) | Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter det att tillståndet utfärdats (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(176)

Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter det att tillståndet utfärdats (24 månader med möjlighet till två förlängningar på 6 månader vardera).

| (177) | Det fastställdes att det inte fanns någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade färdiga produkterna. Dessutom konstaterades det att den sökande inte förde det obligatoriska register över förbrukningen som avses i skäl 167, vilket ska kontrolleras av en extern revisor. Fastän detta krav överträddes erhöll den sökande förmånerna inom ramen för systemet för förhandstillstånd. |
| --- | --- |

(177)

Det fastställdes att det inte fanns någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade färdiga produkterna. Dessutom konstaterades det att den sökande inte förde det obligatoriska register över förbrukningen som avses i skäl 167, vilket ska kontrolleras av en extern revisor. Fastän detta krav överträddes erhöll den sökande förmånerna inom ramen för systemet för förhandstillstånd.

d)   Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

| (178) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet. |
| --- | --- |

(178)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet.

| (179) | Alla berörda delsystem i detta fall är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till exportresultat och betraktas därför som selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(179)

Alla berörda delsystem i detta fall är dessutom klart och tydligt rättsligt knutna till exportresultat och betraktas därför som selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera.

| (180) | Inget av de berörda delsystemen i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats vid exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(180)

Inget av de berörda delsystemen i detta fall kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte ett effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den berörda produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats vid exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (181) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet att systemet inte kunde utjämnas eftersom företaget uppfyllde sin rättsliga skyldighet när det gäller de oberoende granskningarna av registret över förbrukning av insatsvaror, och att detta borde ses som tillräcklig kontroll för de indiska myndigheterna. Ett sådant påstående kan inte godtas. De indiska myndigheternas kontroll hör inte ihop med företagens eventuella skyldigheter. Kontrollbesöket bekräftade att de indiska myndigheternas kontrollsystem inte uppfyller reglerna i avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(181)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet att systemet inte kunde utjämnas eftersom företaget uppfyllde sin rättsliga skyldighet när det gäller de oberoende granskningarna av registret över förbrukning av insatsvaror, och att detta borde ses som tillräcklig kontroll för de indiska myndigheterna. Ett sådant påstående kan inte godtas. De indiska myndigheternas kontroll hör inte ihop med företagens eventuella skyldigheter. Kontrollbesöket bekräftade att de indiska myndigheternas kontrollsystem inte uppfyller reglerna i avsnitt II.4 i bilaga II till grundförordningen. Detta påstående måste därför avvisas.

| (182) | Samma part framhöll att det är lagligt att slå ihop licenser i Indien och att företag inte kan missgynnas av användningen av den totala exportomsättningen i stället för omsättningen för den berörda produkten i beräkningen av subventionsmarginalen. Huruvida det är lagligt att slå ihop licenser i Indien i sig var emellertid irrelevant i detta sammanhang. Undersökningen avslöjade att som ett resultat av sammanslagningen kunde inte någon rimlig fördelning av licenser som motsvarar polyesterstapelfibrer göras. Fördelen på huvudgruppsnivå och inte på polyesterstapelfibrernivå måste ha använts i beräkningarna av subventionsmarginalen, eftersom den kontrollerade information inte lämnade utrymme för en korrekt fördelning av användningen av insatsvaror (som används i produktionen av övriga produkter) för endast polyesterstapelfibrer. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(182)

Samma part framhöll att det är lagligt att slå ihop licenser i Indien och att företag inte kan missgynnas av användningen av den totala exportomsättningen i stället för omsättningen för den berörda produkten i beräkningen av subventionsmarginalen. Huruvida det är lagligt att slå ihop licenser i Indien i sig var emellertid irrelevant i detta sammanhang. Undersökningen avslöjade att som ett resultat av sammanslagningen kunde inte någon rimlig fördelning av licenser som motsvarar polyesterstapelfibrer göras. Fördelen på huvudgruppsnivå och inte på polyesterstapelfibrernivå måste ha använts i beräkningarna av subventionsmarginalen, eftersom den kontrollerade information inte lämnade utrymme för en korrekt fördelning av användningen av insatsvaror (som används i produktionen av övriga produkter) för endast polyesterstapelfibrer. Detta påstående måste därför avvisas.

| (183) | De delsystem som avses i skäl 165 i, iv och v är därför utjämningsbara. |
| --- | --- |

(183)

De delsystem som avses i skäl 165 i, iv och v är därför utjämningsbara.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (184) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor var inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat övervakningssystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(184)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar endast utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor var inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat övervakningssystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (185) | Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(185)

Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med förhandstillstånd beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (186) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de tre berörda företagen under undersökningsperioden uppgick till 0,11 %, 1,89 % respektive 4,31 %. |
| --- | --- |

(186)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för de tre berörda företagen under undersökningsperioden uppgick till 0,11 %, 1,89 % respektive 4,31 %.

3.2.6   Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (187) | Systemet med tillstånd för tullfri import beskrivs närmare i punkterna 4.2.1–4.2.47 i FTP 09–14 och punkterna 4.31–4.36 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(187)

Systemet med tillstånd för tullfri import beskrivs närmare i punkterna 4.2.1–4.2.47 i FTP 09–14 och punkterna 4.31–4.36 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (188) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(188)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (189) | Systemet med tillstånd för tullfri import är tillämpligt före och efter export och möjliggör tullfri import av varor som fastställts enligt standardnormerna för input/output men som, när det gäller överlåtbara tillstånd för tullfri import, inte nödvändigtvis behöver användas vid framställningen av exportprodukten. |
| --- | --- |

(189)

Systemet med tillstånd för tullfri import är tillämpligt före och efter export och möjliggör tullfri import av varor som fastställts enligt standardnormerna för input/output men som, när det gäller överlåtbara tillstånd för tullfri import, inte nödvändigtvis behöver användas vid framställningen av exportprodukten.

| (190) | Tillstånden för tullfri import omfattar endast importen av de insatsvaror som föreskrivs i standardnormerna. Importberättigandet är begränsat till den kvantitet och det värde som anges i standardnormerna, men det kan på begäran ändras av de regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

(190)

Tillstånden för tullfri import omfattar endast importen av de insatsvaror som föreskrivs i standardnormerna. Importberättigandet är begränsat till den kvantitet och det värde som anges i standardnormerna, men det kan på begäran ändras av de regionala myndigheterna.

| (191) | Exportskyldigheten är föremål för ett krav på minsta förädlingsvärde på 20 %. Exporten kan genomföras innan ett tillstånd för tullfri import utfärdas, och i så fall fastställs importberättigandet i förhållande till den preliminära exporten. |
| --- | --- |

(191)

Exportskyldigheten är föremål för ett krav på minsta förädlingsvärde på 20 %. Exporten kan genomföras innan ett tillstånd för tullfri import utfärdas, och i så fall fastställs importberättigandet i förhållande till den preliminära exporten.

| (192) | När exportskyldigheten fullgjorts kan exportören begära att tillståndet för tullfri import görs överlåtbart, vilket i praktiken innebär ett tillstånd att sälja licensen för tullfri import på marknaden. |
| --- | --- |

(192)

När exportskyldigheten fullgjorts kan exportören begära att tillståndet för tullfri import görs överlåtbart, vilket i praktiken innebär ett tillstånd att sälja licensen för tullfri import på marknaden.

| (193) | En av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde systemet med tillstånd för tullfri import under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

En av de kontrollerade exporterande tillverkarna använde systemet med tillstånd för tullfri import under undersökningsperioden.

d)   Slutsats beträffande systemet med tillstånd för tullfri import

| (194) | Befrielsen från importtullar är en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom den minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, och eftersom de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet. |
| --- | --- |

(194)

Befrielsen från importtullar är en subvention i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom den minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, och eftersom de undersökta exportörerna beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar deras likviditet.

| (195) | Systemet med tillstånd för tullfri import är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(195)

Systemet med tillstånd för tullfri import är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (196) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Särskilt gäller följande: i) Det möjliggör retroaktiv återbetalning eller restitution av importavgifter för insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av en annan produkt; ii) det finns inget kontrollsystem eller förfarande för att bekräfta vilka insatsvaror som eventuellt förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten eller huruvida en alltför stor förmån har beviljats enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen och iii) överlåtbarheten för intyg/tillstånd innebär indirekt att en exportör som beviljats tillstånd för tullfri import inte är skyldig att faktiskt använda intyget för att importera insatsvarorna. |
| --- | --- |

(196)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a led ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Särskilt gäller följande: i) Det möjliggör retroaktiv återbetalning eller restitution av importavgifter för insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av en annan produkt; ii) det finns inget kontrollsystem eller förfarande för att bekräfta vilka insatsvaror som eventuellt förbrukas vid tillverkningen av den exporterade produkten eller huruvida en alltför stor förmån har beviljats enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen och iii) överlåtbarheten för intyg/tillstånd innebär indirekt att en exportör som beviljats tillstånd för tullfri import inte är skyldig att faktiskt använda intyget för att importera insatsvarorna.

| (197) | Efter offentliggörandet påpekade en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet att det kontrollsystem som inrättats i Indien är rimligt, verkningsfullt och i linje med affärsmetoder i Indien och därför finns inte längre den ”huvudsakliga” anledningen till att utjämna systemet. Tvärtemot vad som framhölls bekräftade inte undersökningen att kontrollsystemet i Indien gör det möjligt att kontrollera huruvida några och i så fall vilka insatsvaror som förbrukas i samband med tillverkningen av den exporterade produkten, eller huruvida en alltför stor förmån beviljats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och II till grundförordningen. Vidare bestred inte heller tillverkaren det faktum att systemet möjliggör retroaktiv återbetalning eller restitution av importavgifterna för de insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av en annan produkt, eller att överlåtbarheten för intyg/tillstånd indirekt innebär att en exportör som beviljats tillstånd för tullfri import inte är skyldig att faktiskt använda intyget för att importera insatsvarorna. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(197)

Efter offentliggörandet påpekade en indisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet att det kontrollsystem som inrättats i Indien är rimligt, verkningsfullt och i linje med affärsmetoder i Indien och därför finns inte längre den ”huvudsakliga” anledningen till att utjämna systemet. Tvärtemot vad som framhölls bekräftade inte undersökningen att kontrollsystemet i Indien gör det möjligt att kontrollera huruvida några och i så fall vilka insatsvaror som förbrukas i samband med tillverkningen av den exporterade produkten, eller huruvida en alltför stor förmån beviljats i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och II till grundförordningen. Vidare bestred inte heller tillverkaren det faktum att systemet möjliggör retroaktiv återbetalning eller restitution av importavgifterna för de insatsvaror som förbrukas vid tillverkningen av en annan produkt, eller att överlåtbarheten för intyg/tillstånd indirekt innebär att en exportör som beviljats tillstånd för tullfri import inte är skyldig att faktiskt använda intyget för att importera insatsvarorna. Detta påstående måste därför avvisas.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (198) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. |
| --- | --- |

(198)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivningen av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas.

| (199) | Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar utjämnas endast om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor var inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat övervakningssystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt, och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(199)

Enligt artikel 3.1 a ii och led i i bilaga I till grundförordningen får en alltför stor avskrivning av tullar utjämnas endast om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen är uppfyllda. Dessa villkor var inte uppfyllda i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat övervakningssystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt, och de normala reglerna för utjämning av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (200) | Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med tillstånd för tullfri import beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(200)

Subventionsbeloppen för de företag som utnyttjade systemet med tillstånd för tullfri import beräknades på grundval av uteblivna importtullar (grundläggande tull och särskild tilläggstull) på det material som importerats inom ramen för delsystemet under undersökningsperioden (täljare). I enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen drogs sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från subventionsbeloppen i de fall då väl underbyggda ansökningar om detta hade lämnats in. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen för den berörda produkten under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (201) | Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det enda berörda företaget under undersökningsperioden var 4,95 %. |
| --- | --- |

(201)

Den subventionsmarginal som fastställts inom ramen för detta system för det enda berörda företaget under undersökningsperioden var 4,95 %.

3.2.7   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (202) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I). |
| --- | --- |

(202)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09–14 och kapitel 5 i förfarandehandboken 09–14 (volym I).

b)   Stödberättigande

| (203) | Tillverkande exportörer/exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system. |
| --- | --- |

(203)

Tillverkande exportörer/exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (204) | På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 3 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09–14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare. |
| --- | --- |

(204)

På villkor att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade kapitalvaror som är högst tio år gamla) med en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en reducerad importtullsats på 3 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste företaget använda de importerade kapitalvarorna för att tillverka en viss mängd exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09–14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare.

| (205) | Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(205)

Innehavaren av en licens enligt detta system kan också anskaffa kapitalvarorna på den inhemska marknaden. I detta fall kan den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna ta i anspråk en rätt till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den leverans likställd med export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

| (206) | Det konstaterades att de tre företagen i stickprovet erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(206)

Det konstaterades att de tre företagen i stickprovet erhöll skattelättnader enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror som kunde fördelas till den berörda produkten under undersökningsperioden.

d)   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (207) | Systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(207)

Systemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (208) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(208)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (209) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(209)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas i enlighet med led i i bilaga I till grundförordningen inte av denna typ av godkända system, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (210) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Subventionsbeloppet för undersökningsperioden beräknades genom division av den totala summan obetalda tullar med avskrivningsperioden. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs, i de fall väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in, sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(210)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarar en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den ifrågavarande industrin. Subventionsbeloppet för undersökningsperioden beräknades genom division av den totala summan obetalda tullar med avskrivningsperioden. Det på så sätt beräknade beloppet, som kan hänföras till undersökningsperioden, justerats genom att ränta har lagts till för denna period så att förmånens fulla värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden vara lämplig. För beräkningen av subventionsbeloppet (täljare) drogs, i de fall väl underbyggda ansökningar om detta lämnats in, sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner av från denna summa, i enlighet med artikel 7.1 a i grundförordningen.

| (211) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(211)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp över exportomsättningen under undersökningsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (212) | Efter meddelandet av uppgifter begärde två indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet en ny granskning och en omberäkning av subventionsbeloppet. De hävdade att en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte kan ogiltigförklaras och leda till inhemsk upphandling av kapitalvaror där central punktskatt skulle gälla. I detta fall lämnades dock ingen uttrycklig hänvisning till de särskilda ogiltigförklarade licenserna. Denna fråga togs inte heller upp under undersökningen, vilket skulle ha möjliggjort en ordentlig kontroll av denna invändning. I varje fall utgick fastställandet av storleken på subventionsbeloppet från det kontrollerade företagets register över inköpta insatsvaror inom ramen för detta system. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(212)

Efter meddelandet av uppgifter begärde två indiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet en ny granskning och en omberäkning av subventionsbeloppet. De hävdade att en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte kan ogiltigförklaras och leda till inhemsk upphandling av kapitalvaror där central punktskatt skulle gälla. I detta fall lämnades dock ingen uttrycklig hänvisning till de särskilda ogiltigförklarade licenserna. Denna fråga togs inte heller upp under undersökningen, vilket skulle ha möjliggjort en ordentlig kontroll av denna invändning. I varje fall utgick fastställandet av storleken på subventionsbeloppet från det kontrollerade företagets register över inköpta insatsvaror inom ramen för detta system. Detta påstående måste därför avvisas.

| (213) | Den subventionsmarginal som fastställts med avseende på detta system under undersökningsperioden för de tre berörda företagen uppgick till 0,37 %, 0,40 % och 0,46 %. |
| --- | --- |

(213)

Den subventionsmarginal som fastställts med avseende på detta system under undersökningsperioden för de tre berörda företagen uppgick till 0,37 %, 0,40 % och 0,46 %.

3.2.8   Stimulanssystemet (PSI i tabeller)

a)   Rättslig grund

| (214) | I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden i delstaten har regeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya och expanderande anläggningar som inrättats i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som ”Package Scheme of Incentives”. Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes och de versioner som är relevanta för denna undersökning är versionerna från 2001 och 2007. Stimulanssystemet från 2001 är daterat den 31 mars 2001 och regleras i resolution nr IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Stimulanssystemet från 2007 är daterat den 30 mars 2007 och regleras i resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8. |
| --- | --- |

(214)

I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden i delstaten har regeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya och expanderande anläggningar som inrättats i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som ”Package Scheme of Incentives”. Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes och de versioner som är relevanta för denna undersökning är versionerna från 2001 och 2007. Stimulanssystemet från 2001 är daterat den 31 mars 2001 och regleras i resolution nr IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Stimulanssystemet från 2007 är daterat den 30 mars 2007 och regleras i resolution nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8.

b)   Stödberättigande

| (215) | I ovannämnda resolutioner anges de industri- och företagskategorier som kan vara berättigade till stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

(215)

I ovannämnda resolutioner anges de industri- och företagskategorier som kan vara berättigade till stimulansåtgärder.

c)   Praktiskt genomförande

| (216) | I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden har myndigheterna i Maharashtra beviljat stimulansåtgärder för nya/expanderande industriföretag som inrättas i delstaten Maharashtras utvecklingsregioner. I bilaga I till resolutionen klassificeras de områden i delstaten som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för detta system. Stimulansåtgärderna i 2007 års system kan bara begäras om ett behörighetsintyg har utfärdats enligt 2007 års system och förmånstagaren har uppfyllt bestämmelserna och villkoren i behörighetsintyget. Det senare utfärdas av genomförande organet (statligt organ) och träder i kraft från och med det datum då förmånstagaren (även kallad behörig enhet) påbörjar den kommersiella tillverkningen. |
| --- | --- |

(216)

I syfte att uppmuntra spridningen av industrier till mindre utvecklade områden har myndigheterna i Maharashtra beviljat stimulansåtgärder för nya/expanderande industriföretag som inrättas i delstaten Maharashtras utvecklingsregioner. I bilaga I till resolutionen klassificeras de områden i delstaten som kan komma i fråga för stimulansåtgärder inom ramen för detta system. Stimulansåtgärderna i 2007 års system kan bara begäras om ett behörighetsintyg har utfärdats enligt 2007 års system och förmånstagaren har uppfyllt bestämmelserna och villkoren i behörighetsintyget. Det senare utfärdas av genomförande organet (statligt organ) och träder i kraft från och med det datum då förmånstagaren (även kallad behörig enhet) påbörjar den kommersiella tillverkningen.

| (217) | Stimulanssystemet består av flera delsystem, av vilka följande två beviljade förmåner till två exporterande tillverkare som kontrollerades under undersökningsperioden: |
| --- | --- |

(217)

| — | Electricity Duty Exemption (systemet med befrielse från skatt på elektricitet) (EDE i tabeller). |
| --- | --- |

—

Electricity Duty Exemption (systemet med befrielse från skatt på elektricitet) (EDE i tabeller).

| — | Industrial Promotion Subsidy (systemet med subventioner för främjande av industrin) (IPS i tabeller). |
| --- | --- |

—

Industrial Promotion Subsidy (systemet med subventioner för främjande av industrin) (IPS i tabeller).

| (218) | Systemet med befrielse från skatt på elektricitet beviljas till nya stödberättigade enheter som inrättats i specifika områden under en period som anges i behörighetsintygen. I detta fall är de två berörda exporterande tillverkarna befriade från betalning av skatt på elektricitet i nio respektive sju år. I andra delar av delstaten beviljas dessutom företag som är exportorienterade till 100 % samt företag inom informationsteknik och bioteknik befrielse från skatt på elektricitet under tio år. |
| --- | --- |

(218)

Systemet med befrielse från skatt på elektricitet beviljas till nya stödberättigade enheter som inrättats i specifika områden under en period som anges i behörighetsintygen. I detta fall är de två berörda exporterande tillverkarna befriade från betalning av skatt på elektricitet i nio respektive sju år. I andra delar av delstaten beviljas dessutom företag som är exportorienterade till 100 % samt företag inom informationsteknik och bioteknik befrielse från skatt på elektricitet under tio år.

| (219) | Under undersökningen fann man att en av de exporterande tillverkarna i Maharashtra drog nytta av delsystemet med befrielse från skatt på elektricitet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(219)

Under undersökningen fann man att en av de exporterande tillverkarna i Maharashtra drog nytta av delsystemet med befrielse från skatt på elektricitet under undersökningsperioden.

| (220) | Systemet med subventioner för främjande av industrin ger förmånstagaren rätt till en subvention som motsvarar en andel på 75–100 % av summan av stödberättigande investeringar minus summan av förmåner från andra delsystem inom stimulanssystemet, t.ex. systemet med befrielse från skatt på elektricitet. Förmånen tilldelas över en tidsperiod som anges i behörighetsintyget och får inte överstiga summan av den moms som betalats till delstaten Maharashtra under samma period. De tillgängliga investeringarna är investeringskostnader till byggnader, anläggningar och maskiner. |
| --- | --- |

(220)

Systemet med subventioner för främjande av industrin ger förmånstagaren rätt till en subvention som motsvarar en andel på 75–100 % av summan av stödberättigande investeringar minus summan av förmåner från andra delsystem inom stimulanssystemet, t.ex. systemet med befrielse från skatt på elektricitet. Förmånen tilldelas över en tidsperiod som anges i behörighetsintyget och får inte överstiga summan av den moms som betalats till delstaten Maharashtra under samma period. De tillgängliga investeringarna är investeringskostnader till byggnader, anläggningar och maskiner.

| (221) | Under undersökningen fann man att två av de exporterande tillverkarna i Maharashtra drog nytta av delsystemet med subventionering för främjande av industrin. |
| --- | --- |

(221)

Under undersökningen fann man att två av de exporterande tillverkarna i Maharashtra drog nytta av delsystemet med subventionering för främjande av industrin.

| (222) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade två indiska exporterande tillverkare att det delsystem med subventioner för främjande av import som erbjöds av myndigheterna i Maharashtra inte gäller för framställning, tillverkning eller export av polyesterstapelfibrer, varken direkt eller indirekt, och att förmånen beror på storleken på de inhemska skatter som betalas. De menade också att syftet med systemet inte är att ge exporterande tillverkare förmåner, utan att kompensera för de kostnader som uppstår på grund av att regionen är underutvecklad, och att systemet därför inte kan utjämnas. Dessutom påpekade de att systemet borde behandlas som en kapitalsubvention snarare än en återkommande subvention och att den totala förmån som tas emot borde spridas ut över den normala avskrivningsperioden för det subventionerade kapitalet. I detta avseende avslöjade undersökningen (se skäl 220) att bidraget betalas ut på årsbasis för de stödberättigande investeringarna, vilka utgörs av utgifter gällande byggnation, anläggningar och maskiner. Sådana investeringar har en direkt koppling till polyesterstapelfibrer. Det faktum att det årliga belopp som kan begäras begränsas av storleken på de inhemska skatter som betalas till myndigheterna i Maharashtra under samma period ändrar inte det faktum att den årliga förmånen från myndigheterna i Maharashtra utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som ger de exporterande tillverkare som ingår i undersökningen en förmån. Slutligen är det belopp som betalas på årsbasis inte en kapitalsubvention, även om investeringen i kapitalvaror ligger till grund för en sådan betalning. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(222)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade två indiska exporterande tillverkare att det delsystem med subventioner för främjande av import som erbjöds av myndigheterna i Maharashtra inte gäller för framställning, tillverkning eller export av polyesterstapelfibrer, varken direkt eller indirekt, och att förmånen beror på storleken på de inhemska skatter som betalas. De menade också att syftet med systemet inte är att ge exporterande tillverkare förmåner, utan att kompensera för de kostnader som uppstår på grund av att regionen är underutvecklad, och att systemet därför inte kan utjämnas. Dessutom påpekade de att systemet borde behandlas som en kapitalsubvention snarare än en återkommande subvention och att den totala förmån som tas emot borde spridas ut över den normala avskrivningsperioden för det subventionerade kapitalet. I detta avseende avslöjade undersökningen (se skäl 220) att bidraget betalas ut på årsbasis för de stödberättigande investeringarna, vilka utgörs av utgifter gällande byggnation, anläggningar och maskiner. Sådana investeringar har en direkt koppling till polyesterstapelfibrer. Det faktum att det årliga belopp som kan begäras begränsas av storleken på de inhemska skatter som betalas till myndigheterna i Maharashtra under samma period ändrar inte det faktum att den årliga förmånen från myndigheterna i Maharashtra utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som ger de exporterande tillverkare som ingår i undersökningen en förmån. Slutligen är det belopp som betalas på årsbasis inte en kapitalsubvention, även om investeringen i kapitalvaror ligger till grund för en sådan betalning. Detta påstående måste därför avvisas.

d)   Slutsatser om systemet med befrielse från skatt på elektricitet och systemet med subventioner för främjande av industrin

| (223) | Båda delsystemen utgör subventioner enligt artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljades en förmån. |
| --- | --- |

(223)

Båda delsystemen utgör subventioner enligt artikel 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna som innebär att de undersökta exportörerna beviljades en förmån.

| (224) | Dessa subventionsdelsystem är selektiva i den mening som avses i artikel 4.3 i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsade tillgången till detta system till ett begränsat antal företag inom en avgränsad geografisk region. |
| --- | --- |

(224)

Dessa subventionsdelsystem är selektiva i den mening som avses i artikel 4.3 i grundförordningen, eftersom den lagstiftning som den beviljande myndigheten omfattas av begränsade tillgången till detta system till ett begränsat antal företag inom en avgränsad geografisk region.

| (225) | Följaktligen anses denna subvention vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(225)

Följaktligen anses denna subvention vara utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (226) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren med avseende på den berörda produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades beloppet (täljaren) över den exporterande tillverkarens totala omsättning för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(226)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som konstaterats för mottagaren med avseende på den berörda produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades beloppet (täljaren) över den exporterande tillverkarens totala omsättning för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (227) | Den subventionsnivå som fastställdes avseende delsystemet med befrielse från skatt på elektricitet för det enda företag som nyttjade denna förmån uppgick till 0,31 %. |
| --- | --- |

(227)

Den subventionsnivå som fastställdes avseende delsystemet med befrielse från skatt på elektricitet för det enda företag som nyttjade denna förmån uppgick till 0,31 %.

| (228) | Den subventionsnivå som fastställts inom ramen för delsystemet med subventioner för främjande av industrin under undersökningsperioden för de berörda företagen uppgick till 1,03 % respektive 1,91 %. |
| --- | --- |

(228)

Den subventionsnivå som fastställts inom ramen för delsystemet med subventioner för främjande av industrin under undersökningsperioden för de berörda företagen uppgick till 1,03 % respektive 1,91 %.

3.2.9   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (229) | På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna för de kontrollerade exporterande tillverkarna, uttryckt som andel av värdet, till mellan 4,16 % och 7,65 % enligt följande tabell:

  Tabell 1


  Storleken på de utjämningsbara subventionerna – Indien















  (%) |
| --- | --- |
| System | FMS | FPS | DDS | AAS | DFIA | EPCGS | PSI/EDE | PSI/IPS | Totalt |
| Företag |
| Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd | 0,42 | 1,77 | — | — | — | — | 0,31 | 1,91 | 4,41 |
| Ganesha Ecosphere Ltd | — | 1,95 | 0,24 | 0,11 | 4,95 | 0,40 | — | — | 7,65 |
| Indo Rama Synthetics Ltd | 0,15 | 1,75 | — | 1,89 | — | 0,37 | — | 1,03 | 5,19 |
| Polyfibre Industries Pvt. Ltd | 0,19 | 1,85 | 2,12 | — | — | — | — | — | 4,16 |
| Reliance Industries Limited | 0,63 | 1,59 | — | 4,31 % | — | 0,46 | — | — | 6,99 |

(229)

På grundval av resultaten av undersökningen fastställdes storleken på de utjämningsbara subventionerna för de kontrollerade exporterande tillverkarna, uttryckt som andel av värdet, till mellan 4,16 % och 7,65 % enligt följande tabell:

Tabell 1

Storleken på de utjämningsbara subventionerna – Indien

(%)

System

FMS

FPS

DDS

AAS

DFIA

EPCGS

PSI/EDE

PSI/IPS

Totalt

Företag

Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd

0,42

1,77

—

—

—

—

0,31

1,91

4,41

Ganesha Ecosphere Ltd

—

1,95

0,24

0,11

4,95

0,40

—

—

7,65

Indo Rama Synthetics Ltd

0,15

1,75

—

1,89

—

0,37

—

1,03

5,19

Polyfibre Industries Pvt. Ltd

0,19

1,85

2,12

—

—

—

—

—

4,16

Reliance Industries Limited

0,63

1,59

—

4,31 %

—

0,46

—

—

6,99

3.3   VIETNAM

3.3.1   Allmänt

| (230) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från Vietnams myndigheter:






  A. | Förmånliga lån till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda banker och statliga uppmaningar och direktiv till privata banker samt räntestöd. |
| --- | --- | --- |

(230)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system, som påstods inbegripa beviljande av subventioner från Vietnams myndigheter:

A.

Förmånliga lån till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda banker och statliga uppmaningar och direktiv till privata banker samt räntestöd.

| B. | Tillhandahållande av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

B.

Tillhandahållande av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning.

| C. | Statligt tillhandahållande av mark mot för låg ersättning och andra markrelaterade förmåner. |
| --- | --- |

C.

Statligt tillhandahållande av mark mot för låg ersättning och andra markrelaterade förmåner.

| D. | Program för befrielse från eller nedsättning av direkta skatter. |
| --- | --- |

D.

Program för befrielse från eller nedsättning av direkta skatter.

| E. | Program för indirekt beskattning och importtullar. |
| --- | --- |

E.

Program för indirekt beskattning och importtullar.

| F. | Överavskrivning för fasta tillgångar. |
| --- | --- |

F.

Överavskrivning för fasta tillgångar.

| G. | Andra subventionsprogram, inbegripet statliga, regionala och lokala system. |
| --- | --- |

G.

Andra subventionsprogram, inbegripet statliga, regionala och lokala system.

| (231) | Kommissionen undersökte alla system som pekades ut i klagomålet. För varje system undersökte kommissionen i enlighet med artikel 3 i grundförordningen huruvida ett finansiellt bidrag från Vietnams myndigheter och en förmån som ges till de exporterande tillverkarna kunde konstateras. Undersökningen avslöjade i detta fall att alla förmåner som påträffats för de undersökta systemen understiger det tillämpliga tröskelvärdet i artikel 14.5 (4) i grundförordningen. Det är därför inte nödvändigt att dra några slutsatser om de enskilda systemens utjämningsbarhet. |
| --- | --- |

(231)

Kommissionen undersökte alla system som pekades ut i klagomålet. För varje system undersökte kommissionen i enlighet med artikel 3 i grundförordningen huruvida ett finansiellt bidrag från Vietnams myndigheter och en förmån som ges till de exporterande tillverkarna kunde konstateras. Undersökningen avslöjade i detta fall att alla förmåner som påträffats för de undersökta systemen understiger det tillämpliga tröskelvärdet i artikel 14.5 (4) i grundförordningen. Det är därför inte nödvändigt att dra några slutsatser om de enskilda systemens utjämningsbarhet.

| (232) | Av tydlighetsskäl anges dock nedan uppgifter om systemen och motsvarande subventionsnivåer för de enskilda företagen, utan hänsyn till om subventionerna anses vara utjämningsbara eller inte. Förmånen beräknades i enlighet med artikel 6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(232)

Av tydlighetsskäl anges dock nedan uppgifter om systemen och motsvarande subventionsnivåer för de enskilda företagen, utan hänsyn till om subventionerna anses vara utjämningsbara eller inte. Förmånen beräknades i enlighet med artikel 6 i grundförordningen.

3.3.2   Enskilda subventionssystem

Subventionssystem som inte användes av de vietnamesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden

| (233) | Undersökningen fann att följande system inte användes av de kontrollerade exporterande vietnamesiska tillverkarna:






  a) | Tillhandahållande av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

(233)

Undersökningen fann att följande system inte användes av de kontrollerade exporterande vietnamesiska tillverkarna:

a)

Tillhandahållande av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning.

| b) | Överavskrivning för fasta tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Överavskrivning för fasta tillgångar.

| c) | Andra subventionsprogram, inbegripet statliga, regionala och lokala system. |
| --- | --- |

c)

Andra subventionsprogram, inbegripet statliga, regionala och lokala system.

| (234) | Vad gäller det statliga tillhandahållandet av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning innehöll klagomålet i detta avseende ett påstående om att vietnamesiska tillverkare erhöll PTA/MEG, som kan användas som råmaterial för tillverkningen av polyesterstapelfibrer, till subventionerade priser. Undersökningen visade dock att ingen av de undersökta exporterande tillverkarna använde PTA/MEG som huvudsakligt råmaterial, utan att de alla använde återvunna PET-flaskor eller flingor från PET-flaskor i stället. |
| --- | --- |

(234)

Vad gäller det statliga tillhandahållandet av varor till industrin för polyesterstapelfibrer från statligt ägda företag mot för låg ersättning innehöll klagomålet i detta avseende ett påstående om att vietnamesiska tillverkare erhöll PTA/MEG, som kan användas som råmaterial för tillverkningen av polyesterstapelfibrer, till subventionerade priser. Undersökningen visade dock att ingen av de undersökta exporterande tillverkarna använde PTA/MEG som huvudsakligt råmaterial, utan att de alla använde återvunna PET-flaskor eller flingor från PET-flaskor i stället.

| (235) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att kommissionen tillhandahöll en partiell analys för endast ett av systemen, dvs. tillhandahållandet av PTA/MEG mot subventionerade priser. När det gäller detta program framhöll klaganden att det sätt som urvalet gjordes på och det faktum att större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam inte omfattades av undersökningen påverkade fastställandet av huruvida detta program innebar en subventionering. Klaganden tog även upp andra påstådda subventioneringsprogram i Vietnam för vilka upplysningar hade lämnats i klagomålet. |
| --- | --- |

(235)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att kommissionen tillhandahöll en partiell analys för endast ett av systemen, dvs. tillhandahållandet av PTA/MEG mot subventionerade priser. När det gäller detta program framhöll klaganden att det sätt som urvalet gjordes på och det faktum att större tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam inte omfattades av undersökningen påverkade fastställandet av huruvida detta program innebar en subventionering. Klaganden tog även upp andra påstådda subventioneringsprogram i Vietnam för vilka upplysningar hade lämnats i klagomålet.

| (236) | Som kommissionen har förklarat i skälen 32–34 och 42 var något stickprov inte nödvändigt för Vietnam, eftersom alla vietnamesiska exporterande tillverkare hade för avsikt att delta, och att de svar som togs emot av de tre samarbetande tillverkarna omfattade 99 % av importen från Vietnam. Därför är klagandens argument gällande stickprovet inte relevanta för undersökningens resultat. Det faktum att det finns andra stora tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam ifrågasätter inte heller i sig de samarbetande exporterande tillverkarnas representativitet. Kommissionen bekräftar att den inhämtade information och svar gällande alla påstådda subventioner som togs upp i klagomålet, även de som nämndes av klaganden i synpunkterna på meddelandet av uppgifter, men det slogs fast att dessa program inte användes av de exporterande tillverkarna. Kommissionen lämnade uppgifter om tillhandahållandet av PTA/MEG eftersom detta program framhölls i klagomålet som att det möjligen innebar en betydande utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(236)

Som kommissionen har förklarat i skälen 32–34 och 42 var något stickprov inte nödvändigt för Vietnam, eftersom alla vietnamesiska exporterande tillverkare hade för avsikt att delta, och att de svar som togs emot av de tre samarbetande tillverkarna omfattade 99 % av importen från Vietnam. Därför är klagandens argument gällande stickprovet inte relevanta för undersökningens resultat. Det faktum att det finns andra stora tillverkare av polyesterstapelfibrer i Vietnam ifrågasätter inte heller i sig de samarbetande exporterande tillverkarnas representativitet. Kommissionen bekräftar att den inhämtade information och svar gällande alla påstådda subventioner som togs upp i klagomålet, även de som nämndes av klaganden i synpunkterna på meddelandet av uppgifter, men det slogs fast att dessa program inte användes av de exporterande tillverkarna. Kommissionen lämnade uppgifter om tillhandahållandet av PTA/MEG eftersom detta program framhölls i klagomålet som att det möjligen innebar en betydande utjämningsbar subvention.

Subventionssystem som användes av de undersökta vietnamesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden.

| (237) | Under undersökningen slogs det fast att nedanstående system användes av de kontrollerade exporterande vietnamesiska tillverkarna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(237)

Under undersökningen slogs det fast att nedanstående system användes av de kontrollerade exporterande vietnamesiska tillverkarna under undersökningsperioden.

3.3.3   Förmånliga lån

3.3.3.1   Räntestöd efter investering från Vietnams utvecklingsbank

| (238) | Vietnams utvecklingsbank (Vietnam Development Bank) är en statligt ägd programbank som etablerades 2006 enligt beslut nr 108/2006/QD-TTg för att genomföra statliga program för utvecklingsinvesteringskredit och exportkredit. Under undersökningsperioden förvaltade Vietnams utvecklingsbank ett program för räntestöd för vissa lån från affärsbanker. Inom denna ram hade företag i Thai Binh-gruppen kontrakt med Vietnams programbank för lånestöd från Vietnams investerings- och utvecklingsbank (Bank for Investment and Development of Vietnam) och Vietcom Bank. |
| --- | --- |

(238)

Vietnams utvecklingsbank (Vietnam Development Bank) är en statligt ägd programbank som etablerades 2006 enligt beslut nr 108/2006/QD-TTg för att genomföra statliga program för utvecklingsinvesteringskredit och exportkredit. Under undersökningsperioden förvaltade Vietnams utvecklingsbank ett program för räntestöd för vissa lån från affärsbanker. Inom denna ram hade företag i Thai Binh-gruppen kontrakt med Vietnams programbank för lånestöd från Vietnams investerings- och utvecklingsbank (Bank for Investment and Development of Vietnam) och Vietcom Bank.

| (239) | Den rättsliga grunden för programmet är dekret nr 75/2011/ND-CP av den 30 augusti 2011, som ersätter dekret nr 151/2006/ND-CP, dekret nr 106/2008/ND-CP och dekret nr 106/2004 ND-CP. Om kontrakten har undertecknats innan tillämpningen av dekret nr 75/2011 gäller det tidigare dekretet. |
| --- | --- |

(239)

Den rättsliga grunden för programmet är dekret nr 75/2011/ND-CP av den 30 augusti 2011, som ersätter dekret nr 151/2006/ND-CP, dekret nr 106/2008/ND-CP och dekret nr 106/2004 ND-CP. Om kontrakten har undertecknats innan tillämpningen av dekret nr 75/2011 gäller det tidigare dekretet.

| (240) | Förmånen från detta program är lika med skillnaden mellan den räntesats som erbjuds av Vietnams utvecklingsbank och räntesatserna från affärsbanker som tillämpas på dessa två företags lån. Programmet tillämpas på lång- och medelfristiga lån från affärsbanker som används för att finansiera investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(240)

Förmånen från detta program är lika med skillnaden mellan den räntesats som erbjuds av Vietnams utvecklingsbank och räntesatserna från affärsbanker som tillämpas på dessa två företags lån. Programmet tillämpas på lång- och medelfristiga lån från affärsbanker som används för att finansiera investeringsprojekt.

| (241) | Förmånen för detta system ligger på mellan 0 % och 0,28 %. |
| --- | --- |

(241)

Förmånen för detta system ligger på mellan 0 % och 0,28 %.

3.3.3.2   Lån med låg ränta som beviljas av vissa statligt ägda affärsbanker

| (242) | Undersökningen visade att en betydande andel av Vietnams banksektor är statligt ägd: nästan 50 % av lånen i den vietnamesiska ekonomin under undersökningsperioden kom från de fem stora statligt ägda bankerna (5). Det finns begränsningar i fråga om utländskt ägande av banker som är etablerade i Vietnam (6). Affärsbanker uppmanas att erbjuda räntestöd till företag (7). Vietnams statsbank fastställer de högsta räntesatser som affärsbanker kan debitera för lån till vissa enheter (8). Upplysningar i akten visar att de statligt ägda affärsbankerna erbjuder lägre räntesatser än andra banker. |
| --- | --- |

(242)

Undersökningen visade att en betydande andel av Vietnams banksektor är statligt ägd: nästan 50 % av lånen i den vietnamesiska ekonomin under undersökningsperioden kom från de fem stora statligt ägda bankerna (5). Det finns begränsningar i fråga om utländskt ägande av banker som är etablerade i Vietnam (6). Affärsbanker uppmanas att erbjuda räntestöd till företag (7). Vietnams statsbank fastställer de högsta räntesatser som affärsbanker kan debitera för lån till vissa enheter (8). Upplysningar i akten visar att de statligt ägda affärsbankerna erbjuder lägre räntesatser än andra banker.

| (243) | Flera lagar i Vietnam gällande banksektorn och utlåning avser förmånliga lån. Exempelvis hänvisar 2001 års förordning 1627 till lån till kunder som omfattas av en förmånlig kreditpolicy (artiklarna 20 och 26), och lagen om kreditinstitut hänvisar till subventionerade krediter (artikel 27). |
| --- | --- |

(243)

Flera lagar i Vietnam gällande banksektorn och utlåning avser förmånliga lån. Exempelvis hänvisar 2001 års förordning 1627 till lån till kunder som omfattas av en förmånlig kreditpolicy (artiklarna 20 och 26), och lagen om kreditinstitut hänvisar till subventionerade krediter (artikel 27).

| (244) | Subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen anses den förmån som det lånande företaget får vara skillnaden mellan det belopp som det företaget betalar för det förmånliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån som det skulle kunna få på marknaden. |
| --- | --- |

(244)

Subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen anses den förmån som det lånande företaget får vara skillnaden mellan det belopp som det företaget betalar för det förmånliga lånet och det belopp som företaget skulle ha behövt betala för ett likvärdigt kommersiellt lån som det skulle kunna få på marknaden.

| (245) | De upplysningar som beskrivs i skälen 242 och 243 pekar på betydande snedvridningar i den vietnamesiska finanssektorn. Därför använde kommissionen ett externt riktvärde för beräkning av förmåner vid förmånliga lån. Enligt skäl 231 sker detta utan inverkan på utjämningsbarheten för den subvention som kommer av förmånlig utlåning. Eftersom subventionen understiger tröskelvärdet drog kommissionen inte heller några slutliga slutsatser om huruvida de berörda bankerna är offentliga organ eller huruvida bankernas kreditriskbedömning är tillräcklig. |
| --- | --- |

(245)

De upplysningar som beskrivs i skälen 242 och 243 pekar på betydande snedvridningar i den vietnamesiska finanssektorn. Därför använde kommissionen ett externt riktvärde för beräkning av förmåner vid förmånliga lån. Enligt skäl 231 sker detta utan inverkan på utjämningsbarheten för den subvention som kommer av förmånlig utlåning. Eftersom subventionen understiger tröskelvärdet drog kommissionen inte heller några slutliga slutsatser om huruvida de berörda bankerna är offentliga organ eller huruvida bankernas kreditriskbedömning är tillräcklig.

| (246) | Det externa riktvärdet skulle enbart omfatta lån i valutan VND eftersom det inte fanns några bevis för att lån i USD subventionerades. Av de samarbetsvilliga företagen var det bara Thai Binh-gruppen som fick lån i VND. Riktvärdet beräknades med hjälp av låneräntesatserna för 48 länder med låg medelinkomst (BNP) under den senast tillgängliga perioden (2012). Dessa länder valdes eftersom deras BNP liknar Vietnams BNP. Dessa uppgifter justerades sedan enligt inflationen under undersökningsperioden för att skapa verkliga räntesatser och ett medelvärde för de 48 länderna beräknades, för de länder där det fanns tillgängliga uppgifter. Världsbanken användes som källa till landets räntesatser och inflation. Medelvärdet för verklig räntesats för dessa länder med låg medelinkomst var 8,23 % under undersökningsperioden. Detta riktvärde jämfördes med de inflationsjusterade räntesatserna för alla lån i VND för de undersökta företagen. |
| --- | --- |

(246)

Det externa riktvärdet skulle enbart omfatta lån i valutan VND eftersom det inte fanns några bevis för att lån i USD subventionerades. Av de samarbetsvilliga företagen var det bara Thai Binh-gruppen som fick lån i VND. Riktvärdet beräknades med hjälp av låneräntesatserna för 48 länder med låg medelinkomst (BNP) under den senast tillgängliga perioden (2012). Dessa länder valdes eftersom deras BNP liknar Vietnams BNP. Dessa uppgifter justerades sedan enligt inflationen under undersökningsperioden för att skapa verkliga räntesatser och ett medelvärde för de 48 länderna beräknades, för de länder där det fanns tillgängliga uppgifter. Världsbanken användes som källa till landets räntesatser och inflation. Medelvärdet för verklig räntesats för dessa länder med låg medelinkomst var 8,23 % under undersökningsperioden. Detta riktvärde jämfördes med de inflationsjusterade räntesatserna för alla lån i VND för de undersökta företagen.

| (247) | Förmånen för detta program låg på mellan 0 % och 1,34 %. |
| --- | --- |

(247)

Förmånen för detta program låg på mellan 0 % och 1,34 %.

| (248) | Efter meddelandet av uppgifter bestred de vietnamesiska myndigheterna slutsatserna om snedvridningarna med avseende på Vietnams finansiella system och menade att kommissionen borde ha bedömt huruvida de statligt ägda affärsbankerna är offentliga organ och huruvida den kreditriskbedömning som utfördes av dessa är tillräcklig. De vietnamesiska myndigheterna anser att denna analys skulle ha påverkat slutsatsen om förekomsten av ett finansiellt bidrag och också användningen av ett externt riktmärke för att fastställa den förmån som beviljades av programmet. |
| --- | --- |

(248)

Efter meddelandet av uppgifter bestred de vietnamesiska myndigheterna slutsatserna om snedvridningarna med avseende på Vietnams finansiella system och menade att kommissionen borde ha bedömt huruvida de statligt ägda affärsbankerna är offentliga organ och huruvida den kreditriskbedömning som utfördes av dessa är tillräcklig. De vietnamesiska myndigheterna anser att denna analys skulle ha påverkat slutsatsen om förekomsten av ett finansiellt bidrag och också användningen av ett externt riktmärke för att fastställa den förmån som beviljades av programmet.

| (249) | Som anges i skälen 242–243 visar den information och de bevis som inhämtades under undersökningen på betydande snedvridningar i det vietnamesiska banksystemet. På grund av dessa snedvridningar måste ett externt riktmärke användas för att fastställa storleken på en eventuell förmån i enlighet med reglerna i grundförordningen. Eftersom förmånerna för de vietnamesiska exporterande tillverkarna underskrider tröskelvärdet anser kommissionen inte att man behöver undersöka huruvida bankerna är offentliga organ och/eller huruvida riskbedömningen är tillräcklig, enligt vad som klargörs i skälen 231–232. |
| --- | --- |

(249)

Som anges i skälen 242–243 visar den information och de bevis som inhämtades under undersökningen på betydande snedvridningar i det vietnamesiska banksystemet. På grund av dessa snedvridningar måste ett externt riktmärke användas för att fastställa storleken på en eventuell förmån i enlighet med reglerna i grundförordningen. Eftersom förmånerna för de vietnamesiska exporterande tillverkarna underskrider tröskelvärdet anser kommissionen inte att man behöver undersöka huruvida bankerna är offentliga organ och/eller huruvida riskbedömningen är tillräcklig, enligt vad som klargörs i skälen 231–232.

3.3.4   Tillhandahållande av markanvändningsrättigheter

| (250) | Bägge samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade tilldelats markanvändningsrättigheter i särskilda industrizoner. Medan Thai Binh-gruppen fick markanvändningsrättigheterna direkt från staten, hyrs marken till Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd (nedan kallat VNC) ut i andra hand genom ett företag som delvis ägs av staten. |
| --- | --- |

(250)

Bägge samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade tilldelats markanvändningsrättigheter i särskilda industrizoner. Medan Thai Binh-gruppen fick markanvändningsrättigheterna direkt från staten, hyrs marken till Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd (nedan kallat VNC) ut i andra hand genom ett företag som delvis ägs av staten.

| (251) | Thai Binh-gruppen har tre tomter i industrizonen. Under undersökningsperioden var gruppen helt befriad från betalning av hyra för två tomter. Grunderna för befrielsen är dekret nr 121/2010/ND-CP och dekret nr 142/2005/ND-CP. Gruppen betalade inte heller hyra för en tredje tomt, eftersom ett administrativt förfarande för begäran om befrielse pågår. De befriade hyresnivåerna ligger långt under de nivåer som betalas av gruppen för andra liknande tomter som ligger nära industrizonen och verkar ligga långt under de vanliga prisnivåerna för mark i regionen. |
| --- | --- |

(251)

Thai Binh-gruppen har tre tomter i industrizonen. Under undersökningsperioden var gruppen helt befriad från betalning av hyra för två tomter. Grunderna för befrielsen är dekret nr 121/2010/ND-CP och dekret nr 142/2005/ND-CP. Gruppen betalade inte heller hyra för en tredje tomt, eftersom ett administrativt förfarande för begäran om befrielse pågår. De befriade hyresnivåerna ligger långt under de nivåer som betalas av gruppen för andra liknande tomter som ligger nära industrizonen och verkar ligga långt under de vanliga prisnivåerna för mark i regionen.

| (252) | VNC fick inte fullständig befrielse för markanvändningsrättigheter, men det var uppenbart att de fick en förmån under undersökningsperioden. VNC hyr tre tomter i andra hand från ett företag som delvis ägs av staten. Fastän Vietnams myndigheter hävdade att detta är transaktioner mellan privata parter strider upplysningarna i akten mot detta påstående. I VNC:s investeringslicens anges hyran av tomten som en förmån. I licensen förpliktigar Quang Ninhs folkkommitté VNC att hyra marken från detta företag. Enligt det ursprungliga kontraktet mellan det företag som delvis ägs av staten som hyr ut tomten till VNC och den lokala markmyndigheten är efterföljande överföring av marken endast möjlig på vissa villkor som fastställs av den lokala markmyndigheten. Detta visar att staten är inblandad i överföringen av marken mellan de två parterna. |
| --- | --- |

(252)

VNC fick inte fullständig befrielse för markanvändningsrättigheter, men det var uppenbart att de fick en förmån under undersökningsperioden. VNC hyr tre tomter i andra hand från ett företag som delvis ägs av staten. Fastän Vietnams myndigheter hävdade att detta är transaktioner mellan privata parter strider upplysningarna i akten mot detta påstående. I VNC:s investeringslicens anges hyran av tomten som en förmån. I licensen förpliktigar Quang Ninhs folkkommitté VNC att hyra marken från detta företag. Enligt det ursprungliga kontraktet mellan det företag som delvis ägs av staten som hyr ut tomten till VNC och den lokala markmyndigheten är efterföljande överföring av marken endast möjlig på vissa villkor som fastställs av den lokala markmyndigheten. Detta visar att staten är inblandad i överföringen av marken mellan de två parterna.

| (253) | Kommissionen jämförde de låga markpriserna med anknytning till överföringar i industrizonerna med ett riktpris för liknande mark för att bedöma förmånen. Resultaten tydde på att marknaden för mark i Vietnam tycks regleras och snedvridas genom statens inblandning, eftersom det förekommer befrielse eller förmånlig ersättning för markanvändningsrättigheterna i vissa industrizoner och gynnade affärssektorer. I just detta fall upptäckte kommissionen en överföring av markanvändningsrättigheter som var tillräckligt tillförlitlig, eftersom den berörda marken inte ligger i någon gynnad zon och eftersom det berörda företaget varken är aktivt i en sektor som har med polyesterstapelfibrer att göra eller uppmuntras enligt någon regeringsstrategi. Priserna inom ramen för överföringen används som ett riktvärde för bedömningen av förmånen, utan att detta påverkar eventuella slutsatser gällande den övergripande marknadssituationen för mark i Vietnam. |
| --- | --- |

(253)

Kommissionen jämförde de låga markpriserna med anknytning till överföringar i industrizonerna med ett riktpris för liknande mark för att bedöma förmånen. Resultaten tydde på att marknaden för mark i Vietnam tycks regleras och snedvridas genom statens inblandning, eftersom det förekommer befrielse eller förmånlig ersättning för markanvändningsrättigheterna i vissa industrizoner och gynnade affärssektorer. I just detta fall upptäckte kommissionen en överföring av markanvändningsrättigheter som var tillräckligt tillförlitlig, eftersom den berörda marken inte ligger i någon gynnad zon och eftersom det berörda företaget varken är aktivt i en sektor som har med polyesterstapelfibrer att göra eller uppmuntras enligt någon regeringsstrategi. Priserna inom ramen för överföringen används som ett riktvärde för bedömningen av förmånen, utan att detta påverkar eventuella slutsatser gällande den övergripande marknadssituationen för mark i Vietnam.

| (254) | Förmånen för detta system låg på mellan 0,17 % och 0,37 %. |
| --- | --- |

(254)

Förmånen för detta system låg på mellan 0,17 % och 0,37 %.

3.3.5   Program för befrielse från eller nedsättning av direkta skatter

| (255) | Båda de samarbetsvilliga exporterade tillverkarna drog nytta av flera direkta skattelättnader baserade på de befrielser som förtecknas i deras investeringslicenser. Den rättsliga grunden för dessa befrielser är dekret nr 164/2003/ND-CP, ersatt av dekret nr 124/2008/ND-CP och 122/2011/ND-CP, cirkulär 140/2012, dekret nr 164/2003/ND-CP, som ändrats och kompletterats genom dekret nr 152/204/ND-CP om tull- och momsbefrielse för import av maskiner. |
| --- | --- |

(255)

Båda de samarbetsvilliga exporterade tillverkarna drog nytta av flera direkta skattelättnader baserade på de befrielser som förtecknas i deras investeringslicenser. Den rättsliga grunden för dessa befrielser är dekret nr 164/2003/ND-CP, ersatt av dekret nr 124/2008/ND-CP och 122/2011/ND-CP, cirkulär 140/2012, dekret nr 164/2003/ND-CP, som ändrats och kompletterats genom dekret nr 152/204/ND-CP om tull- och momsbefrielse för import av maskiner.

| (256) | Enligt ovannämnda lagstiftning är direkta skattebefrielser och -nedsättningar bl.a. tillgängliga för företag i specifika industrizoner/-parker, företag som anställer ett stort antal anställda och företag som verkar inom vissa ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

(256)

Enligt ovannämnda lagstiftning är direkta skattebefrielser och -nedsättningar bl.a. tillgängliga för företag i specifika industrizoner/-parker, företag som anställer ett stort antal anställda och företag som verkar inom vissa ekonomiska sektorer.

| (257) | Subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Mottagarens förmån anses vara den sammanlagda skatt som ska betalas på inkomster som beskattas enligt normal skattesats, efter avdrag av det som betalades med den minskade förmånliga skattesatsen eller det helt befriade skattebeloppet. De belopp som betraktas som en subvention grundas på de senaste årliga skatteåterbäringarna. Subventionen tilldelades på basis av hela företaget och uttrycktes som andel av cif-omsättningen för unionsexport. |
| --- | --- |

(257)

Subventionsbeloppet beräknas utifrån den förmån som beviljats mottagarna under undersökningsperioden. Mottagarens förmån anses vara den sammanlagda skatt som ska betalas på inkomster som beskattas enligt normal skattesats, efter avdrag av det som betalades med den minskade förmånliga skattesatsen eller det helt befriade skattebeloppet. De belopp som betraktas som en subvention grundas på de senaste årliga skatteåterbäringarna. Subventionen tilldelades på basis av hela företaget och uttrycktes som andel av cif-omsättningen för unionsexport.

| (258) | Förmånen för detta system låg på mellan 0,11 % och 0,36 %. |
| --- | --- |

(258)

Förmånen för detta system låg på mellan 0,11 % och 0,36 %.

3.3.6   Importtullbefrielse för importerat råmaterial

| (259) | Båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades befrielse från betalning av tull på importerat råmaterial under undersökningsperioden. Den rättsliga grunden för denna befrielse är lagen om import- och exporttull nr 45/2005/QH11, som genomförs genom dekret nr 87/2010/ND-CP. Reglerna för inspektions- och övervakningssystemen och inspektions- och övervakningsförfarandena fastställs i cirkulär 194/2010TT. |
| --- | --- |

(259)

Båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades befrielse från betalning av tull på importerat råmaterial under undersökningsperioden. Den rättsliga grunden för denna befrielse är lagen om import- och exporttull nr 45/2005/QH11, som genomförs genom dekret nr 87/2010/ND-CP. Reglerna för inspektions- och övervakningssystemen och inspektions- och övervakningsförfarandena fastställs i cirkulär 194/2010TT.

| (260) | Vietnams myndigheter rapporterade i sitt svar på frågeformuläret att de har ett restitutions-/suspensionssystem. Enligt lagstiftningen tillämpas befrielsen på importerade råmaterial som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna. Tullavgifterna kan betalas tillbaka i förhållande till hur mycket importerat råmaterial som används i den exporterade slutprodukten. |
| --- | --- |

(260)

Vietnams myndigheter rapporterade i sitt svar på frågeformuläret att de har ett restitutions-/suspensionssystem. Enligt lagstiftningen tillämpas befrielsen på importerade råmaterial som förbrukas vid tillverkningen av de exporterade produkterna. Tullavgifterna kan betalas tillbaka i förhållande till hur mycket importerat råmaterial som används i den exporterade slutprodukten.

| (261) | Man fann att ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fick några ekonomiska förmåner genom detta system under undersökningsperioden. Fastän de befriades från betalning av importtull på råmaterial fann man ingen alltför stor avskrivning under undersökningsperioden. Bägge företagen hade en relativt liten inhemsk försäljning av den berörda produkten. Dessutom anskaffade de en betydande andel av det huvudsakliga råmaterialet inom landet, eftersom de volymer som de importerade för tillverkningen av den berörda exporterade produkten var otillräckliga. |
| --- | --- |

(261)

Man fann att ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fick några ekonomiska förmåner genom detta system under undersökningsperioden. Fastän de befriades från betalning av importtull på råmaterial fann man ingen alltför stor avskrivning under undersökningsperioden. Bägge företagen hade en relativt liten inhemsk försäljning av den berörda produkten. Dessutom anskaffade de en betydande andel av det huvudsakliga råmaterialet inom landet, eftersom de volymer som de importerade för tillverkningen av den berörda exporterade produkten var otillräckliga.

| (262) | Mot denna bakgrund ansågs det inte vara nödvändigt att dra någon slutsats om huruvida det rapporterade tullrestitutionssystemet överensstämmer med Världshandelsorganisationens regler och med artiklarna i bilagorna II och III i grundförordningen. |
| --- | --- |

(262)

Mot denna bakgrund ansågs det inte vara nödvändigt att dra någon slutsats om huruvida det rapporterade tullrestitutionssystemet överensstämmer med Världshandelsorganisationens regler och med artiklarna i bilagorna II och III i grundförordningen.

| (263) | Efter meddelandet av uppgifter höll de vietnamesiska myndigheterna med om kommissionens slutsatser om detta program. De vill emellertid också påpeka att det vietnamesiska restitutionssystemet är helt i linje med reglerna i bilagorna II och III till grundförordningen, trots avsaknaden av slutsatser om denna fråga. Kommissionen noterar de vietnamesiska myndigheternas ståndpunkt. Med tanke på att de förmåner som beviljas de vietnamesiska exporterande tillverkarna understiger tröskelvärdet framhåller kommissionen dock åter att det för syftet med denna undersökning inte är nödvändigt att undersöka huruvida restitutionssystemet uppfyller reglerna i bilagorna II och III till grundförordningen, vilket förklaras i skälen 231–232. |
| --- | --- |

(263)

Efter meddelandet av uppgifter höll de vietnamesiska myndigheterna med om kommissionens slutsatser om detta program. De vill emellertid också påpeka att det vietnamesiska restitutionssystemet är helt i linje med reglerna i bilagorna II och III till grundförordningen, trots avsaknaden av slutsatser om denna fråga. Kommissionen noterar de vietnamesiska myndigheternas ståndpunkt. Med tanke på att de förmåner som beviljas de vietnamesiska exporterande tillverkarna understiger tröskelvärdet framhåller kommissionen dock åter att det för syftet med denna undersökning inte är nödvändigt att undersöka huruvida restitutionssystemet uppfyller reglerna i bilagorna II och III till grundförordningen, vilket förklaras i skälen 231–232.

3.3.7   Importtullbefrielse för importerade maskiner

| (264) | Båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades befrielse från betalning av tull och moms för importerade maskiner under undersökningsperioden. Den rättsliga grunden för denna befrielse är lagen om import- och exporttull nr 45/2005/QH11, som genomförs genom dekret nr 87/2010/ND-CP. Reglerna för inspektions- och övervakningssystemen och inspektions- och övervakningsförfarandena fastställs i regeringsdekret nr 154/2005/N-CP, cirkulär 194/2010TT och cirkulär 117/2011. |
| --- | --- |

(264)

Båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beviljades befrielse från betalning av tull och moms för importerade maskiner under undersökningsperioden. Den rättsliga grunden för denna befrielse är lagen om import- och exporttull nr 45/2005/QH11, som genomförs genom dekret nr 87/2010/ND-CP. Reglerna för inspektions- och övervakningssystemen och inspektions- och övervakningsförfarandena fastställs i regeringsdekret nr 154/2005/N-CP, cirkulär 194/2010TT och cirkulär 117/2011.

| (265) | Företagen ombads rapportera om sin maskinimport under en 10-årsperiod. Det var tydligt att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fick förmåner till följd av detta system, men förmånerna var inte särskilt stora. Detta beror på att företagens import av maskiner inte var betydande jämfört med omsättningen för EU-försäljningen av polyesterstapelfibrer. Eventuella förmåner försvagades också av det faktum att maskinerna skrevs av över ett antal år (vanligtvis tio) och förmånen under undersökningsperioden minskade därmed i motsvarande grad. |
| --- | --- |

(265)

Företagen ombads rapportera om sin maskinimport under en 10-årsperiod. Det var tydligt att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fick förmåner till följd av detta system, men förmånerna var inte särskilt stora. Detta beror på att företagens import av maskiner inte var betydande jämfört med omsättningen för EU-försäljningen av polyesterstapelfibrer. Eventuella förmåner försvagades också av det faktum att maskinerna skrevs av över ett antal år (vanligtvis tio) och förmånen under undersökningsperioden minskade därmed i motsvarande grad.

| (266) | Förmånen för detta system låg på mellan 0,08 % och 0,1 %. |
| --- | --- |

(266)

Förmånen för detta system låg på mellan 0,08 % och 0,1 %.

3.3.8   Subventionernas storlek

| (267) | För de vietnamesiska exporterande tillverkarna varierar subventionernas storlek enligt bestämmelserna i den grundläggande antisubventionsförordningen, uttryckta som andel av värdet, mellan 0,6 % och 2,31 %. Subventionsmarginalen för hela landet är det vägda genomsnittet av de två marginalerna ovan, dvs. 1,25 %. Den subvention som beskrivs ovan tilldelades på basis av hela företaget och uttrycktes som andel av cif-omsättningen för unionsexport. |
| --- | --- |

(267)

För de vietnamesiska exporterande tillverkarna varierar subventionernas storlek enligt bestämmelserna i den grundläggande antisubventionsförordningen, uttryckta som andel av värdet, mellan 0,6 % och 2,31 %. Subventionsmarginalen för hela landet är det vägda genomsnittet av de två marginalerna ovan, dvs. 1,25 %. Den subvention som beskrivs ovan tilldelades på basis av hela företaget och uttrycktes som andel av cif-omsättningen för unionsexport.

| (268) | Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att det var oklart hur kommissionen beräknade intervallet för subventionsmarginalen och varför kommissionen inte hade använt sig av den högre av dessa marginaler, vilket skulle ha överskridit miniminivån. Som kommissionen har förklarat i föregående skäl varierar intervallet för de totala sammanlagda subventionerna för de samarbetande exporterande tillverkarna i Vietnam, uttryckt som andel av värdet, mellan 0,6 % som minst och 2,31 % som mest. Beräkningen av det viktade genomsnittet för dessa marginaler leder dock till ett landsspecifikt genomsnitt för subventionsmarginalen på 1,25 %, vilket underskrider tröskelvärdet. Detta är den metod som alltid används för att beräkna det landsspecifika genomsnittet för subventionsmarginalen i enlighet med de relevanta reglerna i grundförordningen. |
| --- | --- |

(268)

Efter meddelandet av uppgifter påpekade klaganden att det var oklart hur kommissionen beräknade intervallet för subventionsmarginalen och varför kommissionen inte hade använt sig av den högre av dessa marginaler, vilket skulle ha överskridit miniminivån. Som kommissionen har förklarat i föregående skäl varierar intervallet för de totala sammanlagda subventionerna för de samarbetande exporterande tillverkarna i Vietnam, uttryckt som andel av värdet, mellan 0,6 % som minst och 2,31 % som mest. Beräkningen av det viktade genomsnittet för dessa marginaler leder dock till ett landsspecifikt genomsnitt för subventionsmarginalen på 1,25 %, vilket underskrider tröskelvärdet. Detta är den metod som alltid används för att beräkna det landsspecifika genomsnittet för subventionsmarginalen i enlighet med de relevanta reglerna i grundförordningen.

3.3.9   Slutsatser om Vietnam

| (269) | Subventionsnivån för hela Vietnam var 1,25 %. Eftersom denna nivå är försumbar konstateras det i enlighet med artikel 14.3 i grundförordningen att undersökningen bör avslutas beträffande import från Vietnam. |
| --- | --- |

(269)

Subventionsnivån för hela Vietnam var 1,25 %. Eftersom denna nivå är försumbar konstateras det i enlighet med artikel 14.3 i grundförordningen att undersökningen bör avslutas beträffande import från Vietnam.

4.   SKADA

4.1   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN OCH UNIONSTILLVERKNINGEN

| (270) | Den likadana produkten tillverkades av 18 unionstillverkare under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(270)

Den likadana produkten tillverkades av 18 unionstillverkare under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (271) | Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 401 000 ton under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde mängden på grundval av all tillgänglig information beträffande unionsindustrin, t.ex. kontrollerad produktion för de samarbetsvilliga unionstillverkare som ingick i stickprovet samt uppgifter som tillhandahölls av klaganden. De fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för 54 % av den totala försäljningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10). |
| --- | --- |

(271)

Unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 401 000 ton under undersökningsperioden. Kommissionen fastställde mängden på grundval av all tillgänglig information beträffande unionsindustrin, t.ex. kontrollerad produktion för de samarbetsvilliga unionstillverkare som ingick i stickprovet samt uppgifter som tillhandahölls av klaganden. De fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för 54 % av den totala försäljningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10).

4.2   FÖRBRUKNING I UNIONEN

| (272) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som tillhandahölls av klaganden och import från tredjeländer baserat på uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(272)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden enligt de uppgifter som tillhandahölls av klaganden och import från tredjeländer baserat på uppgifter från Eurostat.

| (273) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (ton) | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 838 397 | 869 025 | 837 066 | 890 992 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 106 |
| Källa: Klagomålet, Eurostat. |

(273)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Förbrukning i unionen (ton)

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Total förbrukning i unionen

838 397

869 025

837 066

890 992

Index

100

104

100

106

Källa: Klagomålet, Eurostat.

| (274) | Förbrukningen i unionen nådde sin högsta nivå under 2011 p.g.a. höjningen av priset på bomull som en följd av problemen i samband med bomullsskörden under 2010. Efterfrågan på polyesterstapelfibrer, som en ersättningsvara för bomull, ökade till följd av detta men sjönk igen året efter. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 6 %. |
| --- | --- |

(274)

Förbrukningen i unionen nådde sin högsta nivå under 2011 p.g.a. höjningen av priset på bomull som en följd av problemen i samband med bomullsskörden under 2010. Efterfrågan på polyesterstapelfibrer, som en ersättningsvara för bomull, ökade till följd av detta men sjönk igen året efter. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen i unionen med 6 %.

4.3   IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (275) | Kommissionen undersökte om importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 8.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen undersökte om importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 8.3 i grundförordningen.

| (276) | Den subventionsmarginal som fastställdes beträffande import från Folkrepubliken Kina och Vietnam var lägre än det tröskelvärde som fastställs i artikel 8.3 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(276)

Den subventionsmarginal som fastställdes beträffande import från Folkrepubliken Kina och Vietnam var lägre än det tröskelvärde som fastställs i artikel 8.3 a i grundförordningen.

| (277) | Därför är inte villkoren för en sammantagen bedömning uppfyllda, och orsaksanalysen är därmed begränsad i fråga om verkningarna av importen från Indien. |
| --- | --- |

(277)

Därför är inte villkoren för en sammantagen bedömning uppfyllda, och orsaksanalysen är därmed begränsad i fråga om verkningarna av importen från Indien.

4.3.2   Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (278) | Kommissionen fastställde importvolymen med uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel fastställdes på basis av importvolymen från Indien som en del av den sammanlagda förbrukningen i unionen (den senare fastställs av all unionsförsäljning av unionstillverkare plus all import av polyesterstapelfibrer till unionen). |
| --- | --- |

(278)

Kommissionen fastställde importvolymen med uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel fastställdes på basis av importvolymen från Indien som en del av den sammanlagda förbrukningen i unionen (den senare fastställs av all unionsförsäljning av unionstillverkare plus all import av polyesterstapelfibrer till unionen).

| (279) | Importen till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

  Tabell 3


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien (ton) | 51 258 | 59 161 | 63 191 | 60 852 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 119 |
| Marknadsandel | 6,1 % | 6,8 % | 7,5 % | 6,8 % |
| Index | 100 | 111 | 123 | 112 |
| Källa: Eurostat. |

(279)

Importen till unionen från Indien utvecklades enligt följande:

Tabell 3

Importvolym (ton) och marknadsandel

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Importvolym från Indien (ton)

51 258

59 161

63 191

60 852

Index

100

115

123

119

Marknadsandel

6,1 %

6,8 %

7,5 %

6,8 %

Index

100

111

123

112

Källa: Eurostat.

| (280) | Sammantaget var importen från Indien ganska stabil och stod för en unionsmarknadsandel på mellan 6 % och 7,5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(280)

Sammantaget var importen från Indien ganska stabil och stod för en unionsmarknadsandel på mellan 6 % och 7,5 % under skadeundersökningsperioden.

4.3.3   Priser på importen från Indien och prisunderskridande

| (281) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av Eurostats statistik och kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga exportörer. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av kontrollerade uppgifter som tillhandahållits av samarbetsvilliga exportörer och samarbetsvilliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(281)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av Eurostats statistik och kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga exportörer. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av kontrollerade uppgifter som tillhandahållits av samarbetsvilliga exportörer och samarbetsvilliga unionstillverkare.

| (282) | Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (euro/ton) | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 1 025 | 1 368 | 1 239 | 1 212 |
| Index | 100 | 134 | 121 | 118 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga exportörer. |

(282)

Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Importpriser (euro/ton)

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Indien

1 025

1 368

1 239

1 212

Index

100

134

121

118

Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga exportörer.

| (283) | En prisökning för polyesterstapelfibrer iakttogs 2011, vilket är det år då den tidigare nämnda bomullskrisen inträffade. Priserna sjönk under efterföljande år men var fortsatt högre än 2010. Under undersökningsperioden var priset 18 % högre än priset för polyesterstapelfibrer under 2010. |
| --- | --- |

(283)

En prisökning för polyesterstapelfibrer iakttogs 2011, vilket är det år då den tidigare nämnda bomullskrisen inträffade. Priserna sjönk under efterföljande år men var fortsatt högre än 2010. Under undersökningsperioden var priset 18 % högre än priset för polyesterstapelfibrer under 2010.

| (284) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittet för importpriserna per produkttyp för import från de samarbetsvilliga indiska tillverkare som ingick i stickprovet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för importtull och kostnader efter import och de vägda genomsnittliga försäljningspriser som debiteras icke-närstående kunder på unionsmarknaden för samma produkttyper för de unionstillverkare som ingick i stickprovet, justerat till nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittet för importpriserna per produkttyp för import från de samarbetsvilliga indiska tillverkare som ingick i stickprovet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för importtull och kostnader efter import och de vägda genomsnittliga försäljningspriser som debiteras icke-närstående kunder på unionsmarknaden för samma produkttyper för de unionstillverkare som ingick i stickprovet, justerat till nivån fritt fabrik.

| (285) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som andel av unionsindustrins omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 4,1 % och 43,7 % för importen från Indien till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(285)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som andel av unionsindustrins omsättning under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 4,1 % och 43,7 % för importen från Indien till unionsmarknaden.

4.4   UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (286) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(286)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (287) | Som nämndes i skäl 10 användes ett stickprovsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(287)

Som nämndes i skäl 10 användes ett stickprovsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (288) | För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagomålet, ytterligare upplysningar som tillhandahållits av klaganden under förfarandets gång och Eurostat. Dessa uppgifter gällde alla unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av vederbörligen kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Båda uppgiftsuppsättningarna var representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(288)

För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagomålet, ytterligare upplysningar som tillhandahållits av klaganden under förfarandets gång och Eurostat. Dessa uppgifter gällde alla unionstillverkare. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av vederbörligen kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Båda uppgiftsuppsättningarna var representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (289) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet. |
| --- | --- |

(289)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet.

| (290) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(290)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (291) | Den totala tillverkningen och produktionskapaciteten och det totala kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 362 195 | 355 240 | 361 159 | 401 119 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 111 |
| Produktionskapacitet (ton) | 492 059 | 451 310 | 468 115 | 466 744 |
| Index | 100 | 92 | 95 | 95 |
| Kapacitetsutnyttjande | 73,6 % | 78,7 % | 77,2 % | 85,9 % |
| Index | 100 | 107 | 105 | 117 |
| Källa: Klaganden (CIRFS). |

(291)

Den totala tillverkningen och produktionskapaciteten och det totala kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Produktionsvolym (ton)

362 195

355 240

361 159

401 119

Index

100

98

100

111

Produktionskapacitet (ton)

492 059

451 310

468 115

466 744

Index

100

92

95

95

Kapacitetsutnyttjande

73,6 %

78,7 %

77,2 %

85,9 %

Index

100

107

105

117

Källa: Klaganden (CIRFS).

| (292) | Produktionsvolymen ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde enbart under undersökningsperioden (som omfattar de 12 senaste månaderna av skadeundersökningsperioden). Under den del av skadeundersökningsperioden som föregår undersökningsperioden (dvs. 2011 och 2012) sjönk eller stagnerade unionsindustrins produktionsvolym. |
| --- | --- |

(292)

Produktionsvolymen ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde enbart under undersökningsperioden (som omfattar de 12 senaste månaderna av skadeundersökningsperioden). Under den del av skadeundersökningsperioden som föregår undersökningsperioden (dvs. 2011 och 2012) sjönk eller stagnerade unionsindustrins produktionsvolym.

| (293) | Tvärtom gick produktionskapaciteten ned, med en minskning på 5 % under undersökningsperioden. Tillsammans med den uppåtgående trenden för produktionsvolym (se skäl 292) ökade kapacitetsutnyttjandet med 17 %. Observera att kapacitetsutnyttjandet under 2010, vilket används som en grund för trendanalysen, var lågt för en kapitalintensiv industri som industrin för polyesterstapelfibrer och under undersökningsperioden var kapacitetsutnyttjandet 85,9 %. |
| --- | --- |

(293)

Tvärtom gick produktionskapaciteten ned, med en minskning på 5 % under undersökningsperioden. Tillsammans med den uppåtgående trenden för produktionsvolym (se skäl 292) ökade kapacitetsutnyttjandet med 17 %. Observera att kapacitetsutnyttjandet under 2010, vilket används som en grund för trendanalysen, var lågt för en kapitalintensiv industri som industrin för polyesterstapelfibrer och under undersökningsperioden var kapacitetsutnyttjandet 85,9 %.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (294) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 379 840 | 366 341 | 344 134 | 358 130 |
| Index | 100 | 96 | 91 | 94 |
| Marknadsandel | 45,3 % | 42,2 % | 41,1 % | 40,2 % |
| Index | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Källa: Eurostat, klaganden (CIRFS). |

(294)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

379 840

366 341

344 134

358 130

Index

100

96

91

94

Marknadsandel

45,3 %

42,2 %

41,1 %

40,2 %

Index

100

93

91

89

Källa: Eurostat, klaganden (CIRFS).

| (295) | Försäljningsvolymen på unionsmarknaden minskade under 2011 och 2012, men upplevde en liten återhämtning under undersökningsperioden. En sammantagen minskning på 6 % iakttogs dock i förhållande till försäljningsvolymerna under 2010. |
| --- | --- |

(295)

Försäljningsvolymen på unionsmarknaden minskade under 2011 och 2012, men upplevde en liten återhämtning under undersökningsperioden. En sammantagen minskning på 6 % iakttogs dock i förhållande till försäljningsvolymerna under 2010.

| (296) | Unionsindustrins marknadsandel minskade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden. Den största minskningen av marknadsandelar skedde 2011, men den nedåtgående trenden fortsatte under 2012 och undersökningsperioden och ledde till en sammantagen förlust av marknadsandelar under skadeundersökningsperioden på 11 %. |
| --- | --- |

(296)

Unionsindustrins marknadsandel minskade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden. Den största minskningen av marknadsandelar skedde 2011, men den nedåtgående trenden fortsatte under 2012 och undersökningsperioden och ledde till en sammantagen förlust av marknadsandelar under skadeundersökningsperioden på 11 %.

4.4.2.3   Tillväxt

| (297) | Trots den måttliga förbrukningstillväxten i unionen under skadeundersökningsperioden (plus 6 %) och ökningen i fråga om produktionsvolym för unionstillverkarna (plus 11 %) minskade unionstillverkarnas försäljning med 6 %. |
| --- | --- |

(297)

Trots den måttliga förbrukningstillväxten i unionen under skadeundersökningsperioden (plus 6 %) och ökningen i fråga om produktionsvolym för unionstillverkarna (plus 11 %) minskade unionstillverkarnas försäljning med 6 %.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (298) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 1 914 | 1 935 | 2 000 | 2 036 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 106 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 189,3 | 183,6 | 180,6 | 197,0 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 104 |
| Källa: Klaganden (CIRFS). |

(298)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Antal anställda

1 914

1 935

2 000

2 036

Index

100

101

105

106

Produktivitet (ton/anställd)

189,3

183,6

180,6

197,0

Index

100

97

95

104

Källa: Klaganden (CIRFS).

| (299) | Antalet anställda ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en ökning på 6 %, tillsammans med den ökning av produktionen som tas upp i skäl 292. |
| --- | --- |

(299)

Antalet anställda ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en ökning på 6 %, tillsammans med den ökning av produktionen som tas upp i skäl 292.

| (300) | Produktiviteten minskade under 2011 och 2012 eftersom antalet anställda ökade medan produktionsvolymen stagnerade under de åren. Sammantaget skedde en ökning på 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(300)

Produktiviteten minskade under 2011 och 2012 eftersom antalet anställda ökade medan produktionsvolymen stagnerade under de åren. Sammantaget skedde en ökning på 4 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (301) | De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 1 283 | 1 608 | 1 509 | 1 489 |
| Index | 100 | 125 | 118 | 116 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 1 453 | 1 666 | 1 629 | 1 542 |
| Index | 100 | 115 | 112 | 106 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |

(301)

De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

1 283

1 608

1 509

1 489

Index

100

125

118

116

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

1 453

1 666

1 629

1 542

Index

100

115

112

106

Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (302) | Den största ökningen i försäljningspriser i unionen iakttogs 2011, när polyesterstapelfibrer såldes för 25 % mer än det genomsnittliga försäljningspriset för 2010. Detta berodde på bomullskrisen under 2011, när efterfrågan på polyesterstapelfibrer steg som en ersättningsvara för bomull, som det rådde brist på p.g.a. 2010 års dåliga skörd. Unionens försäljningspriser ökade generellt med 16 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(302)

Den största ökningen i försäljningspriser i unionen iakttogs 2011, när polyesterstapelfibrer såldes för 25 % mer än det genomsnittliga försäljningspriset för 2010. Detta berodde på bomullskrisen under 2011, när efterfrågan på polyesterstapelfibrer steg som en ersättningsvara för bomull, som det rådde brist på p.g.a. 2010 års dåliga skörd. Unionens försäljningspriser ökade generellt med 16 % under skadeundersökningsperioden.

| (303) | Produktionskostnaden per enhet ökade också under skadeundersökningsperioden med en höjdpunkt på 15 % år 2011 till följd av de ökade bensinpriserna under det året, vilket är en stor kostnadsdrivare. Den sammanlagda ökningen av produktionskostnaden per enhet var 6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(303)

Produktionskostnaden per enhet ökade också under skadeundersökningsperioden med en höjdpunkt på 15 % år 2011 till följd av de ökade bensinpriserna under det året, vilket är en stor kostnadsdrivare. Den sammanlagda ökningen av produktionskostnaden per enhet var 6 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.2   Lönekostnader

| (304) | De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga lönekostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga lönekostnader per anställd | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga lönekostnader per anställd (euro) | 31 561 | 31 080 | 31 661 | 32 356 |
| Index | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |

(304)

De utvalda unionstillverkarnas genomsnittliga lönekostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Genomsnittliga lönekostnader per anställd

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Genomsnittliga lönekostnader per anställd (euro)

31 561

31 080

31 661

32 356

Index

100

98

100

103

Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (305) | De genomsnittliga lönekostnaderna per anställd sjönk först under 2011 och ökade sedan långsamt under åren efter. Under skadeundersökningsperioden ökade kostnaderna med 3 %. |
| --- | --- |

(305)

De genomsnittliga lönekostnaderna per anställd sjönk först under 2011 och ökade sedan långsamt under åren efter. Under skadeundersökningsperioden ökade kostnaderna med 3 %.

4.4.3.3   Lager

| (306) | De genomsnittliga lagernivåerna för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 15 731 | 16 400 | 15 731 | 19 108 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 121 |
| Utgående lager som andel av produktionen | 7,3 % | 7,8 % | 7,1 % | 8,8 % |
| Index | 100 | 107 | 97 | 120 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |

(306)

De genomsnittliga lagernivåerna för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lager

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Utgående lager (ton)

15 731

16 400

15 731

19 108

Index

100

104

96

121

Utgående lager som andel av produktionen

7,3 %

7,8 %

7,1 %

8,8 %

Index

100

107

97

120

Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (307) | Det utgående lagret ökade, med undantag för 2012, och resulterade i en total ökning på 21 % under undersökningsperioden. Detta motsvarar ökningen i produktionsvolym (en total ökning på 11 %), medan försäljningsvolymen sjönk under skadeundersökningsperioden (en total minskning på 6 %). Dessa trender återspeglades även i de utgående lagren som andel av produktionen. |
| --- | --- |

(307)

Det utgående lagret ökade, med undantag för 2012, och resulterade i en total ökning på 21 % under undersökningsperioden. Detta motsvarar ökningen i produktionsvolym (en total ökning på 11 %), medan försäljningsvolymen sjönk under skadeundersökningsperioden (en total minskning på 6 %). Dessa trender återspeglades även i de utgående lagren som andel av produktionen.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (308) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | – 5,4 % | 1,0 % | – 0,8 % | 0,3 % |
| Index | – 100 | 18 | – 14 | 5 |
| Kassaflöde (euro) | – 12 068 770 | 12 017 353 | 13 048 405 | 10 725 084 |
| Index | – 100 | 100 | 108 | 89 |
| Investeringar (euro) | 5 240 603 | 7 671 607 | 4 488 296 | 4 145 991 |
| Index | 100 | 146 | 86 | 79 |
| Räntabilitet | – 25,1 % | 5,5 % | – 4,5 % | 1,5 % |
| Index | – 100 | 22 | – 18 | 6 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |

(308)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2010

2011

2012

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

– 5,4 %

1,0 %

– 0,8 %

0,3 %

Index

– 100

18

– 14

5

Kassaflöde (euro)

– 12 068 770

12 017 353

13 048 405

10 725 084

Index

– 100

100

108

89

Investeringar (euro)

5 240 603

7 671 607

4 488 296

4 145 991

Index

100

146

86

79

Räntabilitet

– 25,1 %

5,5 %

– 4,5 %

1,5 %

Index

– 100

22

– 18

6

Källa: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (309) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de utvalda unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som andel av omsättningen av sådan försäljning. Lönsamhetsmarginalerna varierade under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten förbättrades generellt sett genom att gå från betydande förluster under 2010 till nollresultat under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(309)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de utvalda unionstillverkarna genom att uttrycka nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som andel av omsättningen av sådan försäljning. Lönsamhetsmarginalerna varierade under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten förbättrades generellt sett genom att gå från betydande förluster under 2010 till nollresultat under undersökningsperioden.

| (310) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Trenden för nettokassaflöden utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(310)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sina verksamheter. Trenden för nettokassaflöden utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden.

| (311) | Investeringarna nådde sin högsta nivå under 2011 med en ökning på 46 % jämfört med de investeringar som gjordes under 2010, men följde en nedåtgående trend under de efterföljande åren. Investeringarna minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(311)

Investeringarna nådde sin högsta nivå under 2011 med en ökning på 46 % jämfört med de investeringar som gjordes under 2010, men följde en nedåtgående trend under de efterföljande åren. Investeringarna minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden.

| (312) | Räntabiliteten är vinsten som andel av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(312)

Räntabiliteten är vinsten som andel av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden.

| (313) | Ingen av de unionstillverkare som ingick i stickprovet uppgav sig ha haft svårt att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(313)

Ingen av de unionstillverkare som ingick i stickprovet uppgav sig ha haft svårt att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.

4.4.4   Slutsats om skadan

| (314) | Importen från Indien förblev stabil (och stod för en unionsmarknadsandel på mellan 6 % och 7 % under skadeundersökningsperioden). Underskridandet var stort (upp till 43,7 %). |
| --- | --- |

(314)

Importen från Indien förblev stabil (och stod för en unionsmarknadsandel på mellan 6 % och 7 % under skadeundersökningsperioden). Underskridandet var stort (upp till 43,7 %).

| (315) | De flesta skadeindikatorer förbättrades. Unionstillverkarnas lönsamhet gick upp med nästan 6 procentenheter, men den genomsnittliga lönsamhetsmarginalen låg fortfarande på en otillfredsställande nollresultatsnivå på 0,3 % under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade från 74 % till 86 %. Detta berodde dock på en ökning av unionens produktionsvolym och en minskning av unionskapaciteten. De genomsnittliga försäljningspriserna i unionen nådde sin höjdpunkt under 2011, vilken orsakades av den betydande höjningen av bomulls- och bensinpriserna. Unionens genomsnittliga försäljningspriser ökade totalt sett med 16 % under skadeundersökningsperioden. Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt, och sysselsättningen ökade också under skadeundersökningsperioden. Tecken på återhämtning noterades därmed i en fortsatt skadlig situation. |
| --- | --- |

(315)

De flesta skadeindikatorer förbättrades. Unionstillverkarnas lönsamhet gick upp med nästan 6 procentenheter, men den genomsnittliga lönsamhetsmarginalen låg fortfarande på en otillfredsställande nollresultatsnivå på 0,3 % under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade från 74 % till 86 %. Detta berodde dock på en ökning av unionens produktionsvolym och en minskning av unionskapaciteten. De genomsnittliga försäljningspriserna i unionen nådde sin höjdpunkt under 2011, vilken orsakades av den betydande höjningen av bomulls- och bensinpriserna. Unionens genomsnittliga försäljningspriser ökade totalt sett med 16 % under skadeundersökningsperioden. Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt, och sysselsättningen ökade också under skadeundersökningsperioden. Tecken på återhämtning noterades därmed i en fortsatt skadlig situation.

| (316) | Följande skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: Unionstillverkarnas marknadsandel i unionen sjönk från 45,3 % till 40,2 % när försäljningsvolymen på unionsmarknaden gick ned med 6 %. Investeringsnivån sjönk totalt sett, med undantag för 2011. Kapaciteten sjönk med 5 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 293). |
| --- | --- |

(316)

Följande skadeindikatorer utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden: Unionstillverkarnas marknadsandel i unionen sjönk från 45,3 % till 40,2 % när försäljningsvolymen på unionsmarknaden gick ned med 6 %. Investeringsnivån sjönk totalt sett, med undantag för 2011. Kapaciteten sjönk med 5 % under skadeundersökningsperioden (se skäl 293).

| (317) | Sammantaget kan situationen för unionsindustrin beskrivas som skadlig, även om den tydligt har förbättras under de senaste åren. Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(317)

Sammantaget kan situationen för unionsindustrin beskrivas som skadlig, även om den tydligt har förbättras under de senaste åren. Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.4 i grundförordningen.

| (318) | Klaganden menade, som en synpunkt på meddelandet av uppgifter, att det faktum att den indiska andelen av unionsmarknaden är stabil skulle bero på väsentlig subventionering. Kommissionen upptäckte faktiskt utjämningsbara subventioner (se skäl 229), men något orsakssamband kunde inte fastställas mellan dem och den skadliga situationen inom unionsindustrin (se skälen 319–323). |
| --- | --- |

(318)

Klaganden menade, som en synpunkt på meddelandet av uppgifter, att det faktum att den indiska andelen av unionsmarknaden är stabil skulle bero på väsentlig subventionering. Kommissionen upptäckte faktiskt utjämningsbara subventioner (se skäl 229), men något orsakssamband kunde inte fastställas mellan dem och den skadliga situationen inom unionsindustrin (se skälen 319–323).

5.   ORSAKSSAMBAND

| (319) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från Indien inte tillskrevs den subventionerade importen. Dessa faktorer är import från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och förbrukning. |
| --- | --- |

(319)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Indien vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att eventuell skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från Indien inte tillskrevs den subventionerade importen. Dessa faktorer är import från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och förbrukning.

5.1   VERKNINGARNA AV DEN SUBVENTIONERADE IMPORTEN

| (320) | Med hänsyn till resultaten gällande subventionering som understiger tröskelvärdet för Kina och Vietnam (se skälen 76 och 231) uppfylls inte villkoren för en sammantagen bedömning. Orsaksanalysen rör därför enbart verkningarna av importen från Indien. |
| --- | --- |

(320)

Med hänsyn till resultaten gällande subventionering som understiger tröskelvärdet för Kina och Vietnam (se skälen 76 och 231) uppfylls inte villkoren för en sammantagen bedömning. Orsaksanalysen rör därför enbart verkningarna av importen från Indien.

| (321) | Under skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins marknadsandel från 45,3 % till 40,2 %, medan marknadsandelen för den indiska importen förblev ganska stabil på 6–7 %. Förbrukningen ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin kunde därmed inte dra nytta av denna tillväxt genom att öka sin marknadsandel, men detta kan rimligtvis inte tillskrivas den indiska marknadsandelen eftersom den var konstant. |
| --- | --- |

(321)

Under skadeundersökningsperioden sjönk unionsindustrins marknadsandel från 45,3 % till 40,2 %, medan marknadsandelen för den indiska importen förblev ganska stabil på 6–7 %. Förbrukningen ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin kunde därmed inte dra nytta av denna tillväxt genom att öka sin marknadsandel, men detta kan rimligtvis inte tillskrivas den indiska marknadsandelen eftersom den var konstant.

| (322) | De genomsnittliga Eurostatpriserna för polyesterstapelfibrer från Indien var lägre än de genomsnittliga priserna för polyesterstapelfibrer från de flesta andra länder, men det är viktigt att observera att det finns stora skillnader mellan kvaliteter och produkttyper. Hur som helst visade exakta jämförelser mellan varje typ på ett väsentligt underskridande beträffande importen från Indien. |
| --- | --- |

(322)

De genomsnittliga Eurostatpriserna för polyesterstapelfibrer från Indien var lägre än de genomsnittliga priserna för polyesterstapelfibrer från de flesta andra länder, men det är viktigt att observera att det finns stora skillnader mellan kvaliteter och produkttyper. Hur som helst visade exakta jämförelser mellan varje typ på ett väsentligt underskridande beträffande importen från Indien.

| (323) | Trots det väsentliga underskridandet kan inte slutsatsen dras att den indiska importen har orsakat skadan. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel (minus 5,1 procentenheter) kan inte tillskrivas utvecklingen av de indiska importvolymerna eftersom landets marknadsandel förblev relativt stabil (upp med endast 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden). Dessutom har de genomsnittliga priserna för importen från Indien ökat med 18 % under skadeundersökningsperioden. Priserna för den indiska importen verkar inte har lett till en prissänkning, eftersom unionsindustrins finansiella situation har förbättrats avsevärt under skadeundersökningsperioden, trots att den fortfarande var skadlig under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(323)

Trots det väsentliga underskridandet kan inte slutsatsen dras att den indiska importen har orsakat skadan. Minskningen av unionsindustrins marknadsandel (minus 5,1 procentenheter) kan inte tillskrivas utvecklingen av de indiska importvolymerna eftersom landets marknadsandel förblev relativt stabil (upp med endast 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden). Dessutom har de genomsnittliga priserna för importen från Indien ökat med 18 % under skadeundersökningsperioden. Priserna för den indiska importen verkar inte har lett till en prissänkning, eftersom unionsindustrins finansiella situation har förbättrats avsevärt under skadeundersökningsperioden, trots att den fortfarande var skadlig under undersökningsperioden.

5.2   INVERKAN AV ANDRA FAKTORER

5.2.1   Import från tredjeländer

| (324) | Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2010 | 2011 | 2012 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | Volym (ton) | 129 918 | 165 365 | 163 540 | 181 540 |
| | Index | 100 | 127 | 126 | 140 |
| | Marknadsandel | 15,5 % | 19,0 % | 19,5 % | 20,4 % |
| | Index | 100 | 123 | 126 | 131 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 116 | 1 367 | 1 361 | 1 300 |
| | Index | 100 | 123 | 122 | 116 |
| Taiwan | Volym (ton) | 121 656 | 108 645 | 100 072 | 92 423 |
| | Index | 100 | 89 | 82 | 76 |
| | Marknadsandel | 14,5 % | 12,5 % | 12,0 % | 10,4 % |
| | Index | 100 | 86 | 82 | 71 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 131 | 1 416 | 1 383 | 1 369 |
| | Index | 100 | 125 | 122 | 121 |
| Kina | Volym (ton) | 5 198 | 8 980 | 23 209 | 44 651 |
| | Index | 100 | 173 | 446 | 859 |
| | Marknadsandel | 0,6 % | 1,0 % | 2,8 % | 5,0 % |
| | Index | 100 | 167 | 447 | 808 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 065 | 1 279 | 1 265 | 1 209 |
| | Index | 100 | 120 | 119 | 113 |
| Turkiet | Volym (ton) | 32 921 | 29 969 | 34 303 | 36 908 |
| | Index | 100 | 91 | 104 | 112 |
| | Marknadsandel | 3,9 % | 3,4 % | 4,1 % | 4,1 % |
| | Index | 100 | 88 | 104 | 105 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 133 | 1 466 | 1 383 | 1 382 |
| | Index | 100 | 129 | 122 | 122 |
| Vietnam | Volym (ton) | 24 884 | 25 487 | 26 410 | 29 717 |
| | Index | 100 | 102 | 106 | 119 |
| | Marknadsandel | 3,0 % | 2,9 % | 3,2 % | 3,3 % |
| | Index | 100 | 99 | 106 | 112 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 978 | 1 182 | 1 175 | 1 096 |
| | Index | 100 | 121 | 120 | 112 |
| Indonesien | Volym (ton) | 25 902 | 30 285 | 24 032 | 24 699 |
| | Index | 100 | 117 | 93 | 95 |
| | Marknadsandel | 3,1 % | 3,5 % | 2,9 % | 2,8 % |
| | Index | 100 | 113 | 93 | 90 |
| | Genomsnittspris | 1 055 | 1 329 | 1 267 | 1 167 |
| | Index | 100 | 126 | 120 | 111 |
| Thailand | Volym (ton) | 17 548 | 23 510 | 17 103 | 18 952 |
| | Index | 100 | 134 | 97 | 108 |
| | Marknadsandel | 2,1 % | 2,7 % | 2,0 % | 2,1 % |
| | Index | 100 | 129 | 98 | 102 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 140 | 1 449 | 1 310 | 1 298 |
| | Index | 100 | 127 | 115 | 114 |
| Övrig import | Volym (ton) | 49 272 | 51 282 | 41 074 | 43 120 |
| | Index | 100 | 104 | 83 | 88 |
| | Marknadsandel | 5,9 % | 5,9 % | 4,9 % | 4,8 % |
| | Index | 100 | 100 | 83 | 82 |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 323 | 1 681 | 1 603 | 1 532 |
| | Index | 100 | 127 | 121 | 116 |
| Källa: Eurostat. |

(324)

Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Import från tredjeländer

Land

2010

2011

2012

Undersöknings-perioden

Sydkorea

Volym (ton)

129 918

165 365

163 540

181 540

Index

100

127

126

140

Marknadsandel

15,5 %

19,0 %

19,5 %

20,4 %

Index

100

123

126

131

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 116

1 367

1 361

1 300

Index

100

123

122

116

Taiwan

Volym (ton)

121 656

108 645

100 072

92 423

Index

100

89

82

76

Marknadsandel

14,5 %

12,5 %

12,0 %

10,4 %

Index

100

86

82

71

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 131

1 416

1 383

1 369

Index

100

125

122

121

Kina

Volym (ton)

5 198

8 980

23 209

44 651

Index

100

173

446

859

Marknadsandel

0,6 %

1,0 %

2,8 %

5,0 %

Index

100

167

447

808

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 065

1 279

1 265

1 209

Index

100

120

119

113

Turkiet

Volym (ton)

32 921

29 969

34 303

36 908

Index

100

91

104

112

Marknadsandel

3,9 %

3,4 %

4,1 %

4,1 %

Index

100

88

104

105

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 133

1 466

1 383

1 382

Index

100

129

122

122

Vietnam

Volym (ton)

24 884

25 487

26 410

29 717

Index

100

102

106

119

Marknadsandel

3,0 %

2,9 %

3,2 %

3,3 %

Index

100

99

106

112

Genomsnittligt pris (euro/ton)

978

1 182

1 175

1 096

Index

100

121

120

112

Indonesien

Volym (ton)

25 902

30 285

24 032

24 699

Index

100

117

93

95

Marknadsandel

3,1 %

3,5 %

2,9 %

2,8 %

Index

100

113

93

90

Genomsnittspris

1 055

1 329

1 267

1 167

Index

100

126

120

111

Thailand

Volym (ton)

17 548

23 510

17 103

18 952

Index

100

134

97

108

Marknadsandel

2,1 %

2,7 %

2,0 %

2,1 %

Index

100

129

98

102

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 140

1 449

1 310

1 298

Index

100

127

115

114

Övrig import

Volym (ton)

49 272

51 282

41 074

43 120

Index

100

104

83

88

Marknadsandel

5,9 %

5,9 %

4,9 %

4,8 %

Index

100

100

83

82

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 323

1 681

1 603

1 532

Index

100

127

121

116

Källa: Eurostat.

| (325) | Den största importandelen (181 540 ton, vilket utgör en marknadsandel på 20,4 %, under undersökningsperioden) står Sydkorea för, vars marknadsandel ökade med 4,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Taiwan är den näst största exportören till unionen. Fastän importen från Taiwan under skadeundersökningsperioden minskade (minus 4,1 procentenheter) var Taiwans marknadsandel fortfarande 10,4 % under undersökningsperioden. Den fjärde största på listan över exportörer (efter Indien, som är den tredje största) är Kina, vars marknadsandel ökade med 4,4 procentenheter till en nivå på 5 %. Importen från andra tredjeländer är mindre än importen från Indien, men stora mängder polyesterstapelfibrer importeras även från Turkiet, Vietnam, Indonesien och Thailand (alla fyra med relativt stabila marknadsandelar). Tillsammans står importen från Turkiet, Vietnam, Indonesien och Thailand för en marknadsandel på omkring 12 % (12,4 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(325)

Den största importandelen (181 540 ton, vilket utgör en marknadsandel på 20,4 %, under undersökningsperioden) står Sydkorea för, vars marknadsandel ökade med 4,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Taiwan är den näst största exportören till unionen. Fastän importen från Taiwan under skadeundersökningsperioden minskade (minus 4,1 procentenheter) var Taiwans marknadsandel fortfarande 10,4 % under undersökningsperioden. Den fjärde största på listan över exportörer (efter Indien, som är den tredje största) är Kina, vars marknadsandel ökade med 4,4 procentenheter till en nivå på 5 %. Importen från andra tredjeländer är mindre än importen från Indien, men stora mängder polyesterstapelfibrer importeras även från Turkiet, Vietnam, Indonesien och Thailand (alla fyra med relativt stabila marknadsandelar). Tillsammans står importen från Turkiet, Vietnam, Indonesien och Thailand för en marknadsandel på omkring 12 % (12,4 % under undersökningsperioden).

| (326) | Det är värt att notera den ökande importen från i synnerhet Sydkorea. Den sydkoreanska importen var under undersökningsperioden tre gånger större än den indiska importvolymen. Den ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden och landets marknadsandel ökade med 4,9 procentenheter till 20,4 %. Importen från Kina ökade också kraftigt med mer än 700 % i volym eller 4,4 procentenheter i marknadsandelar. Importen från Kina underskred också markant unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(326)

Det är värt att notera den ökande importen från i synnerhet Sydkorea. Den sydkoreanska importen var under undersökningsperioden tre gånger större än den indiska importvolymen. Den ökade med 40 % under skadeundersökningsperioden och landets marknadsandel ökade med 4,9 procentenheter till 20,4 %. Importen från Kina ökade också kraftigt med mer än 700 % i volym eller 4,4 procentenheter i marknadsandelar. Importen från Kina underskred också markant unionsindustrins priser.

| (327) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att om den skadliga situationen för unionsindustrin har varit ett resultat av import, så beror detta snarare på import från andra källor än Indien. |
| --- | --- |

(327)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att om den skadliga situationen för unionsindustrin har varit ett resultat av import, så beror detta snarare på import från andra källor än Indien.

| (328) | Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden på att kommissionen inte undersökte Kinas och Vietnams exportpriser närmare. Det erinras om att subventionsnivåer som understeg tröskelvärdet upptäcktes för både Kina och Vietnam. Kommissionen bedömde därför exportpriserna för dessa två länder i sin analys av orsakssambandet gällande verkningarna av andra faktorer, och gjorde inte någon samlad bedömning av importen från samtliga tre länder som berördes av förfarandet, eftersom det slogs fast att de subventioner som upptäcktes i Kina och Vietnam understeg tröskelvärdet, vilket förklaras i skälen 275–277. |
| --- | --- |

(328)

Efter meddelandet av uppgifter anmärkte klaganden på att kommissionen inte undersökte Kinas och Vietnams exportpriser närmare. Det erinras om att subventionsnivåer som understeg tröskelvärdet upptäcktes för både Kina och Vietnam. Kommissionen bedömde därför exportpriserna för dessa två länder i sin analys av orsakssambandet gällande verkningarna av andra faktorer, och gjorde inte någon samlad bedömning av importen från samtliga tre länder som berördes av förfarandet, eftersom det slogs fast att de subventioner som upptäcktes i Kina och Vietnam understeg tröskelvärdet, vilket förklaras i skälen 275–277.

| (329) | Klaganden lämnade synpunkter på det genomsnittliga priset på importen från Sydkorea liksom på den (knappa) ökningen av deras volym mellan 2011 och 2012. Med tanke på den totala ökningen av både den sydkoreanska importens volym och marknadsandel under skadeperioden och på att dess genomsnittliga priser är lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser står kommissionen fast vid att den sydkoreanska importen är en relevant annan faktor i analysen av orsakssambandet. |
| --- | --- |

(329)

Klaganden lämnade synpunkter på det genomsnittliga priset på importen från Sydkorea liksom på den (knappa) ökningen av deras volym mellan 2011 och 2012. Med tanke på den totala ökningen av både den sydkoreanska importens volym och marknadsandel under skadeperioden och på att dess genomsnittliga priser är lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser står kommissionen fast vid att den sydkoreanska importen är en relevant annan faktor i analysen av orsakssambandet.

| (330) | Klaganden hänvisade också till de genomsnittliga importpriserna för de tre länder som inledningsvis omfattades av detta förfarande och för Sydkorea och Taiwan för perioden mellan januari och juli 2014. Detta motsvarar dock inte skadeundersökningsperioden, som sträcker sig från 2010 fram till slutet på undersökningsperioden. Denna synpunkt avvisas därför. |
| --- | --- |

(330)

Klaganden hänvisade också till de genomsnittliga importpriserna för de tre länder som inledningsvis omfattades av detta förfarande och för Sydkorea och Taiwan för perioden mellan januari och juli 2014. Detta motsvarar dock inte skadeundersökningsperioden, som sträcker sig från 2010 fram till slutet på undersökningsperioden. Denna synpunkt avvisas därför.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

| (331) | Volymen och det genomsnittliga värdet på unionsindustrins export utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Unionstillverkarnas exportresultat | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (ton) | 31 158 | 32 204 | 41 279 | 36 149 |
| Index | 100 | 103 | 132 | 116 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 760 | 1 945 | 1 924 | 1 962 |
| Index | 100 | 111 | 109 | 112 |
| Källa:

  Volym: Klaganden (CIRFS).
  Värde: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet. |

(331)

Volymen och det genomsnittliga värdet på unionsindustrins export utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Unionstillverkarnas exportresultat

2010

2011

2012

Undersökningsperioden

Exportvolym (ton)

31 158

32 204

41 279

36 149

Index

100

103

132

116

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 760

1 945

1 924

1 962

Index

100

111

109

112

Källa:

Volym: Klaganden (CIRFS).

Värde: Kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.

| (332) | Unionsindustrin säljer främst specialprodukter utanför EU, vilket förklarar det högre genomsnittliga försäljningspriset på de marknaderna. |
| --- | --- |

(332)

Unionsindustrin säljer främst specialprodukter utanför EU, vilket förklarar det högre genomsnittliga försäljningspriset på de marknaderna.

| (333) | Exportvolymen för unionstillverkarna i stickprovet ökade med nästan 30 % under skadeundersökningsperioden, med en höjdpunkt under 2012. De genomsnittliga försäljningspriserna steg under 2011 och stannade sedan på en stabil nivå fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(333)

Exportvolymen för unionstillverkarna i stickprovet ökade med nästan 30 % under skadeundersökningsperioden, med en höjdpunkt under 2012. De genomsnittliga försäljningspriserna steg under 2011 och stannade sedan på en stabil nivå fram till undersökningsperioden.

| (334) | Trots det goda exportresultatet för unionstillverkarna i stickprovet var de absoluta exporterade volymerna relativt små jämfört med de försäljningsvolymer som såldes i unionen. Deras verkningar var därför inte tillräckliga för att kompensera för den svåra och skadliga situationen på unionens inhemska marknad. |
| --- | --- |

(334)

Trots det goda exportresultatet för unionstillverkarna i stickprovet var de absoluta exporterade volymerna relativt små jämfört med de försäljningsvolymer som såldes i unionen. Deras verkningar var därför inte tillräckliga för att kompensera för den svåra och skadliga situationen på unionens inhemska marknad.

5.2.3   Förbrukning

| (335) | Unionsmarknaden för polyesterstapelfibrer var 838 397 ton under 2010 och uppnådde 890 992 ton under undersökningsperioden. Detta innebär en marknadstillväxt på 6 % under skadeundersökningsperioden. Med andra ord förekom ingen minskning av efterfrågan som kunde ha bidragit till den skadliga situationen inom unionsindustrin. |
| --- | --- |

(335)

Unionsmarknaden för polyesterstapelfibrer var 838 397 ton under 2010 och uppnådde 890 992 ton under undersökningsperioden. Detta innebär en marknadstillväxt på 6 % under skadeundersökningsperioden. Med andra ord förekom ingen minskning av efterfrågan som kunde ha bidragit till den skadliga situationen inom unionsindustrin.

5.2.4   Ekonomisk kris

| (336) | En användarorganisation, handelskammaren i ett av de berörda länderna och en myndighet menade att skadan orsakades av den ekonomiska krisen. Detta argument håller inte eftersom unionsmarknaden för polyesterstapelfibrer ökade med 6 % och de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen också ökade med 16 %. |
| --- | --- |

(336)

En användarorganisation, handelskammaren i ett av de berörda länderna och en myndighet menade att skadan orsakades av den ekonomiska krisen. Detta argument håller inte eftersom unionsmarknaden för polyesterstapelfibrer ökade med 6 % och de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen också ökade med 16 %.

| (337) | Handelskammaren påpekade också att efterfrågan på specialpolyesterstapelfibrer sjönk p.g.a. den ekonomiska krisen, medan efterfrågan på polyesterstapelfibrer som handelsvara ökade. Det erinras om att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och att deras slutanvändning i princip är densamma. Alla produkttyper är visserligen inte utbytbara, men tidigare undersökningar och den nuvarande undersökningen visar att det åtminstone föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning för de olika produkttyperna. Därför avvisas detta argument. |
| --- | --- |

(337)

Handelskammaren påpekade också att efterfrågan på specialpolyesterstapelfibrer sjönk p.g.a. den ekonomiska krisen, medan efterfrågan på polyesterstapelfibrer som handelsvara ökade. Det erinras om att specialpolyesterstapelfibrer och polyesterstapelfibrer som handelsvara har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och att deras slutanvändning i princip är densamma. Alla produkttyper är visserligen inte utbytbara, men tidigare undersökningar och den nuvarande undersökningen visar att det åtminstone föreligger en delvis utbytbarhet och överlappande användning för de olika produkttyperna. Därför avvisas detta argument.

5.2.5   Högt kapacitetsutnyttjande

| (338) | En myndighet hävdade att skada, i form av förlust av marknadsandelar, inte kunde ha orsakats av subventionerad import med tanke på unionsindustrins höga kapacitetsutnyttjande. Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande gick faktiskt upp under skadeundersökningsperioden, men det kom aldrig ens nära gränserna för den tillgängliga kapaciteten. Vid sin högsta nivå, vilken nåddes under undersökningsperioden, var kapacitetsutnyttjandet 85,9 %. Detta lämnar tillräcklig marginal för att öka produktionen ytterligare. Eftersom unionstillverkarnas försäljningsvolym i unionen inte följde den uppåtgående förbrukningstrenden anses dock ändå förlusten av marknadsandelar vara en av indikatorerna för den skadliga situationen inom unionsindustrin. |
| --- | --- |

(338)

En myndighet hävdade att skada, i form av förlust av marknadsandelar, inte kunde ha orsakats av subventionerad import med tanke på unionsindustrins höga kapacitetsutnyttjande. Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande gick faktiskt upp under skadeundersökningsperioden, men det kom aldrig ens nära gränserna för den tillgängliga kapaciteten. Vid sin högsta nivå, vilken nåddes under undersökningsperioden, var kapacitetsutnyttjandet 85,9 %. Detta lämnar tillräcklig marginal för att öka produktionen ytterligare. Eftersom unionstillverkarnas försäljningsvolym i unionen inte följde den uppåtgående förbrukningstrenden anses dock ändå förlusten av marknadsandelar vara en av indikatorerna för den skadliga situationen inom unionsindustrin.

5.3   SLUTSATS OM ORSAKSSAMBANDET

| (339) | På grundval av ovanstående anser kommissionen att det inte är möjligt att fastställa ett orsakssamband mellan den skadliga situationen för unionsindustrin och den subventionerade importen från Indien. Denna slutsats baseras först och främst på den relativt låga och endast obetydligt ökande marknadsandelen för importen från Indien (från 6,1 % till 6,8 %) i jämförelse med den mycket större men ändå betydligt minskande marknadsandelen för unionsindustrin (från 45,3 % till 40,2 %). För det andra har importen från vissa andra länder (Sydkorea, Taiwan, Kina) varit mer omfattande och/eller ökat kraftigare, och detta måste därför, om importen har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, tillskrivas importen från de länderna snarare än importen från Indien (se skälen 325–327). |
| --- | --- |

(339)

På grundval av ovanstående anser kommissionen att det inte är möjligt att fastställa ett orsakssamband mellan den skadliga situationen för unionsindustrin och den subventionerade importen från Indien. Denna slutsats baseras först och främst på den relativt låga och endast obetydligt ökande marknadsandelen för importen från Indien (från 6,1 % till 6,8 %) i jämförelse med den mycket större men ändå betydligt minskande marknadsandelen för unionsindustrin (från 45,3 % till 40,2 %). För det andra har importen från vissa andra länder (Sydkorea, Taiwan, Kina) varit mer omfattande och/eller ökat kraftigare, och detta måste därför, om importen har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, tillskrivas importen från de länderna snarare än importen från Indien (se skälen 325–327).

| (340) | Det kunde därför inte fastställas något orsakssamband enligt artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen mellan den subventionerade importen från Indien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(340)

Det kunde därför inte fastställas något orsakssamband enligt artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen mellan den subventionerade importen från Indien och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

6.   SLUTSATS

| (341) | Förfarandet bör därför avslutas eftersom subventionen för Folkrepubliken Kina och Vietnam understeg tröskelvärdet och eftersom det inte förelåg något orsakssamband mellan skada och subvention i fråga om importen från Indien. |
| --- | --- |

(341)

Förfarandet bör därför avslutas eftersom subventionen för Folkrepubliken Kina och Vietnam understeg tröskelvärdet och eftersom det inte förelåg något orsakssamband mellan skada och subvention i fråga om importen från Indien.

| (342) | Den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(342)

Den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas antisubventionsförfarandet beträffande import av syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 och med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av en antisubventionsundersökning beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indien och Vietnam (EUT C 372, 19.12.2013, s. 31).

2

(3)  För tillämpning av artikel 14.5 anses ett land vara ett utvecklingsland om det förtecknas i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

(4)  Se fotnot 3.

4

(5)  Bank for Agriculture and Rural Development (Agribank), Vietnam Foreign Commercial Bank (Vietnams utrikeshandelsbank), Industrial and Commercial Bank (industri- och affärsbanken), Bank for Investment and Development of Vietnam (Vietnams investerings- och utvecklingsbank) och Mekong Housing Bank (Mekongs bostadsbank).

5

(6)  Artikel 4 i dekret 69/2007/ND-CP.

6

(7)  Artiklarna 2, 3 och 4a i premiärministerns beslut nr 443/QD-TTf av den 4 april 2009.

7

(8)  T.ex. cirkulär nr 1.0.2013/TT-NHNN, artikel 1.2 b, c och d.

8

---