# Eiropas Savienības L 366/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 366 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 20. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 366

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 20. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1367/2014 (2014. gada 15. decembris), ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1368/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1372/2013, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1369/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Garda (ACVN)] | 17 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1370/2014 (2014. gada 19. decembris), ar ko paredz pagaidu ārkārtas atbalstu piena ražotājiem Somijā | 18 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1371/2014 (2014. gada 19. decembris), ar kuru groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014, ar ko nosaka turpmākus pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumus konkrētu augļu un dārzeņu ražotājiem | 20 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1372/2014 (2014. gada 19. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 32 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1373/2014 (2014. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2014. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 | 34 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1374/2014 (2014. gada 28. novembris) par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām apdrošināšanas sabiedrībām (ECB/2014/50) | 36 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) | 77 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1376/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (ECB/2014/52) | 79 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2014/110/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko groza Direktīvu 2004/33/EK attiecībā uz kritērijiem pagaidu aizliegumam nodot homologās asinis (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/111/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Direktīvu 2009/15/EK (
  1
  ) | 83 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/938/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija uzņēmuma Scandinavian Airlines labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas nesenajiem uzliesmojumiem Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9741)

   (
  1
  ) | 104 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1367/2014 (2014. gada 15. decembris), ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1368/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1372/2013, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (
  1
  )

1

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1369/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Garda (ACVN)]

17

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1370/2014 (2014. gada 19. decembris), ar ko paredz pagaidu ārkārtas atbalstu piena ražotājiem Somijā

18

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1371/2014 (2014. gada 19. decembris), ar kuru groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014, ar ko nosaka turpmākus pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumus konkrētu augļu un dārzeņu ražotājiem

20

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1372/2014 (2014. gada 19. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

32

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1373/2014 (2014. gada 19. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2014. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014

34

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1374/2014 (2014. gada 28. novembris) par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām apdrošināšanas sabiedrībām (ECB/2014/50)

(ECB/2014/50)

36

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33) (ECB/2014/51)

(ECB/2014/51)

77

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1376/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (ECB/2014/52)

(ECB/2014/52)

79

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2014/110/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko groza Direktīvu 2004/33/EK attiecībā uz kritērijiem pagaidu aizliegumam nodot homologās asinis (
  1
  )

1

81

*

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/111/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Direktīvu 2009/15/EK (
  1
  )

1

83

LĒMUMI

2014/938/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 9. jūlijs) par pasākumu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija uzņēmuma Scandinavian Airlines labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)

   (
  1
  )

Scandinavian Airlines

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)

1

88

2014/939/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 18. decembris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas nesenajiem uzliesmojumiem Nīderlandē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9741)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9741)

1

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1367/2014

(2014. gada 15. decembris),

ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (4) | Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(4)

Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm.

| (5) | Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (2) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās pamatnostādnēs par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, saskaņā ar kuriem regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Zvejas iespējām būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (2) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās pamatnostādnēs par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, saskaņā ar kuriem regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (6) | Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja vairākumā gadījumu joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences. Turklāt ICES neiesaka atļaut Atlantijas lielgalvja specializēto zveju visos apgabalos un sarkanās zobaines un strupdeguna garastes specializēto zveju dažos krājumos. |
| --- | --- |

(6)

Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja vairākumā gadījumu joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences. Turklāt ICES neiesaka atļaut Atlantijas lielgalvja specializēto zveju visos apgabalos un sarkanās zobaines un strupdeguna garastes specializēto zveju dažos krājumos.

| (7) | Attiecībā uz četriem strupdeguna garastes krājumiem zinātniskais ieteikums un nesenas diskusijas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC) liecina, ka ziņojumos šīs sugas nozvejas var būt nepatiesi norādītas kā ziemeļu makrūrzivs nozvejas. Šajā sakarībā ir lietderīgi noteikt KPN, kas aptver abas sugas, vienlaikus paredzot iespēju par tām sniegt atsevišķus ziņojumus. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz četriem strupdeguna garastes krājumiem zinātniskais ieteikums un nesenas diskusijas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC) liecina, ka ziņojumos šīs sugas nozvejas var būt nepatiesi norādītas kā ziemeļu makrūrzivs nozvejas. Šajā sakarībā ir lietderīgi noteikt KPN, kas aptver abas sugas, vienlaikus paredzot iespēju par tām sniegt atsevišķus ziņojumus.

| (8) | Attiecībā uz dziļūdens haizivīm tiek uzskatīts, ka galveno komerciālo sugu resursi ir izsmelti, un tādēļ nevajadzētu veikt nekādu specializētu zveju. Turklāt, ņemot vērā to, ka dziļūdens haizivis ir migrējošas sugas un ka tās ir plaši izplatītas visā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, ZZTEK ir ieteikusi šo sugu pārvaldības pasākumus paplašināt tā, lai tie aptvertu Savienības ūdeņus ap Madeiru Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) apgabalā. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dziļūdens haizivīm tiek uzskatīts, ka galveno komerciālo sugu resursi ir izsmelti, un tādēļ nevajadzētu veikt nekādu specializētu zveju. Turklāt, ņemot vērā to, ka dziļūdens haizivis ir migrējošas sugas un ka tās ir plaši izplatītas visā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, ZZTEK ir ieteikusi šo sugu pārvaldības pasākumus paplašināt tā, lai tie aptvertu Savienības ūdeņus ap Madeiru Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) apgabalā.

| (9) | Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kā noteikts 2. panta a) punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2347/2002 (3), nosaka katru otro gadu. Tomēr attiecībā uz Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas krājumiem tiek pieļauts izņēmums. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem krājumiem jānorāda, ka zilās jūras līdakas galvenā zvejniecība ir saistīta ar gadskārtējām sarunām ar Norvēģiju; vienkāršošanas labad visas zilajai jūras līdakai piemērojamās KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētās zvejniecības KPN un vienā tiesību aktā. Tāpēc Ziemeļatlantijas argentīnas un zilās jūras līdakas krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā attiecīgā ikgadējā regulā, ar ko nosaka zvejas iespējas. |
| --- | --- |

(9)

Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kā noteikts 2. panta a) punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2347/2002 (3), nosaka katru otro gadu. Tomēr attiecībā uz Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas krājumiem tiek pieļauts izņēmums. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem krājumiem jānorāda, ka zilās jūras līdakas galvenā zvejniecība ir saistīta ar gadskārtējām sarunām ar Norvēģiju; vienkāršošanas labad visas zilajai jūras līdakai piemērojamās KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētās zvejniecības KPN un vienā tiesību aktā. Tāpēc Ziemeļatlantijas argentīnas un zilās jūras līdakas krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā attiecīgā ikgadējā regulā, ar ko nosaka zvejas iespējas.

| (10) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens krājumiem, tiem krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga KPN. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu attiecībā uz dziļūdens krājumiem, tiem krājumiem, kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga KPN.

| (11) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(11)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka Savienības zvejas kuģiem 2015. un 2016. gadā pieejamās ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz noteiktiem dziļūdens zivju krājumiem Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi un kuros jānosaka nozvejas limiti.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

a)

“Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

| b) | “Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām teritorijām piegulošos ūdeņus; |
| --- | --- |

b)

“Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām teritorijām piegulošos ūdeņus;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut; |
| --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

| e) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

e)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā.

2.   Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (5) III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (5) III pielikumā;

| b) | CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (6) II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (6) II pielikumā.

3. pants

KPN un tās sadalījums

To dziļūdens sugu KPN, kuras Savienības kuģi nozvejo Savienības ūdeņos vai noteiktos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti šīs regulas pielikumā.

4. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (7) 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (8) 10. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (7) 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (8) 10. panta 4. punktu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| d) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

d)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

2.   Krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu, ja šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi.

5. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga zvejas kuģi, kam ir kvota, kura vēl nav pilnībā apgūta.

6. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 15. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MARTINA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

1. DAĻA

Sugas un sugu grupas

| 1. | Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Tomēr dziļūdens haizivis ir norādītas minētā saraksta sākumā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Melnā mataste | BSF | Aphanopus carbo |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Ziemeļu makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Sarkanā zobaine | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Lielacu diegspuru vēdzele | GFB | Phycis blennoides |

1.

Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Tomēr dziļūdens haizivis ir norādītas minētā saraksta sākumā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Melnā mataste

BSF

Aphanopus carbo

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Ziemeļu makrūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Sarkanā zobaine

SBR

Pagellus bogaraveo

Lielacu diegspuru vēdzele

GFB

Phycis blennoides

| 2. | Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas.







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Dziļūdens kaķhaizivis | API | Apristurus spp. |
| Apmetņa haizivs | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Īsraga haizivis | CWO | Centrophorus spp. |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Melnā kaķhaizivs | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Laternhaizivs | ETX | Etmopterus spinax |
| Peles kaķhaizivs | GAM | Galeus murinus |
| Sešžaunu haizivs | SBL | Hexanchus griseus |
| Buru haizivs | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Aszobe | SYR | Scymnodon ringens |
| Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minētās sugas.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Dziļūdens kaķhaizivis

API

Apristurus spp.

Apmetņa haizivs

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Īsraga haizivis

CWO

Centrophorus spp.

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

CYP

Centroscymnus crepidater

Melnā kaķhaizivs

CFB

Centroscyllium fabricii

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Laternhaizivs

ETX

Etmopterus spinax

Peles kaķhaizivs

GAM

Galeus murinus

Sešžaunu haizivs

SBL

Hexanchus griseus

Buru haizivs

OXN

Oxynotus paradoxus

Aszobe

SYR

Scymnodon ringens

Grenlandes haizivs

GSK

Somniosus microcephalus

2. DAĻA

Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kur piemēro KPN, sadalījumā pa sugām un apgabaliem (tonnās dzīvsvara)

| Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Vācija | 0 | 0 | | |
| Igaunija | 0 | 0 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Lietuva | 0 | 0 | | |
| Polija | 0 | 0 | | |
| Portugāle | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

(DWS/56789-)

Gads

2015

2016

Vācija

0

0

Igaunija

0

0

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Lietuva

0

0

Polija

0

0

Portugāle

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Portugāle | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

(DWS/10-)

Gads

2015

2016

Portugāle

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum | Zona: | Starptautiskie ūdeņi XII zonā
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum

Zona:

Starptautiskie ūdeņi XII zonā

(DWS/12INT-)

Gads

2015

2016

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Vācija | 3 | 3 | | |
| Francija | 3 | 3 | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 | 3 | | |
| Savienība | 9 | 9 | | |
| KPN | 9 | 9 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

(BSF/1234-)

Gads

2015

2016

Vācija

3

3

Francija

3

3

Apvienotā Karaliste

3

3

Savienība

9

9

KPN

9

9

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Vācija | 42 | 39 | | |
| Igaunija | 20 | 19 | | |
| Īrija | 104 | 96 | | |
| Spānija | 208 | 191 | | |
| Francija | 2 918 | 2 684 | | |
| Latvija | 136 | 125 | | |
| Lietuva | 1 | 1 | | |
| Polija | 1 | 1 | | |
| Apvienotā Karaliste | 208 | 191 | | |
| Citas (1) | 11 | 10 | | |
| Savienība | 3 649 | 3 357 | | |
| KPN | 3 649 | 3 357 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

(BSF/56712-)

Gads

2015

2016

Vācija

42

39

Igaunija

20

19

Īrija

104

96

Spānija

208

191

Francija

2 918

2 684

Latvija

136

125

Lietuva

1

1

Polija

1

1

Apvienotā Karaliste

208

191

Citas (1)

1

11

10

Savienība

3 649

3 357

KPN

3 649

3 357

Analītiska KPN

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Spānija | 12 | 12 | | |
| Francija | 29 | 29 | | |
| Portugāle | 3 659 | 3 659 | | |
| Savienība | 3 700 | 3 700 | | |
| KPN | 3 700 | 3 700 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

(BSF/8910-)

Gads

2015

2016

Spānija

12

12

Francija

29

29

Portugāle

3 659

3 659

Savienība

3 700

3 700

KPN

3 700

3 700

Analītiska KPN

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Portugāle | 3 141 | 2 827 | | |
| Savienība | 3 141 | 2 827 | | |
| KPN | 3 141 | 2 827 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā

CECAF

(BSF/C3412-)

Gads

2015

2016

Portugāle

3 141

2 827

Savienība

3 141

2 827

KPN

3 141

2 827

Piesardzīga KPN

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 9 | 9 | | |
| Spānija | 67 | 67 | | |
| Francija | 18 | 18 | | |
| Portugāle | 193 | 193 | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 | 9 | | |
| Savienība | 296 | 296 | | |
| KPN | 296 | 296 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Beryx

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(ALF/3X14-)

Gads

2015

2016

Īrija

9

9

Spānija

67

67

Francija

18

18

Portugāle

193

193

Apvienotā Karaliste

9

9

Savienība

296

296

KPN

296

296

Analītiska KPN

| Suga: | Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

  Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā
  (RNG/124-) strupdeguna garastēm
  (RHG/124-) ziemeļu makrūrzivīm |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Dānija | 1 | 1 | | |
| Vācija | 1 | 1 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | 1 | | |
| Savienība | 13 | 13 | | |
| KPN | 13 | 13 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā

(RNG/124-) strupdeguna garastēm

(RHG/124-) ziemeļu makrūrzivīm

Gads

2015

2016

Dānija

1

1

Vācija

1

1

Francija

10

10

Apvienotā Karaliste

1

1

Savienība

13

13

KPN

13

13

Piesardzīga KPN

| Suga: | Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

  Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā
  (RNG/03-) strupdeguna garastēm (2)

  (RHG/03-) ziemeļu makrūrzivīm |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Dānija | 412 | 329 | | |
| Vācija | 2 | 2 | | |
| Zviedrija | 21 | 17 | | |
| Savienība | 435 | 348 | | |
| KPN | 435 | 348 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā

(RNG/03-) strupdeguna garastēm (2)

2

(RHG/03-) ziemeļu makrūrzivīm

Gads

2015

2016

Dānija

412

329

Vācija

2

2

Zviedrija

21

17

Savienība

435

348

KPN

435

348

Piesardzīga KPN

| Suga: | Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

  Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā
  (RNG/5B67-) strupdeguna garastēm (5)

  (RHG/5B67-) ziemeļu makrūrzivīm |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 (3)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Vācija | 8 | 8 | | |
| Igaunija | 59 | 60 | | |
| Īrija | 260 | 265 | | |
| Spānija | 65 | 66 | | |
| Francija | 3 302 | 3 358 | | |
| Lietuva | 76 | 77 | | |
| Polija | 38 | 39 | | |
| Apvienotā Karaliste | 194 | 197 | | |
| Citas (4) | 8 | 8 | | |
| Savienība | 4 010 | 4 078 | | |
| KPN | 4 010 | 4 078 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

(RNG/5B67-) strupdeguna garastēm (5)

5

(RHG/5B67-) ziemeļu makrūrzivīm

Gads

2015 (3)
   (4)

3

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Vācija

8

8

Igaunija

59

60

Īrija

260

265

Spānija

65

66

Francija

3 302

3 358

Lietuva

76

77

Polija

38

39

Apvienotā Karaliste

194

197

Citas (4)

4

8

8

Savienība

4 010

4 078

KPN

4 010

4 078

Analītiska KPN

| Suga: | Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

  Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (RNG/8X14--) strupdeguna garastēm (7)

  (RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Vācija | 24 | 21 | | |
| Īrija | 5 | 5 | | |
| Spānija | 2 617 | 2 354 | | |
| Francija | 121 | 109 | | |
| Latvija | 42 | 38 | | |
| Lietuva | 5 | 5 | | |
| Polija | 819 | 737 | | |
| Apvienotā Karaliste | 11 | 10 | | |
| Savienība | 3 644 | 3 279 | | |
| KPN | 3 644 | 3 279 | | Analītiska KPN |

Suga:

Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs

Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(RNG/8X14--) strupdeguna garastēm (7)

7

(RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm

Gads

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Vācija

24

21

Īrija

5

5

Spānija

2 617

2 354

Francija

121

109

Latvija

42

38

Lietuva

5

5

Polija

819

737

Apvienotā Karaliste

11

10

Savienība

3 644

3 279

KPN

3 644

3 279

Analītiska KPN

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI zonā
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI zonā

(ORY/06-)

Gads

2015

2016

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VII zonā
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Citas | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro |

Suga:

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VII zonā

(ORY/07-)

Gads

2015

2016

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Citas

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 0 | 0 | | |
| Spānija | 0 | 0 | | |
| Francija | 0 | 0 | | |
| Portugāle | 0 | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | | |
| Citas | 0 | 0 | | |
| Savienība | 0 | 0 | | |
| KPN | 0 | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro |

Suga:

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(ORY/1CX14)

Gads

2015

2016

Īrija

0

0

Spānija

0

0

Francija

0

0

Portugāle

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

Citas

0

0

Savienība

0

0

KPN

0

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro

| Suga: | Sarkanā zobaine

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Īrija | 5 | 5 | | |
| Spānija | 135 | 128 | | |
| Francija | 7 | 6 | | |
| Apvienotā Karaliste | 17 | 16 | | |
| Citas (8) | 5 | 5 | | |
| Savienība | 169 | 160 | | |
| KPN | 169 | 160 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanā zobaine

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

(SBR/678-)

Gads

2015

2016

Īrija

5

5

Spānija

135

128

Francija

7

6

Apvienotā Karaliste

17

16

Citas (8)

8

5

5

Savienība

169

160

KPN

169

160

Analītiska KPN

| Suga: | Sarkanā zobaine

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Spānija | 294 | 144 | | |
| Portugāle | 80 | 39 | | |
| Savienība | 374 | 183 | | |
| KPN | 374 | 183 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanā zobaine

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā

(SBR/09-)

Gads

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Spānija

294

144

Portugāle

80

39

Savienība

374

183

KPN

374

183

Analītiska KPN

| Suga: | Sarkanā zobaine

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Spānija | 6 | 5 | | |
| Portugāle | 678 | 507 | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 | 5 | | |
| Savienība | 690 | 517 | | |
| KPN | 690 | 517 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Sarkanā zobaine

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā

(SBR/10-)

Gads

2015

2016

Spānija

6

5

Portugāle

678

507

Apvienotā Karaliste

6

5

Savienība

690

517

KPN

690

517

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Vācija | 10 | 10 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Apvienotā Karaliste | 17 | 17 | | |
| Savienība | 37 | 37 | | |
| KPN | 37 | 37 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā

(GFB/1234-)

Gads

2015

2016

Vācija

10

10

Francija

10

10

Apvienotā Karaliste

17

17

Savienība

37

37

KPN

37

37

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Vācija | 12 | 12 | | |
| Īrija | 312 | 312 | | |
| Spānija | 706 | 706 | | |
| Francija | 427 | 427 | | |
| Apvienotā Karaliste | 977 | 977 | | |
| Savienība | 2 434 | 2 434 | | |
| KPN | 2 434 | 2 434 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(GFB/567-)

Gads

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Vācija

12

12

Īrija

312

312

Spānija

706

706

Francija

427

427

Apvienotā Karaliste

977

977

Savienība

2 434

2 434

KPN

2 434

2 434

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Spānija | 290 | 290 | | |
| Francija | 18 | 18 | | |
| Portugāle | 12 | 12 | | |
| Savienība | 320 | 320 | | |
| KPN | 320 | 320 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

(GFB/89-)

Gads

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Spānija

290

290

Francija

18

18

Portugāle

12

12

Savienība

320

320

KPN

320

320

Analītiska KPN

| Suga: | Lielacu diegspuru vēdzele

  Phycis blennoides | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2015 | 2016 | | |
| Francija | 10 | 10 | | |
| Portugāle | 45 | 45 | | |
| Apvienotā Karaliste | 10 | 10 | | |
| Savienība | 65 | 65 | | |
| KPN | 65 | 65 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Lielacu diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zona:

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā

(GFB/1012-)

Gads

2015

2016

Francija

10

10

Portugāle

45

45

Apvienotā Karaliste

10

10

Savienība

65

65

KPN

65

65

Analītiska KPN

---

(1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

1

(2)  Kamēr notiek apspriešanās starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, ICES IIIa zonā neveic strupdeguna garastes specializēto zveju.

2

ICES

(3)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.

3

(4)  Vienīgi piezvejai. Nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

4

(5)  Stupdeguna garastes izkrāvumi nepārsniedz 95 % no katrai dalībvalstij piešķritās kvotas.

5

(6)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.

6

(7)  Stupdeguna garastes izkrāvumi nepārsniedz 80 % no katrai dalībvalstij piešķritās kvotas.

7

(8)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

8

(9)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.

9

(10)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.

10

(11)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas.

11

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1368/2014

(2014. gada 17. decembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1372/2013, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 48. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) un jo īpaši tās 72. panta f) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2), un jo īpaši tās 8., 9. un 92. pantu,

tā kā:

| (1) | Dalībvalstis pieprasīja Administratīvajai komisijai sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai grozīt Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikuma ierakstus, lai minēto pielikumu saskaņotu ar izmaiņām valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstis pieprasīja Administratīvajai komisijai sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai grozīt Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikuma ierakstus, lai minēto pielikumu saskaņotu ar izmaiņām valsts tiesību aktos.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikuma mērķis ir sniegt pārskatu par to divpusējo dalībvalstu nolīgumu īstenošanas noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā, pamatojoties uz minētās regulas 8. panta 1. punktu, vai kuri ir noslēgti un uzskaitīti, pamatojoties uz šīs pašas regulas 8. panta 2. punktu un 9. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikuma mērķis ir sniegt pārskatu par to divpusējo dalībvalstu nolīgumu īstenošanas noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā, pamatojoties uz minētās regulas 8. panta 1. punktu, vai kuri ir noslēgti un uzskaitīti, pamatojoties uz šīs pašas regulas 8. panta 2. punktu un 9. panta 2. punktu.

| (3) | Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai ir iesniegusi Komisijai attiecīgus priekšlikumus par pieprasītajiem grozījumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 883/2004 72. panta f) punktu. |
| --- | --- |

(3)

Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai ir iesniegusi Komisijai attiecīgus priekšlikumus par pieprasītajiem grozījumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 883/2004 72. panta f) punktu.

| (4) | Komisija piekrita priekšlikumiem par tehniskiem grozījumiem Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija piekrita priekšlikumiem par tehniskiem grozījumiem Regulas (EK) Nr. 987/2009 1. pielikumā.

| (5) | Ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1372/2013 (3) 1. panta 2. punktu kļūdas dēļ tika grozīts Regulas (EK) Nr. 883/2004 XI pielikums. Tādēļ minētais grozīšanas noteikums būtu jāsvītro. Juridiskās skaidrības labad Regulas (ES) Nr. 1372/2013 1. panta 2. punkta svītrošana būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1372/2013 (3) 1. panta 2. punktu kļūdas dēļ tika grozīts Regulas (EK) Nr. 883/2004 XI pielikums. Tādēļ minētais grozīšanas noteikums būtu jāsvītro. Juridiskās skaidrības labad Regulas (ES) Nr. 1372/2013 1. panta 2. punkta svītrošana būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra.

| (6) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 987/2009 un Regula (ES) Nr. 1372/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 987/2009 un Regula (ES) Nr. 1372/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

| 1) | Regulas 1. pielikumu groza šādi:






  a) | iedaļu “DĀNIJA un ITĀLIJA” svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. pielikumu groza šādi:

a)

iedaļu “DĀNIJA un ITĀLIJA” svītro;

| 2) | iedaļā “FRANCIJA un LUKSEMBURGA” b) punktu aizstāj ar šādu:






  “b) | Vēstuļu apmaiņa 1995. gada 17. jūlijā un 20. septembrī attiecībā uz procedūru, kādā nokārto savstarpējus atlīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 574/72 93., 95. un 96. pantu, un vēstuļu apmaiņa 2013. gada 10. jūlijā un 30. augustā” |
| --- | --- | --- |

2)

iedaļā “FRANCIJA un LUKSEMBURGA” b) punktu aizstāj ar šādu:

“b)

Vēstuļu apmaiņa 1995. gada 17. jūlijā un 20. septembrī attiecībā uz procedūru, kādā nokārto savstarpējus atlīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 574/72 93., 95. un 96. pantu, un vēstuļu apmaiņa 2013. gada 10. jūlijā un 30. augustā”

.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 1372/2013 1. panta 2. punktu svītro.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra, izņemot 2. pantu, ko piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNKER

---

(1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1372/2013, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (OV L 346, 20.12.2013., 27. lpp.).

3

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1369/2014

(2014. gada 17. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Garda (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Garda”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2325/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Garda”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2325/97 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Garda” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 17. decembrīs

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1997. gada 24. novembra Regula (EK) Nr. 2325/97 (OV L 322, 25.11.1997., 33.–35. lpp.).

2

(3)  OV C 260, 9.8.2014., 17. lpp.

3

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/18

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1370/2014

(2014. gada 19. decembris),

ar ko paredz pagaidu ārkārtas atbalstu piena ražotājiem Somijā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 219. panta 1. punktu saistībā ar tās 228. pantu,

tā kā:

| (1) | Krievijas valdība 2014. gada 7. augustā ieviesa aizliegumu no Savienības importēt Krievijā konkrētus lauksaimniecības produktus, tostarp piena produktus. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas valdība 2014. gada 7. augustā ieviesa aizliegumu no Savienības importēt Krievijā konkrētus lauksaimniecības produktus, tostarp piena produktus.

| (2) | Somija eksportē uz Krieviju vairāk nekā 25 % piena produkcijas, kas ir 64 % no tās kopējā piena un piena produktu eksporta uz trešām valstīm, tātad Somija ir viena no dalībvalstīm, kurās piena ražošana pirms aizlieguma ieviešanas bija visvairāk atkarīga no eksporta uz Krieviju. |
| --- | --- |

(2)

Somija eksportē uz Krieviju vairāk nekā 25 % piena produkcijas, kas ir 64 % no tās kopējā piena un piena produktu eksporta uz trešām valstīm, tātad Somija ir viena no dalībvalstīm, kurās piena ražošana pirms aizlieguma ieviešanas bija visvairāk atkarīga no eksporta uz Krieviju.

| (3) | Piena iepirkuma cenas Somijā 2014. gada septembrī strauji nokritās, un tas ir izskaidrojams tikai ar Krievijas noteikto importa aizliegumu. Lai gan piena vidējā cena Somijā ir augsta salīdzinājumā ar piena cenu Savienībā kopumā, ražošanas izmaksas Somijā ir visaugstākās visā Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Piena iepirkuma cenas Somijā 2014. gada septembrī strauji nokritās, un tas ir izskaidrojams tikai ar Krievijas noteikto importa aizliegumu. Lai gan piena vidējā cena Somijā ir augsta salīdzinājumā ar piena cenu Savienībā kopumā, ražošanas izmaksas Somijā ir visaugstākās visā Savienībā.

| (4) | Krievijas noteiktais importa aizliegums apdraud Somijas piena un piena produktu nozares dzīvotspēju, jo šī nozare ir ieguldījusi līdzekļus piena produktos, kuriem ir augsta pievienotā vērtība un kuri ir īpaši pielāgoti Krievijas patērētāju gaumei un tirgus vajadzībām. Krievijas tirgum ražotos piena produktus nākas pārdot Somijas mazumtirdzniecības tirgū par pazeminātām cenām. Somijas nozarei ir vajadzīgs laiks, lai rastu jaunus noieta tirgus vai pielāgotu ražošanu, orientējoties uz jauniem produktiem, kam būtu pieprasījums. Lai novērstu šos draudus, ar valsts intervenci un privāto uzglabāšanu vien nepietiek. |
| --- | --- |

(4)

Krievijas noteiktais importa aizliegums apdraud Somijas piena un piena produktu nozares dzīvotspēju, jo šī nozare ir ieguldījusi līdzekļus piena produktos, kuriem ir augsta pievienotā vērtība un kuri ir īpaši pielāgoti Krievijas patērētāju gaumei un tirgus vajadzībām. Krievijas tirgum ražotos piena produktus nākas pārdot Somijas mazumtirdzniecības tirgū par pazeminātām cenām. Somijas nozarei ir vajadzīgs laiks, lai rastu jaunus noieta tirgus vai pielāgotu ražošanu, orientējoties uz jauniem produktiem, kam būtu pieprasījums. Lai novērstu šos draudus, ar valsts intervenci un privāto uzglabāšanu vien nepietiek.

| (5) | Lai efektīvi un rezultatīvi novērstu izrietošos tirgus traucējumus, ir lietderīgi piešķirt Somijai atbalstu vienreizēja finansējuma veidā, lai atbalstītu piena ražotājus, kurus skar Krievijas noteiktais importa aizliegums un tā rezultātā radušās likviditātes problēmas. |
| --- | --- |

(5)

Lai efektīvi un rezultatīvi novērstu izrietošos tirgus traucējumus, ir lietderīgi piešķirt Somijai atbalstu vienreizēja finansējuma veidā, lai atbalstītu piena ražotājus, kurus skar Krievijas noteiktais importa aizliegums un tā rezultātā radušās likviditātes problēmas.

| (6) | Somijai pieejamais finansējums būtu jāaprēķina, pamatojoties uz 2013./2014. gada piena produkciju, kas ir valsts kvotas robežās, un proporcionāli novērotajam piena cenu kritumam. Lai nodrošinātu to, ka atbalsts tiek mērķtiecīgi novirzīts ražotājiem, kurus skāris aizliegums, vienlaikus ņemot vērā ierobežotos budžeta resursus, minētā summa Somijai būtu jāsadala, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un nediskriminējošā veidā, vienlaikus nepieļaujot tirgus un konkurences kropļošanu. |
| --- | --- |

(6)

Somijai pieejamais finansējums būtu jāaprēķina, pamatojoties uz 2013./2014. gada piena produkciju, kas ir valsts kvotas robežās, un proporcionāli novērotajam piena cenu kritumam. Lai nodrošinātu to, ka atbalsts tiek mērķtiecīgi novirzīts ražotājiem, kurus skāris aizliegums, vienlaikus ņemot vērā ierobežotos budžeta resursus, minētā summa Somijai būtu jāsadala, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un nediskriminējošā veidā, vienlaikus nepieļaujot tirgus un konkurences kropļošanu.

| (7) | Tā kā Somijai atvēlētais finansējums kompensēs tikai nelielu daļu no ražotāju faktiskajiem zaudējumiem, būtu jāatļauj Somijai piešķirt papildu atbalstu piena ražotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Somijai atvēlētais finansējums kompensēs tikai nelielu daļu no ražotāju faktiskajiem zaudējumiem, būtu jāatļauj Somijai piešķirt papildu atbalstu piena ražotājiem.

| (8) | Minētais papildu atbalsts būtu jāpiešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem par objektivitāti, nediskriminēšanu un konkurences neizkropļošanu, un būtu jāņem vērā valsts atbalsts, ko ražotāji tajā pašā nolūkā ir saņēmuši, pamatojoties uz Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās akta 142. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Minētais papildu atbalsts būtu jāpiešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem par objektivitāti, nediskriminēšanu un konkurences neizkropļošanu, un būtu jāņem vērā valsts atbalsts, ko ražotāji tajā pašā nolūkā ir saņēmuši, pamatojoties uz Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās akta 142. pantu.

| (9) | Šajā regulā paredzētais atbalsts būtu jāpiešķir kā lauksaimniecības tirgu atbalsta pasākums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (2) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētais atbalsts būtu jāpiešķir kā lauksaimniecības tirgu atbalsta pasākums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (2) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

| (10) | Budžeta apsvērumu dēļ izdevumi, kas Somijai radušies saistībā ar atbalstu piena ražotājiem, Savienībai būtu jāfinansē tikai tad, ja šādi maksājumi veikti noteiktā termiņā. |
| --- | --- |

(10)

Budžeta apsvērumu dēļ izdevumi, kas Somijai radušies saistībā ar atbalstu piena ražotājiem, Savienībai būtu jāfinansē tikai tad, ja šādi maksājumi veikti noteiktā termiņā.

| (11) | Lai nodrošinātu pārredzamību un pieejamās summas uzraudzību un pienācīgu pārvaldību, Somijai būtu jāinformē Komisija par objektīviem kritērijiem, kas izmantoti, lai noteiktu metodes atbalsta piešķiršanai, un par noteikumiem, kas pieņemti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu pārredzamību un pieejamās summas uzraudzību un pienācīgu pārvaldību, Somijai būtu jāinformē Komisija par objektīviem kritērijiem, kas izmantoti, lai noteiktu metodes atbalsta piešķiršanai, un par noteikumiem, kas pieņemti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu.

| (12) | Lai nodrošinātu to, ka piena ražotāji saņem atbalstu iespējami drīz, būtu jādod Somijai iespēja īstenot šo regulu nekavējoties. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu to, ka piena ražotāji saņem atbalstu iespējami drīz, būtu jādod Somijai iespēja īstenot šo regulu nekavējoties. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Lai sniegtu mērķtiecīgu atbalstu piena ražotājiem, kurus skāris Krievijas aizliegums importēt Savienības produktus, Somijai ir pieejams Savienības atbalsts, kura kopējā summa ir EUR 10 729 307.

Somija minēto summu izmanto, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ar nosacījumu, ka maksājumi nerada konkurences izkropļojumus. Šajā nolūkā Somija ņem vērā to, cik lielā mērā Krievijas noteiktais importa aizliegums ietekmē attiecīgos ražotājus.

Somija minētos maksājumus veic, vēlākais, līdz 2015. gada 31. maijam.

2. pants

Piena ražotājiem, kas saņem 1. pantā minēto atbalstu, Somija var piešķirt papildu atbalstu, nepārsniedzot maksimālo apjomu, kas ir vienāds ar minētajā pantā paredzēto summu.

Minēto papildu atbalstu piešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem par objektivitāti, nediskriminēšanu un konkurences neizkropļošanu, un ņem vērā valsts atbalstu, ko ražotāji tajā pašā nolūkā ir saņēmuši, pamatojoties uz Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās akta 142. pantu.

Somija papildu atbalstu izmaksā, vēlākais, līdz 2015. gada 31. maijam.

3. pants

Somija paziņo Komisijai:

| a) | nekavējoties un ne vēlāk kā 2015. gada 30. aprīlī – objektīvos kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu mērķtiecīgā atbalsta piešķiršanas metodes, un pasākumus, kas veikti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu; |
| --- | --- |

a)

nekavējoties un ne vēlāk kā 2015. gada 30. aprīlī – objektīvos kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu mērķtiecīgā atbalsta piešķiršanas metodes, un pasākumus, kas veikti, lai nepieļautu konkurences kropļošanu;

| b) | ne vēlāk kā 2015. gada 31. jūlijā – izmaksātās kopsummas un saņēmēju skaitu un veidu. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 2015. gada 31. jūlijā – izmaksātās kopsummas un saņēmēju skaitu un veidu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

2

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/20

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1371/2014

(2014. gada 19. decembris),

ar kuru groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014, ar ko nosaka turpmākus pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumus konkrētu augļu un dārzeņu ražotājiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 219. panta 1. punktu saistībā ar tās 228. pantu,

tā kā:

| (1) | Krievijas valdība 2014. gada 7. augustā ieviesa aizliegumu no Savienības importēt Krievijā konkrētus produktus, tostarp augļus un dārzeņus. |
| --- | --- |

(1)

Krievijas valdība 2014. gada 7. augustā ieviesa aizliegumu no Savienības importēt Krievijā konkrētus produktus, tostarp augļus un dārzeņus.

| (2) | Lai nepieļautu to, ka aizlieguma izraisītie traucējumi augļu un dārzeņu tirgū, kurā nonāk liels daudzums ātrbojīgu produktu, izvēršas par smagākiem vai ieilgušiem tirgus traucējumiem, tika pieņemta Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 932/2014 (2). Tajā tika paredzētas maksimālās atbalsta summas par izņemšanu no tirgus, ražas nenovākšanu un ražas priekšlaicīgu novākšanu. Ar minēto regulu ieviestais mehānisms pēc tam tika papildināts ar Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1031/2014 (3) paredzētajiem pasākumiem, kas izpaudās kā mērķtiecīgs papildu atbalsts par noteiktiem produktu daudzumiem, kuri aprēķināti, pamatojoties uz daudzumiem, kas tradicionāli eksportēti uz Krieviju. |
| --- | --- |

(2)

Lai nepieļautu to, ka aizlieguma izraisītie traucējumi augļu un dārzeņu tirgū, kurā nonāk liels daudzums ātrbojīgu produktu, izvēršas par smagākiem vai ieilgušiem tirgus traucējumiem, tika pieņemta Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 932/2014 (2). Tajā tika paredzētas maksimālās atbalsta summas par izņemšanu no tirgus, ražas nenovākšanu un ražas priekšlaicīgu novākšanu. Ar minēto regulu ieviestais mehānisms pēc tam tika papildināts ar Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1031/2014 (3) paredzētajiem pasākumiem, kas izpaudās kā mērķtiecīgs papildu atbalsts par noteiktiem produktu daudzumiem, kuri aprēķināti, pamatojoties uz daudzumiem, kas tradicionāli eksportēti uz Krieviju.

| (3) | Krievijas noteiktais importa aizliegums turpina radīt nopietnus tirgus traucējumu draudus, kuru iemesls ir ievērojama cenu krišanās, jo svarīgs eksporta tirgus pēkšņi ir kļuvis nepieejams. Šādā tirgus situācijā joprojām nepietiek ar parastajiem pasākumiem, ko var veikt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Tāpēc ir jāpagarina termiņš, kurā darbojas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1031/2014 paredzētais mehānisms, kas pamatojas uz atbalstu par konkrētiem produktu daudzumiem. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas noteiktais importa aizliegums turpina radīt nopietnus tirgus traucējumu draudus, kuru iemesls ir ievērojama cenu krišanās, jo svarīgs eksporta tirgus pēkšņi ir kļuvis nepieejams. Šādā tirgus situācijā joprojām nepietiek ar parastajiem pasākumiem, ko var veikt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. Tāpēc ir jāpagarina termiņš, kurā darbojas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1031/2014 paredzētais mehānisms, kas pamatojas uz atbalstu par konkrētiem produktu daudzumiem.

| (4) | Ņemot vērā aplēses par daudzumiem, kurus ietekmē aizliegums, Savienības finansiālo palīdzību būtu jāturpina piešķirt atbilstīgi attiecīgajiem produktu daudzumiem. Minētie daudzumi būtu jāaprēķina katrai dalībvalstij atsevišķi, ņemot vērā attiecīgo produktu vidējos apjomus, kas iepriekšējos trijos gados eksportēti uz Krieviju šādos mēnešos: aprīlī un maijā attiecībā uz augļiem, no janvāra līdz maijam attiecībā uz dārzeņiem. Turklāt sarakstam ar produktiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014, būtu jāpievieno citroni ar KN kodu 0805 50 10, jo to eksports ir sezonāls. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā aplēses par daudzumiem, kurus ietekmē aizliegums, Savienības finansiālo palīdzību būtu jāturpina piešķirt atbilstīgi attiecīgajiem produktu daudzumiem. Minētie daudzumi būtu jāaprēķina katrai dalībvalstij atsevišķi, ņemot vērā attiecīgo produktu vidējos apjomus, kas iepriekšējos trijos gados eksportēti uz Krieviju šādos mēnešos: aprīlī un maijā attiecībā uz augļiem, no janvāra līdz maijam attiecībā uz dārzeņiem. Turklāt sarakstam ar produktiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014, būtu jāpievieno citroni ar KN kodu 0805 50 10, jo to eksports ir sezonāls.

| (5) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 1031/2014 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) Nr. 1031/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Lai panāktu tūlītēju ietekmi tirgū un veicinātu cenu stabilizēšanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(6)

Lai panāktu tūlītēju ietekmi tirgū un veicinātu cenu stabilizēšanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1031/2014

Deleģēto regulu (ES) Nr. 1031/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā pievieno šādu r) apakšpunktu:






  “r) | citroni ar KN kodu 0805 50 10.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā pievieno šādu r) apakšpunktu:

“r)

citroni ar KN kodu 0805 50 10.”

;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, attiecas uz darbībām, kuras veic laikposmā, kas sadalīts šādi:






  a) | no 2014. gada 30. septembra līdz dienai, kad 2. panta 1. punktā minētie daudzumi katrā attiecīgajā dalībvalstī ir pilnībā apgūti, vai līdz 2014. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kas ir agrāk; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, attiecas uz darbībām, kuras veic laikposmā, kas sadalīts šādi:

a)

no 2014. gada 30. septembra līdz dienai, kad 2. panta 1. punktā minētie daudzumi katrā attiecīgajā dalībvalstī ir pilnībā apgūti, vai līdz 2014. gada 31. decembrim, atkarībā no tā, kas ir agrāk;

| b) | no 2015. gada 1. janvāra līdz dienai, kad 2. panta 1. punktā minētie daudzumi katrā attiecīgajā dalībvalstī ir pilnībā apgūti, vai līdz 2015. gada 30. jūnijam, atkarībā no tā, kas ir agrāk.” |
| --- | --- |

b)

no 2015. gada 1. janvāra līdz dienai, kad 2. panta 1. punktā minētie daudzumi katrā attiecīgajā dalībvalstī ir pilnībā apgūti, vai līdz 2015. gada 30. jūnijam, atkarībā no tā, kas ir agrāk.”

| 2) | regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto atbalstu dalībvalstīm dara pieejamu par šādiem produktu daudzumiem:






  a) | laikposmā, kas minēts 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, – par I pielikumā noteiktajiem daudzumiem; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto atbalstu dalībvalstīm dara pieejamu par šādiem produktu daudzumiem:

a)

laikposmā, kas minēts 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, – par I pielikumā noteiktajiem daudzumiem;

| b) | laikposmā, kas minēts 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā, – par Ia pielikumā noteiktajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

b)

laikposmā, kas minēts 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā, – par Ia pielikumā noteiktajiem daudzumiem.

Laikposmā, kas minēts 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā, minētais atbalsts visās dalībvalstīs ir pieejams arī par izņemšanas, ražas nenovākšanas vai priekšlaicīgas novākšanas darbībām attiecībā uz vienu vai vairākiem 1. panta 2. punktā minētajiem produktiem, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts, ja darbībā iesaistītais papildu daudzums dalībvalstī nepārsniedz 3 000 tonnu.”

| 3) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Uz 4., 5. un 6. pantā minētās Savienības finansiālās palīdzības maksājumu ražotāju organizācijas piesakās līdz 2015. gada 31. janvārim attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā, un līdz 2015. gada 31. jūlijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.
  2.   Uz šīs regulas 4. un 6. pantā minētās Savienības kopējās finansiālās palīdzības maksājumu ražotāju organizācijas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 72. pantā minēto procedūru piesakās līdz 2015. gada 31. janvārim attiecībā uz darbībām, kas veiktas šīs regulas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā, un līdz 2015. gada 31. jūlijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas šīs regulas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Uz 4., 5. un 6. pantā minētās Savienības finansiālās palīdzības maksājumu ražotāju organizācijas piesakās līdz 2015. gada 31. janvārim attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā, un līdz 2015. gada 31. jūlijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.

2.   Uz šīs regulas 4. un 6. pantā minētās Savienības kopējās finansiālās palīdzības maksājumu ražotāju organizācijas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 72. pantā minēto procedūru piesakās līdz 2015. gada 31. janvārim attiecībā uz darbībām, kas veiktas šīs regulas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā, un līdz 2015. gada 31. jūlijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas šīs regulas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.”

| b) | panta 3. punktā vārdus “līdz 1. punktā minētajai dienai” aizstāj ar vārdiem “līdz 1. punktā minētajām dienām”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā vārdus “līdz 1. punktā minētajai dienai” aizstāj ar vārdiem “līdz 1. punktā minētajām dienām”;

| 4) | regulas 10. panta 1. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalstis līdz 2014. gada 30. septembrim, 2014. gada 15. oktobrim, 2014. gada 31. oktobrim, 2014. gada 15. novembrim, 2014. gada 30. novembrim, 2014. gada 15. decembrim, 2014. gada 31. decembrim, 2015. gada 15. janvārim, 2015. gada 31. janvārim, 2015. gada 15. februārim attiecībā uz 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto laikposmu un katru mēnesi līdz 15. datumam un pēdējai dienai, šādi rīkojoties līdz 2015. gada 30. septembrim, attiecībā uz 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto laikposmu paziņo Komisijai šādu informāciju par katru produktu:”; |
| --- | --- |

4)

regulas 10. panta 1. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis līdz 2014. gada 30. septembrim, 2014. gada 15. oktobrim, 2014. gada 31. oktobrim, 2014. gada 15. novembrim, 2014. gada 30. novembrim, 2014. gada 15. decembrim, 2014. gada 31. decembrim, 2015. gada 15. janvārim, 2015. gada 31. janvārim, 2015. gada 15. februārim attiecībā uz 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto laikposmu un katru mēnesi līdz 15. datumam un pēdējai dienai, šādi rīkojoties līdz 2015. gada 30. septembrim, attiecībā uz 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto laikposmu paziņo Komisijai šādu informāciju par katru produktu:”

| 5) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
  “11. pants
  Savienības finansiālās palīdzības maksāšana
  Tiesības saņemt Savienības finansiālo palīdzību par dalībvalstu izdevumiem, kas saistīti ar šai regulai atbilstīgajiem maksājumiem, ir tikai tad, ja tie radušies:






  a) | līdz 2015. gada 30. jūnijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Savienības finansiālās palīdzības maksāšana

Tiesības saņemt Savienības finansiālo palīdzību par dalībvalstu izdevumiem, kas saistīti ar šai regulai atbilstīgajiem maksājumiem, ir tikai tad, ja tie radušies:

a)

līdz 2015. gada 30. jūnijam attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajā laikposmā;

| b) | līdz 2015. gada 30. septembrim attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.” |
| --- | --- |

b)

līdz 2015. gada 30. septembrim attiecībā uz darbībām, kas veiktas 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā laikposmā.”

| 6) | I pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Maksimālie produktu daudzumi, kas piešķirti katrai dalībvalstij, kā minēts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā”; |
| --- | --- |

6)

I pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Maksimālie produktu daudzumi, kas piešķirti katrai dalībvalstij, kā minēts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā”

| 7) | iekļauj Ia pielikumu, kura teksts ir šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

7)

iekļauj Ia pielikumu, kura teksts ir šīs regulas I pielikumā;

| 8) | III un IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

8)

III un IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 29. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 932/2014, ar ko nosaka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumus konkrētu augļu un dārzeņu ražotājiem un groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 913/2014 (OV L 259, 30.8.2014., 2. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 29. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1031/2014, ar ko nosaka turpmākus pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumus konkrētu augļu un dārzeņu ražotājiem (OV L 284, 30.9.2014., 22. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

“Ia PIELIKUMS

Maksimālie produktu daudzumi, kas piešķirti katrai dalībvalstij, kā minēts 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā

| (tonnās) | Āboli un bumbieri | Plūmes, galda vīnogas un kivi | Tomāti, burkāni, dārzeņpipari, gurķi un kornišoni | Apelsīni, klementīni, mandarīni un cittroni |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Vācija | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Grieķija | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Spānija | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Francija | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Itālija | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Kipra | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Lietuva | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Nīderlande | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Austrija | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Polija | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugāle | 350 | 0 | 0 | 0” |

(tonnās)

Āboli un bumbieri

Plūmes, galda vīnogas un kivi

Tomāti, burkāni, dārzeņpipari, gurķi un kornišoni

Apelsīni, klementīni, mandarīni un cittroni

Beļģija

21 200

0

13 200

0

Vācija

3 450

0

0

0

Grieķija

200

3 100

2 000

0

Spānija

300

0

26 650

15 775

Francija

3 800

0

1 450

0

Itālija

8 400

3 800

0

0

Kipra

0

0

0

1 750

Lietuva

0

0

6 000

0

Nīderlande

9 700

0

24 650

0

Austrija

500

0

0

0

Polija

155 700

0

18 650

0

Portugāle

350

0

0

0”

---

II PIELIKUMS

III PIELIKUMS

10. pantā minēto paziņojumu veidlapu paraugi

PAZIŅOJUMS PAR IZŅEMŠANU NO TIRGUS – BEZMAKSAS IZPLATĪŠANA

| Dalībvalsts: | Aptvertais laikposms: | Datums: |
| --- | --- | --- |

Dalībvalsts:

Aptvertais laikposms:

Datums:

| Produkts | Ražotāju organizācijas | Ražotāji, kas nav organizācijas biedri | Kopējie daudzumi (t) | Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daudzumi (t) | Savienības finansiālā palīdzība (EUR) | Daudzumi (t) | Savienības finansiālā palīdzība (EUR) |
| izņemšana no tirgus | transports | šķirošana un iepakošana | KOPĀ | izņemšana no tirgus | transports | šķirošana un iepakošana | KOPĀ |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| Āboli | | | | | | | | | | | | |
| Bumbieri | | | | | | | | | | | | |
| Kopā (āboli un bumbieri) | | | | | | | | | | | | |
| Tomāti | | | | | | | | | | | | |
| Burkāni | | | | | | | | | | | | |
| Dārzeņpipari | | | | | | | | | | | | |
| Gurķi un kornišoni | | | | | | | | | | | | |
| Kopā (dārzeņi) | | | | | | | | | | | | |
| Plūmes | | | | | | | | | | | | |
| Svaigas galda vīnogas | | | | | | | | | | | | |
| Kivi | | | | | | | | | | | | |
| Kopā (citi augļi) | | | | | | | | | | | | |
| Apelsīni | | | | | | | | | | | | |
| Klementīni | | | | | | | | | | | | |
| Mandarīni | | | | | | | | | | | | |
| Citroni | | | | | | | | | | | | |
| Kopā (citrusaugļi) | | | | | | | | | | | | |
| Galviņkāposti | | | | | | | | | | | | |
| Ziedkāposti un brokoļi | | | | | | | | | | | | |
| Sēnes | | | | | | | | | | | | |
| Ogas | | | | | | | | | | | | |
| Kopā (citi dārzeņi un augļi) | | | | | | | | | | | | |
| KOPĀ | | | | | | | | | | | | |
| * | Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu. |

Produkts

Ražotāju organizācijas

Ražotāji, kas nav organizācijas biedri

Kopējie daudzumi (t)

Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR)

Daudzumi (t)

Savienības finansiālā palīdzība (EUR)

Daudzumi (t)

Savienības finansiālā palīdzība (EUR)

izņemšana no tirgus

transports

šķirošana un iepakošana

KOPĀ

izņemšana no tirgus

transports

šķirošana un iepakošana

KOPĀ

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

Āboli

Bumbieri

Kopā (āboli un bumbieri)

Tomāti

Burkāni

Dārzeņpipari

Gurķi un kornišoni

Kopā (dārzeņi)

Plūmes

Svaigas galda vīnogas

Kivi

Kopā (citi augļi)

Apelsīni

Klementīni

Mandarīni

Citroni

Kopā (citrusaugļi)

Galviņkāposti

Ziedkāposti un brokoļi

Sēnes

Ogas

Kopā (citi dārzeņi un augļi)

KOPĀ

*

Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu.

PAZIŅOJUMS PAR IZŅEMŠANU NO TIRGUS – CITI GALAMĒRĶI

| Dalībvalsts: | Aptvertais laikposms: | Datums: |
| --- | --- | --- |

Dalībvalsts:

Aptvertais laikposms:

Datums:

| Produkts | Ražotāju organizācijas | Ražotāji, kas nav organizācijas biedri | Kopējie daudzumi (t) | Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Daudzumi
  (t) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR) | Daudzumi
  (t) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Āboli | | | | | | |
| Bumbieri | | | | | | |
| Kopā (āboli un bumbieri) | | | | | | |
| Tomāti | | | | | | |
| Burkāni | | | | | | |
| Dārzeņpipari | | | | | | |
| Gurķi un kornišoni | | | | | | |
| Kopā (dārzeņi) | | | | | | |
| Plūmes | | | | | | |
| Svaigas galda vīnogas | | | | | | |
| Kivi | | | | | | |
| Kopā (citi augļi) | | | | | | |
| Apelsīni | | | | | | |
| Klementīni | | | | | | |
| Mandarīni | | | | | | |
| Citroni | | | | | | |
| Kopā (citrusaugļi) | | | | | | |
| Galviņkāposti | | | | | | |
| Ziedkāposti un brokoļi | | | | | | |
| Sēnes | | | | | | |
| Ogas | | | | | | |
| Kopā (citi dārzeņi un augļi) | | | | | | |
| KOPĀ | | | | | | |
| * | Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu. |

Produkts

Ražotāju organizācijas

Ražotāji, kas nav organizācijas biedri

Kopējie daudzumi (t)

Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR)

Daudzumi

(t)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR)

Daudzumi

(t)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Āboli

Bumbieri

Kopā (āboli un bumbieri)

Tomāti

Burkāni

Dārzeņpipari

Gurķi un kornišoni

Kopā (dārzeņi)

Plūmes

Svaigas galda vīnogas

Kivi

Kopā (citi augļi)

Apelsīni

Klementīni

Mandarīni

Citroni

Kopā (citrusaugļi)

Galviņkāposti

Ziedkāposti un brokoļi

Sēnes

Ogas

Kopā (citi dārzeņi un augļi)

KOPĀ

*

Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu.

PAZIŅOJUMS PAR RAŽAS NENOVĀKŠANU UN PRIEKŠLAICĪGU NOVĀKŠANU

| Dalībvalsts: | Aptvertais laikposms: | Datums: |
| --- | --- | --- |

Dalībvalsts:

Aptvertais laikposms:

Datums:

| Produkts | Ražotāju organizācijas | Ražotāji, kas nav organizācijas biedri | Kopējie daudzumi
  (t) | Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Platība
  (ha) | Daudzumi
  (t) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR) | Platība
  (ha) | Daudzumi
  (t) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Āboli | | | | | | | | |
| Bumbieri | | | | | | | | |
| Kopā (āboli un bumbieri) | | | | | | | | |
| Tomāti | | | | | | | | |
| Burkāni | | | | | | | | |
| Dārzeņpipari | | | | | | | | |
| Gurķi un kornišoni | | | | | | | | |
| Kopā (dārzeņi) | | | | | | | | |
| Plūmes | | | | | | | | |
| Svaigas galda vīnogas | | | | | | | | |
| Kivi | | | | | | | | |
| Kopā (citi augļi) | | | | | | | | |
| Apelsīni | | | | | | | | |
| Klementīni | | | | | | | | |
| Mandarīni | | | | | | | | |
| Citroni | | | | | | | | |
| Kopā (citrusaugļi) | | | | | | | | |
| Galviņkāposti | | | | | | | | |
| Ziedkāposti un brokoļi | | | | | | | | |
| Sēnes | | | | | | | | |
| Ogas | | | | | | | | |
| Kopā (citi dārzeņi un augļi) | | | | | | | | |
| KOPĀ | | | | | | | | |
| * | Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu. |

Produkts

Ražotāju organizācijas

Ražotāji, kas nav organizācijas biedri

Kopējie daudzumi

(t)

Savienības kopējā finansiālā palīdzība (EUR)

Platība

(ha)

Daudzumi

(t)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR)

Platība

(ha)

Daudzumi

(t)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Āboli

Bumbieri

Kopā (āboli un bumbieri)

Tomāti

Burkāni

Dārzeņpipari

Gurķi un kornišoni

Kopā (dārzeņi)

Plūmes

Svaigas galda vīnogas

Kivi

Kopā (citi augļi)

Apelsīni

Klementīni

Mandarīni

Citroni

Kopā (citrusaugļi)

Galviņkāposti

Ziedkāposti un brokoļi

Sēnes

Ogas

Kopā (citi dārzeņi un augļi)

KOPĀ

*

Par katru paziņojumu aizpilda atsevišķu Excel izklājlapu.

IV PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KAS JĀNOSŪTA KOPĀ AR PIRMO PAZIŅOJUMU, KĀ MINĒTS 10. PANTA 1. PUNKTĀ

IZŅEMŠANA NO TIRGUS – CITI GALAMĒRĶI

Maksimālās atbalsta summas, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 79. panta 1. punktu un šīs regulas 4. un 5. pantu

| Dalībvalsts: | Datums: |
| --- | --- |

Dalībvalsts:

Datums:

| Produkts | Ražotāju organizācijas ieguldījums
  (EUR/100 kg) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| Āboli | | |
| Bumbieri | | |
| Tomāti | | |
| Burkāni | | |
| Galviņkāposti | | |
| Dārzeņpipari | | |
| Ziedkāposti un brokoļi | | |
| Gurķi un kornišoni | | |
| Sēnes | | |
| Plūmes | | |
| Ogas | | |
| Svaigas galda vīnogas | | |
| Kivi | | |
| Apelsīni | | |
| Klementīni | | |
| Mandarīni | | |
| Citroni | | |

Produkts

Ražotāju organizācijas ieguldījums

(EUR/100 kg)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR/100 kg)

Āboli

Bumbieri

Tomāti

Burkāni

Galviņkāposti

Dārzeņpipari

Ziedkāposti un brokoļi

Gurķi un kornišoni

Sēnes

Plūmes

Ogas

Svaigas galda vīnogas

Kivi

Apelsīni

Klementīni

Mandarīni

Citroni

RAŽAS NENOVĀKŠANA UN PRIEKŠLAICĪGA NOVĀKŠANA

Maksimālās atbalsta summas, ko dalībvalsts noteikusi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 85. panta 4. punktu un šīs regulas 6. pantu

| Dalībvalsts: | Datums: |
| --- | --- |

Dalībvalsts:

Datums:

| Produkts | Nesegtas platības | Siltumnīcas |
| --- | --- | --- |
| Ražotāju organizācijas ieguldījums
  (EUR/ha) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR/ha) | Ražotāju organizācijas ieguldījums
  (EUR/ha) | Savienības finansiālā palīdzība
  (EUR/ha) |
| Āboli | | | | |
| Bumbieri | | | | |
| Tomāti | | | | |
| Burkāni | | | | |
| Galviņkāposti | | | | |
| Dārzeņpipari | | | | |
| Ziedkāposti un brokoļi | | | | |
| Gurķi un kornišoni | | | | |
| Sēnes | | | | |
| Plūmes | | | | |
| Ogas | | | | |
| Svaigas galda vīnogas | | | | |
| Kivi | | | | |
| Apelsīni | | | | |
| Klementīni | | | | |
| Mandarīni | | | | |
| Citroni | | | | |

Produkts

Nesegtas platības

Siltumnīcas

Ražotāju organizācijas ieguldījums

(EUR/ha)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR/ha)

Ražotāju organizācijas ieguldījums

(EUR/ha)

Savienības finansiālā palīdzība

(EUR/ha)

Āboli

Bumbieri

Tomāti

Burkāni

Galviņkāposti

Dārzeņpipari

Ziedkāposti un brokoļi

Gurķi un kornišoni

Sēnes

Plūmes

Ogas

Svaigas galda vīnogas

Kivi

Apelsīni

Klementīni

Mandarīni

Citroni

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1372/2014

(2014. gada 19. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1373/2014

(2014. gada 19. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2014. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2014. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2014. gada 1. līdz 7. decembrim iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 413/2014 iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 19. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 23. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 413/2014, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 121, 24.4.2014., 37. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(%)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/36

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1374/2014

(2014. gada 28. novembris)

par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām apdrošināšanas sabiedrībām

(ECB/2014/50)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu savas statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālā banka (ECB), kurai palīdz nacionālās centrālās bankas (NCB), var vākt statistisko informāciju pārskatu sniedzēju atsauces kopās par to, kas vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka apdrošināšanas sabiedrības ir pārskatu sniedzēju atsauces kopā ECB statistikas pārskatu prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 4. punkts nosaka, ka ECB var vākt konsolidētu statistisko informāciju pienācīgi pamatotos gadījumos. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants nosaka, ka ECB precizē faktiskos pārskatu sniedzējus pārskatu sniedzēju atsauces kopas ietvaros, kā arī nosaka ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažu kategoriju pārskatu sniedzējus no tās statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu savas statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālā banka (ECB), kurai palīdz nacionālās centrālās bankas (NCB), var vākt statistisko informāciju pārskatu sniedzēju atsauces kopās par to, kas vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka apdrošināšanas sabiedrības ir pārskatu sniedzēju atsauces kopā ECB statistikas pārskatu prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 4. punkts nosaka, ka ECB var vākt konsolidētu statistisko informāciju pienācīgi pamatotos gadījumos. Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants nosaka, ka ECB precizē faktiskos pārskatu sniedzējus pārskatu sniedzēju atsauces kopas ietvaros, kā arī nosaka ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažu kategoriju pārskatu sniedzējus no tās statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| (2) | Statistikas pārskatu sniegšanas prasību ievešanas mērķis attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par apdrošināšanas sabiedrību apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. Statistiskās informācijas vākšana par apdrošināšanas sabiedrībām ir nepieciešama, lai nodrošinātu regulāras un ad hoc analītiskās vajadzības, atbalstītu ECB monetārās un finanšu analīzes veikšanu, kā arī lai ECBS varētu veicināt finanšu sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Statistikas pārskatu sniegšanas prasību ievešanas mērķis attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par apdrošināšanas sabiedrību apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. Statistiskās informācijas vākšana par apdrošināšanas sabiedrībām ir nepieciešama, lai nodrošinātu regulāras un ad hoc analītiskās vajadzības, atbalstītu ECB monetārās un finanšu analīzes veikšanu, kā arī lai ECBS varētu veicināt finanšu sistēmas stabilitāti.

| (3) | NCB būtu jābūt pilnvarotai vākt informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai nodrošinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti dažādām statistikas vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

NCB būtu jābūt pilnvarotai vākt informāciju par apdrošināšanas sabiedrībām no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai nodrošinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti dažādām statistikas vajadzībām.

| (4) | Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, NCB būtu jābūt pilnvarotām apvienot savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu un savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3). |
| --- | --- |

(4)

Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, NCB būtu jābūt pilnvarotām apvienot savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu un savas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).

| (5) | Pastāv cieša saikne starp datiem, ko NCB savākušas statistikas vajadzībām saskaņā ar šo regulu, un datiem, ko nacionālās kompetentās iestādes (NKI) savākušas uzraudzības vajadzībām saskaņā ar regulējumu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (4). Ņemot vērā ECB vispārējo mandātu saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5. panta 1. punktu, sadarboties ar citām iestādēm statistikas jomā, un lai samazinātu administratīvo slogu un novērstu uzdevumu dublēšanos, NCB var iegūt datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu, no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, t. sk. attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem ievieš šo direktīvu, ievērojot attiecīgās NCB un attiecīgās NKI noslēgtās sadarbības vienošanās noteikumus. Direktīvas 2009/138/EK 70. pants nosaka, ka NKI savu pienākumu izpildei saskaņā ar šo Direktīvu var sniegt informāciju NCB un citām struktūrām ar monetārām iestādēm līdzīgu funkciju. |
| --- | --- |

(5)

Pastāv cieša saikne starp datiem, ko NCB savākušas statistikas vajadzībām saskaņā ar šo regulu, un datiem, ko nacionālās kompetentās iestādes (NKI) savākušas uzraudzības vajadzībām saskaņā ar regulējumu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (4). Ņemot vērā ECB vispārējo mandātu saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5. panta 1. punktu, sadarboties ar citām iestādēm statistikas jomā, un lai samazinātu administratīvo slogu un novērstu uzdevumu dublēšanos, NCB var iegūt datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu, no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, t. sk. attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem ievieš šo direktīvu, ievērojot attiecīgās NCB un attiecīgās NKI noslēgtās sadarbības vienošanās noteikumus. Direktīvas 2009/138/EK 70. pants nosaka, ka NKI savu pienākumu izpildei saskaņā ar šo Direktīvu var sniegt informāciju NCB un citām struktūrām ar monetārām iestādēm līdzīgu funkciju.

| (6) | Eiropas Kontu sistēma, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (5) (turpmāk – “EKS 2010”), nosaka, ka par institucionālo vienību aktīviem un pasīviem pārskatu sniedz rezidences valstī. Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu, ja NCB iegūst datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas sabiedrību filiāļu, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ), aktīvus un pasīvus var apkopot ar galvenā biroja aktīviem un pasīviem. Daļēju informāciju par apdrošināšanas sabiedrību filiālēm vāc ar mērķi kontrolēt to izmēru un jebkādas novirzes no EKS 2010. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Kontu sistēma, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (5) (turpmāk – “EKS 2010”), nosaka, ka par institucionālo vienību aktīviem un pasīviem pārskatu sniedz rezidences valstī. Lai samazinātu pārskatu sniegšanas slogu, ja NCB iegūst datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo regulu no datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, apdrošināšanas sabiedrību filiāļu, kuru galvenais birojs atrodas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ), aktīvus un pasīvus var apkopot ar galvenā biroja aktīviem un pasīviem. Daļēju informāciju par apdrošināšanas sabiedrību filiālēm vāc ar mērķi kontrolēt to izmēru un jebkādas novirzes no EKS 2010.

| (7) | Statistiskās informācijas vākšanai saskaņā ar šo regulu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(7)

Statistiskās informācijas vākšanai saskaņā ar šo regulu jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (8) | Lai gan tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34. panta 1. punktu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pantu piemēro gan euro zonas, gan ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. Apsvērums nosaka, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un laikus sagatavotu šīs valstis kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm statistikas jomā. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34. panta 1. punktu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pantu piemēro gan euro zonas, gan ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. Apsvērums nosaka, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un laikus sagatavotu šīs valstis kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm statistikas jomā.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības uzlikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības uzlikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kuri neievēro ECB regulās un lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.

| (10) | Padome vēlākais līdz 2020. gadam izvērtē šādus ieguvumus un izmaksas: a) pārskatu sniegšanas palielināšana no 80 % līdz 95 % no kopējās apdrošināšanas sabiedrību tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī; b) atsevišķa pārskatu sniegšana par apdrošināšanas sabiedrību filiāļu aktīviem un pasīviem, ja filiāles ir kādas euro zonas dalībvalsts rezidenti un šo filiāļu mātesuzņēmumi ir EEZ rezidenti, un c) papildu datu nosūtīšanas termiņa samazināšana pārskatu sniedzējiem līdz četrām nedēļām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, |
| --- | --- |

(10)

Padome vēlākais līdz 2020. gadam izvērtē šādus ieguvumus un izmaksas: a) pārskatu sniegšanas palielināšana no 80 % līdz 95 % no kopējās apdrošināšanas sabiedrību tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī; b) atsevišķa pārskatu sniegšana par apdrošināšanas sabiedrību filiāļu aktīviem un pasīviem, ja filiāles ir kādas euro zonas dalībvalsts rezidenti un šo filiāļu mātesuzņēmumi ir EEZ rezidenti, un c) papildu datu nosūtīšanas termiņa samazināšana pārskatu sniedzējiem līdz četrām nedēļām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “apdrošināšanas sabiedrība” un “AS” (EKS 2010 128. apakšsektors) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir risku apkopošanas rezultāts galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā.
  Definīcijā iekļauj:






  a) | finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, ja polišu turētāji apdrošinātājam veic regulārus vai vienreizējus maksājumus un apdrošinātājs apmaiņā pret tiem garantē polišu turētājiem izmaksāt līgumsummu vai periodisku maksājumu konkrētā datumā vai pirms termiņa; |
| --- | --- | --- |

1)

“apdrošināšanas sabiedrība” un “AS” (EKS 2010 128. apakšsektors) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, kas ir risku apkopošanas rezultāts galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā.

Definīcijā iekļauj:

a)

finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, ja polišu turētāji apdrošinātājam veic regulārus vai vienreizējus maksājumus un apdrošinātājs apmaiņā pret tiem garantē polišu turētājiem izmaksāt līgumsummu vai periodisku maksājumu konkrētā datumā vai pirms termiņa;

| b) | finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, pret tādiem riskiem kā nelaimes gadījumi, slimība, ugunsgrēks, kredītnespēja; |
| --- | --- |

b)

finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, pret tādiem riskiem kā nelaimes gadījumi, slimība, ugunsgrēks, kredītnespēja;

| c) | finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz pārapdrošināšanas pakalpojumus, ja apdrošinātājs iegādājies apdrošināšanu, lai aizsargātu sevi no neparedzēti liela atlīdzības prasību skaita vai ļoti lielām atlīdzību prasībām. |
| --- | --- |

c)

finanšu sabiedrības vai kvazisabiedrības, kuras sniedz pārapdrošināšanas pakalpojumus, ja apdrošinātājs iegādājies apdrošināšanu, lai aizsargātu sevi no neparedzēti liela atlīdzības prasību skaita vai ļoti lielām atlīdzību prasībām.

Definīcijā neiekļauj:

| a) | ieguldījumu fondus, kas definēti Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6) 1. pantā; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu fondus, kas definēti Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (6) 1. pantā;

| b) | finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos, kā tas definēts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7) 1. pantā.; |
| --- | --- |

b)

finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos, kā tas definēts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (7) 1. pantā.;

| c) | monetārās finanšu iestādes, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8) 1. pantā; |
| --- | --- |

c)

monetārās finanšu iestādes, kas definēta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (8) 1. pantā;

| d) | pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 2.105. punktā. |
| --- | --- |

d)

pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 2.105. punktā.

| 2) | “filiāle” ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības aģentūra vai filiāle bez neatkarīga juridiska statusa, izņemot galveno biroju; |
| --- | --- |

2)

“filiāle” ir apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības aģentūra vai filiāle bez neatkarīga juridiska statusa, izņemot galveno biroju;

| 3) | “meitasuzņēmums” (subsidiary) ir atsevišķi reģistrēta vienība, kurā citai vienībai ir vairākuma vai pilna līdzdalība; |
| --- | --- |

3)

“meitasuzņēmums” (subsidiary) ir atsevišķi reģistrēta vienība, kurā citai vienībai ir vairākuma vai pilna līdzdalība;

| 4) | “pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
| --- | --- |

4)

“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;

| 5) | “rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu; |
| --- | --- |

5)

“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;

| 6) | “attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

6)

“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība;

| 7) | “attiecīgā NKI” ir tās euro zonas dalībvalsts NKI, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

7)

“attiecīgā NKI” ir tās euro zonas dalībvalsts NKI, kuras rezidents ir apdrošināšanas sabiedrība;

| 8) | “vērtspapīru līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišku vērtspapīru dalījumā. |
| --- | --- |

8)

“vērtspapīru līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišku vērtspapīru dalījumā.

| 9) | “posteņu līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišķu aktīvu vai pasīvu dalījumā; |
| --- | --- |

9)

“posteņu līmenī sniegtie dati” ir dati atsevišķu aktīvu vai pasīvu dalījumā;

| 10) | “kopsavilkuma dati” ir dati, kurus neiedala datos par individuālajiem aktīviem un pasīviem; |
| --- | --- |

10)

“kopsavilkuma dati” ir dati, kurus neiedala datos par individuālajiem aktīviem un pasīviem;

| 11) | “finanšu darījumi” ir darījumi, kas izriet no finanšu aktīvu vai pasīvu īpašumtiesību radīšanas, likvidācijas vai maiņas, kā sīkāk noradīts II pielikuma 5. daļā; |
| --- | --- |

11)

“finanšu darījumi” ir darījumi, kas izriet no finanšu aktīvu vai pasīvu īpašumtiesību radīšanas, likvidācijas vai maiņas, kā sīkāk noradīts II pielikuma 5. daļā;

| 12) | “cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos un/vai kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības, kā sīkāk norādīts II pielikuma 5. daļā. |
| --- | --- |

12)

“cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos un/vai kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības, kā sīkāk norādīts II pielikuma 5. daļā.

2. pants

Faktiskie pārskatu sniedzēji

1.   Ja NCB vāc datus saskaņā ar EKS 2010, kas nosaka, ka par institucionālo vienību aktīviem un pasīviem pārskatus jāsniedz rezidences valstī, faktiskie pārskatu sniedzēji ir apdrošināšanas sabiedrības, kas ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts rezidenti.

2.   Ja NCB iegūst datus, par kuriem jāsniedz pārskats saskaņā ar šo Regulu, no datiem, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK noteikumiem vai saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ar kuriem ievieš šo Direktīvu, faktiskie pārskatu sniedzēji ir:

| a) | apdrošināšanas sabiedrības, kas reģistrētas attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā un ir tās rezidentes, t. sk. ārpus šīs teritorijas esošo mātes uzņēmumu meitas uzņēmumi; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanas sabiedrības, kas reģistrētas attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā un ir tās rezidentes, t. sk. ārpus šīs teritorijas esošo mātes uzņēmumu meitas uzņēmumi;

| b) | apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas minētas a) apakšpunktā, kas ir rezidenti ārpus attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijas; un |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas minētas a) apakšpunktā, kas ir rezidenti ārpus attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijas; un

| c) | apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas ir rezidenti attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā, bet kuru galvenais birojs atrodas ārpus EEZ. |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas ir rezidenti attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijā, bet kuru galvenais birojs atrodas ārpus EEZ.

Apdrošināšanas sabiedrību filiāles, kas ir rezidenti euro zonas dalībvalsts teritorijā un kuru galvenais birojs atrodas EEZ nav daļa no faktiskās ziņotāju grupas.

3.   Uz apdrošināšanas sabiedrībām, kas ir faktiskie pārskatu sniedzēji, attiecas visas statistikas pārskatu sniegšanas prasības pilnībā, ja vien tām nav piešķirts kāds no 7. pantā minētajiem atbrīvojumiem.

3. pants

Apdrošināšanas sabiedrību saraksts statistikas vajadzībām

1.   ECB Valde, ievērojot šīs regulas noteikumus, izveido un uztur statistikas vajadzībām to apdrošināšanas sabiedrību sarakstu, kuras ir faktiskie pārskatu sniedzēji. Saraksts var tikt veidots, izmantojot esošos nacionālo iestāžu izveidotus apdrošināšanas sabiedrību sarakstus, ja tādi saraksti ir pieejami, tos papildinot ar citiem apdrošināšanas sabiedrību sarakstiem, kas atbilst apdrošināšanas sabiedrības definīcijai 1. pantā.

2.   Attiecīgā NCB var prasīt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam pārskatu sniedzējam sniegt nepieciešamo informāciju par savām filiālēm, ja šāda informācija ir nepieciešama saraksta nolūkā.

3.   NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu, vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma – papīra dokumenta veidā.

4.   Ja šajā pantā minētajā saraksta jaunākā pieejamā elektroniskā versija ir nepareiza, ECB nepiemēro sankcijas pārskatu sniedzējam, kas nav pienācīgi izpildījis pārskatu sniegšanas prasības, labticīgi paļaujoties uz nepareizo sarakstu.

4. pants

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu tieši vai ar attiecīgās VKI palīdzību vietējo sadarbības vienošanās ietvaros sniedz attiecīgajai NCB šādus datus:

| a) | katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par apdrošināšanas sabiedrību aktīviem un pasīviem, kā arī saskaņā ar 5. pantu attiecīgos gadījumos ceturkšņa datus par pārvērtēšanas korekcijām vai finanšu darījumiem; |
| --- | --- |

a)

katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par apdrošināšanas sabiedrību aktīviem un pasīviem, kā arī saskaņā ar 5. pantu attiecīgos gadījumos ceturkšņa datus par pārvērtēšanas korekcijām vai finanšu darījumiem;

| b) | katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena; |
| --- | --- |

b)

katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena;

| c) | katru gadu – gada beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena un ģeogrāfiskās zonas. |
| --- | --- |

c)

katru gadu – gada beigu krājumu datus par nedzīvības apdrošināšanas tehniskām rezervēm, kas iedalīti pēc darījumdarbības virziena un ģeogrāfiskās zonas.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajām prasībām, pārskatu sniedzēji, kuri ir euro zonas dalībvalstī reģistrētas un rezidējošas apdrošināšanas sabiedrības, tieši vai ar attiecīgās VKI palīdzību vietējo sadarbības vienošanās ietvaros, sniedz attiecīgajai NCB informāciju par parakstītām prēmijām, prasībām, kas radušies un izmaksāto komisijas naudu. Šo informāciju sniedz katru gadu saskaņā ar I un II pielikumu.

3.   NCB var iegūt datus, kas jāsniedz saskaņā ar šo Regulu no šādiem datiem, kas savākti saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK izveidoto regulējumu:

| a) | dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kuru NCB nosūta NKI, vienalga, vai NCB un NKI ir atsevišķas iestādes vai iekļautas tajā pašā iestādē saskaņā ar starp šīm struktūrām pastāvošo vietējo sadarbības vienošanos noteikumiem, vai |
| --- | --- |

a)

dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kuru NCB nosūta NKI, vienalga, vai NCB un NKI ir atsevišķas iestādes vai iekļautas tajā pašā iestādē saskaņā ar starp šīm struktūrām pastāvošo vietējo sadarbības vienošanos noteikumiem, vai

| b) | dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kurus sniedz tieši un vienlaikus NCB un NKI. |
| --- | --- |

b)

dati, kurus satur kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā, kurus sniedz tieši un vienlaikus NCB un NKI.

Ja kvantitatīva pārskata veidnes uzraudzības pārskatu sniegšanas nolūkā satur datus, kas nepieciešami lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, NCB ir pieeja visai veidnei vai jebkurai saistītai veidnei, datu kvalitātes nodrošināšanai

Dalībvalstis var slēgt sadarbības vienošanās, lai nodrošinātu NKI iespēju centralizēti vākt informāciju, ietverot datu vākšanas prasības saskaņā ar Direktīvā 2009/138/EK noteikto regulējumu un papildu datu vākšanas prasības saskaņā ar šo regulu, atbilstoši nacionālajiem tiesību aktiem un saskaņotiem norādījumiem, kuru ECB var noteikt.

4.   NCB informē pārskatu sniedzējus par dažādām vajadzībām, kurām tiek vākti viņu dati.

5. pants

Pārvērtēšanas korekcijas un finanšu darījumi

Informāciju par pārvērtēšanas korekcijām un finanšu darījumiem, kā precizēts I pielikumā un aprakstīts II pielikumā, iegūst šādi:

| a) | pārskatu sniedzēji atkarībā no attiecīgās NCB norādījumiem, sniedz datus kopsavilkuma veidā par pārvērtēšanas korekcijām un/vai finanšu darījumiem; |
| --- | --- |

a)

pārskatu sniedzēji atkarībā no attiecīgās NCB norādījumiem, sniedz datus kopsavilkuma veidā par pārvērtēšanas korekcijām un/vai finanšu darījumiem;

| b) | NCB var iegūt vērtspapīru darījumu aplēses no datiem vērtspapīru līmenī vai tieši vākt datus par šādiem darījumiem vērtspapīru līmenī no pārskatu sniedzējiem. NCB var izmantot līdzīgu pieeju vācot datus posteņu līmenī attiecībā uz aktīviem, kas nav vērtspapīri; |
| --- | --- |

b)

NCB var iegūt vērtspapīru darījumu aplēses no datiem vērtspapīru līmenī vai tieši vākt datus par šādiem darījumiem vērtspapīru līmenī no pārskatu sniedzējiem. NCB var izmantot līdzīgu pieeju vācot datus posteņu līmenī attiecībā uz aktīviem, kas nav vērtspapīri;

| c) | finanšu darījumu apjoma aplēses, kas attiecas uz apdrošināšanas sabiedrību uzturētajiem apdrošināšanas tehniskām rezervēm iegūst:






  i) | pārskatu sniedzēji saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem, pamatojoties uz kopējo paraugpraksi, kā to nosaka euro zonas līmenī; vai |
| --- | --- | --- |

c)

finanšu darījumu apjoma aplēses, kas attiecas uz apdrošināšanas sabiedrību uzturētajiem apdrošināšanas tehniskām rezervēm iegūst:

i)

pārskatu sniedzēji saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem, pamatojoties uz kopējo paraugpraksi, kā to nosaka euro zonas līmenī; vai

| ii) | attiecīgā NCB, balstoties uz apdrošināšanas sabiedrību sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

ii)

attiecīgā NCB, balstoties uz apdrošināšanas sabiedrību sniegtajiem datiem.

6. pants

Grāmatvedības noteikumi

1.   Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, apdrošināšanas sabiedrības ievēro grāmatvedības noteikumus, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, ar kuriem ievieš Direktīvu 2009/138/EK vai kas noteikti citos apdrošināšanas sabiedrībām piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos, saskaņā ar NCB norādījumiem.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem saskaņā ar 1. punktu par noguldījumiem un kredītiem, kurus tur apdrošināšanas sabiedrības un kuri ir apzīmēti kā nominālvērtība I pielikuma 2.1. un 2.2. tabulā, sniedz pārskatu par ceturkšņa beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi.

3.   Neierobežojot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikas vajadzībām datus par visiem finanšu aktīviem un pasīviem sniedz, ievērojot bruto principu.

7. pants

Atbrīvojumi

1.   Mazajām apdrošināšanas sabiedrībām var piešķirt šādus atbrīvojumus:

| a) | NCB var piešķirt atbrīvojumus tirgus daļas ziņā mazākajām apdrošināšanas sabiedrībām kā noteikts Direktīvas Nr. 2009/138/EK 35. panta 6. punktā, ja apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

NCB var piešķirt atbrīvojumus tirgus daļas ziņā mazākajām apdrošināšanas sabiedrībām kā noteikts Direktīvas Nr. 2009/138/EK 35. panta 6. punktā, ja apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī;

| b) | apdrošināšanas sabiedrība, kurai piešķirts atbrīvojums saskaņā ar a) apakšpunktu, katru gadu pilda 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības tā, lai apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj gada kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas sabiedrība, kurai piešķirts atbrīvojums saskaņā ar a) apakšpunktu, katru gadu pilda 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības tā, lai apdrošināšanas sabiedrības, kuras iekļauj gada kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās tirgus daļas katrā euro zonas dalībvalstī;

| c) | apdrošināšanas sabiedrība, kurai netiek prasīts sniegt pārskatus saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, sniedz samazinātu informācijas kopumu, kā to noteikusi attiecīgā NCB. |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas sabiedrība, kurai netiek prasīts sniegt pārskatus saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, sniedz samazinātu informācijas kopumu, kā to noteikusi attiecīgā NCB.

| d) | NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā. |
| --- | --- |

d)

NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā.

2.   NCB var piešķirt apdrošināšanas sabiedrībām atbrīvojumus attiecībā uz ieguldījumiem naudā un noguldījumiem pēc nominālvērtības.

Ja augstākā apkopojuma līmenī savāktie rādītāji rāda, ka ieguldījumi naudā un rezidējošo apdrošināšanas sabiedrību noguldījumi ir mazāki par 10 % no apdrošināšanas sabiedrību kopējās nacionālās bilances un mazāki par 10 % no euro zonas apdrošināšanas sabiedrību kopējiem valūtas un noguldījumu turējumiem krājumu ziņā, attiecīgā NCB var lemt neprasīt pārskatu par valūtas un noguldījumu turējumiem nominālvērtībā. Par jebkuru šādu lēmumu attiecīgā NCB paziņo pārskatu sniedzējiem.

3.   Tomēr apdrošināšanas sabiedrības var izvēlēties neizmantot atbrīvojumus un pilnībā ievērot 4. pantā noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Ja apdrošināšanas sabiedrība izdara šādu izvēli, pirms jebkuru atbrīvojumu izmantošanās apdrošināšanas sabiedrība saņem attiecīgās NCB atļauju.

8. pants

Termiņi

1.   2016. gadā pārskatu sniedzēji saskaņā ar vietējām sadarbības vienošanām sniedz attiecīgajai NCB vai attiecīgajai NKI, vai abām iestādēm prasītos ceturkšņa datus vēlākais 8 nedēļu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati. Katru gadu šo termiņu pārceļ par vienu nedēļu uz priekšu, un ceturkšņiem, kas beidzas 2019. gadā, tas ir 5 nedēļas.

2.   2016. gadā pārskatu sniedzēji saskaņā ar vietējām sadarbības vienošanām sniedz attiecīgajai NCB vai attiecīgajai NKI, vai abām iestādēm prasītos gada datus vēlākais 20 nedēļu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru attiecas dati. Katru gadu šo termiņu pārceļ par divām nedēļām uz priekšu, un 2019. gadā tas ir 14 nedēļas.

9. pants

Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums

1.   Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu sniegšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

10. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācijas

Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku pirms tās stājas spēkā.

11. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja pārskatu sniedzējs neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.

12. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

1.   Pirmā pārskatu sniegšana sākas ar datu pārskatu sniegšanu par 2016. gada pirmā ceturkšņa datiem un 2016. gada gada datiem.

2.   Apdrošināšanas sabiedrības, kas minētas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā, sniedz gada datus par 2016. atsauces gadu. Turklāt, lai apkopotu statistiku par apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru sākot ar 2016. gadu, šīs apdrošināšanas sabiedrības sniedz pārskatu par pilnīgu datu kopumu par 2016. gada pirmo ceturksni saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

13. pants

Noslēguma noteikums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 28. novembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV C 427, 28.11.2014., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regula (ES) Nr. 1011/2012 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II).(OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regula (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (OV L 297, 7.11.2013., 73. lpp.).

6

(7)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regula (ES) Nr. 1075/2013 par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/40) (OV L 297, 7.11.2013., 107. lpp.).

7

(8)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

8

---

I PIELIKUMS

STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

1. DAĻA

Vispārīgās statistikas pārskatu sniegšanas prasības

| 1. | Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem katru ceturksni jāsniedz šāda statistiskā informācija:






  a) | dati vērtspapīru līmenī par vērtspapīriem ar ISIN kodu, |
| --- | --- | --- |

1.

Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem katru ceturksni jāsniedz šāda statistiskā informācija:

a)

dati vērtspapīru līmenī par vērtspapīriem ar ISIN kodu,

| b) | dati par vērtspapīriem bez ISIN koda vērtspapīru līmenī vai kopsavilkuma informācija, kas iedalīta pēc instrumenta/termiņa kategorijas un darījuma partneriem; |
| --- | --- |

b)

dati par vērtspapīriem bez ISIN koda vērtspapīru līmenī vai kopsavilkuma informācija, kas iedalīta pēc instrumenta/termiņa kategorijas un darījuma partneriem;

| c) | dati par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, posteņu līmenī vai kopsavilkuma informācija, kas iedalīta pēc instrumenta/termiņa kategorijas un darījuma partneriem. |
| --- | --- |

c)

dati par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, posteņu līmenī vai kopsavilkuma informācija, kas iedalīta pēc instrumenta/termiņa kategorijas un darījuma partneriem.

| 2. | Kopsavilkuma datus sniedz par krājumiem un saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem par: a) pārvērtēšanu cenu un valūtas kursa pārmaiņu dēļ, vai b) finanšu darījumiem. |
| --- | --- |

2.

Kopsavilkuma datus sniedz par krājumiem un saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem par: a) pārvērtēšanu cenu un valūtas kursa pārmaiņu dēļ, vai b) finanšu darījumiem.

| 3. | Apdrošināšanas sabiedrības, kuras ir reģistrētas euro zonas dalībvalsts teritorijā un ir tās rezidenti, katru gadu sniedz pārskatu par prēmijām, prasībām un komisijas naudu, norādot saimniecisko darbību, ko veic iekšzemē vai ar filiāļu starpniecību ārvalstīs, par katru valsti atsevišķi attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zona (EEZ) valstīm. |
| --- | --- |

3.

Apdrošināšanas sabiedrības, kuras ir reģistrētas euro zonas dalībvalsts teritorijā un ir tās rezidenti, katru gadu sniedz pārskatu par prēmijām, prasībām un komisijas naudu, norādot saimniecisko darbību, ko veic iekšzemē vai ar filiāļu starpniecību ārvalstīs, par katru valsti atsevišķi attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zona (EEZ) valstīm.

| 4. | Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, kurus jāsniedz attiecīgajai NCB vērtspapīru līmenī, precizēti 2.1. tabulā un dati par vērtspapīriem bez ISIN koda, kurus jāsniedz attiecīgajai NCB vērtspapīru līmenī, precizēti 2.2. tabulā. Ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem norādītas 1.aun 1.b tabulā un attiecībā uz pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai finanšu darījumiem – 3.a un 3.b tabulā. Gada pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz prēmijām, prasībām un komisijas naudu precizētas 4. tabulā. |
| --- | --- |

4.

Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu, kurus jāsniedz attiecīgajai NCB vērtspapīru līmenī, precizēti 2.1. tabulā un dati par vērtspapīriem bez ISIN koda, kurus jāsniedz attiecīgajai NCB vērtspapīru līmenī, precizēti 2.2. tabulā. Ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem norādītas 1.aun 1.b tabulā un attiecībā uz pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai finanšu darījumiem – 3.a un 3.b tabulā. Gada pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz prēmijām, prasībām un komisijas naudu precizētas 4. tabulā.

2. DAĻA

Apdrošināšanas tehniskās rezerves

| 1. | Ja zemāk minēto apdrošināšanas tehnisko rezervju ceturkšņa pārskatu prasību izpildei vajadzīgos datus nevar noteikt pilnībā, pārskatu sniedzēji iegūst aplēses saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem, kuri pamatojas uz kopīgu labāko praksi, kas izstrādāta euro zonas līmenī:






  a) | attiecībā uz aktīviem – dati par tādas vienības rezidenci, kas sniedz pārskatu sniedzējam pārapdrošināšanu, kas ir nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (pārapdrošināšanas atgūstamās summas); |
| --- | --- | --- |

1.

Ja zemāk minēto apdrošināšanas tehnisko rezervju ceturkšņa pārskatu prasību izpildei vajadzīgos datus nevar noteikt pilnībā, pārskatu sniedzēji iegūst aplēses saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem, kuri pamatojas uz kopīgu labāko praksi, kas izstrādāta euro zonas līmenī:

a)

attiecībā uz aktīviem – dati par tādas vienības rezidenci, kas sniedz pārskatu sniedzējam pārapdrošināšanu, kas ir nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (pārapdrošināšanas atgūstamās summas);

| b) | attiecībā uz pasīviem – dati par:






  i) | apdrošināšanas tehnisko rezervju turētāju rezidenci (atsevišķi dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas gadījumā), ko sniedz apdrošināšanas sabiedrības, kas rezidē dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”); |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz pasīviem – dati par:

i)

apdrošināšanas tehnisko rezervju turētāju rezidenci (atsevišķi dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas gadījumā), ko sniedz apdrošināšanas sabiedrības, kas rezidē dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”);

| ii) | pensijas tiesībām attiecībā uz fondēto pensiju shēmām, kas sadalītās pēc definētām iemaksu shēmām, definētām pabalstu shēmām un hibrīdshēmām; |
| --- | --- |

ii)

pensijas tiesībām attiecībā uz fondēto pensiju shēmām, kas sadalītās pēc definētām iemaksu shēmām, definētām pabalstu shēmām un hibrīdshēmām;

| iii) | finanšu darījumiem un/vai pārvērtēšanas korekcijām visiem nepieciešamajiem iedalījumiem, kā norādīts 3.a un 3.b tabulā. |
| --- | --- |

iii)

finanšu darījumiem un/vai pārvērtēšanas korekcijām visiem nepieciešamajiem iedalījumiem, kā norādīts 3.a un 3.b tabulā.

| 2. | NCB var nolemt iegūt nepieciešamos datus no datiem, kurus NCB uzskata par nepieciešamu pieprasīt pārskatu sniedzējiem šīs daļas vajadzībām. |
| --- | --- |

2.

NCB var nolemt iegūt nepieciešamos datus no datiem, kurus NCB uzskata par nepieciešamu pieprasīt pārskatu sniedzējiem šīs daļas vajadzībām.

3. DAĻA

Pārskatu sniegšanas tabulas

1.a tabula

Ceturkšņa krājumi

| | Kopā | Euro zona | Pārējā pasaule |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšzeme | Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi | Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi
  (informācija par katru valsti) | Kopā | Neiesaistītās dalībvalstīs
  (informācija par katru valsti) | Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības
  (informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV) |
| AKTĪVI (F) |
| 1. | Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – patiesā vērtība |

Kopā

Euro zona

Pārējā pasaule

Iekšzeme

Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi

Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi

(informācija par katru valsti)

Kopā

Neiesaistītās dalībvalstīs

(informācija par katru valsti)

Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības

(informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV)

AKTĪVI (F)

1.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

Līdz 1 gadam (atlikušais termiņš)

SUMMA

Ilgāk par 1 gadu (atlikušais termiņš)

SUMMA

| 1x. | Valūta un noguldījumi t.sk. pārvedami noguldījumi (F.22) |
| --- | --- |

1x.

SUMMA

| 1. | Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominālvērtība |
| --- | --- |

1.

SUMMA

SUMMA

| 2. | Parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

SUMMA

SUMMA

VP emitēti

SUMMA

SUMMA

CFS emitēti

SUMMA

SUMMA

AS emitēti

SUMMA

SUMMA

PF emitēti

SUMMA

SUMMA

NFS emitēti

SUMMA

SUMMA

MS un MSABO emitēti

SUMMA

SUMMA

Līdz 1 gadam (sākotnējais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

1–2 gadi (sākotnējais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

Ilgāks par 2 gadiem (sākotnējais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

Līdz 1 gadam (atlikušais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

1–2 gadi (atlikušais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

ko emitējušas CFS

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

2–5 gadi (atlikušais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

tos emitējušas MS un MSABO

Ilgāks par 5 gadiem (atlikušais termiņš)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

VP emitēti

CFS emitēti

AS emitēti

PF emitēti

NFS emitēti

MS un MSABO emitēti

| 3. | Kredīti (EKS 2010: F.4) – patiesā vērtība |
| --- | --- |

3.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – patiesā vērtība

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

atlikušais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

SUMMA

atlikušais termiņš 1–2 gadi – patiesā vērtība

SUMMA

atlikušais termiņš 2–5 gadi – patiesā vērtība

SUMMA

atlikušais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

SUMMA

| 3.x | Kredīti, t.sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē – patiesā vērtība |
| --- | --- |

3.x

SUMMA

SUMMA

| 3. | Kredīti (EKS 2010: F.4) – nominālvērtība |
| --- | --- |

3.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

SUMMA

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – patiesā vērtība

SUMMA

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

SUMMA

| 4. | Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

| 4.a | t.sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.a

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

SUMMA

VP emitēti

SUMMA

CFS emitēti

SUMMA

AS emitēti

SUMMA

PF emitēti

SUMMA

NFS emitēti

SUMMA

| 4.b | t.sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.b

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

SUMMA

VP emitēti

SUMMA

CFS emitēti

SUMMA

AS emitēti

SUMMA

PF emitēti

SUMMA

NFS emitēti

SUMMA

| 4.c | t.sk. cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.c

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

MFI emitēti

SUMMA

VP emitēti

SUMMA

CFS emitēti

SUMMA

AS emitēti

SUMMA

PF emitēti

SUMMA

NFS emitēti

SUMMA

| 5. | Ieguldījumu fondu apliecības vai daļas (EKS 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

| 5.a | NTF apliecības/daļas |
| --- | --- |

5.a

SUMMA

| 5.b | Apliecības/daļas, kas nav NTF |
| --- | --- |

5.b

SUMMA

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.61) (1) |
| --- | --- |

7.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.61) (1)

SUMMA

SUMMA

| 8. | Nefinanšu aktīvi (EKS 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kopā aktīvi |
| --- | --- |

10.

SUMMA

Tabulā lietotie saīsinājumi: MFI – monetārā finanšu iestāde, VP – valdība, IF – ieguldījumu fonds, CFS – cits finanšu starpnieks, AS – apdrošināšanas sabiedrība, PF – pensiju fonds, NFS – nefinanšu sabiedrība, MS – mājsaimniecība, MSABO – mājsaimniecības apkalpojošā bezpeļņas organizācija, NTF – naudas tirgus fonds

1.b tabula

1.b tabula

Ceturkšņa krājumi
   (2)

Ceturkšņa krājumi

2

| | Kopā | Euro zona | Pārējā pasaule |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšzeme | Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi | Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi
  (informācija par katru valsti) | Kopā | Neiesaistītās dalībvalstīs
  (informācija par katru valsti) | Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības
  (informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV) |
| PASĪVI (F) |
| 1. | Emitētie parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3) |

Kopā

Euro zona

Pārējā pasaule

Iekšzeme

Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi

Euro zonas dalībvalstis, izņemot iekšzemi

(informācija par katru valsti)

Kopā

Neiesaistītās dalībvalstīs

(informācija par katru valsti)

Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības

(informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV)

PASĪVI (F)

PASĪVI (F)

1.

Emitētie parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3)

| 2. | Kredīti (EKS 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Kredīti (EKS 2010: F.4)

monetāro finanšu iestāžu (MFI) izsniegti (3)

3

SUMMA

SUMMA

sabiedrību, kas nav MFI, izsniegti (3)

3

SUMMA

SUMMA

| 2. | Kredīti, t.sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē |
| --- | --- |

2.

Kredīti, t.sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē

| 3. | Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51)

SUMMA

SUMMA

| 3.a | Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

3.a

Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas

| 3.b | Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

3.b

Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas

| 3.c | Pašu kapitāls t.sk. cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

3.c

Pašu kapitāls t.sk. cits pašu kapitāls

| 4. | Apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.6) (4) |
| --- | --- |

4.

Apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.6) (4)

4

SUMMA

SUMMA

| 4.1. | Dzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

4.1.

Dzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

t.sk. ar ieguldījumu fondiem saistīti

t.sk. ar ieguldījumu fondiem nesaistīti

t.sk. pensijas tiesības

t.sk. pensijas tiesības

SUMMA

SUMMA

t.sk. definētu iemaksu shēmas

t.sk. definētu pabalstu shēmas

t.sk. hibrīdshēmas

| 4.2. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

4.2.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

pēc darījumdarbības virziena

Medicīnisko izdevumu apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Ienākumu aizsardzības apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Darbinieku kompensāciju apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Cita mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Kredītu un galvojumu apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Juridisko izdevumu apdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Palīdzība

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Dažādi finansiālie zaudējumi

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Pārapdrošināšana

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

Gada

| 5. | Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7)

| 6. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

6.

Pārējie pasīvi

Tabulā lietotais saīsinājums: t.sk. – tajā skaitā

Tabulā lietotais saīsinājums: t.sk. – tajā skaitā

2. tabula

2. tabula

Prasītā informācija vērtspapīru līmenī

Prasītā informācija vērtspapīru līmenī

Katrā no 2.1. un 2.2. tabulas datu laukiem norāda datus par katru vērtspapīru, kas saskaņā ar tālāk minētajiem noteikumiem klasificēts kategorijā “parāda vērtspapīri”, “pašu kapitāls” un “ieguldījumu fondudaļas vai apliecības” (kā tas noteikts II pielikuma 1. daļas A tabulā). 2.1. tabula attiecas uz vērtspapīriem, kuriem piešķirts ISIN kods, bet 2.2. tabula attiecas uz vērtspapīriem bez ISIN koda.

2.1. tabula

2.1. tabula

Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu turējumiem

Dati par vērtspapīriem ar ISIN kodu turējumiem

Datus par katru datu lauku sniedz attiecībā uz katru vērtspapīru saskaņā ar šādiem noteikumiem.

| 1. | Jāsniedz dati 1. datu laukā. |
| --- | --- |

1.

Jāsniedz dati 1. datu laukā.

| 2. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā, vai 3. un 4. datu laukā). Ja datus vāc attiecībā uz 3. datu lauku, jāsniedz dati arī 3b datu laukā. |
| --- | --- |

2.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā, vai 3. un 4. datu laukā). Ja datus vāc attiecībā uz 3. datu lauku, jāsniedz dati arī 3b datu laukā.

| 3. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:






  a) | 5. datu laukā vai 6. un 7. datu laukā, un |
| --- | --- | --- |

3.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:

a)

5. datu laukā vai 6. un 7. datu laukā, un

| b) | 4. datu laukā vai 2. un 3. datu laukā. |
| --- | --- |

b)

4. datu laukā vai 2. un 3. datu laukā.

| 4. | Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8., 9., 10. un 11. datu laukā.






  Datu lauks | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 1. | ISIN kods |
| 2. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība |
| 3. | Cena |
| 3b | Kotācijas bāze |
| 4. | Kopējā summa pēc tirgus vērtības |
| 5. | Finanšu darījumi |
| 6. | Nopirktie vērtspapīri |
| 7. | Pārdotie vērtspapīri |
| 8. | Valūta, kurā vērtspapīrs iegrāmatots |
| 9. | Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības |
| 10. | Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības |
| 11. | Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas |

4.

Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8., 9., 10. un 11. datu laukā.

Datu lauks

Nosaukums

1.

ISIN kods

ISIN

2.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība

3.

Cena

3b

Kotācijas bāze

4.

Kopējā summa pēc tirgus vērtības

5.

Finanšu darījumi

6.

Nopirktie vērtspapīri

7.

Pārdotie vērtspapīri

8.

Valūta, kurā vērtspapīrs iegrāmatots

9.

Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības

10.

Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības

11.

Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas

2.2. tabula

2.2. tabula

Dati par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem

Dati par vērtspapīru bez ISIN koda turējumiem

Jāsniedz dati 1. datu laukā. a) par katru vērtspapīru; vai b) apkopojot vērtspapīrus vienā postenī

Šādus noteikumus piemēro a) gadījumā:

| 1. | Jāsniedz dati 1., 12., 13., 14. un 15. datu laukā |
| --- | --- |

1.

Jāsniedz dati 1., 12., 13., 14. un 15. datu laukā

| 2. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā, vai 3. un 4. datu laukā). Ja datus vāc attiecībā uz 3. datu lauku, jāsniedz dati arī 3b datu laukā. |
| --- | --- |

2.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā, vai 3. un 4. datu laukā). Ja datus vāc attiecībā uz 3. datu lauku, jāsniedz dati arī 3b datu laukā.

| 3. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:






  a) | 5. datu laukā vai 6. un 7. datu laukā, un |
| --- | --- | --- |

3.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par finanšu darījumiem vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:

a)

5. datu laukā vai 6. un 7. datu laukā, un

| b) | 4. datu laukā vai 2. un 3. datu laukā. |
| --- | --- |

b)

4. datu laukā vai 2. un 3. datu laukā.

| 4. | Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējus sniegt datus arī 3b, 8., 9., 10. un 11. datu laukā.
  Šādus noteikumus piemēro b) gadījumā:






  1. | Jāsniedz dati 4., 12., 13., 14., 15. datu laukā. |
| --- | --- | --- |

4.

Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējus sniegt datus arī 3b, 8., 9., 10. un 11. datu laukā.

Šādus noteikumus piemēro b) gadījumā:

1.

Jāsniedz dati 4., 12., 13., 14., 15. datu laukā.

| 2. | Jāsniedz dati 5. datu laukā vai 10. un 16. datu laukā. |
| --- | --- |

2.

Jāsniedz dati 5. datu laukā vai 10. un 16. datu laukā.

| 3. | Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8., 9. un 11. datu laukā. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8., 9. un 11. datu laukā.

| Datu lauks | Nosaukums |
| --- | --- |
| 1. | Vērtspapīra identifikācijas kods |
| 2. | Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība |
| 3. | Cena |
| 3b | Kotācijas bāze |
| 4. | Kopējā summa pēc tirgus vērtības |
| 5. | Finanšu darījumi |
| 6. | Nopirktie vērtspapīri |
| 7. | Pārdotie vērtspapīri |
| 8. | Valūta, kurā vērtspapīrs iegrāmatots |
| 9. | Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības |
| 10. | Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības |
| 11. | Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas |
| 12. | Instruments (ar finanšu darījuma klasifikāciju)






  — | parāda vērtspapīri (F.3) |

Datu lauks

Nosaukums

1.

Vērtspapīra identifikācijas kods

2.

Vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība

3.

Cena

3b

Kotācijas bāze

4.

Kopējā summa pēc tirgus vērtības

5.

Finanšu darījumi

6.

Nopirktie vērtspapīri

7.

Pārdotie vērtspapīri

8.

Valūta, kurā vērtspapīrs iegrāmatots

9.

Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības

10.

Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības

11.

Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas

12.

Instruments (ar finanšu darījuma klasifikāciju)

—

parāda vērtspapīri (F.3)

| — | pašu kapitāls (F.51) |
| --- | --- |

—

pašu kapitāls (F.51)

| — | t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511) |
| --- | --- |

—

t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas (F.511)

| — | t. sk. biržas sarakstā neiekļautās akcijas (F.512) |
| --- | --- |

—

t. sk. biržas sarakstā neiekļautās akcijas (F.512)

| — | t. sk. cits pašu kapitāls (F.519) |
| --- | --- |

—

t. sk. cits pašu kapitāls (F.519)

| — | ieguldījumu fondu daļas vai apliecības (F.52) |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondu daļas vai apliecības (F.52)

13.

Parāda vērtspapīru emisijas un termiņa beigu datums. Alternatīvi, šāds iedalījums pēc termiņa grupām: sākotnējais termiņš līdz vienam gadam, no viena līdz diviem gadiem, un atlikušais termiņš līdz vienam gadam, no diviem līdz pieciem gadiem, ilgāks par pieciem gadiem.

14.

Emitenta sektors vai apakšsektors:

| — | centrālā banka (S.121) |
| --- | --- |

—

centrālā banka (S.121)

| — | noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
| --- | --- |

—

noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122)

| — | naudas tirgus fondi (S.123) |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondi (S.123)

| — | investīciju fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

investīciju fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| — | citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (izņemot finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos) + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 izņemot FIS + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (izņemot finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos) + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 izņemot FIS + S.126 + S.127)

| — | finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos (S.125 iedalījuma vienība) |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos (S.125 iedalījuma vienība)

| — | AS (S.128) |
| --- | --- |

—

AS (S.128)

| — | pensiju fondi (S.129) |
| --- | --- |

—

pensiju fondi (S.129)

| — | nefinanšu sabiedrības (S.11) |
| --- | --- |

—

nefinanšu sabiedrības (S.11)

| — | valdība (S.13) |
| --- | --- |

—

valdība (S.13)

| — | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15) (5)

5

15.

Emitenta valsts

16.

Pārvērtēšanas korekcijas

3.a tabula

3.a tabula

Ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijas vai finanšu darījumi

Ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijas vai finanšu darījumi

| | Kopā | Euro zona | Pārējā pasaule |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšzeme | Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi | Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi
  (informācija par katru valsti) | Kopā | Neiesaistītās dalībvalstīs
  (informācija par katru valsti) | Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības
  (informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV) |
| AKTĪVI (F) |
| 1. | Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – patiesā vērtība |

Kopā

Euro zona

Pārējā pasaule

Iekšzeme

Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi

Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi

(informācija par katru valsti)

Kopā

Neiesaistītās dalībvalstīs

(informācija par katru valsti)

Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības

(informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV)

AKTĪVI (F)

AKTĪVI (F)

1.

Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – patiesā vērtība

Līdz 1 gadam (atlikušais termiņš)

Ilgāks par 1 gadu (atlikušais termiņš)

| 1.x | Valūta un noguldījumi, t. sk. pārvedami noguldījumi (F.22) |
| --- | --- |

1.x

Valūta un noguldījumi, t. sk. pārvedami noguldījumi (F.22)

| 1. | Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominālvērtība |
| --- | --- |

1.

Valūta un noguldījumi (EKS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominālvērtība

| 2. | Parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

Parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3)

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

Līdz 1 gadam (sākotnējais termiņš)

Līdz 1 gadam (sākotnējais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

1–2 gadi (sākotnējais termiņš)

1–2 gadi (sākotnējais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

Ilgāks par 2 gadiem (sākotnējais termiņš)

Ilgāks par 2 gadiem (sākotnējais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

Līdz 1 gadam (atlikušais termiņš)

Līdz 1 gadam (atlikušais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

1–2 gadi (atlikušais termiņš)

1–2 gadi (atlikušais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

2–5 gadi (atlikušais termiņš)

2–5 gadi (atlikušais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

Ilgāks par 5 gadiem (atlikušais termiņš)

Ilgāks par 5 gadiem (atlikušais termiņš)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MS un MSABO emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 3. | Aizdevumi (EKS 2010: F.4) – patiesā vērtība |
| --- | --- |

3.

Aizdevumi (EKS 2010: F.4) – patiesā vērtība

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – patiesā vērtība

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI

VP

IF

CFS

AS

PF

NFS

MS un MSABO

atlikušais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

atlikušais termiņš līdz 1 gadam – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

atlikušais termiņš 1–2 gadi – patiesā vērtība

atlikušais termiņš 1–2 gadi – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

atlikušais termiņš 2–5 gadi – patiesā vērtība

atlikušais termiņš 2–5 gadi – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

atlikušais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

atlikušais termiņš ilgāks par 5 gadiem – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 3.x | Kredīti, t. sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē – patiesā vērtība |
| --- | --- |

3.x

Kredīti, t. sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē – patiesā vērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 3. | Kredīti (EKS 2010: F.4) – nominālvērtība |
| --- | --- |

3.

Kredīti (EKS 2010: F.4) – nominālvērtība

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – nominālvērtība

sākotnējais termiņš līdz 1 gadam – nominālvērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – nominālvērtība

sākotnējais termiņš 1–5 gadi – nominālvērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – nominālvērtība

sākotnējais termiņš ilgāks par 5 gadiem – nominālvērtība

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 4. | Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51)

| 4.a | Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.a

Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 4.b | Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.b

Pašu kapitāls t.sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 4.c | Pašu kapitāls t. sk. cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.c

Pašu kapitāls t. sk. cits pašu kapitāls

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

MFI emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

VP emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

CFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

AS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

PF emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

NFS emitēti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 5. | Ieguldījumu fondu daļas vai apliecības (EKS 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

Ieguldījumu fondu daļas vai apliecības (EKS 2010: F.52)

| 5.a | NTF daļas/apliecības |
| --- | --- |

5.a

NTF daļas/apliecības

| 5.b | Daļas/apliecības, kas nav NTF |
| --- | --- |

5.b

Daļas/apliecības, kas nav NTF

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7)

| 7. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.61) (6) |
| --- | --- |

7.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.61) (6)

6

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 8. | Nefinanšu aktīvi (EKS 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

Nefinanšu aktīvi (EKS 2010: AN)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

Pārējie aktīvi

| 10. | Kopējie aktīvi |
| --- | --- |

10.

Kopējie aktīvi

Tabulā lietotie saīsinājumi: MFI – monetārā finanšu iestāde, VP – valdība, IF – ieguldījumu fonds, CFS – cits finanšu starpnieks, AS – apdrošināšanas sabiedrība, PF – pensiju fonds, NFS – nefinanšu sabiedrība, MS – mājsaimniecība, MSABO – mājsaimniecības apkalpojošā bezpeļņas organizācija, NTF – naudas tirgus fonds

Apdrošināšanas sabiedrības ziņojums: ailes, kas apzīmētas ar “OBLIGĀTI”, datus par instrumentu kategorijām nevāc par katru posteni atsevišķi. NCB var attiecināt šīs prasības uz ailēm, kas nesatur vārdu “OBLIGĀTI”.

3.b tabula

3.b tabula

Ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijas vai finanšu darījumi

Ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijas vai finanšu darījumi

| | Kopā | Euro zona | Pārējā pasaule |
| --- | --- | --- | --- |
| Iekšzeme | Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi | Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi
  (informācija par katru valsti) | Kopā | Neiesaistītās dalībvalstīs
  (informācija par katru valsti) | Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības (attiecina citās tabulās esošos komentārus)
  (informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV) |
| PASĪVI (F) |
| 1. | Emitētie parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3) |

Kopā

Euro zona

Pārējā pasaule

Iekšzeme

Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi

Euro zonas dalībvalstis izņemot iekšzemi

(informācija par katru valsti)

Kopā

Neiesaistītās dalībvalstīs

(informācija par katru valsti)

Galvenie darījumu partneri ārpus Eiropas Savienības (attiecina citās tabulās esošos komentārus)

(informācija par katru valsti attiecībā uz Brazīliju, Kanādu, Ķīnu Honkongu, Indiju, Japānu, Krieviju, Šveici, ASV)

PASĪVI (F)

PASĪVI (F)

1.

Emitētie parāda vērtspapīri (EKS 2010: F.3)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 2. | Kredīti (EKS 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Kredīti (EKS 2010: F.4)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

monetāro finanšu iestāžu (MFI) izsniegti (7)

7

sabiedrību, kas nav MFI, izsniegti (7)

7

| 2.x | Kredīti, t. sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē |
| --- | --- |

2.x

Kredīti, t. sk. noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 3. | Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Pašu kapitāls (EKS 2010: F.51)

| 3.a | Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

3.a

Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas

| 3.b | Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

3.b

Pašu kapitāls t. sk. biržas sarakstā neiekļautas akcijas

| 3.c | Pašu kapitāls t. sk. cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

3.c

Pašu kapitāls t. sk. cits pašu kapitāls

| 4. | Apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.6) (8) |
| --- | --- |

4.

Apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 2010: F.6) (8)

8

| 4.1. | Dzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

4.1.

Dzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

t. sk. ar ieguldījumu fondiem saistīti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

t. sk. ar ieguldījumu fondiem nesaistīti

t. sk. pensijas tiesības

t. sk. pensijas tiesības

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

t. sk. definētu iemaksu shēmas

t. sk. definētu pabalstu shēmas

t. sk. hibrīdshēmas

| 4.2. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

4.2.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

pēc darījumdarbības virzienā

Medicīnisko izdevumu apdrošināšana

Ienākumu aizsardzības apdrošināšana

Darbinieku kompensāciju apdrošināšana

Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Cita mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana

Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem

Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Kredīta un galvojumu apdrošināšana

Juridisko izdevumu apdrošināšana

Konsultācijas

Dažādi finansiālie zaudējumi

Pārapdrošināšana

| 5. | Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Atvasinātie finanšu instrumenti (EKS 2010: F.7)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 6. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

6.

Pārējie pasīvi

Apdrošināšanas sabiedrības ziņojums: ailes, kas apzīmētas ar “OBLIGĀTI”, datus par instrumentu kategorijām nevāc par katru posteni atsevišķi. NCB var attiecināt šīs prasības uz ailēm, kas nesatur vārdu “OBLIGĀTI”.

4. tabula

4. tabula

Gada prēmijas, atlīdzības prasības un komisijas nauda

Gada prēmijas, atlīdzības prasības un komisijas nauda

| | Kopā (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| t. sk. iekšzeme | t. sk. EEZ esošās filiāles (informācija par katru valsti) | t. sk. ārpus EEZ esošās filiāles (kopā) |
| 1. | Prēmijas |

Kopā (9)

9

t. sk. iekšzeme

t. sk. EEZ esošās filiāles (informācija par katru valsti)

t. sk. ārpus EEZ esošās filiāles (kopā)

1.

Prēmijas

| 2. | Atlīdzības prasības |
| --- | --- |

2.

Atlīdzības prasības

| 3. | Komisijas nauda |
| --- | --- |

3.

Komisijas nauda

---

(1)  Ja pārskata sniedzējs nevar tieši noteikt darījuma partnera rezidenci, tas var iegūt aplēses vai sniegt citu attiecīgās NCB pieprasīto informāciju, lai NCB varētu iegūt aplēses (kā paredzēts šīs regulas I pielikuma 2. daļā).

1

(2)  Ja nav norādīts gada biežums.

2

(3)  Ārpus euro zonas dalībvalstu gadījumā MFI un citas sabiedrības, kas nav MFI, sauc par bankām un nebankām.

3

(4)  Ja pārskata sniedzējs nevar tieši noteikt darījuma partnera rezidenci, tas var iegūt aplēses vai sniegt citu attiecīgās NCB pieprasīto informāciju, lai NCB varētu iegūt aplēses (kā paredzēts šīs regulas I pielikuma 2. daļā).

4

(5)  Attiecīgā NCB var lūgt faktiskos pārskatu sniedzējus sektorus “mājsaimniecības” (S.14) un “mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas” (S.15) norādīt atsevišķi.

5

(6)  Ja pārskata sniedzējs nevar tieši noteikt darījuma partnera rezidenci, tas var iegūt aplēses vai sniegt citu attiecīgās NCB pieprasīto informāciju, lai NCB varētu iegūt aplēses (kā paredzēts šīs regulas I pielikuma 2. daļā).

6

(7)  Ārpus euro zonas dalībvalstu gadījumā MFI un citas sabiedrības, kas nav MFI, sauc par bankām un nebankām.

7

(8)  Ja pārskata sniedzējs nevar tieši noteikt darījuma partnera rezidenci, tas var iegūt aplēses vai sniegt citu attiecīgās NCB pieprasīto informāciju, lai NCB varētu iegūt aplēses (kā paredzēts šīs regulas I pielikuma 2. daļā).

8

(9)  Aile “kopā” ietver arī saimniecisko darbību, kas veikta izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību saskaņā ar Līguma 56. pantu.

9

---

II PIELIKUMS

APRAKSTI

1. DAĻA

Instrumentu kategoriju apraksti

| 1. | A tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Nedz individuālu finanšu instrumentu saraksts tabulā, nedz atbilstošie apraksti nav visaptveroši. Apraksti attiecas uz Eiropas Kontu sistēmu, kuru izveidoja ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (turpmāk – EKS 2010). |
| --- | --- |

1.

A tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Nedz individuālu finanšu instrumentu saraksts tabulā, nedz atbilstošie apraksti nav visaptveroši. Apraksti attiecas uz Eiropas Kontu sistēmu, kuru izveidoja ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (turpmāk – EKS 2010).

| 2. | Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums pēc termiņiem. Tie ir::






  a) | sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, kas ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. |
| --- | --- | --- |

2.

Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums pēc termiņiem. Tie ir::

a)

sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, kas ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem.

| b) | atlikušais termiņš, t. i., atlikušais finanšu instrumenta spēkā esamības laiks pārskata perioda beigās, pirms kura šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

b)

atlikušais termiņš, t. i., atlikušais finanšu instrumenta spēkā esamības laiks pārskata perioda beigās, pirms kura šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem.

| 3. | Finanšu prasības iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tās ir vai nav apgrozāmas. Prasībair apgrozāma, ja tās īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu. |
| --- | --- |

3.

Finanšu prasības iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tās ir vai nav apgrozāmas. Prasībair apgrozāma, ja tās īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu.

A tabula

Apdrošināšanas sabiedrību (AS) aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju apraksti

AKTĪVI

| Instrumentu kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Valūta un noguldījumi |

Instrumentu kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Valūta un noguldījumi

Euro un ārvalstu valūtu apgrozībā esošo banknošu un monētu turējumi, kurus parasti izmanto maksājumu un apdrošināšanas sabiedrību noguldījumu veikšanai monetārās finanšu iestādēs (MFI). Tie var iekļaut noguldījumus uz nakti, noguldījumus ar noteikto termiņu un noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, kā arī prasības no reversajiem repo darījumiem vai prasības no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā.

| 1.1. | Pārvedami noguldījumi |
| --- | --- |

1.1.

Pārvedami noguldījumi

Pārvedami noguldījumi ir noguldījumi, kas pēc pieprasījuma ir tieši pārvedami maksājumu veikšanai citiem uzņēmumiem, izmantojot parastos maksāšanas līdzekļus, piemēram, kredīta pārvedumu vai tiešo debetu, iespējams, izmantojot arī kredītkarti vai debetkarti, e-naudas pārvedumus, čekus vai līdzīgus paņēmienus, bez ievērojamas soda naudas vai ierobežojumiem. Noguldījumus, ko var izmantot skaidrās naudas izņemšanai un/vai noguldījumus, no kuriem līdzekļus var izņemt vai pārvest, izmantojot vienīgi tā paša īpašnieka citu kontu, neiekļauj pārvedamu noguldījumu kategorijā.

| 2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū. Tos var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Šajā instrumentu kategorijā ietilpst:

| — | vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī,

| — | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Ja šie kritēriji netiek izpildīti, kredītus klasificē instrumentu kategorijā 3. “kredīti” (sk. arī “tirgojami kredīti” tajā pašā kategorijā), |
| --- | --- |

—

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Ja šie kritēriji netiek izpildīti, kredītus klasificē instrumentu kategorijā 3. “kredīti” (sk. arī “tirgojami kredīti” tajā pašā kategorijā),

| — | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi kredītu veidā” 3. instrumentu kategorijā “kredīti”). |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi kredītu veidā” 3. instrumentu kategorijā “kredīti”).

Vērtspapīri, kas aizdoti, vērtspapīru aizdošanas operāciju ietveros vai pārdoti repo līgumos, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir pienākums veikt reverso operāciju (nevis tikai iespēja to darīt). Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī.

| 3. | Kredīti |
| --- | --- |

3.

Kredīti

Pārskatu sniegšanas nolūkiem šajā kategorijā ietilpst līdzekļi, ko AS aizdeva aizņēmējiem, vai AS saņemtie kredīti, kuriem ir dokumentārs apliecinājums neapgrozāmu dokumentu veidā vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma.

Tajā ietilpst šādi instrumenti:

| — | neapgrozāmo vērtspapīru turējumi: parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū, |
| --- | --- |

—

neapgrozāmo vērtspapīru turējumi: parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū,

| — | tirgojāmie kredīti: kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu kategorijā “vērtspapīroti kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus” (2. instrumentu kategorija), |
| --- | --- |

—

tirgojāmie kredīti: kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu kategorijā “vērtspapīroti kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus” (2. instrumentu kategorija),

| — | pakārtotie parāda instrumenti kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotas prasības pret emitentiestādi, kuras var īstenot tikai pēc tam, kad apmierinātas visas augstāka statusa prasības, tādējādi tās iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja AS statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti, |
| --- | --- |

—

pakārtotie parāda instrumenti kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotas prasības pret emitentiestādi, kuras var īstenot tikai pēc tam, kad apmierinātas visas augstāka statusa prasības, tādējādi tās iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja AS statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti,

| — | prasības, pamatojoties uz repo vai vērtspapīru aizdevuma darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: skaidrā nauda, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkuši pārskatu sniedzēji, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu skaidrā naudā. |
| --- | --- |

—

prasības, pamatojoties uz repo vai vērtspapīru aizdevuma darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: skaidrā nauda, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkuši pārskatu sniedzēji, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu skaidrā naudā.

Šī kategorija neietver aktīvus noguldījumu veidā, ko veikušas AS (kurus iekļauj 1. kategorijā).

| 3.1. | Noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē |
| --- | --- |

3.1.

Noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē

Pārapdrošināšanas sabiedrību noguldījumi, kuri kalpo kā nodrošinājums AS, kuras darbojas kā cedējošās sabiedrības pārapdrošināšanas darījumos.

| 4. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.

Pašu kapitāls

Finanšu aktīvi, kas apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šādi finanšu aktīvi parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu no neto aktīviem tās likvidācijas gadījumā.

Šajā kategorijā ietilpst biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas un cits pašu kapitāls.

Pašu kapitāla vērtspapīri, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma darījumu ietvaros vai pārdoti uz repo līguma pamata, tiek klasificēti kā “parāda vērtspapīri” (2. kategorija).

| 4.1. | Biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.1.

Biržas sarakstā iekļautas akcijas

Pašu kapitāla vērtspapīri, kas iekļauti biržas sarakstā. Šāda birža var būt atzīta fondu birža vai jebkura cita veida otrreizējais tirgus. Biržas sarakstā iekļautas akcijas sauc arī par kotētām akcijām.

| 4.2. | Biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

4.2.

Biržas sarakstā neiekļautas akcijas

Biržas sarakstā neiekļautas akcijas ir ir pašu kapitāla vērtspapīri, kas netiek kotēti biržā.

| 4.3. | Cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.3.

Cits pašu kapitāls

Cits pašu kapitāls aptver visas pašu kapitāla formas, kas nav biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas.

| 5. | Ieguldījumu fondu daļas vai apliecības |
| --- | --- |

5.

Ieguldījumu fondu daļas vai apliecības

Šī kategorija ietver NTF un IF, izņemot NTF (t. i., tādu IF, kas nav NTF), emitēto daļu vai apliecību turējumus, kas iekļauti ECB MFI un IF sarakstos statistikas vajadzībām.

| 5.1. | NTF daļas vai apliecības |
| --- | --- |

5.1.

NTF daļas vai apliecības

NTF emitēto daļu vai apliecību turējumi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 2. pantā.

| 5.2 | Daļas vai apliecības, izņemot NTF daļas vai apliecības |
| --- | --- |

5.2

Daļas vai apliecības, izņemot NTF daļas vai apliecības

Tādu IF, kas nav NTF emitēto daļu vai apliecību turējumi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 1. pantā.

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

6.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju vai preci, un ar kuru starpniecību iespējama konkrētu finanšu risku patstāvīga tirdzniecība finanšu tirgos.

Šajā kategorijā ietilpst:

| — | iespēju līgumi, |
| --- | --- |

—

iespēju līgumi,

| — | garantijas (warrants), |
| --- | --- |

—

garantijas (warrants),

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi,

| — | ārpusbiržas nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

ārpusbiržas nākotnes līgumi,

| — | mijmaiņas līgumi, |
| --- | --- |

—

mijmaiņas līgumi,

| — | kredīta atvasinātie instrumenti. |
| --- | --- |

—

kredīta atvasinātie instrumenti.

Atvasinātos finanšu instrumentus to tirgus vērtībā grāmato bilancē, ievērojot bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu tirgus vērtību grāmato bilances aktīvu pusē, bet līgumus ar negatīvu tirgus vērtību grāmato bilances pasīvu pusē.

Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem kā bilances posteņus negrāmato.

Šajā kategorijā neiekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri bilancē netiek grāmatoti saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

| 7. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

7.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

AS finanšu prasības pret pārapdrošināšanas sabiedrībām, pamatojoties uz dzīvības un nedzīvības pārapdrošināšanas polisēm.

| 8. | Nefinanšu aktīvi |
| --- | --- |

8.

Nefinanšu aktīvi

Materiālie un nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi.

Šajā kategorijā ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datu bāzes.

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

Pārējie aktīvi

Šī ir atlikuma kategorija bilances aktīvu pusē, kas definēta kā “citur neiekļauti aktīvi”. NCB var prasīt ziņot par šajā kategorijā iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie aktīvi var būt:

| — | saņemamās dividendes, |
| --- | --- |

—

saņemamās dividendes,

| — | pienākošies nomas maksas maksājumi, |
| --- | --- |

—

pienākošies nomas maksas maksājumi,

| — | saņemamās apdrošināšanas atlīdzības, |
| --- | --- |

—

saņemamās apdrošināšanas atlīdzības,

| — | saņemamās summas, kas nav saistītas ar AS pamatdarbību. |
| --- | --- |

—

saņemamās summas, kas nav saistītas ar AS pamatdarbību.

PASĪVI

| Instrumentu kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 10. | Emitētie parāda vērtspapīri |

Instrumentu kategorija

Galveno pazīmju apraksts

10.

Emitētie parāda vērtspapīri

AS emitēti vērtspapīri, izņemot pašu kapitālu, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē.

| 11. | Saņemtie kredīti |
| --- | --- |

11.

Saņemtie kredīti

Summas, ko AS ir parādā kreditoriem, kas nav tās summas, kuras rodas no apgrozāmu vērtspapīru emisijas. Šajā kategorijā ietilpst:

| — | kredīti: AS piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma, |
| --- | --- |

—

kredīti: AS piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma,

| — | repo un līdzīgas operācijas, kas veiktas pret nodrošinājumu skaidrā naudā:skaidrā nauda, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevusi AS, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko AS saņēmusi apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē, ka AS saglabā visus riskus attiecībā uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā, |
| --- | --- |

—

repo un līdzīgas operācijas, kas veiktas pret nodrošinājumu skaidrā naudā:skaidrā nauda, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevusi AS, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko AS saņēmusi apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē, ka AS saglabā visus riskus attiecībā uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā,

| — | nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts vērtspapīru aizdevuma darījumos: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts vērtspapīru aizdevuma darījumos: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā,

| — | nodrošinājums skaidrā nauda, kas saņemts darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts. |
| --- | --- |

—

nodrošinājums skaidrā nauda, kas saņemts darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts.

| 11.1. | Noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē |
| --- | --- |

11.1.

Noguldījumu garantijas pārapdrošināšanas nozarē

Noguldījumi, ko saņem cedējošās sabiedrības no pārapdrošināšanas sabiedrībām kā nodrošinājumu.

| 12. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

12.

Pašu kapitāls

Sk. 4. kategoriju

| 12.1. | Biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

12.1.

Biržas sarakstā iekļautas akcijas

Sk. 4.1. kategoriju

| 12.2. | Biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
| --- | --- |

12.2.

Biržas sarakstā neiekļautas akcijas

Sk. 4.2. kategoriju

| 12.3. | Cits pašu kapitāls |
| --- | --- |

12.3.

Cits pašu kapitāls

Sk. 4.3. kategoriju

| 13. | Apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

13.

Apdrošināšanas tehniskās rezerves

AS turētais kapitāla apjoms savu polišu turētāju nākotnes apdrošināšanas prasību apmierināšanai.

| 13.1. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

13.1.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

AS turētais kapitāla apjoms savu polišu turētāju nākotnes dzīvības apdrošināšanas prasību apmierināšanai.

| 13.1.1. | t. sk. dzīvības apdrošināšanas tirgum piesaistītās tehniskās rezerves |
| --- | --- |

13.1.1.

t. sk. dzīvības apdrošināšanas tirgum piesaistītās tehniskās rezerves

AS turētais kapitāla apjoms savu polišu turētāju nākotnes tirgum piesaistīto dzīvības apdrošināšanas prasību apmierināšanai. Polišu turētāju nākotnes prasībām, kas izriet no tirgum piesaistītā dzīvības apdrošināšanas līguma ir atkarīgas no aktīvu pūla rezultātiem, kurā ir ieguldīti polišu turētāja līdzekļi.

| 13.1.2. | t. sk. dzīvības apdrošināšanas tirgum nepiesaistītās tehniskās rezerves |
| --- | --- |

13.1.2.

t. sk. dzīvības apdrošināšanas tirgum nepiesaistītās tehniskās rezerves

AS turētais kapitāla apjoms savu polišu turētāju nākotnes tirgum nepiesaistīto dzīvības apdrošināšanas prasību apmierināšanai. Polišu turētāja nākotnes prasības pamatojoties uz dzīvības apdrošināšanas tirgum nepiesaistītu līgumu nav atkarīgi no jebkurā noteiktā aktīvu pūla rezultātiem.

| 13.1.3. | t. sk. pensijas tiesības |
| --- | --- |

13.1.3.

t. sk. pensijas tiesības

Kapitāla apjoms, ko AS tur, lai apmierinātu savu pensiju shēmu nākotnes prasības. Šī kategorija atteicas tikai uz fondētiem pensiju plāniem. Individuālie pensiju plāni, kas nav saistīti ar darba tiesiskām attiecībām neietilpst šajā kategorijā.

| 13.1.3.1. | Pensiju tiesības, t. sk. definētu iemaksu shēmas |
| --- | --- |

13.1.3.1.

Pensiju tiesības, t. sk. definētu iemaksu shēmas

Kapitāla apjoms, ko AS tur, lai apmierinātu savu definētu iemaksu shēmu polišu turētāju nākotnes apdrošināšanas prasības.

Definētu iemaksu shēmās izmaksājamie sociāli pabalsti ir atkarīgi no pensiju shēmas iegūto aktīvu rezultātiem. Definētu iemaksu shēmu pasīvi ir fonda aktīvu pašreizējā tirgus vērtība.

| 13.1.3.2. | Pensiju tiesības, t. sk. definētu pabalstu shēmas |
| --- | --- |

13.1.3.2.

Pensiju tiesības, t. sk. definētu pabalstu shēmas

Kapitāla apjoms, ko AS tur, lai apmierinātu savu definētu pabalstu shēmu polišu turētāju nākotnes apdrošināšanas prasības.

Definētu pabalstu shēmās iesaistītajiem darbiniekiem norunāto pensiju pabalstu izmēru nosaka saskaņā ar iepriekšnoteikto formulu. Definētu pabalstu shēmu pasīvi ir norunāto pabalstu pašreizējā vērtība.

| 13.1.3.3 | Pensiju tiesības, t. sk. hibrīda shēmas |
| --- | --- |

13.1.3.3

Pensiju tiesības, t. sk. hibrīda shēmas

Kapitāla apjoms, ko AS tur, lai apmierinātu nākotnes apdrošināšanas prasības attiecībā uz savām shēmām, kas apvieno definētu iemaksu un definētu pabalstu shēmas elementus.

| 13.2. | Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves |
| --- | --- |

13.2.

Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves

AS turētais kapitāla apjoms savu polišu turētāju nākotnes nedzīvības apdrošināšanas prasību apmierināšanai.

| 13.2.1. | Medicīnisko izdevumu apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.1.

Medicīnisko izdevumu apdrošināšana

Medicīnisko izdevumu apdrošināšanas saistības, ja pamatā esošajai darījumdarbībai netiek piemēroti līdzīgi tehniskie principi kā dzīvības apdrošināšanas gadījumā, izņemot 13.2.3. darījumdarbības virzienā iekļautās saistības.

| 13.2.2. | Ienākumu aizsardzības apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.2.

Ienākumu aizsardzības apdrošināšana

Ienākumu aizsardzības apdrošināšanas saistības, ja pamatā esošajai darījumdarbībai netiek piemēroti līdzīgi tehniskie principi kā dzīvības apdrošināšanas gadījumā, izņemot 13.2.3. darījumdarbības virzienā iekļautās saistības.

| 13.2.3. | Darbinieku kompensāciju apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.3.

Darbinieku kompensāciju apdrošināšana

Veselības apdrošināšanas saistības, kas attiecas uz nelaimes gadījumiem darbā, darba traumu un arodslimībām, ja pamatā esošajai darījumdarbībai netiek piemēroti līdzīgi tehniskie principi kā dzīvības apdrošināšanas gadījumā.

| 13.2.4. | Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.4.

Mehāniskā transportlīdzekļa īpašnieka civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Apdrošināšanas saistības, kas sedz visu atbildību (tostarp pārvadātāja atbildību), kura rodas no sauszemes mehānisko transportlīdzekļu izmantošanas.

| 13.2.5 | Cita mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.5

Cita mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana

Apdrošināšanas saistības, kas sedz visus sauszemes transportlīdzekļiem (tostarp dzelzceļa ritošām sastāvam) nodarītos zaudējumus vai minēto transportlīdzekļu zudumu.

| 13.2.6. | Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā |
| --- | --- |

13.2.6.

Apdrošināšana kuģniecības, aviācijas un transporta jomā

Apdrošināšanas saistības, kas sedz visus jūras, ezera, upes un kanāla kuģiem un gaisakuģiem nodarītos zaudējumus vai minēto kuģu zudumu, kā arī tranzīta precēm vai bagāžai nodarītos zaudējumus vai minēto preču vai bagāžas zudumu neatkarīgi no transporta veida. Apdrošināšanas saistības, kas sedz atbildību (tostarp pārvadātāju atbildību), kura rodas saistībā ar gaisakuģu izmantošanu, kuģu, liellaivu vai laivu izmantošanu jūrā, ezeros, upēs vai kanālos.

| 13.2.7. | Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem |
| --- | --- |

13.2.7.

Īpašuma apdrošināšana pret uguns radītiem un cita veida zaudējumiem

Apdrošināšanas saistības, kas sedz visus īpašumam nodarītos uguns, eksploziju, dabas stihiju – tostarp vētru, krusas vai sala –, atomenerģijas, zemes iegruvumu un citu tādu notikumu kā zādzības radītos zaudējumus vai īpašuma zudumu (izņemot tos zaudējumus, kuri ir iekļauti 13.2.5. un 13.2.6. darījumdarbības virzienā).

| 13.2.8. | Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.8.

Vispārējās civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Apdrošināšanas saistības, kas sedz visu atbildību, izņemot to, kura minēta 13.2.4. un 13.2.6. darījumdarbības virzienā.

| 13.2.9. | Kredītu un galvojumu apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.9.

Kredītu un galvojumu apdrošināšana

Apdrošināšanas saistības, kas sedz maksātnespēju, eksporta kredītu, nomaksas kredītu, hipotēkas, lauksaimniecības kredītu, kā arī tiešu un netiešu galvojumu.

| 13.2.10. | Juridisko izdevumu apdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.10.

Juridisko izdevumu apdrošināšana

Apdrošināšanas saistības, kas sedz juridiskos izdevumus un tiesvedības izmaksas.

| 13.2.11. | Palīdzība |
| --- | --- |

13.2.11.

Palīdzība

Apdrošināšanas saistības, kas sedz palīdzību personām, kam radušās grūtības ceļojuma laikā, esot prom no savām mājām vai no savas pastāvīgās dzīvesvietas.

| 13.2.12. | Dažādi finansiālie zaudējumi |
| --- | --- |

13.2.12.

Dažādi finansiālie zaudējumi

Apdrošināšanas saistības, kas sedz nodarbinātības risku, ienākumu nepietiekamību, nelabvēlīgus laika apstākļus, labumu zaudējumu, pastāvīgus vispārējos izdevumus, neparedzētus tirdzniecības izdevumus, tirgus vērtības zudumu, rentes vai ienākumu zaudējumu, citus netiešos tirdzniecības zaudējumus, kas nav minēti iepriekš, citus finansiālos zaudējumus (kas nav saistīti ar tirdzniecību), kā arī citus nedzīvības apdrošināšanas zaudējumus, kas nav iekļauti 13.2.1.–13.2.11. darījumdarbības virzienā.

| 13.2.13. | Pārapdrošināšana |
| --- | --- |

13.2.13.

Pārapdrošināšana

Pārapdrošināšanas saistības.

| 14. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

14.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Sk. 6. kategoriju.

| 15. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

15.

Pārējie pasīvi

Šī ir atlikuma kategorija bilances pasīvu pusē, kas definēta kā “citur neiekļauti pasīvi”. NCB var prasīt ziņot par šajā kategorijā iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie pasīvi var būt:

| — | kreditoru parādi, kas nav saistīti ar AS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c., |
| --- | --- |

—

kreditoru parādi, kas nav saistīti ar AS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c.,

| — | uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c., |
| --- | --- |

—

uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c.,

| — | neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā,

| — | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem. |
| --- | --- |

—

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem.

2. DAĻA

Vērtspapīru līmeņa apzīmējumu definīcijas

B tabula

Vērtspapīru līmeņa apzīmējumu definīcijas

| Datu lauks | Apraksts |
| --- | --- |
| Vērtspapīra identifikācijas kods | Kods, kas ir unikāls vērtspapīra identifikators saskaņā ar NCB norādījumiem (piem. NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL). |
| Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma | Vērtspapīra vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu nevis vienībās, izņemot uzkrātos procentus. |
| Cena | Vērtspapīra vienības cena vai procentuālā daļa no nominālvērtību kopsummas, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu nevis vienībās. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus. |
| Kotācijas bāze | Norāda vai vērtspapīrs tiek kotēts procentos vai vienībās. |
| Kopējā summa | Vērtspapīra kopējā tirgus vērtība. Ja vērtspapīri tiek tirgoti vienībās, šī summa ir vienāda ar vērtspapīru skaitu, kas reizināts ar vienības cenu. Ja vērtspapīri tiek tirgoti summās, nevis vienībās, šī summa ir vienāda ar nominālvērtību kopsummu, kas reizināta ar cenu, kura izteikta kā procentuālā daļa.
  NCB principā jālūdz uzkrātos procentus ziņot šajā pozīcijā vai atsevišķi. Tomēr NCB pēc savas izvēles var lūgt datos neiekļaut uzkrātos procentus. |
| Finanšu darījumi | Vērtspapīru pirkumu summa, no kuras atņemta pārdošana (vērtspapīri aktīvu pusē), vai vērtspapīru emisijas, no kurām atņemtas dzēšanas (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības. |
| Nopirktie vērtspapīri | Vērtspapīru pirkumu summa grāmatota pēc darījuma vērtības. |
| Pārdotie vērtspapīri | Vērtspapīru pārdošanas summa grāmatota pēc darījumuavērtības. |
| Valūta, kurā vērtspapīrs grāmatots | Tās valūtas ISO kods vai līdzvērtīgs kods, kuru izmanto, lai izteiktu vērtspapīra cenu un/vai atlikušo summu. |
| Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības | Citas turētā vērtspapīra apjoma pārmaiņas pēc nominālvērtības, izteiktas nomināla valūtā/vienībā vai euro. |
| Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības | Citas turētā vērtspapīra apjoma pārmaiņas tirgus vērtībā, kas izteiktas euro. |
| Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas | Ieguldījuma funkcija, ievērojot maksājumu bilances statistikas klasifikāciju (1). |
| Emitenta valsts | Emitenta rezidence. Ieguldījumu fonda akciju/daļu gadījumā, emitenta valsts nozīmē vietu, kur ieguldījumu fonds ir rezidents nevis fonda pārvaldnieka dzīvesvietu. |

Datu lauks

Apraksts

Vērtspapīra identifikācijas kods

Kods, kas ir unikāls vērtspapīra identifikators saskaņā ar NCB norādījumiem (piem. NCB identifikācijas numurs, CUSIP, SEDOL).

Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma

Vērtspapīra vienību skaits vai apkopotā nominālvērtība, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu nevis vienībās, izņemot uzkrātos procentus.

Cena

Vērtspapīra vienības cena vai procentuālā daļa no nominālvērtību kopsummas, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu nevis vienībās. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus.

Kotācijas bāze

Norāda vai vērtspapīrs tiek kotēts procentos vai vienībās.

Kopējā summa

Vērtspapīra kopējā tirgus vērtība. Ja vērtspapīri tiek tirgoti vienībās, šī summa ir vienāda ar vērtspapīru skaitu, kas reizināts ar vienības cenu. Ja vērtspapīri tiek tirgoti summās, nevis vienībās, šī summa ir vienāda ar nominālvērtību kopsummu, kas reizināta ar cenu, kura izteikta kā procentuālā daļa.

NCB principā jālūdz uzkrātos procentus ziņot šajā pozīcijā vai atsevišķi. Tomēr NCB pēc savas izvēles var lūgt datos neiekļaut uzkrātos procentus.

Finanšu darījumi

Vērtspapīru pirkumu summa, no kuras atņemta pārdošana (vērtspapīri aktīvu pusē), vai vērtspapīru emisijas, no kurām atņemtas dzēšanas (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības.

Nopirktie vērtspapīri

Vērtspapīru pirkumu summa grāmatota pēc darījuma vērtības.

Pārdotie vērtspapīri

Vērtspapīru pārdošanas summa grāmatota pēc darījumuavērtības.

Valūta, kurā vērtspapīrs grāmatots

Tās valūtas ISO kods vai līdzvērtīgs kods, kuru izmanto, lai izteiktu vērtspapīra cenu un/vai atlikušo summu.

Citas pārmaiņas apjomā pēc nominālvērtības

Citas turētā vērtspapīra apjoma pārmaiņas pēc nominālvērtības, izteiktas nomināla valūtā/vienībā vai euro.

Citas pārmaiņas apjomā pēc tirgus vērtības

Citas turētā vērtspapīra apjoma pārmaiņas tirgus vērtībā, kas izteiktas euro.

Portfeļinvestīcijas vai tiešās investīcijas

Ieguldījuma funkcija, ievērojot maksājumu bilances statistikas klasifikāciju (1).

Emitenta valsts

Emitenta rezidence. Ieguldījumu fonda akciju/daļu gadījumā, emitenta valsts nozīmē vietu, kur ieguldījumu fonds ir rezidents nevis fonda pārvaldnieka dzīvesvietu.

3. DAĻA

C tabula

Prēmiju, prasību un komisijas naudas apraksti

| Kategorija | Apraksts |
| --- | --- |
| Parakstītās prēmijas | Bruto parakstītās prēmijas, kas ietver visas pienākošās summas noteiktajā finanšu gadā saistībā ar apdrošināšanas līgumiem, neatkarīgi no tā, ka šīs summas var kopumā vai daļēji attiekties uz vēlāku finanšu gadu. |
| Radušās prasības | Prasību summas, kas izmaksātas finanšu gadā un vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību rezerves šim finanšu gadam, atskaitot iepriekšējā gadā vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību rezerves. |
| Komisijas naudas | Iegādes izdevumi, ko AS izmaksā citām iestādēm, lai pārdotu savu produkciju. |

Kategorija

Apraksts

Parakstītās prēmijas

Bruto parakstītās prēmijas, kas ietver visas pienākošās summas noteiktajā finanšu gadā saistībā ar apdrošināšanas līgumiem, neatkarīgi no tā, ka šīs summas var kopumā vai daļēji attiekties uz vēlāku finanšu gadu.

Radušās prasības

Prasību summas, kas izmaksātas finanšu gadā un vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību rezerves šim finanšu gadam, atskaitot iepriekšējā gadā vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību rezerves.

Komisijas naudas

Iegādes izdevumi, ko AS izmaksā citām iestādēm, lai pārdotu savu produkciju.

4. DAĻA

Apraksti pēc sektora

Sektoru klasifikācijas standartu nosaka EKS 2010. D tabula sniedz sektoru detalizētu standarta aprakstu, ko NCB saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Darījumu partnerus, kas atrodas dalībvalstu teritorijā, kuru valūta ir euro, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) uzturēto sarakstu statistikas nolūkiem un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai” (2).

D tabula

Apraksti pēc sektora

| Sektors | Apraksts |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektors

Apraksts

1.

MFI

MFI ir definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šo sektoru veido NCB, kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, NTF un citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē), un elektroniskās naudas iestādes, kuru pamatdarbība ir finanšu starpniecība elektroniskās naudas emisijas veidā.

| 2. | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

2.

Vispārējā valdība

Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts).

| 3. | Citi finanšu starpnieki, izņemot AS un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji |
| --- | --- |

3.

Citi finanšu starpnieki, izņemot AS un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Citi finanšu starpnieki, izņemot AS un pensiju fondus apakšsektoru (S.125), ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības pret institucionālajām vienībām veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), IF daļas vai apliecības vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām. Šajā apakšsektorā tiek iekļautas arī FIS, kas definētas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts)

IF, kas nav MFI, ir definētas Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 1. pantā.

Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.-2.97. punkts).

Apakšsektors “piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji” (S.127) ietver visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nenodarbojas ar finanšu starpniecību un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus, un kuru lielākā daļa aktīvu vai pasīvu nav iesaistīti darījumos atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts).

| 4. | AS |
| --- | --- |

4.

AS

AS ir definētas šīs regulas 1. Pantā.

| 5. | Pensiju fondi |
| --- | --- |

5.

Pensiju fondi

Pensiju fondu apakšsektoru (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts). Ir izslēgti tie sociālās nodrošināšanas fondi, kas ietilpst vispārējās valdības sektorā.

| 6. | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

6.

Nefinanšu sabiedrības

Nefinanšu sabiedrību sektoru (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.50. punkts).

| 7. | Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas institūcijas |
| --- | --- |

7.

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas institūcijas

Mājsaimniecību sektoru (S.14) veido fiziskās personas vai personu grupas, kas ir patērētāji vai uzņēmēji, kas ražo preces vai sniedz nefinanšu/finanšu pakalpojumus tirgum, ar nosacījumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Tas ietver arī indivīdus vai indivīdu grupas, kas ir preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji tikai savam galapatēriņam. Mājsaimniecību sektorā ir pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts).

Bezpeļņas iestāžu mājsaimniecību apkalpošanai sektorā (S.15) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpus tirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129. un 2.130. punkts).

5. DAĻA

Finanšu darījumu un pārvērtēšanas korekciju apraksti šīs regulas nolūkiem

| 1. | Finanšu darījumus mēra, izmantojot perioda beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kuram atņem to pārmaiņu ietekmi, kuras izraisa “pārvērtēšanas korekcijas” (ko izraisa cenu un valūtas kursa pārmaiņas) un “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas”. ECB statistiskā informācija ir vajadzīga, lai apkopotu finanšu darījumus korekciju formā, kas aptver “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas” un “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas”. |
| --- | --- |

1.

Finanšu darījumus mēra, izmantojot perioda beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kuram atņem to pārmaiņu ietekmi, kuras izraisa “pārvērtēšanas korekcijas” (ko izraisa cenu un valūtas kursa pārmaiņas) un “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas”. ECB statistiskā informācija ir vajadzīga, lai apkopotu finanšu darījumus korekciju formā, kas aptver “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas” un “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas”.

| 2. | “Cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējums, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos, kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības. Cenu pārvērtēšanas ietver pārmaiņas, kas laika gaitā notiek perioda beigu krājumu vērtībā, jo mainījusies atsauces vērtība, ar kādu tie tiek grāmatoti, t. i., turēšanas peļņa/zaudējumi. Svārstības valūtu kursos pret euro, kas notiek starp periodu beigu pārskatu sniegšanas datumiem, izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtas aktīvu/pasīvu vērtībā, ja tā izteikta euro. Tā kā šīs pārmaiņas ir turējumu peļņa/zaudējumi un tās nenotiek finanšu darījumu dēļ, finanšu darījumu dati no šīm ietekmēm ir jāatbrīvo. Principā “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas” ietver arī novērtējuma pārmaiņas darījumu ar aktīviem/pasīviem rezultātā, t. i., realizēto peļņu/zaudējumus, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras. |
| --- | --- |

2.

“Cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējums, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos, kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības. Cenu pārvērtēšanas ietver pārmaiņas, kas laika gaitā notiek perioda beigu krājumu vērtībā, jo mainījusies atsauces vērtība, ar kādu tie tiek grāmatoti, t. i., turēšanas peļņa/zaudējumi. Svārstības valūtu kursos pret euro, kas notiek starp periodu beigu pārskatu sniegšanas datumiem, izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtas aktīvu/pasīvu vērtībā, ja tā izteikta euro. Tā kā šīs pārmaiņas ir turējumu peļņa/zaudējumi un tās nenotiek finanšu darījumu dēļ, finanšu darījumu dati no šīm ietekmēm ir jāatbrīvo. Principā “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas” ietver arī novērtējuma pārmaiņas darījumu ar aktīviem/pasīviem rezultātā, t. i., realizēto peļņu/zaudējumus, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras.

---

(1)  2011. gada 9. decembra Pamatnostādne ECB/2011/23 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (OV L 65, 3.3.2012., 1. lpp.).

(2)  2007. gada marts, pieejams ECB interneta lapā www.ecb.europa.eu.

---

III PIELIKUMS

OBLIGĀTIE STANDARTI, KO PIEMĒRO FAKTISKIE PĀRSKATU SNIEDZĒJI

Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai izpildītu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasības.

| 1. | Datu sniegšanas obligātie standarti:






  a) | pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu sniegšanas obligātie standarti:

a)

pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| c) | pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām;

| d) | tiek ievērota datu nosūtīšanas tehniskā specifikācijauz attiecīgo NCB; |
| --- | --- |

d)

tiek ievērota datu nosūtīšanas tehniskā specifikācijauz attiecīgo NCB;

| e) | sniedzot pārskatus vērtspapīru līmenī, pārskatu sniedzēji pēc attiecīgās NCB lūguma sniedz papildu informāciju (piem., emitenta nosaukumu, emisijas datumu), kas nepieciešama, lai identificētu vērtspapīrus, kuru vērtspapīra identifikācijas kodi ir kļūdaini vai nav publiski pieejami. |
| --- | --- |

e)

sniedzot pārskatus vērtspapīru līmenī, pārskatu sniedzēji pēc attiecīgās NCB lūguma sniedz papildu informāciju (piem., emitenta nosaukumu, emisijas datumu), kas nepieciešama, lai identificētu vērtspapīrus, kuru vērtspapīra identifikācijas kodi ir kļūdaini vai nav publiski pieejami.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | tiek izpildītas visas matemātiskās prasības (piemēram, apakšsummu kopsavilkumam jāsakrīt ar kopsummu); |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

tiek izpildītas visas matemātiskās prasības (piemēram, apakšsummu kopsavilkumam jāsakrīt ar kopsummu);

| b) | pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no sniegtajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no sniegtajiem datiem;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz novērsti; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz novērsti;

| d) | pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | atkāpes gadījumā no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi; |
| --- | --- |

b)

atkāpes gadījumā no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi;

| c) | pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Labojumu obligātie standarti:
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Labojumu obligātie standarti:

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/77

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1375/2014

(2014. gada 10. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33)

(ECB/2014/51)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 19.1. pants nosaka, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome var pieņemt noteikumus, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu un noteikšanu. Obligāto rezervju piemērošana ir sīkāk noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 19.1. pants nosaka, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome var pieņemt noteikumus, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu un noteikšanu. Obligāto rezervju piemērošana ir sīkāk noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).

| (2) | ECB Padome 2014. gada 3. jūlijā nolēma ar 2015. gada 1. janvāri mainīt tās monetārās politikas jautājumiem veltīto sanāksmju norises ciklu no četrām uz sešām nedēļām un attiecīgi pagarināt izpildes periodus no četrām līdz sešām nedēļām. |
| --- | --- |

(2)

ECB Padome 2014. gada 3. jūlijā nolēma ar 2015. gada 1. janvāri mainīt tās monetārās politikas jautājumiem veltīto sanāksmju norises ciklu no četrām uz sešām nedēļām un attiecīgi pagarināt izpildes periodus no četrām līdz sešām nedēļām.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) izpildes periods ir periods, uz kuru aprēķina atbilstību rezervju prasībām un kurā obligātās rezerves jātur rezervju kontos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) izpildes periods ir periods, uz kuru aprēķina atbilstību rezervju prasībām un kurā obligātās rezerves jātur rezervju kontos.

| (4) | Izpildes periodu garuma izmaiņas neietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu, kas izpildes periodā jāveic iestādēm, uz kurām pilnībā attiecas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Šādas iestādes joprojām aprēķina rezervju bāzi noteiktam izpildes periodam, pamatojoties uz datiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kas attiecas uz diviem mēnešiem pirms tā mēneša, kad sākas izpildes periods. Tomēr izpildes periodu garuma izmaiņas ietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu attiecībā uz iestādēm, kas sniedz datus katru ceturksni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), jo ceturksni tagad veido divi izpildes periodi. |
| --- | --- |

(4)

Izpildes periodu garuma izmaiņas neietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu, kas izpildes periodā jāveic iestādēm, uz kurām pilnībā attiecas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Šādas iestādes joprojām aprēķina rezervju bāzi noteiktam izpildes periodam, pamatojoties uz datiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kas attiecas uz diviem mēnešiem pirms tā mēneša, kad sākas izpildes periods. Tomēr izpildes periodu garuma izmaiņas ietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu attiecībā uz iestādēm, kas sniedz datus katru ceturksni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), jo ceturksni tagad veido divi izpildes periodi.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1071/33 (ECB/2013/33), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1071/33 (ECB/2013/33),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Mazo iestāžu divu rezervju prasību izpildes periodu rezervju bāzes datu pamatā ir ceturkšņa beigu dati, ko savākušas NCB, ievērojot 28 dienu termiņu pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko tie attiecas.”

2. pants

Noslēguma noteikums

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 10. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regula (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (OVL 250, 2.10.2003., 10. lpp.).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

4

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/79

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1376/2014

(2014. gada 10. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9)

(ECB/2014/52)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 19.1. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 19.1. pants nosaka, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome var pieņemt noteikumus, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu un noteikšanu. Obligāto rezervju piemērošana ir sīkāk noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 19.1. pants nosaka, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome var pieņemt noteikumus, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu un noteikšanu. Obligāto rezervju piemērošana ir sīkāk noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).

| (2) | ECB Padome 2014. gada 3. jūlijā nolēma ar 2015. gada 1. janvāri mainīt tās monetārās politikas jautājumiem veltīto sanāksmju norises ciklu no četrām uz sešām nedēļām un attiecīgi pagarināt izpildes periodus no četrām līdz sešām nedēļām. |
| --- | --- |

(2)

ECB Padome 2014. gada 3. jūlijā nolēma ar 2015. gada 1. janvāri mainīt tās monetārās politikas jautājumiem veltīto sanāksmju norises ciklu no četrām uz sešām nedēļām un attiecīgi pagarināt izpildes periodus no četrām līdz sešām nedēļām.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) izpildes periods ir periods, uz kuru aprēķina atbilstību rezervju prasībām un kurā obligātās rezerves jātur rezervju kontos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) izpildes periods ir periods, uz kuru aprēķina atbilstību rezervju prasībām un kurā obligātās rezerves jātur rezervju kontos.

| (4) | Izpildes periodu garuma izmaiņas neietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu, kas izpildes periodā jāveic iestādēm, uz kurām pilnībā attiecas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Šādas iestādes joprojām aprēķina rezervju bāzi noteiktam izpildes periodam, pamatojoties uz datiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kas attiecas uz diviem mēnešiem pirms tā mēneša, kad sākas izpildes periods. Tomēr izpildes periodu garuma izmaiņas ietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu attiecībā uz iestādēm, kas sniedz datus katru ceturksni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), jo ceturksni tagad veido divi izpildes periodi. |
| --- | --- |

(4)

Izpildes periodu garuma izmaiņas neietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu, kas izpildes periodā jāveic iestādēm, uz kurām pilnībā attiecas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Šādas iestādes joprojām aprēķina rezervju bāzi noteiktam izpildes periodam, pamatojoties uz datiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kas attiecas uz diviem mēnešiem pirms tā mēneša, kad sākas izpildes periods. Tomēr izpildes periodu garuma izmaiņas ietekmē obligāto rezervju aprēķināšanu attiecībā uz iestādēm, kas sniedz datus katru ceturksni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), jo ceturksni tagad veido divi izpildes periodi.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi

Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 3. panta 4. punktu:
  “4.   Attiecībā uz iestādēm, kurām piešķirts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (5) 9. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums (“mazās iestādes”), rezervju bāzi aprēķina diviem izpildes periodiem pēc kārtas, sākot ar izpildes periodu, kas sākas trešajā mēnesī pēc ceturkšņa beigām, pamatojoties uz ceturkšņa beigu datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikuma 1. daļas 4. punktu. Šīs iestādes paziņo par savām obligātajām rezervēm saskaņā ar 5. pantu.; |
| --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 3. panta 4. punktu:

“4.   Attiecībā uz iestādēm, kurām piešķirts Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (5) 9. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums (“mazās iestādes”), rezervju bāzi aprēķina diviem izpildes periodiem pēc kārtas, sākot ar izpildes periodu, kas sākas trešajā mēnesī pēc ceturkšņa beigām, pamatojoties uz ceturkšņa beigu datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikuma 1. daļas 4. punktu. Šīs iestādes paziņo par savām obligātajām rezervēm saskaņā ar 5. pantu.

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 7. panta 1. punktu:
  “1.   Ja vien ECB Padome nenolemj mainīt kalendāru saskaņā ar 2. punktu, izpildes periods sākas galvenās refinansēšanas operācijas norēķinu dienā, kas seko pēc ECB Padomes sēdes, kurā plānots novērtēt katra mēneša monetārās politikas nostāju. Vismaz trīs mēnešus pirms katra gada sākuma ECB Valde publicē rezervju prasību izpildes periodu kalendāru. Šo kalendāru publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī ECB un iesaistīto NCB interneta lapās.”; |
| --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 7. panta 1. punktu:

“1.   Ja vien ECB Padome nenolemj mainīt kalendāru saskaņā ar 2. punktu, izpildes periods sākas galvenās refinansēšanas operācijas norēķinu dienā, kas seko pēc ECB Padomes sēdes, kurā plānots novērtēt katra mēneša monetārās politikas nostāju. Vismaz trīs mēnešus pirms katra gada sākuma ECB Valde publicē rezervju prasību izpildes periodu kalendāru. Šo kalendāru publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī ECB un iesaistīto NCB interneta lapās.”

| 3) | regulas 3. panta 1. punktā, 3. panta 3. punktā, 4. panta 1. punktā, 5. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 11. pantā, 13.a panta 1. punkta b) apakšpunktā atsauci uz Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) aizstāj ar atsauci uz Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33); |
| --- | --- |

3)

regulas 3. panta 1. punktā, 3. panta 3. punktā, 4. panta 1. punktā, 5. panta 5. punktā, 10. panta 6. punktā, 11. pantā, 13.a panta 1. punkta b) apakšpunktā atsauci uz Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) aizstāj ar atsauci uz Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);

| 4) | regulas 5. panta 3. punktā un 13. panta 4. punktā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 5. pantu aizstāj ar atsauci uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 6. pantu; |
| --- | --- |

4)

regulas 5. panta 3. punktā un 13. panta 4. punktā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 5. pantu aizstāj ar atsauci uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 6. pantu;

| 5) | regulas 13. panta 2. punktā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) II pielikumu aizstāj ar atsauci uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikumu. |
| --- | --- |

5)

regulas 13. panta 2. punktā atsauci uz Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) II pielikumu aizstāj ar atsauci uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikumu.

2. pants

Noslēguma noteikums

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 10. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regula (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).”

5

---

DIREKTĪVAS

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/81

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2014/110/ES

(2014. gada 17. decembris),

ar ko groza Direktīvu 2004/33/EK attiecībā uz kritērijiem pagaidu aizliegumam nodot homologās asinis

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2002/98/EK, ar kuru nosaka kvalitātes un drošības standartus attiecībā uz cilvēka asins un asins komponentu savākšanu, testēšanu, apstrādi, uzglabāšanu un izplatīšanu, kā arī groza Direktīvu 2001/83/EK (1), un jo īpaši tās 29. panta otrās daļas d) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīvas 2004/33/EK (2) III pielikuma 2.2. punkts nosaka kritērijus pagaidu aizliegumam donoriem, kas sirgst ar infekcijas slimību, vai donoriem, kas atstāj infekcijas slimības skartu teritoriju. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīvas 2004/33/EK (2) III pielikuma 2.2. punkts nosaka kritērijus pagaidu aizliegumam donoriem, kas sirgst ar infekcijas slimību, vai donoriem, kas atstāj infekcijas slimības skartu teritoriju.

| (2) | Ar Direktīvas 2004/33/EK III pielikuma 2.2.1. punktu potenciālajiem donoriem tiek noteikts pagaidu aizlieguma periods 28 dienas pēc tam, kad atstāta teritorija, kurā cilvēkiem turpina izplatīties Rietumnīlas vīruss (RNV). |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvas 2004/33/EK III pielikuma 2.2.1. punktu potenciālajiem donoriem tiek noteikts pagaidu aizlieguma periods 28 dienas pēc tam, kad atstāta teritorija, kurā cilvēkiem turpina izplatīties Rietumnīlas vīruss (RNV).

| (3) | Nesen iegūti zinātniski dati liecina, ka nav nepieciešams šāds pagaidu aizliegums potenciālajiem donoriem, ja tiem ir veikts nukleīnskābju tests (NST) un tā rezultāti ir negatīvi. |
| --- | --- |

(3)

Nesen iegūti zinātniski dati liecina, ka nav nepieciešams šāds pagaidu aizliegums potenciālajiem donoriem, ja tiem ir veikts nukleīnskābju tests (NST) un tā rezultāti ir negatīvi.

| (4) | Tādēļ būtu jādod iespēja dalībvalstīm veikt šādus testus, ja tās vēlas aizstāt pagaidu aizlieguma kritērijus. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jādod iespēja dalībvalstīm veikt šādus testus, ja tās vēlas aizstāt pagaidu aizlieguma kritērijus.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2002/98/EK izveidotā Komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2002/98/EK izveidotā Komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Aizlieguma kritēriju attiecībā uz Rietumnīlas vīrusu, kas noteikts Direktīvas 2004/33/EK III pielikuma 2.2.1. punktā iekļautajā tabulā (otrā sleja, pēdējā rinda), aizstāj ar šādu:

“28 dienas pēc tam, kad atstāta teritorija, kurā ir vietēji iegūta Rietumnīlas vīrusa risks, ja vien nav negatīvu indivīdam veiktā nukleīnskābju testa (NAT) rezultātu.”

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 33, 8.2.2003., 30. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 22. marta Direktīva 2004/33/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/98/EK piemērošanu attiecībā uz dažām tehniskajām prasībām asinīm un asins komponentiem (OV L 91, 30.3.2004., 25. lpp.).

2

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/83

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS DIREKTĪVA 2014/111/ES

(2014. gada 17. decembris),

ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Direktīvu 2009/15/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta otro teikumu,

saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (2), 5. pantā,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. panta 1. punktu dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā noteiktu kopīgu nostāju vai pieeju kompetentajos starptautiskajos forumos ar mērķi samazināt risku, ka Savienības jūrlietu tiesību akti varētu nonākt pretrunā ar starptautiskajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. panta 1. punktu dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā noteiktu kopīgu nostāju vai pieeju kompetentajos starptautiskajos forumos ar mērķi samazināt risku, ka Savienības jūrlietu tiesību akti varētu nonākt pretrunā ar starptautiskajiem instrumentiem.

| (2) | Direktīva 2009/15/EK kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (3) veido vienotu tiesību aktu kopumu, kurš atbilstoši vieniem un tiem pašiem principiem un definīcijām saskaņoti reglamentē atzīto organizāciju darbības. Saskaņā ar Direktīvas 2009/15/EK 3. panta 2. punktu, ja dalībvalsts attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, nolemj apstiprināt organizāciju, kura tās vārdā veiks ar konvencionālajām apliecībām saistītās inspekcijas un apskates, tā uztic šos pienākumus vienīgi atzītai organizācijai, kura saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta g) punktu ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Tāpēc noteikumi, pamatojoties uz kuriem attiecīgās organizācijas tiek pilnvarotas, ietekmē abus tiesību aktus. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 2009/15/EK kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (3) veido vienotu tiesību aktu kopumu, kurš atbilstoši vieniem un tiem pašiem principiem un definīcijām saskaņoti reglamentē atzīto organizāciju darbības. Saskaņā ar Direktīvas 2009/15/EK 3. panta 2. punktu, ja dalībvalsts attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, nolemj apstiprināt organizāciju, kura tās vārdā veiks ar konvencionālajām apliecībām saistītās inspekcijas un apskates, tā uztic šos pienākumus vienīgi atzītai organizācijai, kura saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta g) punktu ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Tāpēc noteikumi, pamatojoties uz kuriem attiecīgās organizācijas tiek pilnvarotas, ietekmē abus tiesību aktus.

| (3) | Starptautiskās konvencijas atbilstoši definīcijai Direktīvas 2009/15/EK 2. panta d) punktā ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas marku [zīmi] (Kravas zīmes konvencija) un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL konvencija) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskās konvencijas atbilstoši definīcijai Direktīvas 2009/15/EK 2. panta d) punktā ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas marku [zīmi] (Kravas zīmes konvencija) un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL konvencija) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā.

| (4) | SJO Asambleja savā 28. sesijā pieņēma SJO instrumentu īstenošanas kodeksu (III kodekss), kas ietverts 2013. gada 4. decembra SJO Rezolūcijā A.1070(28), un, lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, — grozījumus Kravas zīmes konvencijā, kuri izklāstīti 2013. gada 4. decembra SJO Rezolūcijā A.1083(28). |
| --- | --- |

(4)

SJO Asambleja savā 28. sesijā pieņēma SJO instrumentu īstenošanas kodeksu (III kodekss), kas ietverts 2013. gada 4. decembra SJO Rezolūcijā A.1070(28), un, lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, — grozījumus Kravas zīmes konvencijā, kuri izklāstīti 2013. gada 4. decembra SJO Rezolūcijā A.1083(28).

| (5) | Lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, SJO Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC) savā 66. sesijā pieņēma grozījumus MARPOL konvencijas 1978. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 4. aprīļa Rezolūcijā MEPC.246(66), un grozījumus ar 1978. gada protokolu grozītās MARPOL konvencijas 1997. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 4. aprīļa Rezolūcijā MEPC.247(66). |
| --- | --- |

(5)

Lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, SJO Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC) savā 66. sesijā pieņēma grozījumus MARPOL konvencijas 1978. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 4. aprīļa Rezolūcijā MEPC.246(66), un grozījumus ar 1978. gada protokolu grozītās MARPOL konvencijas 1997. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 4. aprīļa Rezolūcijā MEPC.247(66).

| (6) | Lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, SJO Kuģošanas drošības komiteja (MSC) savā 93. sesijā pieņēma grozījumus SOLAS konvencijā, kas izklāstīti 2014. gada 22. maija Rezolūcijā MSC.366(93), un grozījumus Kravas zīmes konvencijas 1988. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 22. maija Rezolūcijā MSC.375(93). |
| --- | --- |

(6)

Lai III kodeksu un saistīto karoga valsts revīzijas sistēmu padarītu juridiski saistošus, SJO Kuģošanas drošības komiteja (MSC) savā 93. sesijā pieņēma grozījumus SOLAS konvencijā, kas izklāstīti 2014. gada 22. maija Rezolūcijā MSC.366(93), un grozījumus Kravas zīmes konvencijas 1988. gada protokolā, kas izklāstīti 2014. gada 22. maija Rezolūcijā MSC.375(93).

| (7) | MEPC savā 65. sesijā un MSC savā 92. sesijā pieņēma SJO Atzīto organizāciju kodeksu (AO kodeksu), kas ietverts 2013. gada 21. jūnija Rezolūcijā MSC.349(92). |
| --- | --- |

(7)

MEPC savā 65. sesijā un MSC savā 92. sesijā pieņēma SJO Atzīto organizāciju kodeksu (AO kodeksu), kas ietverts 2013. gada 21. jūnija Rezolūcijā MSC.349(92).

| (8) | Lai AO kodeksu padarītu juridiski saistošu, MEPC savā 65. sesijā pieņēma grozījumus MARPOL konvencijas 1978. gada protokolā, kas izklāstīti 2013. gada 17. maija Rezolūcijā MEPC.238(65). |
| --- | --- |

(8)

Lai AO kodeksu padarītu juridiski saistošu, MEPC savā 65. sesijā pieņēma grozījumus MARPOL konvencijas 1978. gada protokolā, kas izklāstīti 2013. gada 17. maija Rezolūcijā MEPC.238(65).

| (9) | Lai AO kodeksu padarītu juridiski saistošu, MSC savā 92. sesijā pieņēma grozījumus SOLAS konvencijā un Kravas zīmes konvencijas 1988. gada protokolā, kas izklāstīti attiecīgi 2013. gada 21. jūnija Rezolūcijā MSC.350(92) un Rezolūcijā MSC.356(92). |
| --- | --- |

(9)

Lai AO kodeksu padarītu juridiski saistošu, MSC savā 92. sesijā pieņēma grozījumus SOLAS konvencijā un Kravas zīmes konvencijas 1988. gada protokolā, kas izklāstīti attiecīgi 2013. gada 21. jūnija Rezolūcijā MSC.350(92) un Rezolūcijā MSC.356(92).

| (10) | Tāpēc paredzams, ka III kodekss un AO kodekss stāsies spēkā laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami katras attiecīgās SJO konvencijas grozījumu pieņemšanai, ratifikācijai un spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc paredzams, ka III kodekss un AO kodekss stāsies spēkā laikposmā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 1. janvārim saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami katras attiecīgās SJO konvencijas grozījumu pieņemšanai, ratifikācijai un spēkā stāšanās dienai.

| (11) | 2013. gada 13. maijā Padome pieņēma Lēmumu 2013/268/ES par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) attiecībā uz dažu kodeksu pieņemšanu un attiecīgiem grozījumiem dažās konvencijās un protokolos (4). Saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu Padome pilnvaroja dalībvalstis dot piekrišanu tam, ka Savienības interesēs un saskaņā ar deklarāciju, kas iekļauta lēmuma pielikumā, tām ir saistoši grozījumi, kuri minēti šīs direktīvas 4.–9. apsvērumā. |
| --- | --- |

(11)

2013. gada 13. maijā Padome pieņēma Lēmumu 2013/268/ES par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) attiecībā uz dažu kodeksu pieņemšanu un attiecīgiem grozījumiem dažās konvencijās un protokolos (4). Saskaņā ar minētā lēmuma 5. pantu Padome pilnvaroja dalībvalstis dot piekrišanu tam, ka Savienības interesēs un saskaņā ar deklarāciju, kas iekļauta lēmuma pielikumā, tām ir saistoši grozījumi, kuri minēti šīs direktīvas 4.–9. apsvērumā.

| (12) | Deklarācijā, kas pievienota Padomes Lēmumam 2013/268/ES, ir noteikts, ka dalībvalstis uzskata, ka III kodekss un AO kodekss ietver minimālās prasības, ko valstis var pēc vajadzības pilnveidot un uzlabot, lai veicinātu kuģošanas drošību un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(12)

Deklarācijā, kas pievienota Padomes Lēmumam 2013/268/ES, ir noteikts, ka dalībvalstis uzskata, ka III kodekss un AO kodekss ietver minimālās prasības, ko valstis var pēc vajadzības pilnveidot un uzlabot, lai veicinātu kuģošanas drošību un vides aizsardzību.

| (13) | Tajā ir arī norādīts, ka neko no III kodeksā un AO kodeksā noteiktā neinterpretē tā, lai jebkādā veidā ierobežotu dalībvalstu saistību izpildi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem attiecībā uz terminu “konvencionālā apliecība” un “klasifikācijas apliecība” definīciju, atzītajām organizācijām noteikto pienākumu un kritēriju darbības jomu un Eiropas Komisijas pienākumiem attiecībā uz atzīšanu, izvērtēšanu un vajadzības gadījumā korektīvu pasākumu vai sankciju piemērošanu atzītajām organizācijām. Tajā pašā deklarācijā ir noteikts, ka SJO revīzijās jāpārbauda atbilstība tikai tiem attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumiem, kurus dalībvalstis ir apstiprinājušas, tostarp saistībā ar šo deklarāciju. |
| --- | --- |

(13)

Tajā ir arī norādīts, ka neko no III kodeksā un AO kodeksā noteiktā neinterpretē tā, lai jebkādā veidā ierobežotu dalībvalstu saistību izpildi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem attiecībā uz terminu “konvencionālā apliecība” un “klasifikācijas apliecība” definīciju, atzītajām organizācijām noteikto pienākumu un kritēriju darbības jomu un Eiropas Komisijas pienākumiem attiecībā uz atzīšanu, izvērtēšanu un vajadzības gadījumā korektīvu pasākumu vai sankciju piemērošanu atzītajām organizācijām. Tajā pašā deklarācijā ir noteikts, ka SJO revīzijās jāpārbauda atbilstība tikai tiem attiecīgo starptautisko konvenciju noteikumiem, kurus dalībvalstis ir apstiprinājušas, tostarp saistībā ar šo deklarāciju.

| (14) | Savienības tiesību sistēmā Direktīvas 2009/15/EK un Regulas (EK) Nr. 391/2009 darbības jomā ietilpst atsauces uz starptautiskajām konvencijām, kuru definīcija sniegta 3. apsvērumā. Ņemot to vērā, grozījumus SJO konvencijās automātiski iekļauj Savienības tiesību aktos tajā pašā brīdī, kad tie stājas spēkā starptautiskā līmenī; tas attiecas arī uz saistītajiem juridiski saistošajiem kodeksiem, piemēram, III kodeksu un AO kodeksu, kuri tāpēc ir daļa no SJO instrumentiem, kas ir nozīmīgi Direktīvas 2009/15/EK piemērošanā. |
| --- | --- |

(14)

Savienības tiesību sistēmā Direktīvas 2009/15/EK un Regulas (EK) Nr. 391/2009 darbības jomā ietilpst atsauces uz starptautiskajām konvencijām, kuru definīcija sniegta 3. apsvērumā. Ņemot to vērā, grozījumus SJO konvencijās automātiski iekļauj Savienības tiesību aktos tajā pašā brīdī, kad tie stājas spēkā starptautiskā līmenī; tas attiecas arī uz saistītajiem juridiski saistošajiem kodeksiem, piemēram, III kodeksu un AO kodeksu, kuri tāpēc ir daļa no SJO instrumentiem, kas ir nozīmīgi Direktīvas 2009/15/EK piemērošanā.

| (15) | Tomēr grozījumi starptautiskajās konvencijās var netikt iekļauti Savienības jūrlietu tiesību aktu darbības jomā saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru, ja tie atbilst vismaz vienam no diviem kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(15)

Tomēr grozījumi starptautiskajās konvencijās var netikt iekļauti Savienības jūrlietu tiesību aktu darbības jomā saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru, ja tie atbilst vismaz vienam no diviem kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. panta 2. punktā.

| (16) | Komisija izvērtēja grozījumus SJO konvencijās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu un konstatēja, ka starp III kodeksu un AO kodeksu un Direktīvu 2009/15/EK un Regulu (EK) Nr. 391/2009 ir vairākas pretrunas. |
| --- | --- |

(16)

Komisija izvērtēja grozījumus SJO konvencijās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu un konstatēja, ka starp III kodeksu un AO kodeksu un Direktīvu 2009/15/EK un Regulu (EK) Nr. 391/2009 ir vairākas pretrunas.

| (17) | Pirmkārt, III kodeksa 2. daļas 16.1. punktā ir norādīti minimālie resursi un procesi, kas karoga valstīm ir jānodrošina, tostarp administratīvās instrukcijas, kuras cita starpā attiecas uz kuģu klasifikācijas apliecībām, ko pieprasa karoga valsts, lai tiktu apliecināta atbilstība prasībām attiecībā uz konstrukciju, mehānismiem un elektroiekārtām un/vai citām tādas starptautiskas konvencijas prasībām, kuras puse ir attiecīgā karoga valsts, vai atbilstība karoga valsts tiesību aktu prasībām. Tomēr, kā norādīts 21. apsvērumā, Savienības tiesību aktos pastāv nošķīrums starp konvencionālajām apliecībām un klasifikācijas apliecībām. Klasifikācijas apliecība ir privāts dokuments, kas nav ne karoga valsts, ne karoga valsts vārdā izdots akts. Šis III kodeksa noteikums attiecas uz SOLAS konvencijas II-1. nodaļas A-1. daļas 3-1. noteikumu, kas paredz, ka kuģi ir konstruēti, būvēti un uzturēti saskaņā ar prasībām attiecībā uz konstrukcijām, mehānismiem un elektroiekārtām, kuras noteikusi klasifikācijas sabiedrība, ko atzinusi administrācija saskaņā ar noteikumu XI-1/1. 1. SOLAS konvencijā ir skaidri noteikts, ka minētās prasības objekts ir kuģis vai tā juridiskais pārstāvis attiecībā pret karoga valsti. Turklāt, atzīta organizācija, darbojoties klasifikācijas sabiedrības statusā, izdod kuģu klasifikācijas apliecības saskaņā ar saviem noteikumiem, procedūrām un nosacījumiem un ar privātu līgumisku vienošanos palīdzību, kurās karoga valsts nav puse. Tāpēc minētais III kodeksa noteikums ir pretrunā ar klasifikācijas un konvenciālo darbību nošķīrumu, kas noteikts spēkā esošajos ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

Pirmkārt, III kodeksa 2. daļas 16.1. punktā ir norādīti minimālie resursi un procesi, kas karoga valstīm ir jānodrošina, tostarp administratīvās instrukcijas, kuras cita starpā attiecas uz kuģu klasifikācijas apliecībām, ko pieprasa karoga valsts, lai tiktu apliecināta atbilstība prasībām attiecībā uz konstrukciju, mehānismiem un elektroiekārtām un/vai citām tādas starptautiskas konvencijas prasībām, kuras puse ir attiecīgā karoga valsts, vai atbilstība karoga valsts tiesību aktu prasībām. Tomēr, kā norādīts 21. apsvērumā, Savienības tiesību aktos pastāv nošķīrums starp konvencionālajām apliecībām un klasifikācijas apliecībām. Klasifikācijas apliecība ir privāts dokuments, kas nav ne karoga valsts, ne karoga valsts vārdā izdots akts. Šis III kodeksa noteikums attiecas uz SOLAS konvencijas II-1. nodaļas A-1. daļas 3-1. noteikumu, kas paredz, ka kuģi ir konstruēti, būvēti un uzturēti saskaņā ar prasībām attiecībā uz konstrukcijām, mehānismiem un elektroiekārtām, kuras noteikusi klasifikācijas sabiedrība, ko atzinusi administrācija saskaņā ar noteikumu XI-1/1. 1. SOLAS konvencijā ir skaidri noteikts, ka minētās prasības objekts ir kuģis vai tā juridiskais pārstāvis attiecībā pret karoga valsti. Turklāt, atzīta organizācija, darbojoties klasifikācijas sabiedrības statusā, izdod kuģu klasifikācijas apliecības saskaņā ar saviem noteikumiem, procedūrām un nosacījumiem un ar privātu līgumisku vienošanos palīdzību, kurās karoga valsts nav puse. Tāpēc minētais III kodeksa noteikums ir pretrunā ar klasifikācijas un konvenciālo darbību nošķīrumu, kas noteikts spēkā esošajos ES tiesību aktos.

| (18) | Otrkārt, III kodeksa 2. daļas 18.1. punkts paredz, ka tas, vai atzītai organizācijai ir pietiekami tehniskie, vadības un izpētes resursi, kas vajadzīgi, lai organizācija varētu izpildīt tai uzticētos pienākumus, karoga valstij jānosaka “tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem ir tiesības kuģot ar tās karogu”. Turpretī Savienības tiesību aktos šis aspekts ir reglamentēts kā atzīšanas prasība, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikuma A daļas 3. kritērijā un kas attiecas uz visiem kuģiem, kuri ietilpst attiecīgās organizācijas kuģu klasifikācijā, neatkarīgi no to karoga. Ja iepriekš minētais III kodeksa noteikums būtu iekļauts Savienības tiesību aktos, Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikuma A daļas 3. kritērijs tiktu piemērots atzīto organizāciju darbībai tikai attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, un tas ir pretrunā ar pašlaik spēkā esošajām prasībām. |
| --- | --- |

(18)

Otrkārt, III kodeksa 2. daļas 18.1. punkts paredz, ka tas, vai atzītai organizācijai ir pietiekami tehniskie, vadības un izpētes resursi, kas vajadzīgi, lai organizācija varētu izpildīt tai uzticētos pienākumus, karoga valstij jānosaka “tikai attiecībā uz kuģiem, kuriem ir tiesības kuģot ar tās karogu”. Turpretī Savienības tiesību aktos šis aspekts ir reglamentēts kā atzīšanas prasība, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikuma A daļas 3. kritērijā un kas attiecas uz visiem kuģiem, kuri ietilpst attiecīgās organizācijas kuģu klasifikācijā, neatkarīgi no to karoga. Ja iepriekš minētais III kodeksa noteikums būtu iekļauts Savienības tiesību aktos, Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikuma A daļas 3. kritērijs tiktu piemērots atzīto organizāciju darbībai tikai attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, un tas ir pretrunā ar pašlaik spēkā esošajām prasībām.

| (19) | Treškārt, III kodeksa 2. daļas 19. punkts karoga valstij aizliedz pilnvarot savas atzītās organizācijas piemērot kuģiem, kas nav kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar konkrētās valsts karogu, jebkādas prasības, kas cita starpā saistītas ar to klasifikācijas noteikumiem, prasībām vai procedūrām. Saskaņā ar Direktīvu 2009/15/EK dalībvalstis attiecībā uz savas flotes konvencionālo sertifikāciju var pilnvarot organizāciju darboties savā vārdā tikai tad, ja organizācija ir atzīta un šajā saistībā tiek uzraudzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Saskaņā ar šo sistēmu atzītajām organizācijām kā tādām, veicot attiecīgas darbības saistībā ar to klasificētajiem kuģiem, ir jāizpilda konkrētas prasības neatkarīgi no tā, ar kādu karogu tie kuģo. Tas attiecas uz lielāko daļu kritēriju, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikumā, kā arī citiem pienākumiem, jo īpaši minētās regulas 10. panta 4. punktu. Ja iepriekš minētais III kodeksa noteikums būtu iekļauts Savienības tiesību aktos, Regulā (EK) Nr. 391/2009 noteiktās atzīšanas prasības, tostarp, ja tās kvalificējamas kā noteikumi, prasības un procedūras, tiktu piemērotas atzīto organizāciju darbībai tikai attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu. |
| --- | --- |

(19)

Treškārt, III kodeksa 2. daļas 19. punkts karoga valstij aizliedz pilnvarot savas atzītās organizācijas piemērot kuģiem, kas nav kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar konkrētās valsts karogu, jebkādas prasības, kas cita starpā saistītas ar to klasifikācijas noteikumiem, prasībām vai procedūrām. Saskaņā ar Direktīvu 2009/15/EK dalībvalstis attiecībā uz savas flotes konvencionālo sertifikāciju var pilnvarot organizāciju darboties savā vārdā tikai tad, ja organizācija ir atzīta un šajā saistībā tiek uzraudzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Saskaņā ar šo sistēmu atzītajām organizācijām kā tādām, veicot attiecīgas darbības saistībā ar to klasificētajiem kuģiem, ir jāizpilda konkrētas prasības neatkarīgi no tā, ar kādu karogu tie kuģo. Tas attiecas uz lielāko daļu kritēriju, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 391/2009 I pielikumā, kā arī citiem pienākumiem, jo īpaši minētās regulas 10. panta 4. punktu. Ja iepriekš minētais III kodeksa noteikums būtu iekļauts Savienības tiesību aktos, Regulā (EK) Nr. 391/2009 noteiktās atzīšanas prasības, tostarp, ja tās kvalificējamas kā noteikumi, prasības un procedūras, tiktu piemērotas atzīto organizāciju darbībai tikai attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar dalībvalstu karogu.

| (20) | Ceturtkārt, saskaņā ar definīciju AO kodeksa 2. daļas 1.1. punktā atzītā organizācija ir organizācija, kuru izvērtējusi karoga valsts un kura novērtēta kā atbilstoša AO kodeksa 2. daļai. Turpretī Direktīvas 2009/15/EK 2. panta g) punktā ir noteikts, ka atzītā organizācija ir “organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009”. Pamatojoties uz Komisijas izvērtējumu, kas izklāstīts 21.–23. apsvērumā, jāsecina, ka vairāki AO kodeksa 2. daļas noteikumi nav saderīgi ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Tas nozīmē, ka atzīta organizācija AO kodeksa nozīmē neatbilstu visām Regulas (EK) Nr. 391/2009 prasībām, tādējādi tā neatbilstu atzītas organizācijas definīcijai, kas noteikta Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(20)

Ceturtkārt, saskaņā ar definīciju AO kodeksa 2. daļas 1.1. punktā atzītā organizācija ir organizācija, kuru izvērtējusi karoga valsts un kura novērtēta kā atbilstoša AO kodeksa 2. daļai. Turpretī Direktīvas 2009/15/EK 2. panta g) punktā ir noteikts, ka atzītā organizācija ir “organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 391/2009”. Pamatojoties uz Komisijas izvērtējumu, kas izklāstīts 21.–23. apsvērumā, jāsecina, ka vairāki AO kodeksa 2. daļas noteikumi nav saderīgi ar Regulu (EK) Nr. 391/2009. Tas nozīmē, ka atzīta organizācija AO kodeksa nozīmē neatbilstu visām Regulas (EK) Nr. 391/2009 prasībām, tādējādi tā neatbilstu atzītas organizācijas definīcijai, kas noteikta Savienības tiesību aktos.

| (21) | Piektkārt, saskaņā ar definīciju AO kodeksa 2. daļas 1.3. punktā konvencionālā sertifikācija un pakalpojumi ir viena tādu darbību kategorija, ko atzīta organizācija ir tiesīga veikt karoga valsts vārdā, tostarp izdot apliecības, kas attiecas gan uz konvencionālajām, gan klasifikācijas prasībām. Turpretī definīcijās Direktīvas 2009/15/EK 2. panta i) un k) punktā ir skaidri nošķirtas divu veidu apliecības, proti, konvencionālās apliecības, kas ir apliecības, kuras izdevusi karoga valsts vai kuras izdotas tās vārdā saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, un klasifikācijas apliecības, kas ir dokumenti, kurus izdevusi atzīta organizācija, kas darbojas klasifikācijas sabiedrības statusā, un kuri apliecina kuģa piemērotību noteiktam izmantošanas veidam vai pakalpojumam saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteikusi un publiskojusi attiecīgā atzītā organizācija. No tā izriet, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem konvencionālās un klasifikācijas apliecības ir divi dažādi dokumenti. Proti, konvencionālās apliecības ir publiski dokumenti, turpretī klasifikācijas apliecības ir privāti dokumenti, kurus izdod klasifikācijas sabiedrība saskaņā ar saviem noteikumiem, procedūrām un nosacījumiem. No tā izriet, ka kuģa klasifikācijas apliecības, ko izdod atzīta organizācija, lai apliecinātu atbilstību klasifikācijas noteikumiem un procedūrām, tostarp, ja tās apstiprinājusi kuģa karoga valsts, apliecinot atbilstību SOLAS konvencijas II-I nodaļas A-1. daļas 3.-1. noteikumam, ir pilnībā privāti dokumenti, kas nav ne karoga valsts, ne karoga valsts vārdā izdoti akti. Taču AO kodeksā uz konvencionālo sertifikāciju un pakalpojumiem sistemātiski atsaucas kā darbībām, ko veic atzītās organizācijas “karoga valsts vārdā”, — pretrunā ar juridisko nošķīrumu, kas noteikts Savienības tiesību aktos. Neraugoties uz minēto pretrunu, ja šis AO kodeksa noteikums tiktu pieņemts par Savienības tiesību sistēmas normu, rastos acīmredzams risks, ka Regulā (EK) Nr. 391/2009 noteiktās atzīšanas prasības, kas attiecas uz visu organizācijas darbību neatkarīgi no kuģu karoga, ES vairs nevarēs izpildīt. Ņemot vērā saikni starp abiem instrumentiem, kas paskaidrota 2. apsvērumā, šis risks attiecas arī uz Direktīvu 2009/15/EK. |
| --- | --- |

(21)

Piektkārt, saskaņā ar definīciju AO kodeksa 2. daļas 1.3. punktā konvencionālā sertifikācija un pakalpojumi ir viena tādu darbību kategorija, ko atzīta organizācija ir tiesīga veikt karoga valsts vārdā, tostarp izdot apliecības, kas attiecas gan uz konvencionālajām, gan klasifikācijas prasībām. Turpretī definīcijās Direktīvas 2009/15/EK 2. panta i) un k) punktā ir skaidri nošķirtas divu veidu apliecības, proti, konvencionālās apliecības, kas ir apliecības, kuras izdevusi karoga valsts vai kuras izdotas tās vārdā saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, un klasifikācijas apliecības, kas ir dokumenti, kurus izdevusi atzīta organizācija, kas darbojas klasifikācijas sabiedrības statusā, un kuri apliecina kuģa piemērotību noteiktam izmantošanas veidam vai pakalpojumam saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteikusi un publiskojusi attiecīgā atzītā organizācija. No tā izriet, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem konvencionālās un klasifikācijas apliecības ir divi dažādi dokumenti. Proti, konvencionālās apliecības ir publiski dokumenti, turpretī klasifikācijas apliecības ir privāti dokumenti, kurus izdod klasifikācijas sabiedrība saskaņā ar saviem noteikumiem, procedūrām un nosacījumiem. No tā izriet, ka kuģa klasifikācijas apliecības, ko izdod atzīta organizācija, lai apliecinātu atbilstību klasifikācijas noteikumiem un procedūrām, tostarp, ja tās apstiprinājusi kuģa karoga valsts, apliecinot atbilstību SOLAS konvencijas II-I nodaļas A-1. daļas 3.-1. noteikumam, ir pilnībā privāti dokumenti, kas nav ne karoga valsts, ne karoga valsts vārdā izdoti akti. Taču AO kodeksā uz konvencionālo sertifikāciju un pakalpojumiem sistemātiski atsaucas kā darbībām, ko veic atzītās organizācijas “karoga valsts vārdā”, — pretrunā ar juridisko nošķīrumu, kas noteikts Savienības tiesību aktos. Neraugoties uz minēto pretrunu, ja šis AO kodeksa noteikums tiktu pieņemts par Savienības tiesību sistēmas normu, rastos acīmredzams risks, ka Regulā (EK) Nr. 391/2009 noteiktās atzīšanas prasības, kas attiecas uz visu organizācijas darbību neatkarīgi no kuģu karoga, ES vairs nevarēs izpildīt. Ņemot vērā saikni starp abiem instrumentiem, kas paskaidrota 2. apsvērumā, šis risks attiecas arī uz Direktīvu 2009/15/EK.

| (22) | Sestkārt, AO kodeksa 2. daļas 3.9.3.1. punktā ir paredzēts atzīto organizāciju sadarbības mehānisms, kurš ietilpst vienīgajā sistēmā, ko nosaka karoga valsts, un kura mērķis ir standartizēt procesus, kas saistīti ar konvencionālo sertifikāciju un vajadzības gadījumā saistītajiem pakalpojumiem karoga valsts vārdā; taču šā paša kodeksa 2. daļas 3.9.3.2. punkts paredz sistēmu, kuru izveido “karoga valsts vai karoga valstu grupa” un kuras mērķis ir regulēt sadarbību starp to atzītajām organizācijām tehniskajos un drošības aspektos attiecībā uz “kuģu konvencionālo sertifikāciju un pakalpojumiem [..] minētās(-o) karoga valsts(-u) vārdā”. Turpretī Savienības tiesību aktos sadarbību starp atzītajām organizācijām reglamentē Regulas (EK) Nr. 391/2009 10. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka atzītās organizācijas savstarpēji apspriežas, lai nodrošinātu noteikumu un procedūru savstarpēju atbilstību un mēģinātu tos saskaņot un saskanīgi īstenot, un kurš veido pamatu materiālu, iekārtu un sastāvdaļu klasifikācijas apliecību savstarpējai atzīšanai, ja tāda vajadzīga. Abi 10. panta 1. punktā minētie sadarbības procesi attiecas uz atzīto organizāciju privātajām darbībām, tām darbojoties klasifikācijas sabiedrību statusā, tāpēc tie ir piemērojami neatkarīgi no kuģu karoga. Ja AO kodeksā aprakstītie sadarbības mehānismi tiktu iekļauti Savienības tiesību aktos, Regulas (EK) Nr. 391/2009 noteiktā sadarbības sistēma tiktu piemērota tikai tām atzīto organizāciju darbībām, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, un tas ir pretrunā ar pašlaik spēkā esošajām prasībām. |
| --- | --- |

(22)

Sestkārt, AO kodeksa 2. daļas 3.9.3.1. punktā ir paredzēts atzīto organizāciju sadarbības mehānisms, kurš ietilpst vienīgajā sistēmā, ko nosaka karoga valsts, un kura mērķis ir standartizēt procesus, kas saistīti ar konvencionālo sertifikāciju un vajadzības gadījumā saistītajiem pakalpojumiem karoga valsts vārdā; taču šā paša kodeksa 2. daļas 3.9.3.2. punkts paredz sistēmu, kuru izveido “karoga valsts vai karoga valstu grupa” un kuras mērķis ir regulēt sadarbību starp to atzītajām organizācijām tehniskajos un drošības aspektos attiecībā uz “kuģu konvencionālo sertifikāciju un pakalpojumiem [..] minētās(-o) karoga valsts(-u) vārdā”. Turpretī Savienības tiesību aktos sadarbību starp atzītajām organizācijām reglamentē Regulas (EK) Nr. 391/2009 10. panta 1. punkts, kurā noteikts, ka atzītās organizācijas savstarpēji apspriežas, lai nodrošinātu noteikumu un procedūru savstarpēju atbilstību un mēģinātu tos saskaņot un saskanīgi īstenot, un kurš veido pamatu materiālu, iekārtu un sastāvdaļu klasifikācijas apliecību savstarpējai atzīšanai, ja tāda vajadzīga. Abi 10. panta 1. punktā minētie sadarbības procesi attiecas uz atzīto organizāciju privātajām darbībām, tām darbojoties klasifikācijas sabiedrību statusā, tāpēc tie ir piemērojami neatkarīgi no kuģu karoga. Ja AO kodeksā aprakstītie sadarbības mehānismi tiktu iekļauti Savienības tiesību aktos, Regulas (EK) Nr. 391/2009 noteiktā sadarbības sistēma tiktu piemērota tikai tām atzīto organizāciju darbībām, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, un tas ir pretrunā ar pašlaik spēkā esošajām prasībām.

| (23) | Septītkārt, AO kodeksa 2. daļas 3.9.3.3. punkts ir identisks ar III kodeksa 2. daļas 19. punktu, tāpēc 19. apsvērumā izklāstītie apstākļi ir vienlīdz svarīgi arī attiecībā uz šo AO kodeksa noteikumu. |
| --- | --- |

(23)

Septītkārt, AO kodeksa 2. daļas 3.9.3.3. punkts ir identisks ar III kodeksa 2. daļas 19. punktu, tāpēc 19. apsvērumā izklāstītie apstākļi ir vienlīdz svarīgi arī attiecībā uz šo AO kodeksa noteikumu.

| (24) | Lai sasniegtu Savienības mērķus un jo īpaši uzlabotu kuģošanas drošību un vides aizsardzību, ne III kodeksa, ne AO kodeksa noteikumiem nebūtu jāuzliek nekādi ierobežojumi Savienības spējai saskaņā ar līgumiem un starptautiskajiem tiesību aktiem noteikt atbilstošus nosacījumus par atzīšanas piešķiršanu organizācijām, kas vēlas, lai dalībvalstis tās pilnvaro veikt kuģu apskates un sertifikācijas darbības savā vārdā. |
| --- | --- |

(24)

Lai sasniegtu Savienības mērķus un jo īpaši uzlabotu kuģošanas drošību un vides aizsardzību, ne III kodeksa, ne AO kodeksa noteikumiem nebūtu jāuzliek nekādi ierobežojumi Savienības spējai saskaņā ar līgumiem un starptautiskajiem tiesību aktiem noteikt atbilstošus nosacījumus par atzīšanas piešķiršanu organizācijām, kas vēlas, lai dalībvalstis tās pilnvaro veikt kuģu apskates un sertifikācijas darbības savā vārdā.

| (25) | Materiālu, iekārtu un sastāvdaļu klasifikācijas apliecību savstarpējās atzīšanas shēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 391/2009 10. panta 1. punktā, ir piemērojama tikai Savienībā attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu. Attiecībā uz ārvalstu kuģiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) attiecīgo apliecību atzīšana paliek attiecīgo trešo karoga valstu ziņā, tām īstenojot savu ekskluzīvo jurisdikciju. |
| --- | --- |

(25)

Materiālu, iekārtu un sastāvdaļu klasifikācijas apliecību savstarpējās atzīšanas shēma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 391/2009 10. panta 1. punktā, ir piemērojama tikai Savienībā attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu. Attiecībā uz ārvalstu kuģiem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) attiecīgo apliecību atzīšana paliek attiecīgo trešo karoga valstu ziņā, tām īstenojot savu ekskluzīvo jurisdikciju.

| (26) | Pamatojoties uz izvērtējumu, Komisija konstatēja, ka III kodeksa un AO kodeksa noteikumi, kuri minēti iepriekšējos apsvērumos, nav saderīgi ar Direktīvu 2009/15/EK vai Regulu (EK) Nr. 391/2009 un attiecīgi Direktīvu 2009/15/EK, ņemot vērā 2. apsvērumā aprakstīto saikni starp abiem instrumentiem, un tie nebūtu jāiekļauj minētās direktīvas darbības jomā. Tāpēc Direktīvas 2009/15/EK 2. panta d) punkts būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz izvērtējumu, Komisija konstatēja, ka III kodeksa un AO kodeksa noteikumi, kuri minēti iepriekšējos apsvērumos, nav saderīgi ar Direktīvu 2009/15/EK vai Regulu (EK) Nr. 391/2009 un attiecīgi Direktīvu 2009/15/EK, ņemot vērā 2. apsvērumā aprakstīto saikni starp abiem instrumentiem, un tie nebūtu jāiekļauj minētās direktīvas darbības jomā. Tāpēc Direktīvas 2009/15/EK 2. panta d) punkts būtu attiecīgi jāgroza.

| (27) | Tā kā AO kodekss stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī, šai direktīvai būtu jāstājas spēkā iespējami drīz pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā AO kodekss stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī, šai direktīvai būtu jāstājas spēkā iespējami drīz pēc tās publicēšanas.

| (28) | Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS) nesniedza atzinumu par šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs īstenošanas akta projektu iesniedza pārsūdzības komitejai turpmākai apspriešanai. Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi pārsūdzības komiteja, |
| --- | --- |

(28)

Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS) nesniedza atzinumu par šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs īstenošanas akta projektu iesniedza pārsūdzības komitejai turpmākai apspriešanai. Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi pārsūdzības komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2009/15/EK 2. panta d) punktu aizstāj ar šādu:

| “d) | “starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem, izņemot SJO instrumentu īstenošanas kodeksa 2. daļas 16.1., 18.1. un 19. punktu un SJO Atzīto organizāciju kodeksa 2. daļas 1.1., 1.3., 3.9.3.1., 3.9.3.2. un 3.9.3.3. punktu, to jaunākajā redakcijā;” |
| --- | --- |

“d)

“starptautiskās konvencijas” ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem, izņemot SJO instrumentu īstenošanas kodeksa 2. daļas 16.1., 18.1. un 19. punktu un SJO Atzīto organizāciju kodeksa 2. daļas 1.1., 1.3., 3.9.3.1., 3.9.3.2. un 3.9.3.3. punktu, to jaunākajā redakcijā;”

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Dalībvalstis minētos noteikumus piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.

1

(2)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).

3

(4)  OV L 155, 7.6.2013., 3. lpp.

4

---

LĒMUMI

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/88

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 9. jūlijs)

par pasākumu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Dānija un Zviedrija uzņēmuma Scandinavian Airlines labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4532)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/938/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija nolēma sākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā, attiecībā uz atbalstu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem, un ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Dānija, Zviedrija un Norvēģija (turpmāk kopā “valstis”) 2012. gada oktobra nogalē neoficiāli sazinājās ar Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi (turpmāk “EUI”) saistībā ar savu nodomu piedalīties jaunā atjaunojamā kredītinstrumentā (turpmāk “jaunais AKI”) par labu uzņēmumam Scandinavian Airlines (turpmāk “SAS”, “SAS grupa” vai “uzņēmums”). Valstis 2012. gada 12. novembrī nolēma piedalīties jaunajā AKI, tomēr oficiāli par šo pasākumu Komisijai nepaziņoja. |
| --- | --- |

(1)

Dānija, Zviedrija un Norvēģija (turpmāk kopā “valstis”) 2012. gada oktobra nogalē neoficiāli sazinājās ar Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi (turpmāk “EUI”) saistībā ar savu nodomu piedalīties jaunā atjaunojamā kredītinstrumentā (turpmāk “jaunais AKI”) par labu uzņēmumam Scandinavian Airlines (turpmāk “SAS”, “SAS grupa” vai “uzņēmums”). Valstis 2012. gada 12. novembrī nolēma piedalīties jaunajā AKI, tomēr oficiāli par šo pasākumu Komisijai nepaziņoja.

| (2) | Komisija 2012. gada 14. novembrī sāka izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas par jauno AKI. Komisija 2012. gada 29. novembrī, 2012. gada 18. decembrī, 2013. gada 28. janvārī un 2013. gada 18. februārī nosūtīja Dānijai un Zviedrijai pieprasījumus sniegt informāciju un saņēma atbildes attiecīgi 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 8. Janvārī, 2013. gada 5. un 13. februārī un 2013. gada 22. martā. Dānija un Zviedrija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 14. novembrī sāka izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas par jauno AKI. Komisija 2012. gada 29. novembrī, 2012. gada 18. decembrī, 2013. gada 28. janvārī un 2013. gada 18. februārī nosūtīja Dānijai un Zviedrijai pieprasījumus sniegt informāciju un saņēma atbildes attiecīgi 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 8. Janvārī, 2013. gada 5. un 13. februārī un 2013. gada 22. martā. Dānija un Zviedrija sniedza papildu informāciju 2013. gada 3. jūnija vēstulē.

| (3) | Turklāt Komisija 2012. gada 20. novembrī saņēma sūdzību no Ryanair un vēlāk, 2013. gada 4. februārī, arī no Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas (turpmāk – ELFAA), un Dānija un Zviedrija sniedza piezīmes par šīm sūdzībām 2013. gada 22. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Komisija 2012. gada 20. novembrī saņēma sūdzību no Ryanair un vēlāk, 2013. gada 4. februārī, arī no Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas (turpmāk – ELFAA), un Dānija un Zviedrija sniedza piezīmes par šīm sūdzībām 2013. gada 22. marta vēstulē.

| (4) | Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē informēja Dāniju un Zviedriju, ka tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Dānija un Zviedrija 2013. gada 19. augusta vēstulēs sniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 19. jūnija vēstulē informēja Dāniju un Zviedriju, ka tā nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Dānija un Zviedrija 2013. gada 19. augusta vēstulēs sniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (5) | Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2013. gada 28. septembrī. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2)2013. gada 28. septembrī. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pasākumiem.

| (6) | Komisija 2013. gada 28. oktobrī saņēma apsvērumus no SAS grupas un uzņēmuma Foundation Asset Management Sweden AB (turpmāk “FAM”) (3). Komisija 2013. gada 5. novembrī nosūtīja šos apsvērumus Dānijai un Zviedrijai – tām tika dota iespēja reaģēt. Dānijas un Zviedrijas iestādes 2013. gada 4. un 5. decembra vēstulēs norādīja, ka tās nesniegs piezīmes attiecībā uz SAS grupas un FAM apsvērumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 28. oktobrī saņēma apsvērumus no SAS grupas un uzņēmuma Foundation Asset Management Sweden AB (turpmāk “FAM”) (3). Komisija 2013. gada 5. novembrī nosūtīja šos apsvērumus Dānijai un Zviedrijai – tām tika dota iespēja reaģēt. Dānijas un Zviedrijas iestādes 2013. gada 4. un 5. decembra vēstulēs norādīja, ka tās nesniegs piezīmes attiecībā uz SAS grupas un FAM apsvērumiem.

| (7) | Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē pieprasīja Dānijai un Zviedrijai papildu informāciju, un abas dalībvalstis atbildēja uz šo vēstuli 2014. gada 25. martā. Turklāt Dānijas un Zviedrijas iestādes 2014. gada 5. un 7. marta vēstulēs informēja Komisiju, ka uzņēmums SAS ir nolēmis atsaukt jauno AKI un izvērtēt alternatīvas iespējas kapitāla bāzes stiprināšanai. Atsaukums stājās spēkā 2014. gada 4. martā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē pieprasīja Dānijai un Zviedrijai papildu informāciju, un abas dalībvalstis atbildēja uz šo vēstuli 2014. gada 25. martā. Turklāt Dānijas un Zviedrijas iestādes 2014. gada 5. un 7. marta vēstulēs informēja Komisiju, ka uzņēmums SAS ir nolēmis atsaukt jauno AKI un izvērtēt alternatīvas iespējas kapitāla bāzes stiprināšanai. Atsaukums stājās spēkā 2014. gada 4. martā.

| (8) | Zviedrija un Dānija attiecīgi 2014. gada 4. un 7. jūlija vēstulēs piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1 3. pantu, kā arī piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā. |
| --- | --- |

(8)

Zviedrija un Dānija attiecīgi 2014. gada 4. un 7. jūlija vēstulēs piekrita atteikties no savām tiesībām, kas izriet no LESD 342. panta saistībā ar Regulas Nr. 1 3. pantu, kā arī piekrita tam, ka šo lēmumu pieņem un paziņo angļu valodā.

| (9) | Šajā procedūrā tikai Komisija ir kompetenta novērtēt, vai Dānija un Zviedrija ir ievērojusi LESD noteikumus. Savukārt EUI saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 109. panta 1. punktu saistībā ar 24. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, ir kompetenta novērtēt, vai EEZ līguma noteikumus ir ievērojusi Norvēģija. Turklāt, pamatojoties uz EEZ līguma 109. panta 2. punktu un tā 27. protokolu, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu EEZ, EUI un Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un sniedz savstarpējas konsultācijas par uzraudzības politikas jautājumiem un atsevišķiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šajā procedūrā tikai Komisija ir kompetenta novērtēt, vai Dānija un Zviedrija ir ievērojusi LESD noteikumus. Savukārt EUI saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) 109. panta 1. punktu saistībā ar 24. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi, ir kompetenta novērtēt, vai EEZ līguma noteikumus ir ievērojusi Norvēģija. Turklāt, pamatojoties uz EEZ līguma 109. panta 2. punktu un tā 27. protokolu, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu EEZ, EUI un Komisija sadarbojas, apmainās ar informāciju un sniedz savstarpējas konsultācijas par uzraudzības politikas jautājumiem un atsevišķiem gadījumiem.

| (10) | Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī abu iestāžu paralēlo kompetenci šajā gadījumā, Komisija pirms šā lēmuma pieņemšanas ir sadarbojusies un apspriedusies ar EUI. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī abu iestāžu paralēlo kompetenci šajā gadījumā, Komisija pirms šā lēmuma pieņemšanas ir sadarbojusies un apspriedusies ar EUI.

2.   SKANDINĀVIJAS GAISA PĀRVADĀJUMU TIRGUS

| (11) | Tiek ziņots, ka laikposmā no 2001. līdz 2011. gadam Skandināvijas gaisa pārvadājumu tirgus (tas aptver Dāniju, Zviedriju, Somiju un Norvēģiju) palielinājās par 126 % ASK
   (4) izteiksmē. Izaugsmi Skandināvijas īso pārlidojumu tirgū gandrīz pilnībā nodrošināja zemo izmaksu gaisa pārvadātāji, jo īpaši aviosabiedrības Norwegian Air Shuttle un Ryanair. Tiek lēsts, ka zemo izmaksu gaisa pārvadātāji patiešām nodrošināja 90 % no kopējās izaugsmes šajā laikposmā. (5) |
| --- | --- |

(11)

Tiek ziņots, ka laikposmā no 2001. līdz 2011. gadam Skandināvijas gaisa pārvadājumu tirgus (tas aptver Dāniju, Zviedriju, Somiju un Norvēģiju) palielinājās par 126 % ASK
   (4) izteiksmē. Izaugsmi Skandināvijas īso pārlidojumu tirgū gandrīz pilnībā nodrošināja zemo izmaksu gaisa pārvadātāji, jo īpaši aviosabiedrības Norwegian Air Shuttle un Ryanair. Tiek lēsts, ka zemo izmaksu gaisa pārvadātāji patiešām nodrošināja 90 % no kopējās izaugsmes šajā laikposmā. (5)

| (12) | Neraugoties uz zemo izmaksu gaisa pārvadātāju nozīmes palielināšanos, lielākais dalībnieks Skandināvijas tirgū joprojām ir SAS, un tiek lēsts, ka tā tirgus daļa 2011. gadā bija 35,6 %, kas ir daudz mazāka par vairāk nekā 50 % lielo tirgus daļu, ko šis uzņēmums bija apguvis pirms desmit gadiem. Šajā gadā Norwegian Air Shuttle un Ryanair tirgus daļas bija attiecīgi 18,7 % un 6,8 %. |
| --- | --- |

(12)

Neraugoties uz zemo izmaksu gaisa pārvadātāju nozīmes palielināšanos, lielākais dalībnieks Skandināvijas tirgū joprojām ir SAS, un tiek lēsts, ka tā tirgus daļa 2011. gadā bija 35,6 %, kas ir daudz mazāka par vairāk nekā 50 % lielo tirgus daļu, ko šis uzņēmums bija apguvis pirms desmit gadiem. Šajā gadā Norwegian Air Shuttle un Ryanair tirgus daļas bija attiecīgi 18,7 % un 6,8 %.

3.   SAŅĒMĒJS

| (13) | SAS ir valsts gaisa pārvadātājs, lielākā aviosabiedrība Skandināvijā un astotā lielākā aviosabiedrība Eiropā. Uzņēmums SAS ir arī viens no Star Alliance dibinātājiem. Aviosabiedrību grupas, kurā ietilpst Scandinavian Airlines, Widerøe
   (6) un Blue1, galvenā mītne atrodas Stokholmā, un tās galvenais Eiropas un starpkontinentālais darbības centrs ir Kopenhāgenas lidosta. SAS 2013. gadā pārvadāja aptuveni 28 miljonus pasažieru, gūstot ienākumus aptuveni SEK 42 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(13)

SAS ir valsts gaisa pārvadātājs, lielākā aviosabiedrība Skandināvijā un astotā lielākā aviosabiedrība Eiropā. Uzņēmums SAS ir arī viens no Star Alliance dibinātājiem. Aviosabiedrību grupas, kurā ietilpst Scandinavian Airlines, Widerøe
   (6) un Blue1, galvenā mītne atrodas Stokholmā, un tās galvenais Eiropas un starpkontinentālais darbības centrs ir Kopenhāgenas lidosta. SAS 2013. gadā pārvadāja aptuveni 28 miljonus pasažieru, gūstot ienākumus aptuveni SEK 42 miljardu apmērā.

| (14) | Patlaban 50 % SAS akciju pieder valstīm – 21,4 % pieder Zviedrijai, 14,3 % – Dānijai un 14,3 % – Norvēģijai. Lielākais privātais akcionārs ir Knuta un Alises Vallenbergu fonds (turpmāk “KAW”) (7,6 %), bet pārējiem akcionāriem pieder 1,5 % akciju vai mazāk.

  1. tabula



  SAS


  AB

  galvenie akcionāri 2012. gada 31. martā
   (7)







  Akcionārs | Kopā |
| --- | --- | --- |
| Zviedrijas valdība | 21,4 % |
| Dānijas valdība | 14,3 % |
| Norvēģijas valdība | 14,3 % |
| Knuta un Alises Vallenbergu fonds | 7,6 % |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 % |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 % |
| Unionen | 1,4 % |
| Dānijas Nacionālā banka | 1,4 % |
| Robur Försäkring | 0,9 % |
| Ponderus Försäkring | 0,8 % |
| Andra AP-fonden | 0,5 % |
| Tredje AP-fonden | 0,5 % |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 % |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 % |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 % |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 % |
| JPM Chase NA | 0,3 % |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 % |
| JP Morgan Bank | 0,3 % |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 % |
| Nomura International | 0,2 % |

(14)

Patlaban 50 % SAS akciju pieder valstīm – 21,4 % pieder Zviedrijai, 14,3 % – Dānijai un 14,3 % – Norvēģijai. Lielākais privātais akcionārs ir Knuta un Alises Vallenbergu fonds (turpmāk “KAW”) (7,6 %), bet pārējiem akcionāriem pieder 1,5 % akciju vai mazāk.

1. tabula

SAS


  AB

  galvenie akcionāri 2012. gada 31. martā
   (7)

Akcionārs

Kopā

Zviedrijas valdība

21,4 %

Dānijas valdība

14,3 %

Norvēģijas valdība

14,3 %

Knuta un Alises Vallenbergu fonds

7,6 %

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5 %

A.H Värdepapper AB

1,4 %

Unionen

1,4 %

Dānijas Nacionālā banka

1,4 %

Robur Försäkring

0,9 %

Ponderus Försäkring

0,8 %

Andra AP-fonden

0,5 %

Tredje AP-fonden

0,5 %

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5 %

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4 %

Swedbank Robur Sverigefond

0,4 %

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3 %

JPM Chase NA

0,3 %

AMF Aktiefond Småbolag

0,3 %

JP Morgan Bank

0,3 %

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2 %

Nomura International

0,2 %

| (15) | SAS finansiālais stāvoklis vairākus gadus bija nestabils, un laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam uzņēmums atkārtoti cieta zaudējumus. Finanšu pakalpojumu uzņēmums Standard and Poor's (turpmāk “S&P”) 2012. gada novembrī pazemināja SAS kredītreitingu no B- uz CCC+ (8). Šīs grūtības pastiprināja situācija tirgū, proti, augstās degvielas izmaksas un neskaidrais pieprasījums. |
| --- | --- |

(15)

SAS finansiālais stāvoklis vairākus gadus bija nestabils, un laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam uzņēmums atkārtoti cieta zaudējumus. Finanšu pakalpojumu uzņēmums Standard and Poor's (turpmāk “S&P”) 2012. gada novembrī pazemināja SAS kredītreitingu no B- uz CCC+ (8). Šīs grūtības pastiprināja situācija tirgū, proti, augstās degvielas izmaksas un neskaidrais pieprasījums.

| (16) | Jo īpaši no uzņēmuma gada pārskatiem var secināt, ka laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam SAS ik gadu cieta ievērojamus zaudējumus un ir iegrāmatojis ievērojamas finanšu neto parāda summas.

  2. tabula



  SAS

  būtiskākie finanšu dati 2007.–2012. gadā (miljoni SEK)
   (9) | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g.
  (janvāris–oktobris) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākumi | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Finanšu neto parāds | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Rezultāts pirms nodokļiem | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Neto ienākumi | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Naudas plūsma gadā | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Izmantotā kapitāla atdeve (ROCE), % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Pašu kapitāla atdeve pēc nodokļiem, % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Procentu seguma koeficients, % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

Jo īpaši no uzņēmuma gada pārskatiem var secināt, ka laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam SAS ik gadu cieta ievērojamus zaudējumus un ir iegrāmatojis ievērojamas finanšu neto parāda summas.

2. tabula

SAS

  būtiskākie finanšu dati 2007.–2012. gadā (miljoni SEK)
   (9)

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

(janvāris–oktobris)

Ienākumi

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Finanšu neto parāds

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Rezultāts pirms nodokļiem

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Neto ienākumi

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Naudas plūsma gadā

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Izmantotā kapitāla atdeve (ROCE), %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Pašu kapitāla atdeve pēc nodokļiem, %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Procentu seguma koeficients, %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | Finanšu situācijas pasliktināšanās dēļ 2009./2010. gadā SAS īstenoja izmaksu ievērojamas samazināšanas programmu (Core SAS). Lai īstenotu šo programmu, SAS bija jāpalielina pašu kapitāls, veicot divas tiesību emisijas: i) SEK 6 miljardu apmērā 2009. gada aprīlī un ii) SEK 5 miljardu apmērā 2010. gada maijā (10). |
| --- | --- |

(17)

Finanšu situācijas pasliktināšanās dēļ 2009./2010. gadā SAS īstenoja izmaksu ievērojamas samazināšanas programmu (Core SAS). Lai īstenotu šo programmu, SAS bija jāpalielina pašu kapitāls, veicot divas tiesību emisijas: i) SEK 6 miljardu apmērā 2009. gada aprīlī un ii) SEK 5 miljardu apmērā 2010. gada maijā (10).

| (18) | SAS finanšu grūtības sasniedza maksimuma punktu 2012. gadā, kad uzņēmums publiskoja darījumdarbības plānu 4 Excellence Next Generation (4XNG plāns), ko aviosabiedrības vadība uzskatīja par SAS“pēdējo iespēju” (11). Turklāt 2012. gada novembrī presē izskanēja informācija par iespējamo SAS bankrotu (12). |
| --- | --- |

(18)

SAS finanšu grūtības sasniedza maksimuma punktu 2012. gadā, kad uzņēmums publiskoja darījumdarbības plānu 4 Excellence Next Generation (4XNG plāns), ko aviosabiedrības vadība uzskatīja par SAS“pēdējo iespēju” (11). Turklāt 2012. gada novembrī presē izskanēja informācija par iespējamo SAS bankrotu (12).

4.   PASĀKUMA APRAKSTS: JAUNAIS AKI 2012. GADĀ

| (19) | Tāpat kā citas aviosabiedrības pasaulē, SAS izmantoja ārējos kredītinstrumentus, lai uzturētu minimālo likviditātes līmeni. Kopš 2006. gada 20. decembraSAS izmantoja AKI, kura beigu termiņam vajadzēja būt 2013. gada jūnijā (turpmāk “vecais AKI”). Vecā AKI apmērs bija EUR 366 miljoni, un to nodrošināja vienīgi vairākas bankas ([...] (13)). Tas ietvēra ar vairākus finanšu līgumus vai nosacījumus, piemēram, [...]. |
| --- | --- |

(19)

Tāpat kā citas aviosabiedrības pasaulē, SAS izmantoja ārējos kredītinstrumentus, lai uzturētu minimālo likviditātes līmeni. Kopš 2006. gada 20. decembraSAS izmantoja AKI, kura beigu termiņam vajadzēja būt 2013. gada jūnijā (turpmāk “vecais AKI”). Vecā AKI apmērs bija EUR 366 miljoni, un to nodrošināja vienīgi vairākas bankas ([...] (13)). Tas ietvēra ar vairākus finanšu līgumus vai nosacījumus, piemēram, [...].

| (20) | Pasliktinoties uzņēmuma darbības rezultātiem, 2011. gada decembrī SAS vadība nolēma pilnībā izmantot veco AKI. Pēc tam, kad SAS meitas uzņēmums (Spanair) 2012. gada janvārī iesniedza maksātnespējas pieteikumu, SAS uzsāka sarunas ar bankām un 2012. gada 15. martā panāca vienošanos par līguma atjaunošanu. Šīs līguma atjaunošanas rezultātā palielinājās vecā AKI izmantošanas izmaksas, tika noteikti stingrāki kredītinstrumenta izmantošanas noteikumi un SAS bija spiests pilnībā un nekavējoties atmaksāt izmantoto summu. Turklāt SAS bija jāiesniedz aizdevējiem valdes un galveno akcionāru, proti, valstu un KAW, apstiprināts rekapitalizācijas plāns. |
| --- | --- |

(20)

Pasliktinoties uzņēmuma darbības rezultātiem, 2011. gada decembrī SAS vadība nolēma pilnībā izmantot veco AKI. Pēc tam, kad SAS meitas uzņēmums (Spanair) 2012. gada janvārī iesniedza maksātnespējas pieteikumu, SAS uzsāka sarunas ar bankām un 2012. gada 15. martā panāca vienošanos par līguma atjaunošanu. Šīs līguma atjaunošanas rezultātā palielinājās vecā AKI izmantošanas izmaksas, tika noteikti stingrāki kredītinstrumenta izmantošanas noteikumi un SAS bija spiests pilnībā un nekavējoties atmaksāt izmantoto summu. Turklāt SAS bija jāiesniedz aizdevējiem valdes un galveno akcionāru, proti, valstu un KAW, apstiprināts rekapitalizācijas plāns.

| (21) | Rekapitalizācijas plāna pamatā bija tā sauktais 4XNG plāns, ko izstrādāja jau 2012. gada sākumā. Īstenojot 4XNG plānu, 2012. gada maijā tika risināti arī jautājumi, ko izvirzīja [...], par SAS esošo uzņēmējdarbības plānu 4 Excellence (4X plāns). Saskaņā ar SAS sniegto informāciju 4XNG plāns ļautu uzņēmumam pozicionēt sevi kā finansiāli patstāvīgu aviosabiedrību. Plānā bija paredzēti vairāki finanšu mērķi, kas SAS bija jāsasniedz 2014./2015. finanšu gadā. Cita starpā tie bija EBIT rentabilitāte virs 8 %, finansiālās sagatavotības rādītājs virs 20 % un pašu kapitāla rādītājs (pašu kapitāls/aktīvi) – virs 35 %. 4XNG plānam bija jānodrošina iespēja SAS uzlabot savu rezultātu pirms nodokļiem par aptuveni SEK 3 miljardiem gadā, taču tā īstenošanai būtu nepieciešamas restrukturizācijas izmaksas un vienreizējas izmaksas aptuveni SEK 1,5 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(21)

Rekapitalizācijas plāna pamatā bija tā sauktais 4XNG plāns, ko izstrādāja jau 2012. gada sākumā. Īstenojot 4XNG plānu, 2012. gada maijā tika risināti arī jautājumi, ko izvirzīja [...], par SAS esošo uzņēmējdarbības plānu 4 Excellence (4X plāns). Saskaņā ar SAS sniegto informāciju 4XNG plāns ļautu uzņēmumam pozicionēt sevi kā finansiāli patstāvīgu aviosabiedrību. Plānā bija paredzēti vairāki finanšu mērķi, kas SAS bija jāsasniedz 2014./2015. finanšu gadā. Cita starpā tie bija EBIT rentabilitāte virs 8 %, finansiālās sagatavotības rādītājs virs 20 % un pašu kapitāla rādītājs (pašu kapitāls/aktīvi) – virs 35 %. 4XNG plānam bija jānodrošina iespēja SAS uzlabot savu rezultātu pirms nodokļiem par aptuveni SEK 3 miljardiem gadā, taču tā īstenošanai būtu nepieciešamas restrukturizācijas izmaksas un vienreizējas izmaksas aptuveni SEK 1,5 miljardu apmērā.

| (22) | Vēl viens 4XNG mērķis bija sagatavot uzņēmumu jaunu pensiju uzskaites noteikumu ieviešanai no 2013. gada novembra, jo bija sagaidāms, ka tiem būs negatīva ietekme uz SAS grupas pašu kapitālu. Turklāt plānā bija paredzēta apņemšanās pabeigt aktīvu atsavināšanu un finansēšanas plāna izstrādi – šo pasākumu iespējamais nodrošinātais ieguvums būtu tīrā peļņa aptuveni SEK 3 miljardu apmērā. Aktīvu atsavināšana ietvēra (14): i) meitas uzņēmuma un Norvēģijas reģionālās aviosabiedrības Widerøe pārdošanu (15); ii) mazākuma līdzdalības uzņēmumā [...] pārdošanu; iii) ieguldījuma ar lidostu saistītā nekustamā īpašumā pārdošanu; iv) ārpakalpojumu piesaisti, lai veiktu apkalpošanu uz zemes (16); v) gaisa kuģu dzinēju pārdošanu (17); vi) pārdošanas ar turpmāko nomu darījumu vai citu finanšu darījumu attiecībā uz [...]; vii) ārpakalpojumu izmantošanu saistībā ar vadības sistēmām un informatīvo tālruņu nodrošināšanu (18); un viii) trīs Q400 gaisa kuģu pārdošanu vai finansēšanu ar nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(22)

Vēl viens 4XNG mērķis bija sagatavot uzņēmumu jaunu pensiju uzskaites noteikumu ieviešanai no 2013. gada novembra, jo bija sagaidāms, ka tiem būs negatīva ietekme uz SAS grupas pašu kapitālu. Turklāt plānā bija paredzēta apņemšanās pabeigt aktīvu atsavināšanu un finansēšanas plāna izstrādi – šo pasākumu iespējamais nodrošinātais ieguvums būtu tīrā peļņa aptuveni SEK 3 miljardu apmērā. Aktīvu atsavināšana ietvēra (14): i) meitas uzņēmuma un Norvēģijas reģionālās aviosabiedrības Widerøe pārdošanu (15); ii) mazākuma līdzdalības uzņēmumā [...] pārdošanu; iii) ieguldījuma ar lidostu saistītā nekustamā īpašumā pārdošanu; iv) ārpakalpojumu piesaisti, lai veiktu apkalpošanu uz zemes (16); v) gaisa kuģu dzinēju pārdošanu (17); vi) pārdošanas ar turpmāko nomu darījumu vai citu finanšu darījumu attiecībā uz [...]; vii) ārpakalpojumu izmantošanu saistībā ar vadības sistēmām un informatīvo tālruņu nodrošināšanu (18); un viii) trīs Q400 gaisa kuģu pārdošanu vai finansēšanu ar nodrošinājumu.

| (23) | Valstis uzstāj, ka 4XNG plāns bija pašfinansējošs, – tas nozīmē, ka SAS no darbībām un nenozīmīgu aktīvu atsavināšanas iegūtu pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu 4XNG plāna īstenošanas sākotnējās izmaksas. Taču SAS bija bažas par ieguldītāju nostāju attiecībā uz aviosabiedrības trauslo likviditātes situāciju, ko radīja 4XNG plāna īstenošanas ievērojamās sākotnējās izmaksas. Tādēļ SAS lūdza pagarināt vecā AKI termiņu, kā arī ieviest jauno AKI, ko atbalstīja valstis un KAW. Taču SAS apgalvoja, ka nedz vecais AKI (ar pagarināto termiņu), nedz arī jaunais AKI netiks izmantoti. |
| --- | --- |

(23)

Valstis uzstāj, ka 4XNG plāns bija pašfinansējošs, – tas nozīmē, ka SAS no darbībām un nenozīmīgu aktīvu atsavināšanas iegūtu pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu 4XNG plāna īstenošanas sākotnējās izmaksas. Taču SAS bija bažas par ieguldītāju nostāju attiecībā uz aviosabiedrības trauslo likviditātes situāciju, ko radīja 4XNG plāna īstenošanas ievērojamās sākotnējās izmaksas. Tādēļ SAS lūdza pagarināt vecā AKI termiņu, kā arī ieviest jauno AKI, ko atbalstīja valstis un KAW. Taču SAS apgalvoja, ka nedz vecais AKI (ar pagarināto termiņu), nedz arī jaunais AKI netiks izmantoti.

| (24) | Diskusijas par jauno AKI sākās 2012. gada 4. jūnijā (19). Sākotnēji atbilstīgi rekapitalizācijas plānam (sk. 20. punktu iepriekš) bankas, kuras bija vecā AKI aizdevējas, pieprasīja valstīm vēlreiz palielināt pašu kapitālu, proti, veikt tiesību emisiju, jo šīs bankas vienas pašas nevēlējās atbalstīt jauno AKI. Taču valstis šo priekšlikumu noraidīja. |
| --- | --- |

(24)

Diskusijas par jauno AKI sākās 2012. gada 4. jūnijā (19). Sākotnēji atbilstīgi rekapitalizācijas plānam (sk. 20. punktu iepriekš) bankas, kuras bija vecā AKI aizdevējas, pieprasīja valstīm vēlreiz palielināt pašu kapitālu, proti, veikt tiesību emisiju, jo šīs bankas vienas pašas nevēlējās atbalstīt jauno AKI. Taču valstis šo priekšlikumu noraidīja.

| (25) | Pēc vairākām sarunām bankas akceptēja jauno AKI, kas tiktu izveidots kopā ar valstīm un KAW un tiktu stingri strukturēts ar vienādiem nosacījumiem bez subordinācijas vai nesamērīgām tiesībām uz nodrošinājumu. Jānorāda, ka sākotnēji bija paredzēts, ka jaunais AKI būs SEK [3–6] miljardi, lai gan pieejamais nodrošinājums bija tikai SEK [1–4] miljardi. Jaunā AKI apmērs 2012. gada 22. oktobrī galu galā tika samazināts līdz SEK 3,5 miljardiem (aptuveni EUR 400 miljoni). |
| --- | --- |

(25)

Pēc vairākām sarunām bankas akceptēja jauno AKI, kas tiktu izveidots kopā ar valstīm un KAW un tiktu stingri strukturēts ar vienādiem nosacījumiem bez subordinācijas vai nesamērīgām tiesībām uz nodrošinājumu. Jānorāda, ka sākotnēji bija paredzēts, ka jaunais AKI būs SEK [3–6] miljardi, lai gan pieejamais nodrošinājums bija tikai SEK [1–4] miljardi. Jaunā AKI apmērs 2012. gada 22. oktobrī galu galā tika samazināts līdz SEK 3,5 miljardiem (aptuveni EUR 400 miljoni).

| (26) | Jauno AKI nodrošināja tās pašas bankas, kuras nodrošināja veco AKI (izņemot vienu (20)), kopā ar valstīm un KAW. Šai sakarā 50 % no jaunā AKI nodrošināja valstis atbilstoši to akciju daļām SAS, bet pārējos 50 % nodrošināja bankas un KAW. Valstis, KAW un bankas piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem (maksas, procentu likmes, līgumi). |
| --- | --- |

(26)

Jauno AKI nodrošināja tās pašas bankas, kuras nodrošināja veco AKI (izņemot vienu (20)), kopā ar valstīm un KAW. Šai sakarā 50 % no jaunā AKI nodrošināja valstis atbilstoši to akciju daļām SAS, bet pārējos 50 % nodrošināja bankas un KAW. Valstis, KAW un bankas piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem (maksas, procentu likmes, līgumi).

| (27) | Jaunā AKI galvenie raksturlielumi bija šādi:






  — | jauno AKI sadalīja divos apakšinstrumentos – SEK 2 miljardi (instruments A) un SEK 1,5 miljardi (instruments B); abos apakšinstrumentos valstis ieguldīja 50 % no to vērtības. Abu apakšinstrumentu cenu noteikšanas nosacījumi ietvēra priekšapmaksu, saistību maksu, peļņas normu un izstāšanās maksu, |
| --- | --- | --- |

(27)

Jaunā AKI galvenie raksturlielumi bija šādi:

—

jauno AKI sadalīja divos apakšinstrumentos – SEK 2 miljardi (instruments A) un SEK 1,5 miljardi (instruments B); abos apakšinstrumentos valstis ieguldīja 50 % no to vērtības. Abu apakšinstrumentu cenu noteikšanas nosacījumi ietvēra priekšapmaksu, saistību maksu, peļņas normu un izstāšanās maksu,

| — | lai varētu izmantot AKI, SAS bija jāizpilda konkrēti nosacījumi, un šie nosacījumi bija stingrāki attiecībā uz instrumentu B nekā instrumentu A (21), |
| --- | --- |

—

lai varētu izmantot AKI, SAS bija jāizpilda konkrēti nosacījumi, un šie nosacījumi bija stingrāki attiecībā uz instrumentu B nekā instrumentu A (21),

| — | jaunajā AKI tika saglabāta vecā AKI nodrošinājuma pakete, turklāt 2012. gada decembrī aizdevēji saņēma nodrošinājumu par visām Widerøe akcijām un visiem pārējiem SAS grupas neapgrūtinātajiem pamatlīdzekļiem. Tādējādi AKI bija augstākā līmeņa nodrošinājums vairāku SAS aktīvu veidā, tostarp 100 % tā akciju meitas uzņēmumos Widerøe un SAS Spare Engine, 18 gaisa kuģi un vairāki citi īpašumi. Šo nodrošinājumu bilances vērtība bija aptuveni SEK 2,7 miljardi (proti, aptuveni 75 % no jaunā AKI), kas tika proporcionāli sadalīta instrumenta A un instrumenta B starpā, |
| --- | --- |

—

jaunajā AKI tika saglabāta vecā AKI nodrošinājuma pakete, turklāt 2012. gada decembrī aizdevēji saņēma nodrošinājumu par visām Widerøe akcijām un visiem pārējiem SAS grupas neapgrūtinātajiem pamatlīdzekļiem. Tādējādi AKI bija augstākā līmeņa nodrošinājums vairāku SAS aktīvu veidā, tostarp 100 % tā akciju meitas uzņēmumos Widerøe un SAS Spare Engine, 18 gaisa kuģi un vairāki citi īpašumi. Šo nodrošinājumu bilances vērtība bija aptuveni SEK 2,7 miljardi (proti, aptuveni 75 % no jaunā AKI), kas tika proporcionāli sadalīta instrumenta A un instrumenta B starpā,

| — | instrumentu B varēja izmantot tikai tad, kad būs pilnībā izmantots instruments A. Pēc 2014. gada 1. janvāraSAS varētu to izmantot tikai tādā gadījumā, ja būtu pabeigta Widerøe aktīvu vai akciju pārdošana, |
| --- | --- |

—

instrumentu B varēja izmantot tikai tad, kad būs pilnībā izmantots instruments A. Pēc 2014. gada 1. janvāraSAS varētu to izmantot tikai tādā gadījumā, ja būtu pabeigta Widerøe aktīvu vai akciju pārdošana,

| — | jaunā AKI beigu termiņš bija 2015. gada 31. marts. |
| --- | --- |

—

jaunā AKI beigu termiņš bija 2015. gada 31. marts.

| (28) | Par jaunā AKI nosacījumiem vienošanās tika panākta 2012. gada 25. oktobrī. Cita starpā jaunais AKI bija jāapstiprina visu valstu parlamentiem, turklāt bija jāparaksta koplīgumi ar pilotiem un gaisa kuģu apkalpi. |
| --- | --- |

(28)

Par jaunā AKI nosacījumiem vienošanās tika panākta 2012. gada 25. oktobrī. Cita starpā jaunais AKI bija jāapstiprina visu valstu parlamentiem, turklāt bija jāparaksta koplīgumi ar pilotiem un gaisa kuģu apkalpi.

| (29) | Valstis iesniedza CITI sagatavotu 2012. gada 7. novembra ziņojumu (turpmāk “CITI ziņojums”), kurā centās novērtēt, vai privāts ieguldītājs situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā bija valstis, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem. Pieņemot, ka 4XNG plāna pamatscenārijs tiktu veiksmīgi īstenots, CITI ziņojumā bija konstatēts, ka valstu līdzdalība jaunajā AKI radītu iekšējo peļņas normu (IRR) [90–140] % apmērā, ieguldījuma aptuveno pieaugumu [4–9] reizes, kā arī pašu kapitāla vērtības pieaugumu par gandrīz [700–1 200] % (laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2015. gada martam). CITI ziņojumā tika konstatēts, ka tādējādi valstu prasītā atdeve būtu vismaz tāda pati, kādu līdzīgā situācijā prasītu privātie ieguldītāji. Taču CITI ziņojumā nebija izvērtēta iespējamība, ka SAS varētu sekmīgi īstenot 4XNG plāna pamatscenāriju, kā arī nebija izvērtēta atkāpju no pamatscenārija ietekme, piemēram, nespēja monetizēt mazāk nozīmīgos aktīvus. |
| --- | --- |

(29)

Valstis iesniedza CITI sagatavotu 2012. gada 7. novembra ziņojumu (turpmāk “CITI ziņojums”), kurā centās novērtēt, vai privāts ieguldītājs situācijā, kas līdzīga situācijai, kādā bija valstis, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem. Pieņemot, ka 4XNG plāna pamatscenārijs tiktu veiksmīgi īstenots, CITI ziņojumā bija konstatēts, ka valstu līdzdalība jaunajā AKI radītu iekšējo peļņas normu (IRR) [90–140] % apmērā, ieguldījuma aptuveno pieaugumu [4–9] reizes, kā arī pašu kapitāla vērtības pieaugumu par gandrīz [700–1 200] % (laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2015. gada martam). CITI ziņojumā tika konstatēts, ka tādējādi valstu prasītā atdeve būtu vismaz tāda pati, kādu līdzīgā situācijā prasītu privātie ieguldītāji. Taču CITI ziņojumā nebija izvērtēta iespējamība, ka SAS varētu sekmīgi īstenot 4XNG plāna pamatscenāriju, kā arī nebija izvērtēta atkāpju no pamatscenārija ietekme, piemēram, nespēja monetizēt mazāk nozīmīgos aktīvus.

| (30) | SAS2012. gada 19. decembrī paziņoja, ka ir izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi, tostarp saņemts valstu parlamentu apstiprinājums, lai jaunais AKI varētu stāties spēkā (sk. 28. punktu iepriekš). No minētās dienas līdz 2014. gada 3. martam bija spēkā jaunais AKI, kas aizstāja veco AKI (22). |
| --- | --- |

(30)

SAS2012. gada 19. decembrī paziņoja, ka ir izpildīti visi nepieciešamie nosacījumi, tostarp saņemts valstu parlamentu apstiprinājums, lai jaunais AKI varētu stāties spēkā (sk. 28. punktu iepriekš). No minētās dienas līdz 2014. gada 3. martam bija spēkā jaunais AKI, kas aizstāja veco AKI (22).

| (31) | Dānija un Zviedrija 2013. gada 3. jūnija vēstulē paskaidroja, ka, ņemot vērā 80 % Widerøe akciju pārdošanu (sk. 22. punktu iepriekš), valstis un aizdevējas bankas bija vienojušās ar SAS par jaunā AKI noteikumu un nosacījumu grozīšanu, lai gan līgums par grozījumu izdarīšanu oficiāli vēl nebija parakstīts. Dānijas un Zviedrijas iestādes savās piezīmēs, ko tās iesniedza formālās izmeklēšanas laikā, informēja Komisiju, ka līgumu par jaunā AKI grozīšanu parakstīja visas puses un ka tas stāsies spēkā pēc Widerøe darījuma pabeigšanas, proti, 2013. gada 30. septembrī. Grozījumi paredzēja šādas izmaiņas:






  — | instruments A tiktu samazināts no SEK 1,173 miljardiem līdz SEK 0,8 miljardiem, un tā termiņš tiktu pagarināts par pieciem mēnešiem līdz 2014. gada 1. jūnijam, |
| --- | --- | --- |

(31)

Dānija un Zviedrija 2013. gada 3. jūnija vēstulē paskaidroja, ka, ņemot vērā 80 % Widerøe akciju pārdošanu (sk. 22. punktu iepriekš), valstis un aizdevējas bankas bija vienojušās ar SAS par jaunā AKI noteikumu un nosacījumu grozīšanu, lai gan līgums par grozījumu izdarīšanu oficiāli vēl nebija parakstīts. Dānijas un Zviedrijas iestādes savās piezīmēs, ko tās iesniedza formālās izmeklēšanas laikā, informēja Komisiju, ka līgumu par jaunā AKI grozīšanu parakstīja visas puses un ka tas stāsies spēkā pēc Widerøe darījuma pabeigšanas, proti, 2013. gada 30. septembrī. Grozījumi paredzēja šādas izmaiņas:

—

instruments A tiktu samazināts no SEK 1,173 miljardiem līdz SEK 0,8 miljardiem, un tā termiņš tiktu pagarināts par pieciem mēnešiem līdz 2014. gada 1. jūnijam,

| — | SAS veiktu skaidras naudas pārvedumu SEK [0,5–0,8] miljardu apmērā kā instrumenta A nodrošinājumu. Atlikušās summas – SEK [0,1–0,4] miljardu – nodrošinājums būtu jaunā AKI līgumā jau minētie vērtspapīri, |
| --- | --- |

—

SAS veiktu skaidras naudas pārvedumu SEK [0,5–0,8] miljardu apmērā kā instrumenta A nodrošinājumu. Atlikušās summas – SEK [0,1–0,4] miljardu – nodrošinājums būtu jaunā AKI līgumā jau minētie vērtspapīri,

| — | daļa instrumenta A SEK 0,2 miljardu apmērā tiktu atsaukta pēc struktūrvienības, kas veic apkalpošanu uz zemes, daļējas atsavināšanas. Līdz jaunā AKI darbības izbeigšanai 2014. gada 4. martāSAS būs noslēdzis priekšlīgumu ar iespējamo pircēju (23), |
| --- | --- |

—

daļa instrumenta A SEK 0,2 miljardu apmērā tiktu atsaukta pēc struktūrvienības, kas veic apkalpošanu uz zemes, daļējas atsavināšanas. Līdz jaunā AKI darbības izbeigšanai 2014. gada 4. martāSAS būs noslēdzis priekšlīgumu ar iespējamo pircēju (23),

| — | instruments B tiktu samazināts no SEK 1,5 miljardiem līdz SEK 1,2 miljardiem. |
| --- | --- |

—

instruments B tiktu samazināts no SEK 1,5 miljardiem līdz SEK 1,2 miljardiem.

5.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (32) | Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda bažas par valstu, KAW un banku līdzvērtīgu dalību jaunajā AKI galvenokārt šādu apsvērumu dēļ:






  — | banku līdzšinējā saistība ar SAS, piedaloties vecajā AKI. Bankas patiešām bija gandrīz uz pusi samazinājušas savu ieguldījumu jaunajā AKI, tādējādi mazinot savu kopējo finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā aptuveni par 50 %, savukārt valstis, kuras, ņemot vērā SAS pastāvīgi negatīvos rezultātus, no 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nebija guvušas nekādu peļņu, bija palielinājušas savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, |
| --- | --- | --- |

(32)

Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu pauda bažas par valstu, KAW un banku līdzvērtīgu dalību jaunajā AKI galvenokārt šādu apsvērumu dēļ:

—

banku līdzšinējā saistība ar SAS, piedaloties vecajā AKI. Bankas patiešām bija gandrīz uz pusi samazinājušas savu ieguldījumu jaunajā AKI, tādējādi mazinot savu kopējo finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā aptuveni par 50 %, savukārt valstis, kuras, ņemot vērā SAS pastāvīgi negatīvos rezultātus, no 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nebija guvušas nekādu peļņu, bija palielinājušas savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā,

| — | SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojis veco AKI, un tas varēja ietekmēt aizdevēju banku lēmumu par dalību jaunajā AKI, lai izvairītos no turpmākas situācijas pasliktināšanās un nodrošinātu, ka to ieguldījums AKI netiktu pilnībā zaudēts, ņemot vērā uzņēmuma grūtības, |
| --- | --- |

—

SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojis veco AKI, un tas varēja ietekmēt aizdevēju banku lēmumu par dalību jaunajā AKI, lai izvairītos no turpmākas situācijas pasliktināšanās un nodrošinātu, ka to ieguldījums AKI netiktu pilnībā zaudēts, ņemot vērā uzņēmuma grūtības,

| — | Komisijai nebija skaidrs, vai banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI ietekmēja valstu pastāvīgais finansiālais atbalsts SAS iepriekšējos gados. Komisija norādīja arī, ka valstu līdzdalība bija privāto uzņēmumu stingra prasība, lai tie piedalītos jaunajā AKI, |
| --- | --- |

—

Komisijai nebija skaidrs, vai banku lēmumu piedalīties jaunajā AKI ietekmēja valstu pastāvīgais finansiālais atbalsts SAS iepriekšējos gados. Komisija norādīja arī, ka valstu līdzdalība bija privāto uzņēmumu stingra prasība, lai tie piedalītos jaunajā AKI,

| — | Komisija apšaubīja, vai KAW dalība jaunajā AKI varētu būt salīdzināma ar privātā ieguldītāja dalību, ņemot vērā KAW finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, ne tikai iegūstot uzņēmuma akcijas, bet arī saistībā ar SEB banku. |
| --- | --- |

—

Komisija apšaubīja, vai KAW dalība jaunajā AKI varētu būt salīdzināma ar privātā ieguldītāja dalību, ņemot vērā KAW finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, ne tikai iegūstot uzņēmuma akcijas, bet arī saistībā ar SEB banku.

| (33) | Komisija arī apšaubīja, vai valstu līdzdalība jaunajā AKI varētu būt racionāla no akcionāru viedokļa un vai tā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja (TEI) kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai 4XNG plāna pamatā bija pietiekami pārbaudīti pieņēmumi, kas rosinātu privāto ieguldītāju piedalīties jaunajā AKI, un vai jutības analīzes plānā nav pārāk optimistiskas. |
| --- | --- |

(33)

Komisija arī apšaubīja, vai valstu līdzdalība jaunajā AKI varētu būt racionāla no akcionāru viedokļa un vai tā atbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja (TEI) kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai 4XNG plāna pamatā bija pietiekami pārbaudīti pieņēmumi, kas rosinātu privāto ieguldītāju piedalīties jaunajā AKI, un vai jutības analīzes plānā nav pārāk optimistiskas.

| (34) | Piemēram, cita starpā Komisija norādīja uz plānā paredzētajiem optimistiskajiem rādītājiem saistībā ar tirgus izaugsmi ASK un IKP izteiksmē, kā arī uz 0 % inflācijas līmeni 2015.–2017. gadā. Komisija arī apšaubīja, vai laikā, kad tika parakstīts jaunais AKI, varēja paredzēt visu izmaksu samazināšanas un aktīvu atsavināšanas iniciatīvu sekmīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(34)

Piemēram, cita starpā Komisija norādīja uz plānā paredzētajiem optimistiskajiem rādītājiem saistībā ar tirgus izaugsmi ASK un IKP izteiksmē, kā arī uz 0 % inflācijas līmeni 2015.–2017. gadā. Komisija arī apšaubīja, vai laikā, kad tika parakstīts jaunais AKI, varēja paredzēt visu izmaksu samazināšanas un aktīvu atsavināšanas iniciatīvu sekmīgu īstenošanu.

| (35) | Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem un CITI novērtējumu par gaidāmo atdevi no valstu dalības jaunajā AKI, Komisija uzsvēra, ka CITI ziņojumā nevērtēja 4XNG plānu, kā arī neveica finanšu modeļa jutības analīzes, bet gan balstījās vienīgi uz sniegto informāciju. Komisija arī uzsvēra, ka CITI ziņojumā jaunais AKI nodrošinājums netika vērtēts no tirgus privātā ieguldītāja perspektīvas un ka CITI neizvērtēja ietekmi, ko varētu radīt iespējamie alternatīvie scenāriji ar negatīvākiem pieņēmumiem (tostarp pieņēmumu par saistību neizpildi) attiecībā uz ienesīguma analīzi. Šai sakarā Komisija norādīja, ka CITI ziņojumā netika pieļauta varbūtība, ka SAS turpmākajos trīs gados nepildīs savas saistības, un tas nozīmē, ka risks ir novērtēts par zemu. |
| --- | --- |

(35)

Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem un CITI novērtējumu par gaidāmo atdevi no valstu dalības jaunajā AKI, Komisija uzsvēra, ka CITI ziņojumā nevērtēja 4XNG plānu, kā arī neveica finanšu modeļa jutības analīzes, bet gan balstījās vienīgi uz sniegto informāciju. Komisija arī uzsvēra, ka CITI ziņojumā jaunais AKI nodrošinājums netika vērtēts no tirgus privātā ieguldītāja perspektīvas un ka CITI neizvērtēja ietekmi, ko varētu radīt iespējamie alternatīvie scenāriji ar negatīvākiem pieņēmumiem (tostarp pieņēmumu par saistību neizpildi) attiecībā uz ienesīguma analīzi. Šai sakarā Komisija norādīja, ka CITI ziņojumā netika pieļauta varbūtība, ka SAS turpmākajos trīs gados nepildīs savas saistības, un tas nozīmē, ka risks ir novērtēts par zemu.

| (36) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nevarēja izslēgt, ka valstu dalība jaunajā AKI radītu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija nevarēja izslēgt, ka valstu dalība jaunajā AKI radītu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (37) | Visbeidzot, ja jaunais AKI ietvertu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija apšaubīja, vai jaunais AKI būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai būtu piemērojams kāds no LESD paredzētajiem iespējamajiem saderīguma kritērijiem. Ņemot vērā pasākuma būtību un SAS grūtības, Komisija norādīja, ka vienīgais attiecināmais kritērijs bija kritērijs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (turpmāk “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Taču Komisijas sākotnējais secinājums bija, ka, šķiet, nebija izpildīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(37)

Visbeidzot, ja jaunais AKI ietvertu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija apšaubīja, vai jaunais AKI būtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šai sakarā Komisija izvērtēja, vai būtu piemērojams kāds no LESD paredzētajiem iespējamajiem saderīguma kritērijiem. Ņemot vērā pasākuma būtību un SAS grūtības, Komisija norādīja, ka vienīgais attiecināmais kritērijs bija kritērijs par atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (24) (turpmāk “glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Taču Komisijas sākotnējais secinājums bija, ka, šķiet, nebija izpildīti glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie nosacījumi.

6.   PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

6.1.   Dānijas un Zviedrijas piezīmes

| (38) | Dānija un Zviedrija apgalvo, ka to dalība jaunajā AKI atbilda tirgus nosacījumiem, jo tās piedalījās ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās bankas un KAW, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta esību. |
| --- | --- |

(38)

Dānija un Zviedrija apgalvo, ka to dalība jaunajā AKI atbilda tirgus nosacījumiem, jo tās piedalījās ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās bankas un KAW, tādējādi izslēdzot valsts atbalsta esību.

| (39) | Dānija un Zviedrija apgalvo, ka SAS ne reizi neizmantoja veco AKI laikā, kad notika sarunas par jauno AKI. Dānijas un Zviedrija atsaucas uz vecā AKI grozījumiem 2012. gada martā, ar ko ieviesa vēl stingrākus izmantošanas noteikumus, un apgalvo, ka tādējādi pēc 2012. gada jūnija bankas varēja noraidīt jebkuru SAS pieprasījumu par kredītinstrumenta izmantošanu. SAS 2012. gada martā pilnībā atmaksāja izmantoto AKI summu un turpmāk veco AKI neizmantoja. Tādējādi minētās bankas pamatoti varēja uzskatīt par ārējiem ieguldītājiem, kas piedalās jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis (25), un tās nebija būtiskā apmērā bez nodrošinājuma finansiāli iesaistījušās SAS darbībā (26). |
| --- | --- |

(39)

Dānija un Zviedrija apgalvo, ka SAS ne reizi neizmantoja veco AKI laikā, kad notika sarunas par jauno AKI. Dānijas un Zviedrija atsaucas uz vecā AKI grozījumiem 2012. gada martā, ar ko ieviesa vēl stingrākus izmantošanas noteikumus, un apgalvo, ka tādējādi pēc 2012. gada jūnija bankas varēja noraidīt jebkuru SAS pieprasījumu par kredītinstrumenta izmantošanu. SAS 2012. gada martā pilnībā atmaksāja izmantoto AKI summu un turpmāk veco AKI neizmantoja. Tādējādi minētās bankas pamatoti varēja uzskatīt par ārējiem ieguldītājiem, kas piedalās jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis (25), un tās nebija būtiskā apmērā bez nodrošinājuma finansiāli iesaistījušās SAS darbībā (26).

| (40) | Saistībā ar KAW dalību jaunajā AKI kopā ar bankām Dānijas un Zviedrijas iestādes uzskata, ka KAW bija ierobežotas ekonomiskās saiknes ar SEB un ka tās nebūtu ietekmējušas KAW lēmumu par dalību jaunajā AKI. |
| --- | --- |

(40)

Saistībā ar KAW dalību jaunajā AKI kopā ar bankām Dānijas un Zviedrijas iestādes uzskata, ka KAW bija ierobežotas ekonomiskās saiknes ar SEB un ka tās nebūtu ietekmējušas KAW lēmumu par dalību jaunajā AKI.

| (41) | Turklāt Dānija un Zviedrija uzskata, ka 4XNG plāns bija īstenojams, turklāt sekmīgi. Dānija un Zviedrija apgalvo, ka visi aspekti un pieņēmumi, tostarp tie, kuri attiecās uz ienākumu aplēsēm (RASK) (27), izmaksu samazināšanas pasākumiem un paredzētajiem aktīvu atsavināšanas darījumiem, tika rūpīgi pārbaudīti, lai sasniegtu 4XNG plānā paredzētos finanšu mērķus 2014.–2015. gadam. Turklāt 4XNG plānu, kā arī visus tā pamatā esošos pieņēmumus rūpīgi pārbaudīja abu valstu (Goldman Sachs) un banku ([...]) ārējie finanšu konsultanti, turklāt to pielāgoja, ņemot vērā konsultantu komentārus un ieteikumus. Dānija un Zviedrija arī uzsver, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, pieņēmumu par plāna sekmīgu īstenošanu apstiprināja jaunā AKI izveides priekšnosacījums, proti, noslēgt jaunos koplīgumus. Turklāt saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju notikumi laikposmā no 2012. gada decembra līdz jaunā AKI anulēšanai 2014. gada 4. martā norādīja uz to, ka plāns nodrošinās cerētos rezultātus (28). |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Dānija un Zviedrija uzskata, ka 4XNG plāns bija īstenojams, turklāt sekmīgi. Dānija un Zviedrija apgalvo, ka visi aspekti un pieņēmumi, tostarp tie, kuri attiecās uz ienākumu aplēsēm (RASK) (27), izmaksu samazināšanas pasākumiem un paredzētajiem aktīvu atsavināšanas darījumiem, tika rūpīgi pārbaudīti, lai sasniegtu 4XNG plānā paredzētos finanšu mērķus 2014.–2015. gadam. Turklāt 4XNG plānu, kā arī visus tā pamatā esošos pieņēmumus rūpīgi pārbaudīja abu valstu (Goldman Sachs) un banku ([...]) ārējie finanšu konsultanti, turklāt to pielāgoja, ņemot vērā konsultantu komentārus un ieteikumus. Dānija un Zviedrija arī uzsver, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, pieņēmumu par plāna sekmīgu īstenošanu apstiprināja jaunā AKI izveides priekšnosacījums, proti, noslēgt jaunos koplīgumus. Turklāt saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju notikumi laikposmā no 2012. gada decembra līdz jaunā AKI anulēšanai 2014. gada 4. martā norādīja uz to, ka plāns nodrošinās cerētos rezultātus (28).

| (42) | Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem Dānija un Zviedrija apgalvo, ka tie bija atbilstīgi parastiem tirgus apstākļiem, jo tie bija līdzīgi noteikumiem, ko piemēro pielīdzināmiem darījumiem, turklāt jaunajam AKI bija augstākas sākotnējās izmaksas un stingrāki izmantošanas nosacījumi nekā vairumam analizēto darījumu. Attiecībā uz nodrošinājuma paketi Dānija un Zviedrija apgalvo, ka aizdevēju banku faktiskie finanšu riski bija nenozīmīgi, jo nodrošinājumu aptuvenā vērtība noteikti pārsniedza instrumenta A apmēru. Tādējādi likvidācijas gadījumā visas aizdevēju banku prasības tiktu apmierinātas, izmantojot nodrošinājuma paketi vai citus SAS aktīvus, kurus būtu iespējams pārdot, piemēram, [...], SAS daļu uzņēmumā [...], u. c. Iepriekš minēto apstiprina arī tas, ka 2013. gada pirmajā pusē faktiski tika atcelta ievērojama daļa instrumentā A paredzēto saistību. Dānija un Zviedrija norāda, ka tas liecina par banku komerciālu un piesardzīgu rīcību, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar valstīm un KAW. |
| --- | --- |

(42)

Saistībā ar jaunā AKI noteikumiem Dānija un Zviedrija apgalvo, ka tie bija atbilstīgi parastiem tirgus apstākļiem, jo tie bija līdzīgi noteikumiem, ko piemēro pielīdzināmiem darījumiem, turklāt jaunajam AKI bija augstākas sākotnējās izmaksas un stingrāki izmantošanas nosacījumi nekā vairumam analizēto darījumu. Attiecībā uz nodrošinājuma paketi Dānija un Zviedrija apgalvo, ka aizdevēju banku faktiskie finanšu riski bija nenozīmīgi, jo nodrošinājumu aptuvenā vērtība noteikti pārsniedza instrumenta A apmēru. Tādējādi likvidācijas gadījumā visas aizdevēju banku prasības tiktu apmierinātas, izmantojot nodrošinājuma paketi vai citus SAS aktīvus, kurus būtu iespējams pārdot, piemēram, [...], SAS daļu uzņēmumā [...], u. c. Iepriekš minēto apstiprina arī tas, ka 2013. gada pirmajā pusē faktiski tika atcelta ievērojama daļa instrumentā A paredzēto saistību. Dānija un Zviedrija norāda, ka tas liecina par banku komerciālu un piesardzīgu rīcību, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar valstīm un KAW.

| (43) | Visbeidzot, Dānija un Zviedrija ziņo, ka dalība jaunajā AKI ir nodrošinājusi ievērojamu peļņu AKI aizdevējiem, uzņēmumam SAS pat neizmantojot kredītinstrumentu. Šim apsvērumam būtu jāapstiprina uzskats, ka valstu dalība jaunajā AKI kopā ar KAW un bankām pilnībā atbilda TEI kritērijam. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, Dānija un Zviedrija ziņo, ka dalība jaunajā AKI ir nodrošinājusi ievērojamu peļņu AKI aizdevējiem, uzņēmumam SAS pat neizmantojot kredītinstrumentu. Šim apsvērumam būtu jāapstiprina uzskats, ka valstu dalība jaunajā AKI kopā ar KAW un bankām pilnībā atbilda TEI kritērijam.

6.2.   
  SAS grupas piezīmes

| (44) | SAS grupa apgalvo, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā akcionāri, nevis publiskās struktūras. No šā viedokļa dalība šādā instrumentā bija vēlams devums pašu kapitāla stiprināšanai, ņemot vērā ievērojamos ienākumus akcionāriem/aizdevējiem no dažādām maksām, kā arī akciju vērtības iespējamo pieaugumu. |
| --- | --- |

(44)

SAS grupa apgalvo, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā akcionāri, nevis publiskās struktūras. No šā viedokļa dalība šādā instrumentā bija vēlams devums pašu kapitāla stiprināšanai, ņemot vērā ievērojamos ienākumus akcionāriem/aizdevējiem no dažādām maksām, kā arī akciju vērtības iespējamo pieaugumu.

| (45) | Saistībā ar līdzvērtības pārbaudi SAS grupa norāda, ka tā tika izturēta, ņemot vērā to, ka bankas nebija finansiāli iesaistījušās SAS un tādējādi tās bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem. Turklāt valstu dalība jaunajā AKI neietekmēja banku rīcību, jo tieši SAS, nevis bankas, aicināja akcionārus pievienoties jaunajam AKI. Turklāt SAS grupa apgalvo, ka bankas nolēma piedalīties jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, pamatojoties uz patiešām pozitīvajiem risku/ienākumu analīzes rezultātiem. |
| --- | --- |

(45)

Saistībā ar līdzvērtības pārbaudi SAS grupa norāda, ka tā tika izturēta, ņemot vērā to, ka bankas nebija finansiāli iesaistījušās SAS un tādējādi tās bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem. Turklāt valstu dalība jaunajā AKI neietekmēja banku rīcību, jo tieši SAS, nevis bankas, aicināja akcionārus pievienoties jaunajam AKI. Turklāt SAS grupa apgalvo, ka bankas nolēma piedalīties jaunajā AKI ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, pamatojoties uz patiešām pozitīvajiem risku/ienākumu analīzes rezultātiem.

| (46) | SAS grupa arī apstiprina Dānijas un Zviedrijas apgalvojumu, ka pieņēmumi 4XNG plāna pamatā bija pamatoti ar patiešām reālistiskām prognozēm attiecībā uz trīs galvenajiem kritērijiem, proti, tirgus izaugsmi, kas izteikta ASK, IKP pieaugumu 2015.–2017. gadā un pieņēmumu par 0 % līmeņa inflāciju. Turklāt ar plāna īstenošanu saistītos riskus rūpīgi izvērtēja visas aizdevējas bankas, pievēršot īpašu uzmanību RASK kā galvenajam uzņēmuma ienesīguma rādītājam. |
| --- | --- |

(46)

SAS grupa arī apstiprina Dānijas un Zviedrijas apgalvojumu, ka pieņēmumi 4XNG plāna pamatā bija pamatoti ar patiešām reālistiskām prognozēm attiecībā uz trīs galvenajiem kritērijiem, proti, tirgus izaugsmi, kas izteikta ASK, IKP pieaugumu 2015.–2017. gadā un pieņēmumu par 0 % līmeņa inflāciju. Turklāt ar plāna īstenošanu saistītos riskus rūpīgi izvērtēja visas aizdevējas bankas, pievēršot īpašu uzmanību RASK kā galvenajam uzņēmuma ienesīguma rādītājam.

| (47) | Vienlaikus SAS grupa apgalvo, ka nodrošinājuma pakete tika pietiekami izvērtēta un ka risks saistībā ar SAS saistību neizpildi 4XNG plāna īstenošanā tika mazināts. Minēto apstiprina fakts, ka izmaksu samazinājuma panākšana bija aizdevēju, kuri iesaistījās jaunajā AKI, priekšnosacījums un ka jauno koplīgumu noslēgšana 2012. gada novembrī bija plāna veiksmīgas īstenošanas pamatā. |
| --- | --- |

(47)

Vienlaikus SAS grupa apgalvo, ka nodrošinājuma pakete tika pietiekami izvērtēta un ka risks saistībā ar SAS saistību neizpildi 4XNG plāna īstenošanā tika mazināts. Minēto apstiprina fakts, ka izmaksu samazinājuma panākšana bija aizdevēju, kuri iesaistījās jaunajā AKI, priekšnosacījums un ka jauno koplīgumu noslēgšana 2012. gada novembrī bija plāna veiksmīgas īstenošanas pamatā.

| (48) | SAS grupa arī kritizē Komisiju par to, ka tā nav ņēmusi vērā bankrota alternatīvu un faktu, ka, ja jaunais AKI nebūtu pieejams, valstis būtu zaudējušas to kopīgās akciju paketes vērtību. Šai sakarā SAS grupa uzsver, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā galvenie SAS akcionāri, kuri vēlas saņemt atbilstošu atdevi no saviem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(48)

SAS grupa arī kritizē Komisiju par to, ka tā nav ņēmusi vērā bankrota alternatīvu un faktu, ka, ja jaunais AKI nebūtu pieejams, valstis būtu zaudējušas to kopīgās akciju paketes vērtību. Šai sakarā SAS grupa uzsver, ka valstis piedalījās jaunajā AKI kā galvenie SAS akcionāri, kuri vēlas saņemt atbilstošu atdevi no saviem ieguldījumiem.

| (49) | Visbeidzot, SAS grupa ziņo, ka 4XNG plāna īstenošana ir ļāvusi gūt peļņu pirms nodokļiem SEK 3 miljardu apmērā, nodrošinot SAS pozitīvu darbības rezultātu laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūlijam. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, SAS grupa ziņo, ka 4XNG plāna īstenošana ir ļāvusi gūt peļņu pirms nodokļiem SEK 3 miljardu apmērā, nodrošinot SAS pozitīvu darbības rezultātu laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūlijam.

6.3.   
  FAM piezīmes

| (50) | Saskaņā ar informāciju, ko sniedza FAM, kas ir par KAW aktīvu pārvaldību atbildīgais uzņēmums, tā lēmums par dalību jaunajā AKI tika pieņemts neatkarīgi no FAM saistības ar SEB un SEB finansiālās iesaistīšanās SAS darbībā. FAM apgalvo, ka KAW nepiederēja SEB kontrolpakete, kā arī nevarēja uzskatīt, ka KAW kontrolē SEB. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar informāciju, ko sniedza FAM, kas ir par KAW aktīvu pārvaldību atbildīgais uzņēmums, tā lēmums par dalību jaunajā AKI tika pieņemts neatkarīgi no FAM saistības ar SEB un SEB finansiālās iesaistīšanās SAS darbībā. FAM apgalvo, ka KAW nepiederēja SEB kontrolpakete, kā arī nevarēja uzskatīt, ka KAW kontrolē SEB.

| (51) | FAM izvērtēja 4XNG plānu, ar to saistītos finanšu riskus un nodrošinājuma paketi un uzskatīja, ka KAW interesēs ir piedalīties jaunajā AKI. Šai sakarā FAM salīdzināja divas iespējas, proti, KAW ilgtermiņa ieguldījumu aviosabiedrībā SAS aizsardzību un iespējamo šo ieguldījumu atdevi nākotnē, kā arī augstās maksas, kas SAS būtu jāmaksā atbilstīgi jaunajam AKI, un SAS likvidāciju, ko FAM neuzskatīja par ekonomiski saistošu risinājumu. |
| --- | --- |

(51)

FAM izvērtēja 4XNG plānu, ar to saistītos finanšu riskus un nodrošinājuma paketi un uzskatīja, ka KAW interesēs ir piedalīties jaunajā AKI. Šai sakarā FAM salīdzināja divas iespējas, proti, KAW ilgtermiņa ieguldījumu aviosabiedrībā SAS aizsardzību un iespējamo šo ieguldījumu atdevi nākotnē, kā arī augstās maksas, kas SAS būtu jāmaksā atbilstīgi jaunajam AKI, un SAS likvidāciju, ko FAM neuzskatīja par ekonomiski saistošu risinājumu.

| (52) | FAM arī piekrīt Dānijai, Zviedrijai un SAS grupai, ka visi akcionāri piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem, neparedzot nekādas subordinācijas formas, nesamērīgas tiesības uz nodrošinājumu vai citus nesamērīgus noteikumus. Lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija rūpīga analīze attiecībā uz ienesīguma izredzēm, ko nodrošinātu spēcīga un konkurētspējīga aviosabiedrība SAS nākotnē. |
| --- | --- |

(52)

FAM arī piekrīt Dānijai, Zviedrijai un SAS grupai, ka visi akcionāri piedalījās jaunajā AKI ar vienādiem nosacījumiem, neparedzot nekādas subordinācijas formas, nesamērīgas tiesības uz nodrošinājumu vai citus nesamērīgus noteikumus. Lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija rūpīga analīze attiecībā uz ienesīguma izredzēm, ko nodrošinātu spēcīga un konkurētspējīga aviosabiedrība SAS nākotnē.

| (53) | Visbeidzot, FAM piekrīt Dānijai un Zviedrijai, ka aizdevēju banku lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija komerciāli apsvērumi, jo to finansiālā iesaistīšanās vecā AKI darbības laikā bija tikai teorētiska. FAM apgalvo, ka bankām bija vēl jo mazāks iemesls piedalīties jaunajā AKI nekā valstīm un KAW, jo gan valstis, gan KAW varēja rēķināties ar akciju cenu pieaugumu. Tādēļ FAM uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu pārbaude uzskatāma par izturētu. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot, FAM piekrīt Dānijai un Zviedrijai, ka aizdevēju banku lēmuma par dalību jaunajā AKI pamatā bija komerciāli apsvērumi, jo to finansiālā iesaistīšanās vecā AKI darbības laikā bija tikai teorētiska. FAM apgalvo, ka bankām bija vēl jo mazāks iemesls piedalīties jaunajā AKI nekā valstīm un KAW, jo gan valstis, gan KAW varēja rēķināties ar akciju cenu pieaugumu. Tādēļ FAM uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu pārbaude uzskatāma par izturētu.

7.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Valsts atbalsta esība

| (54) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (55) | Tādējādi valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkādu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, kas finansēta no valsts līdzekļiem un ko piešķīrusi pati valsts vai jebkura starpniekiestāde, kura rīkojas atbilstīgi tai piešķirtajām pilnvarām. |
| --- | --- |

(55)

Tādējādi valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkādu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, kas finansēta no valsts līdzekļiem un ko piešķīrusi pati valsts vai jebkura starpniekiestāde, kura rīkojas atbilstīgi tai piešķirtajām pilnvarām.

| (56) | Lai pasākums ietvertu valsts atbalstu, tam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti. Būtībā valsts līdzekļi ir dalībvalsts un tās valsts iestāžu līdzekļi, kā arī to valsts uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes var tieši vai netieši kontrolēt. |
| --- | --- |

(56)

Lai pasākums ietvertu valsts atbalstu, tam jābūt finansētam no valsts līdzekļiem un attiecināmam uz valsti. Būtībā valsts līdzekļi ir dalībvalsts un tās valsts iestāžu līdzekļi, kā arī to valsts uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes var tieši vai netieši kontrolēt.

| (57) | Nevar apstrīdēt, ka attiecīgais pasākums ietvēra valsts līdzekļus, jo to finansēja no valstu budžeta līdzekļiem, un ka tas bija attiecināms uz valsti. Jo īpaši jānorāda, ka Dānijas un Zviedrijas parlamenti apstiprināja abu valstu valdību dalību jaunajā AKI (sk. 30. punktu iepriekš). |
| --- | --- |

(57)

Nevar apstrīdēt, ka attiecīgais pasākums ietvēra valsts līdzekļus, jo to finansēja no valstu budžeta līdzekļiem, un ka tas bija attiecināms uz valsti. Jo īpaši jānorāda, ka Dānijas un Zviedrijas parlamenti apstiprināja abu valstu valdību dalību jaunajā AKI (sk. 30. punktu iepriekš).

| (58) | Attiecīgajam pasākumam jābūt tādam, lai tas radītu vai draudētu radīt konkurences traucējumus un iespaidotu tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(58)

Attiecīgajam pasākumam jābūt tādam, lai tas radītu vai draudētu radīt konkurences traucējumus un iespaidotu tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (59) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja dalībvalsts piešķirtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības tirdzniecības jomā, tad pastāv vismaz iespējama ietekme uz tirdzniecību dalībvalstu starpā un uz konkurenci (29). Šai sakarā Komisija uzskata, ka jebkāda iespējamā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta SAS, izmantojot valsts līdzekļus, atbilstu šim nosacījumam. SAS konkurē ar citām aviosabiedrībām Eiropas Savienībā un EEZ, jo īpaši kopš gaisa pārvadājumu liberalizācijas trešās kārtas (tā sauktais trešais tiesību aktu kopums), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī (30). Turklāt attiecībā uz ceļojumiem un samērā īsiem pārlidojumiem ES gaisa pārvadājumi konkurē ar autopārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem, un tādēļ var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pārvadātāji. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru, ja dalībvalsts piešķirtais finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības tirdzniecības jomā, tad pastāv vismaz iespējama ietekme uz tirdzniecību dalībvalstu starpā un uz konkurenci (29). Šai sakarā Komisija uzskata, ka jebkāda iespējamā ekonomiskā priekšrocība, kas piešķirta SAS, izmantojot valsts līdzekļus, atbilstu šim nosacījumam. SAS konkurē ar citām aviosabiedrībām Eiropas Savienībā un EEZ, jo īpaši kopš gaisa pārvadājumu liberalizācijas trešās kārtas (tā sauktais trešais tiesību aktu kopums), kas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī (30). Turklāt attiecībā uz ceļojumiem un samērā īsiem pārlidojumiem ES gaisa pārvadājumi konkurē ar autopārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem, un tādēļ var tikt ietekmēti arī autopārvadātāji un dzelzceļa pārvadātāji.

| (60) | Tādējādi vienīgais attiecināmais kritērijs saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir, vai pasākums radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS. |
| --- | --- |

(60)

Tādējādi vienīgais attiecināmais kritērijs saistībā ar valsts atbalsta jēdzienu ir, vai pasākums radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS.

| (61) | Ņemot vērā to, ka jauno AKI atcēla 2014. gada 4. martā, Komisija ir izvērtējusi, vai jaunais AKI radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS laikposmā no tā izveides brīža 2012. gadā līdz tā atcelšanai 2014. gadā. |
| --- | --- |

(61)

Ņemot vērā to, ka jauno AKI atcēla 2014. gada 4. martā, Komisija ir izvērtējusi, vai jaunais AKI radīja selektīvu un neatbilstīgu ekonomisko priekšrocību SAS laikposmā no tā izveides brīža 2012. gadā līdz tā atcelšanai 2014. gadā.

7.2.   Ekonomiskā priekšrocība SAS labā

| (62) | Lai noteiktu, vai SAS ticis piešķirts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija izvērtēs, vai aviosabiedrība saņēma ekonomisko priekšrocību, ko tā nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. Lai rastu atbildi uz šo jautājumu, Komisija piemēro TEI kritēriju, saskaņā ar kuru valsts atbalsta nebūtu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, kura lielums pielīdzināms attiecīgajām iestādēm valsts sektorā un kurš darbojas parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā. |
| --- | --- |

(62)

Lai noteiktu, vai SAS ticis piešķirts valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisija izvērtēs, vai aviosabiedrība saņēma ekonomisko priekšrocību, ko tā nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. Lai rastu atbildi uz šo jautājumu, Komisija piemēro TEI kritēriju, saskaņā ar kuru valsts atbalsta nebūtu, ja līdzīgos apstākļos privāts ieguldītājs, kura lielums pielīdzināms attiecīgajām iestādēm valsts sektorā un kurš darbojas parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā.

| (63) | Tādēļ atbilstīgi TEI kritērijam Komisijai jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs būtu iesaistījies izvērtējamajā darījumā ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja attieksme ir piesardzīga ieguldītāja attieksme, kura mērķi palielināt peļņu ierobežo piesardzīgi apsvērumi par pieņemamo riska līmeni attiecīgajai peļņas normai (31). |
| --- | --- |

(63)

Tādēļ atbilstīgi TEI kritērijam Komisijai jāizvērtē, vai privāts ieguldītājs būtu iesaistījies izvērtējamajā darījumā ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja attieksme ir piesardzīga ieguldītāja attieksme, kura mērķi palielināt peļņu ierobežo piesardzīgi apsvērumi par pieņemamo riska līmeni attiecīgajai peļņas normai (31).

| (64) | Būtībā ieguldījums no publiskā finansējuma neietver valsts atbalstu, ja to veic vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitāla ieguldījumu salīdzināmos apstākļos un ar līdzvērtīgiem noteikumiem (pari passu) (32). |
| --- | --- |

(64)

Būtībā ieguldījums no publiskā finansējuma neietver valsts atbalstu, ja to veic vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitāla ieguldījumu salīdzināmos apstākļos un ar līdzvērtīgiem noteikumiem (pari passu) (32).

7.2.1.   Valstu, KAW un banku līdzvērtīga dalība jaunajā AKI

| (65) | Komisija norāda, ka aizdevējas bankas, kuras iesaistītas jaunajā AKI, piedalījās arī vecajā AKI. Taču jaunajā AKI valstis palielināja savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, savukārt bankas gandrīz uz pusi samazināja savu ieguldījumu (no EUR 366 miljoniem līdz aptuveni EUR 200 miljoniem) un tādējādi samazināja savu kopējo finansiālo iesaistīšanos AKI un vienlaikus arī SAS par aptuveni 50 %. Ņemot to vērā, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par līdzvērtības kritērija izpildi, jo valstis un bankas, šķiet, nebija līdzvērtīgās pozīcijās. |
| --- | --- |

(65)

Komisija norāda, ka aizdevējas bankas, kuras iesaistītas jaunajā AKI, piedalījās arī vecajā AKI. Taču jaunajā AKI valstis palielināja savu finansiālo iesaistīšanos SAS darbībā, savukārt bankas gandrīz uz pusi samazināja savu ieguldījumu (no EUR 366 miljoniem līdz aptuveni EUR 200 miljoniem) un tādējādi samazināja savu kopējo finansiālo iesaistīšanos AKI un vienlaikus arī SAS par aptuveni 50 %. Ņemot to vērā, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda šaubas par līdzvērtības kritērija izpildi, jo valstis un bankas, šķiet, nebija līdzvērtīgās pozīcijās.

| (66) | Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvo, ka aizdevējas bankas, piedaloties sarunās par to dalību jaunajā AKI, nebija finansiāli iesaistījušās vecajā AKI. Tādēļ bankas bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem, kuru pozīcija ir līdzvērtīga valstu un KAW pozīcijai. |
| --- | --- |

(66)

Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvo, ka aizdevējas bankas, piedaloties sarunās par to dalību jaunajā AKI, nebija finansiāli iesaistījušās vecajā AKI. Tādēļ bankas bija uzskatāmas par ārējiem ieguldītājiem, kuru pozīcija ir līdzvērtīga valstu un KAW pozīcijai.

| (67) | Komisija norāda, ka SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojusi veco AKI (sk. 20. punktu iepriekš). Vecā AKI grozījumi, ko izdarīja 2012. gada martā, cita starpā patiešām ietvēra nosacījumu par pilnīgu un tūlītēju izmantotās summas atmaksu. Attiecīgās summas tika pilnībā atmaksātas 2012. gada martā, un vecā AKI grozījumi, kas stājās spēkā martā, ārkārtīgi apgrūtināja SAS iespēju turpmāk izmantot kredītinstrumentu (33). Turklāt SAS līdz 2012. gada jūnijam bija jāiesniedz rekapitalizācijas plāns, kas bija jāapstiprina valdei, kā arī valstīm un KAW kā galvenajiem akcionāriem. Sākotnēji bankas šo plānu noraidīja. Tikai 2012. gada novembrī valstis pēc rūpīgas pārskatītā 4XNG plāna pārbaudes nolēma piedalīties jaunajā AKI, un tām sekoja bankas. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norāda, ka SAS 2012. gada janvārī bija pilnībā izmantojusi veco AKI (sk. 20. punktu iepriekš). Vecā AKI grozījumi, ko izdarīja 2012. gada martā, cita starpā patiešām ietvēra nosacījumu par pilnīgu un tūlītēju izmantotās summas atmaksu. Attiecīgās summas tika pilnībā atmaksātas 2012. gada martā, un vecā AKI grozījumi, kas stājās spēkā martā, ārkārtīgi apgrūtināja SAS iespēju turpmāk izmantot kredītinstrumentu (33). Turklāt SAS līdz 2012. gada jūnijam bija jāiesniedz rekapitalizācijas plāns, kas bija jāapstiprina valdei, kā arī valstīm un KAW kā galvenajiem akcionāriem. Sākotnēji bankas šo plānu noraidīja. Tikai 2012. gada novembrī valstis pēc rūpīgas pārskatītā 4XNG plāna pārbaudes nolēma piedalīties jaunajā AKI, un tām sekoja bankas.

| (68) | Tādējādi Dānijas un Zviedrijas iestādes, kā arī SAS grupa apgalvo, ka tika efektīvi novērsta nepieciešamība SAS pieprasīt vecā AKI izmantošanu. Zinot šo situāciju, bankām bija jāpieņem lēmums par to, vai turpināt dalību vecajā AKI līdz tā termiņa beigām 2013. gada jūnijā vai piedalīties jaunajā AKI, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, neskatoties uz to, ka valstīm un KAW kā akcionāriem bija lielāks stimuls piedalīties, lai, iespējams, panāktu to akciju vērtības pieaugumu pēc 4XNG plāna īstenošanas. |
| --- | --- |

(68)

Tādējādi Dānijas un Zviedrijas iestādes, kā arī SAS grupa apgalvo, ka tika efektīvi novērsta nepieciešamība SAS pieprasīt vecā AKI izmantošanu. Zinot šo situāciju, bankām bija jāpieņem lēmums par to, vai turpināt dalību vecajā AKI līdz tā termiņa beigām 2013. gada jūnijā vai piedalīties jaunajā AKI, pamatojoties uz noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalās valstis un KAW, neskatoties uz to, ka valstīm un KAW kā akcionāriem bija lielāks stimuls piedalīties, lai, iespējams, panāktu to akciju vērtības pieaugumu pēc 4XNG plāna īstenošanas.

| (69) | Lai gan Komisija uzskata, ka, iespējams, bankas, vismaz tās, kurām nebija citu nenodrošinātu divpusēju riska darījumu ar SAS, nebija materiāli iesaistītas vecajā AKI laikā, kad tika pieņemts lēmums par dalību jaunajā AKI, tā arī uzskata, ka tomēr pastāvēja risks, ka SAS varēja izpildīt instrumenta izmantošanas nosacījumus pirms jaunā AKI darbības uzsākšanas. Šai sakarā fakts, ka tas nenotika un ka vecais AKI netika izmantots pēc tā pilnīgas atmaksas 2012. gada martā, ir nenozīmīgs. Ņemot to vērā, var konstatēt, ka bankas zināmā mērā bija finansiāli iesaistījušās SAS darbībā saistībā ar veco AKI, taču valstis (un KAW) nebija. Tādēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas un Zviedrijas iestāžu argumentu, ka bankas piedalījās jaunajā AKI kā ārējie ieguldītāji, neraugoties uz to finansiālo iesaistīšanos vecajā AKI. |
| --- | --- |

(69)

Lai gan Komisija uzskata, ka, iespējams, bankas, vismaz tās, kurām nebija citu nenodrošinātu divpusēju riska darījumu ar SAS, nebija materiāli iesaistītas vecajā AKI laikā, kad tika pieņemts lēmums par dalību jaunajā AKI, tā arī uzskata, ka tomēr pastāvēja risks, ka SAS varēja izpildīt instrumenta izmantošanas nosacījumus pirms jaunā AKI darbības uzsākšanas. Šai sakarā fakts, ka tas nenotika un ka vecais AKI netika izmantots pēc tā pilnīgas atmaksas 2012. gada martā, ir nenozīmīgs. Ņemot to vērā, var konstatēt, ka bankas zināmā mērā bija finansiāli iesaistījušās SAS darbībā saistībā ar veco AKI, taču valstis (un KAW) nebija. Tādēļ Komisija nevar pieņemt Dānijas un Zviedrijas iestāžu argumentu, ka bankas piedalījās jaunajā AKI kā ārējie ieguldītāji, neraugoties uz to finansiālo iesaistīšanos vecajā AKI.

| (70) | Turklāt Komisija nevar piekrist Dānijai un Zviedrijai, ka dažu banku finansiālā iesaistīšanās, izmantojot divpusējus instrumentus, kas saistīti ar veco AKI (34), neradīja nekādu finanšu risku bankām sarunu par jauno AKI laikā, pamatojoties uz to, ka šos instrumentus nevarēja izmantot, ja vien pilnībā nebija izmantots vecais AKI. Kā minēts iepriekš, pastāvēja risks – lai gan jāatzīst, ka neliels, – izpildīt kredītinstrumenta izmantošanas nosacījumus, neraugoties uz to, ka pēc grozījumu izdarīšanas 2012. gada martā un stingrāku noteikumu ieviešanas iespējamība, ka SAS izmantos veco AKI, bija ļoti zema. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Komisija nevar piekrist Dānijai un Zviedrijai, ka dažu banku finansiālā iesaistīšanās, izmantojot divpusējus instrumentus, kas saistīti ar veco AKI (34), neradīja nekādu finanšu risku bankām sarunu par jauno AKI laikā, pamatojoties uz to, ka šos instrumentus nevarēja izmantot, ja vien pilnībā nebija izmantots vecais AKI. Kā minēts iepriekš, pastāvēja risks – lai gan jāatzīst, ka neliels, – izpildīt kredītinstrumenta izmantošanas nosacījumus, neraugoties uz to, ka pēc grozījumu izdarīšanas 2012. gada martā un stingrāku noteikumu ieviešanas iespējamība, ka SAS izmantos veco AKI, bija ļoti zema.

| (71) | Turklāt izrādās, ka dažām bankām bija arī citi darījumi ar SAS. Piemēram, papildus dalībai vecajā AKI, [...] no 2012. gada 30. septembra bija nenodrošināts (arī neizmantots) divpusējs darījums ar SAS SEK [200–600] miljonu vērtībā, kā arī nenodrošināts kredītkartes aizdevums SEK [500–900] miljonu vērtībā. Tādēļ, ja SAS būtu atcēlusi attiecīgos lidojumus, šī banka būtu atbildīga par visu klientu izdevumu segšanu. Lai gan šis nenodrošinātais darījums ar kredītkarti bija [0-2] % no bankas [...] kopējā kredītportfeļa aptuveni SEK [1 000–3 000] miljardu apmērā, tas tomēr radīja finanšu risku, un tādēļ nevar piekrist, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, banka [...] bija līdzvērtīgā situācijā ar valstīm. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt izrādās, ka dažām bankām bija arī citi darījumi ar SAS. Piemēram, papildus dalībai vecajā AKI, [...] no 2012. gada 30. septembra bija nenodrošināts (arī neizmantots) divpusējs darījums ar SAS SEK [200–600] miljonu vērtībā, kā arī nenodrošināts kredītkartes aizdevums SEK [500–900] miljonu vērtībā. Tādēļ, ja SAS būtu atcēlusi attiecīgos lidojumus, šī banka būtu atbildīga par visu klientu izdevumu segšanu. Lai gan šis nenodrošinātais darījums ar kredītkarti bija [0-2] % no bankas [...] kopējā kredītportfeļa aptuveni SEK [1 000–3 000] miljardu apmērā, tas tomēr radīja finanšu risku, un tādēļ nevar piekrist, ka, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI, banka [...] bija līdzvērtīgā situācijā ar valstīm.

| (72) | Turklāt trīs citas bankas bija finansiāli iesaistījušās, izmantojot nesamaksātos gaisa kuģu finansēšanas instrumentus (piemēram, [...]). Lai gan valstis apgalvo, ka finansējums bija nodrošināts ar gaisa kuģiem un neradīja finanšu risku bankām, jo tos varēja viegli pārdot tirgū, tas nav pierādīts ar faktiem. Joprojām nav skaidrs, vai gaisa kuģu steidzamas pārdošanas gadījumā attiecīgā summa patiešām tiktu atgūta pilnībā. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt trīs citas bankas bija finansiāli iesaistījušās, izmantojot nesamaksātos gaisa kuģu finansēšanas instrumentus (piemēram, [...]). Lai gan valstis apgalvo, ka finansējums bija nodrošināts ar gaisa kuģiem un neradīja finanšu risku bankām, jo tos varēja viegli pārdot tirgū, tas nav pierādīts ar faktiem. Joprojām nav skaidrs, vai gaisa kuģu steidzamas pārdošanas gadījumā attiecīgā summa patiešām tiktu atgūta pilnībā.

| (73) | Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai banku rīcību varēja ietekmēt valstu rīcība, ņemot vērā valstu pastāvīgo finansiālo atbalstu aviosabiedrībai iepriekšējos gados (piemēram, 2009. un 2010. gada tiesību emisijas). Turklāt, kā paskaidrots 23. un 24. punktā iepriekš, bankas vēlējās piedalīties jaunajā AKI tikai ar nosacījumu, ka tajā piedalās valstis. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt lēmumā par procedūras sākšanu Komisija apšaubīja, vai banku rīcību varēja ietekmēt valstu rīcība, ņemot vērā valstu pastāvīgo finansiālo atbalstu aviosabiedrībai iepriekšējos gados (piemēram, 2009. un 2010. gada tiesību emisijas). Turklāt, kā paskaidrots 23. un 24. punktā iepriekš, bankas vēlējās piedalīties jaunajā AKI tikai ar nosacījumu, ka tajā piedalās valstis.

| (74) | Būtībā Komisija uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu nevar piemērot gadījumos, kad valstu līdzdalība ir stingra privāto uzņēmumu prasība, lai tie piedalītos darījumā. |
| --- | --- |

(74)

Būtībā Komisija uzskata, ka līdzvērtības nosacījumu nevar piemērot gadījumos, kad valstu līdzdalība ir stingra privāto uzņēmumu prasība, lai tie piedalītos darījumā.

| (75) | Formālās izmeklēšanas laikā Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvoja, ka nevienā sarunu par jauno AKI posmā bankas neietekmēja valstu līdzšinējā rīcība un to pastāvīgā vēlme atbalstīt SAS, neraugoties uz to, ka valstu ienākumu prognozes saistībā ar 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nepiepildījās. |
| --- | --- |

(75)

Formālās izmeklēšanas laikā Dānija, Zviedrija un SAS grupa apgalvoja, ka nevienā sarunu par jauno AKI posmā bankas neietekmēja valstu līdzšinējā rīcība un to pastāvīgā vēlme atbalstīt SAS, neraugoties uz to, ka valstu ienākumu prognozes saistībā ar 2009. un 2010. gada tiesību emisijām nepiepildījās.

| (76) | Komisija nevar izslēgt iespēju, ka privātie uzņēmumi nebūtu gribējuši veikt ieguldījumus uzņēmumā ar šādu vēsturi un neskaidrām prognozēm, ja nepiedalītos valstis. Vienlaikus nevar arī izslēgt, ka valstis, kas bija atteikušās nodrošināt papildu kapitālu un iesaistīties subordinētā AKI, vairāk nevēlējās ieguldīt papildu līdzekļus SAS. Neņemot vērā šos apsvērumus, Komisija joprojām nav pārliecināta par to, ka valstis piedalījās jaunajā AKI ar noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās aizdevējas bankas, ņemot vērā to, ka valstu dalības dēļ bankas samazināja kopējo ieguldījumu AKI un tādējādi arī iesaistīšanos SAS darbībā par aptuveni 50 %, savukārt tajā pašā laikā valstis savu iesaistīšanos SAS darbībā palielināja. |
| --- | --- |

(76)

Komisija nevar izslēgt iespēju, ka privātie uzņēmumi nebūtu gribējuši veikt ieguldījumus uzņēmumā ar šādu vēsturi un neskaidrām prognozēm, ja nepiedalītos valstis. Vienlaikus nevar arī izslēgt, ka valstis, kas bija atteikušās nodrošināt papildu kapitālu un iesaistīties subordinētā AKI, vairāk nevēlējās ieguldīt papildu līdzekļus SAS. Neņemot vērā šos apsvērumus, Komisija joprojām nav pārliecināta par to, ka valstis piedalījās jaunajā AKI ar noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, ar kādiem piedalījās aizdevējas bankas, ņemot vērā to, ka valstu dalības dēļ bankas samazināja kopējo ieguldījumu AKI un tādējādi arī iesaistīšanos SAS darbībā par aptuveni 50 %, savukārt tajā pašā laikā valstis savu iesaistīšanos SAS darbībā palielināja.

| (77) | Attiecībā uz to, vai KAW rīcību var uzskatīt par atsauces punktu, lai izvērtētu privātā ieguldītāja rīcību, formālā izmeklēšana parādīja, ka KAW finansiālā iesaistīšanās SAS, ņemot vērā KAW akciju daļu SEB, bija mazāka, nekā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu. Ņemot vērā to, ka KAW ir tikai mazākuma akcionārs SEB un ka SEB finansiālā iesaistīšanās SAS bija ierobežota, var apgalvot, ka KAW dalības jaunajā AKI motivācija bija ieguldījuma ienesīguma izredzes. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz to, vai KAW rīcību var uzskatīt par atsauces punktu, lai izvērtētu privātā ieguldītāja rīcību, formālā izmeklēšana parādīja, ka KAW finansiālā iesaistīšanās SAS, ņemot vērā KAW akciju daļu SEB, bija mazāka, nekā norādīts lēmumā par procedūras sākšanu. Ņemot vērā to, ka KAW ir tikai mazākuma akcionārs SEB un ka SEB finansiālā iesaistīšanās SAS bija ierobežota, var apgalvot, ka KAW dalības jaunajā AKI motivācija bija ieguldījuma ienesīguma izredzes.

| (78) | Ņemot vērā iepriekš minēto, formālā izmeklēšana nav ļāvusi Komisijai pārliecinoši secināt, ka attiecīgais darījums notika ar līdzvērtīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā iepriekš minēto, formālā izmeklēšana nav ļāvusi Komisijai pārliecinoši secināt, ka attiecīgais darījums notika ar līdzvērtīgiem noteikumiem.

| (79) | Papildus līdzvērtīguma principa ievērošanas novērtējumam Komisija ir arī pārbaudījusi, vai valstu dalību jaunajā AKI var uzskatīt par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tā atbilst TEI kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips. |
| --- | --- |

(79)

Papildus līdzvērtīguma principa ievērošanas novērtējumam Komisija ir arī pārbaudījusi, vai valstu dalību jaunajā AKI var uzskatīt par racionālu no akcionāra viedokļa un vai tā atbilst TEI kritērijam, neņemot vērā argumentāciju, kuras pamatā ir līdzvērtības princips.

7.2.2.   Valstu dalības jaunajā AKI novērtējums atbilstīgi TEI kritērijam

| (80) | Jautājums ir šāds – vai privātais ieguldītājs tādā situācijā, kādā bija valstis, proti, tās bija SAS akcionāri, un, nonākot tādos apstākļos, kādos bija nonākušas valstis 2012. gadā, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem? (35) |
| --- | --- |

(80)

Jautājums ir šāds – vai privātais ieguldītājs tādā situācijā, kādā bija valstis, proti, tās bija SAS akcionāri, un, nonākot tādos apstākļos, kādos bija nonākušas valstis 2012. gadā, būtu iesaistījies jaunajā AKI ar līdzīgiem noteikumiem? (35)

| (81) | Šai sakarā informāciju sniedz neatkarīgā analīze, ko pirms līguma par jauno AKI noslēgšanas veica ārējie finanšu konsultanti (proti, Goldman Sachs International un CITI kā valstu konsultanti un [...] kā aizdevēju konsultants). Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju valstis nolēma piedalīties jaunajā AKI tikai pēc tam, kad to ārējie konsultanti bija rūpīgi izvērtējuši 4XNG plānu un tika attiecīgi grozīti jaunā AKI noteikumi. |
| --- | --- |

(81)

Šai sakarā informāciju sniedz neatkarīgā analīze, ko pirms līguma par jauno AKI noslēgšanas veica ārējie finanšu konsultanti (proti, Goldman Sachs International un CITI kā valstu konsultanti un [...] kā aizdevēju konsultants). Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju valstis nolēma piedalīties jaunajā AKI tikai pēc tam, kad to ārējie konsultanti bija rūpīgi izvērtējuši 4XNG plānu un tika attiecīgi grozīti jaunā AKI noteikumi.

| (82) | Lai gan Komisija savā lēmuma par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par CITI sagatavotā ziņojuma tvērumu, Dānija un Zviedrija precizēja, ka to lēmums par dalību jaunajā AKI bija balstīts uz visām analīzēm, ko veica to finanšu konsultanti, un ka tādēļ CITI ziņojumu nevajadzētu vērtēt atsevišķi. |
| --- | --- |

(82)

Lai gan Komisija savā lēmuma par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par CITI sagatavotā ziņojuma tvērumu, Dānija un Zviedrija precizēja, ka to lēmums par dalību jaunajā AKI bija balstīts uz visām analīzēm, ko veica to finanšu konsultanti, un ka tādēļ CITI ziņojumu nevajadzētu vērtēt atsevišķi.

| (83) | Finanšu konsultantiem cita starpā tika dots uzdevums kritiski izvērtēt 4XNG plānu un jauno AKI, kā arī ar tiem saistītos trūkumus un riskus. Šo analīzi atspoguļoja vairākos secīgos ziņojumus, atsaucoties uz SAS līdzšinējo sniegumu un citiem uzņēmumiem nozarē. Konsultanti sagatavoja virkni ieteikumu risku mazināšanas stratēģijām gan saistībā ar 4XNG plānu, gan arī jauno AKI. Ņemot vērā šos ieteikumus, valstis pieprasīja veikt vairākus grozījumus 4XNG plānā (nolūkā paātrināt izmaksu mazināšanas pasākumu īstenošanu un ieviest papildu iniciatīvas), kā arī grozīt jaunā AKI noteikumus, lai mazinātu tā izmantošanas iespējamību. |
| --- | --- |

(83)

Finanšu konsultantiem cita starpā tika dots uzdevums kritiski izvērtēt 4XNG plānu un jauno AKI, kā arī ar tiem saistītos trūkumus un riskus. Šo analīzi atspoguļoja vairākos secīgos ziņojumus, atsaucoties uz SAS līdzšinējo sniegumu un citiem uzņēmumiem nozarē. Konsultanti sagatavoja virkni ieteikumu risku mazināšanas stratēģijām gan saistībā ar 4XNG plānu, gan arī jauno AKI. Ņemot vērā šos ieteikumus, valstis pieprasīja veikt vairākus grozījumus 4XNG plānā (nolūkā paātrināt izmaksu mazināšanas pasākumu īstenošanu un ieviest papildu iniciatīvas), kā arī grozīt jaunā AKI noteikumus, lai mazinātu tā izmantošanas iespējamību.

| (84) | Analizējot 4XNG plānu, ārējie konsultanti noteica galveno iespējamo risku jomas un pievērsa tām īpašu vērību, tostarp izmaksu samazināšanas mērķiem, aktīvu atsavināšanai un RASK radītajam spiedienam. Šā riska novērtējumā cita starpā tika izvērtēti turpmāk minētie apsvērumi.






  — | Izmaksu mazināšanas mērķi
  Ņemot vērā saņemtos ārējo konsultantu ieteikumus, 4XNG plāns tika grozīts un pilnveidots, paredzot izmaksu mazināšanas iniciatīvas aptuveni SEK [1–4] miljardu vērtībā gadā (palielinot sākotnējo summu – SEK [1-4] miljardus gadā). Lai gan izskanēja bažas par nespēju sasniegt izmaksu mazināšanas mērķus, būtiskākais pasākums 4XNG plāna risku mazināšanai pirms jaunā AKI pabeigšanas bija jaunu kolektīvo līgumu noslēgšana 2012. gada novembrī, paredzot darbinieku kompensāciju un piemaksu samazinājumus, kā arī pensiju plāna izmaiņas. Tas nodrošināja tiešu izmaksu samazinājumu gandrīz SEK [0-3] miljardu apmērā gadā [...], kas pēc valstu pieprasījuma bija jāpanāk, lai varētu stāties spēkā jaunais AKI. |
| --- | --- | --- |

(84)

Analizējot 4XNG plānu, ārējie konsultanti noteica galveno iespējamo risku jomas un pievērsa tām īpašu vērību, tostarp izmaksu samazināšanas mērķiem, aktīvu atsavināšanai un RASK radītajam spiedienam. Šā riska novērtējumā cita starpā tika izvērtēti turpmāk minētie apsvērumi.

—

Izmaksu mazināšanas mērķi

Ņemot vērā saņemtos ārējo konsultantu ieteikumus, 4XNG plāns tika grozīts un pilnveidots, paredzot izmaksu mazināšanas iniciatīvas aptuveni SEK [1–4] miljardu vērtībā gadā (palielinot sākotnējo summu – SEK [1-4] miljardus gadā). Lai gan izskanēja bažas par nespēju sasniegt izmaksu mazināšanas mērķus, būtiskākais pasākums 4XNG plāna risku mazināšanai pirms jaunā AKI pabeigšanas bija jaunu kolektīvo līgumu noslēgšana 2012. gada novembrī, paredzot darbinieku kompensāciju un piemaksu samazinājumus, kā arī pensiju plāna izmaiņas. Tas nodrošināja tiešu izmaksu samazinājumu gandrīz SEK [0-3] miljardu apmērā gadā [...], kas pēc valstu pieprasījuma bija jāpanāk, lai varētu stāties spēkā jaunais AKI.

| — | Aktīvu atsavināšana
  Ņemot vērā sākotnējos pieņēmumus par aktīvu atsavināšanu, ko apšaubīja ārējais finanšu konsultants, kā arī ņemot vērā jauno informāciju, kas kļuva zināma procesa laikā, plānoto atsavināmo aktīvu galīgais saraksts 4XNG plānā atšķīrās no SAS sākotnēji uzrādītā saraksta (36). Valstu finanšu konsultants galu galā secināja, ka galīgajā 4XNG plānā norādītos atsavināmos aktīvus (ar aplēsto atsavināšanas vērtību aptuveni SEK 3 miljardu apmērā) bija iespējams atsavināt paredzētajā termiņā. Turklāt jaunajā AKI bija paredzēti noteikumi par Widerøe pārdošanas termiņu, kā arī stingrs nosacījums par ieņēmumu no aktīvu atsavināšanas novirzīšanu jaunā AKI atmaksai. |
| --- | --- |

—

Aktīvu atsavināšana

Ņemot vērā sākotnējos pieņēmumus par aktīvu atsavināšanu, ko apšaubīja ārējais finanšu konsultants, kā arī ņemot vērā jauno informāciju, kas kļuva zināma procesa laikā, plānoto atsavināmo aktīvu galīgais saraksts 4XNG plānā atšķīrās no SAS sākotnēji uzrādītā saraksta (36). Valstu finanšu konsultants galu galā secināja, ka galīgajā 4XNG plānā norādītos atsavināmos aktīvus (ar aplēsto atsavināšanas vērtību aptuveni SEK 3 miljardu apmērā) bija iespējams atsavināt paredzētajā termiņā. Turklāt jaunajā AKI bija paredzēti noteikumi par Widerøe pārdošanas termiņu, kā arī stingrs nosacījums par ieņēmumu no aktīvu atsavināšanas novirzīšanu jaunā AKI atmaksai.

| — | RASK radītais spiediens
  Pieņēmumus par bāzes ienesīgumu un RASK radīto spiedienu izvērtēja un atzina par pamatotiem, ņemot vērā attiecīgos datus par vēsturiskajām tendencēm, trešo pušu prognozes un zināmās izmaiņas konkurences apstākļos attiecīgajā laikposmā. Tika atzīts, ka minētie pieņēmumi nerada būtisku negatīvu ietekmi uz 4XNG plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

—

RASK radītais spiediens

Pieņēmumus par bāzes ienesīgumu un RASK radīto spiedienu izvērtēja un atzina par pamatotiem, ņemot vērā attiecīgos datus par vēsturiskajām tendencēm, trešo pušu prognozes un zināmās izmaiņas konkurences apstākļos attiecīgajā laikposmā. Tika atzīts, ka minētie pieņēmumi nerada būtisku negatīvu ietekmi uz 4XNG plāna īstenošanu.

| (85) | Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajām šaubām par optimistiskajām prognozēm attiecībā uz konkrētiem rādītājiem 4XNG plānā (piemēram, tirgus izaugsmi ASK izteiksmē, IKP prognozēm un 0 % inflāciju 2015.–2017. gadā) jānorāda, ka informācija, ko Dānija, Zviedrija un SAS grupa sniedza formālās izmeklēšanas laikā, liecina par to, ka šajās aplēsēs īpaša vērība tika pievērsta galvenajiem tirgiem, kuros SAS aktīvi darbojās. Tas nozīmē, ka uzņēmums lielākā mērā bija pakļauts norisēm Ziemeļeiropā, nevis Dienvideiropā, kā arī notikumiem ASV un Āzijas tirgos. Saskaņā ar sniegto informāciju aplēstā izmaksu inflācija 0 % līmenī gadā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir neto ietekme, ko nosaka inflācijas pamata likme 2 % gadā (atbilstīgi aplēstajam inflācijas līmenim ES) un pieņēmums, ka šo inflācijas ietekmi būtu iespējams neitralizēt, īstenojot jaunus izmaksu mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustajām šaubām par optimistiskajām prognozēm attiecībā uz konkrētiem rādītājiem 4XNG plānā (piemēram, tirgus izaugsmi ASK izteiksmē, IKP prognozēm un 0 % inflāciju 2015.–2017. gadā) jānorāda, ka informācija, ko Dānija, Zviedrija un SAS grupa sniedza formālās izmeklēšanas laikā, liecina par to, ka šajās aplēsēs īpaša vērība tika pievērsta galvenajiem tirgiem, kuros SAS aktīvi darbojās. Tas nozīmē, ka uzņēmums lielākā mērā bija pakļauts norisēm Ziemeļeiropā, nevis Dienvideiropā, kā arī notikumiem ASV un Āzijas tirgos. Saskaņā ar sniegto informāciju aplēstā izmaksu inflācija 0 % līmenī gadā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir neto ietekme, ko nosaka inflācijas pamata likme 2 % gadā (atbilstīgi aplēstajam inflācijas līmenim ES) un pieņēmums, ka šo inflācijas ietekmi būtu iespējams neitralizēt, īstenojot jaunus izmaksu mazināšanas pasākumus.

| (86) | Attiecībā uz jutības analīzes trūkumu IRR analīzē, kas iekļauta CITI ziņojumā (sk. 35. punktu iepriekš), kā arī attiecībā uz Komisijas sākotnēji paustajām bažām par mazāk optimistisku scenāriju iespējamo ietekmi jānorāda, ka Komisija ir saņēmusi papildu informāciju no Dānijas un Zviedrijas to sniegtajās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz veiktās jutības analīzes apmēru. Šai sakarā Goldman Sachs 4XNG plāna izstrādes laikā no 2012. gada jūnija līdz septembrim veica virkni jutības pārbaužu. Pārskatītajā 2012. gada septembra analīzē norādīts, ka SAS nepietrūktu naudas līdzekļu, pat ja īstenotos piedāvātie negatīvie scenāriji, proti, visos analizētajos gadījumos SAS naudas līdzekļi joprojām pārsniegtu zemāko AKI robežlielumu. Taču, lai saglabātu tirgus uzticību, tika uzskatīts, ka nepieciešams likviditātes atbalsta pasākums un ka AKI joprojām bija reālākais risinājums likviditātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz jutības analīzes trūkumu IRR analīzē, kas iekļauta CITI ziņojumā (sk. 35. punktu iepriekš), kā arī attiecībā uz Komisijas sākotnēji paustajām bažām par mazāk optimistisku scenāriju iespējamo ietekmi jānorāda, ka Komisija ir saņēmusi papildu informāciju no Dānijas un Zviedrijas to sniegtajās piezīmēs par lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz veiktās jutības analīzes apmēru. Šai sakarā Goldman Sachs 4XNG plāna izstrādes laikā no 2012. gada jūnija līdz septembrim veica virkni jutības pārbaužu. Pārskatītajā 2012. gada septembra analīzē norādīts, ka SAS nepietrūktu naudas līdzekļu, pat ja īstenotos piedāvātie negatīvie scenāriji, proti, visos analizētajos gadījumos SAS naudas līdzekļi joprojām pārsniegtu zemāko AKI robežlielumu. Taču, lai saglabātu tirgus uzticību, tika uzskatīts, ka nepieciešams likviditātes atbalsta pasākums un ka AKI joprojām bija reālākais risinājums likviditātes uzlabošanai.

| (87) | Tādēļ Komisija norāda uz secīgi veiktām 4XNG plāna finanšu pārskatīšanām (tostarp plašu analīzi un dažādu plāna iterāciju pārbaudi). Komisija arī norāda uz vēlāk sekojošo valstu pieprasījumu pirms to iesaistīšanās jaunajā AKI samazināt īstenošanas riskus un izstrādāt konsolidētu restrukturizācijas plānu. Šādi pasākumi būtu atbilstīgi piesardzīga privātā ieguldītāja rīcībai tirgū. Neskatoties uz to, joprojām jāizvērtē, vai jaunā AKI noteikumi bija atbilstīgi noteikumiem, ko būtu apstiprinājis privāts tirgus ieguldītājs, atrodoties tādā pašā situācijā kā valstis, proti, kā esošais uzņēmuma akcionārs. |
| --- | --- |

(87)

Tādēļ Komisija norāda uz secīgi veiktām 4XNG plāna finanšu pārskatīšanām (tostarp plašu analīzi un dažādu plāna iterāciju pārbaudi). Komisija arī norāda uz vēlāk sekojošo valstu pieprasījumu pirms to iesaistīšanās jaunajā AKI samazināt īstenošanas riskus un izstrādāt konsolidētu restrukturizācijas plānu. Šādi pasākumi būtu atbilstīgi piesardzīga privātā ieguldītāja rīcībai tirgū. Neskatoties uz to, joprojām jāizvērtē, vai jaunā AKI noteikumi bija atbilstīgi noteikumiem, ko būtu apstiprinājis privāts tirgus ieguldītājs, atrodoties tādā pašā situācijā kā valstis, proti, kā esošais uzņēmuma akcionārs.

| (88) | Dānija, Zviedrija un SAS grupa paskaidroja, ka, ņemot vērā gaisa pārvadājumu nozares īpatnības, nepieciešams uzturēt augstu finansiālās gatavības līmeni, lai saglabātu klientu un akcionāru ticību uzņēmuma spējai turpināt darbību. Ņemot vērā finanšu grūtības, ar ko SAS saskārās 2012. gadā, kā arī dominējošo likviditātes situāciju tajā laikā, iespējamā valstu kā SAS akcionāru motivācija dalībai jaunajā AKI bija vēlēšanās izvairīties no vēl lielākiem zaudējumiem vai bankrota, iestājoties likviditātes riskam uzņēmumā. |
| --- | --- |

(88)

Dānija, Zviedrija un SAS grupa paskaidroja, ka, ņemot vērā gaisa pārvadājumu nozares īpatnības, nepieciešams uzturēt augstu finansiālās gatavības līmeni, lai saglabātu klientu un akcionāru ticību uzņēmuma spējai turpināt darbību. Ņemot vērā finanšu grūtības, ar ko SAS saskārās 2012. gadā, kā arī dominējošo likviditātes situāciju tajā laikā, iespējamā valstu kā SAS akcionāru motivācija dalībai jaunajā AKI bija vēlēšanās izvairīties no vēl lielākiem zaudējumiem vai bankrota, iestājoties likviditātes riskam uzņēmumā.

| (89) | Šai sakarā šķiet, ka valstis, pabeidzot izstrādāt jaunā AKI noteikumus, lielā mērā paļāvušās uz ieteikumiem, ko sniedza neatkarīgie finanšu konsultanti. Patiešām šķiet, ka jaunā AKI noteikumus izstrādāja, lai mazinātu galvenos noteiktos uzņēmējdarbības riskus. Piemēram, kā norādīts 84. punktā iepriekš, jaunā AKI īstenošanas galvenais priekšnosacījums bija jauno koplīgumu ar kuģu apkalpēm sekmīga īstenošana. Turklāt instrumenta B izmantošanas nosacījumu dēļ pastāvēja niecīga iespējamība, ka līdz 2015. gada martam tas tiks izmantots (37). Arī jaunajam AKI piesaistītie finanšu līgumi bija strukturēti tā, ka gadījumā, ja SAS nespētu īstenot galvenās finanšu prognozes, kas paredzētas 4XNG plānā, uzņēmums nevarētu piekļūt AKI vai arī SAS tajā laikā būtu jāatmaksā visas izmantotās AKI summas (38). |
| --- | --- |

(89)

Šai sakarā šķiet, ka valstis, pabeidzot izstrādāt jaunā AKI noteikumus, lielā mērā paļāvušās uz ieteikumiem, ko sniedza neatkarīgie finanšu konsultanti. Patiešām šķiet, ka jaunā AKI noteikumus izstrādāja, lai mazinātu galvenos noteiktos uzņēmējdarbības riskus. Piemēram, kā norādīts 84. punktā iepriekš, jaunā AKI īstenošanas galvenais priekšnosacījums bija jauno koplīgumu ar kuģu apkalpēm sekmīga īstenošana. Turklāt instrumenta B izmantošanas nosacījumu dēļ pastāvēja niecīga iespējamība, ka līdz 2015. gada martam tas tiks izmantots (37). Arī jaunajam AKI piesaistītie finanšu līgumi bija strukturēti tā, ka gadījumā, ja SAS nespētu īstenot galvenās finanšu prognozes, kas paredzētas 4XNG plānā, uzņēmums nevarētu piekļūt AKI vai arī SAS tajā laikā būtu jāatmaksā visas izmantotās AKI summas (38).

| (90) | Papildus iepriekš minētajiem apsvērumiem Komisija ir saņēmusi papildu informāciju par pamata nodrošinājumu jaunajam AKI. [...] 2012. gada maija ziņojumā sniedza neatkarīgu novērtējumu par Widerøe un vairākiem nemateriālajiem aktīviem (tostarp rezerves dzinējiem, attiecīgajiem gaisa kuģiem, vairākiem mazākiem īpašumiem un aprīkojumu), kurus vēlāk izmantoja kā jaunā AKI nodrošinājumu. Lai gan uzsvars tika likts uz Widerøe kā nozīmīgāko aktīvu nodrošinājuma paketē, turklāt citu aktīvu novērtējums bija balstīts uz lielākā mērā ierobežotu informāciju, novērtējumā tika atzīts, ka kopējā aktīvu vērtība bija aptuveni SEK [1–4] līdz [3–6] miljardi. Tādējādi nodrošinājumā iekļauto aktīvu kopējā paredzamā vērtība pārsniedza instrumenta A apmēru. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju jaunā AKI aizdevēji to uzskatīja par pietiekamu nodrošinājumu, jo, kā norādīts iepriekš, iespējamība, ka SAS jebkad izmantos instrumentu B, bija niecīga. |
| --- | --- |

(90)

Papildus iepriekš minētajiem apsvērumiem Komisija ir saņēmusi papildu informāciju par pamata nodrošinājumu jaunajam AKI. [...] 2012. gada maija ziņojumā sniedza neatkarīgu novērtējumu par Widerøe un vairākiem nemateriālajiem aktīviem (tostarp rezerves dzinējiem, attiecīgajiem gaisa kuģiem, vairākiem mazākiem īpašumiem un aprīkojumu), kurus vēlāk izmantoja kā jaunā AKI nodrošinājumu. Lai gan uzsvars tika likts uz Widerøe kā nozīmīgāko aktīvu nodrošinājuma paketē, turklāt citu aktīvu novērtējums bija balstīts uz lielākā mērā ierobežotu informāciju, novērtējumā tika atzīts, ka kopējā aktīvu vērtība bija aptuveni SEK [1–4] līdz [3–6] miljardi. Tādējādi nodrošinājumā iekļauto aktīvu kopējā paredzamā vērtība pārsniedza instrumenta A apmēru. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju jaunā AKI aizdevēji to uzskatīja par pietiekamu nodrošinājumu, jo, kā norādīts iepriekš, iespējamība, ka SAS jebkad izmantos instrumentu B, bija niecīga.

| (91) | Ar jauno AKI saistītos faktiskos finanšu riskus vēl vairāk mazināja noteikumi par obligāto priekšapmaksu un/vai jaunajā AKI paredzēto saistību atsaukšanu, ja SAS atsavinātu konkrētus aktīvus vai izmantotu citus finanšu risinājumus. Šādi noteikumi par priekšapmaksu un saistību atsaukšanu laika gaitā varēja mazināt iespējamos zaudējumus. Widerøe pārdošanas rezultātā un saskaņā ar līgumu, kas stājās spēkā pēc šā pārdošanas darījuma 2013. gada septembrī (sk. 31. punktu iepriekš), jaunā AKI kopējo summu patiešām samazināja no SEK 3,5 miljardiem līdz SEK 2 miljardiem. |
| --- | --- |

(91)

Ar jauno AKI saistītos faktiskos finanšu riskus vēl vairāk mazināja noteikumi par obligāto priekšapmaksu un/vai jaunajā AKI paredzēto saistību atsaukšanu, ja SAS atsavinātu konkrētus aktīvus vai izmantotu citus finanšu risinājumus. Šādi noteikumi par priekšapmaksu un saistību atsaukšanu laika gaitā varēja mazināt iespējamos zaudējumus. Widerøe pārdošanas rezultātā un saskaņā ar līgumu, kas stājās spēkā pēc šā pārdošanas darījuma 2013. gada septembrī (sk. 31. punktu iepriekš), jaunā AKI kopējo summu patiešām samazināja no SEK 3,5 miljardiem līdz SEK 2 miljardiem.

| (92) | Tādēļ var secināt, ka tika īstenoti visaptveroši un saskaņoti pasākumi, kuri jo īpaši bija vērsti uz SAS dzīvotspēju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam un būtiskāko ar jauno AKI saistīto finanšu risku ierobežošanu. |
| --- | --- |

(92)

Tādēļ var secināt, ka tika īstenoti visaptveroši un saskaņoti pasākumi, kuri jo īpaši bija vērsti uz SAS dzīvotspēju laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam un būtiskāko ar jauno AKI saistīto finanšu risku ierobežošanu.

| (93) | Turklāt Komisija atzīst nepieciešamību izvērtēt, vai salīdzināms privātais ieguldītājs tirgus apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos atradās valstis (proti, esot SAS akcionāri), būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā. Šai sakarā ir lietderīgi arī izvērtēt iespējamās hipotētiskās situācijas, kas rastos, ja pasākums netiktu īstenots. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt Komisija atzīst nepieciešamību izvērtēt, vai salīdzināms privātais ieguldītājs tirgus apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos atradās valstis (proti, esot SAS akcionāri), būtu bijis spiests īstenot attiecīgo pasākumu saņēmēja labā. Šai sakarā ir lietderīgi arī izvērtēt iespējamās hipotētiskās situācijas, kas rastos, ja pasākums netiktu īstenots.

| (94) | Šai sakarā Dānija, Zviedrija un SAS grupa iesniegtajā informācijā attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu apgalvo, ka gadījumā, ja 2012. gadā nebūtu pieejams jaunais AKI, pastāv iespējamība, ka iestātos bankrots. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju šādas situācijas radītie kopējie zaudējumi valstīm būtu SEK 1 044 miljoni, proti, to kopējās akciju daļas vērtība. Cits apsvērums attiecās arī uz iespējamo kapitāla pieaugumu nākotnē 4XNG veiksmīgas īstenošanas gadījumā. Salīdzinājumam Dānija un Zviedrija iesniegtajā informācijā lēš, ka, ja SAS nepildītu savas saistības attiecībā uz jauno AKI, iespējamie kopējie zaudējumi no valstu kopējās akciju daļas un to ieguldījuma AKI sliktākajā gadījumā būtu aptuveni SEK [1 000–3 000] miljoni (39). |
| --- | --- |

(94)

Šai sakarā Dānija, Zviedrija un SAS grupa iesniegtajā informācijā attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu apgalvo, ka gadījumā, ja 2012. gadā nebūtu pieejams jaunais AKI, pastāv iespējamība, ka iestātos bankrots. Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas sniegto informāciju šādas situācijas radītie kopējie zaudējumi valstīm būtu SEK 1 044 miljoni, proti, to kopējās akciju daļas vērtība. Cits apsvērums attiecās arī uz iespējamo kapitāla pieaugumu nākotnē 4XNG veiksmīgas īstenošanas gadījumā. Salīdzinājumam Dānija un Zviedrija iesniegtajā informācijā lēš, ka, ja SAS nepildītu savas saistības attiecībā uz jauno AKI, iespējamie kopējie zaudējumi no valstu kopējās akciju daļas un to ieguldījuma AKI sliktākajā gadījumā būtu aptuveni SEK [1 000–3 000] miljoni (39).

| (95) | Tādējādi SAS bankrota gadījumā iespējamie papildu zaudējumi, kas saistīti ar valstu dalību jaunajā AKI (proti, aptuveni SEK 447,5 miljoni, pamatojoties uz Dānijas un Zviedrijas ilustratīvo piemēru) šķiet relatīvi nelieli salīdzinājumā ar zaudējumiem, kas tomēr būtu radušies saistībā ar valstu akciju daļu. Šo salīdzinoši ierobežoto valstu negatīvā (bankrota) scenārija pakāpenisko izmaiņu salīdzinājums ar iespējamo valstu ieguvumu no 4XNG plāna sekmīgas īstenošanas nodrošināja papildu stimulu valstu lēmumam piedalīties jaunajā AKI. CITI ziņojumā tika lēsts, ka iespējamais valstu kopējais kapitāla pieaugums optimistiskākajā pamatscenārijā ir SEK [7 000–12 000] miljoni. Taču, lai gan Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par šīm optimistiskajām izaugsmes prognozēm, tā atzīst iespējamību, ka, pat īstenojot konservatīvākos scenārijus, iespējamais kapitāla pieaugums pozitīva scenārija gadījumā, iespējams, tomēr būtu ievērojami pārsniedzis iespējamos zaudējumus negatīva scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(95)

Tādējādi SAS bankrota gadījumā iespējamie papildu zaudējumi, kas saistīti ar valstu dalību jaunajā AKI (proti, aptuveni SEK 447,5 miljoni, pamatojoties uz Dānijas un Zviedrijas ilustratīvo piemēru) šķiet relatīvi nelieli salīdzinājumā ar zaudējumiem, kas tomēr būtu radušies saistībā ar valstu akciju daļu. Šo salīdzinoši ierobežoto valstu negatīvā (bankrota) scenārija pakāpenisko izmaiņu salīdzinājums ar iespējamo valstu ieguvumu no 4XNG plāna sekmīgas īstenošanas nodrošināja papildu stimulu valstu lēmumam piedalīties jaunajā AKI. CITI ziņojumā tika lēsts, ka iespējamais valstu kopējais kapitāla pieaugums optimistiskākajā pamatscenārijā ir SEK [7 000–12 000] miljoni. Taču, lai gan Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pauda zināmas bažas par šīm optimistiskajām izaugsmes prognozēm, tā atzīst iespējamību, ka, pat īstenojot konservatīvākos scenārijus, iespējamais kapitāla pieaugums pozitīva scenārija gadījumā, iespējams, tomēr būtu ievērojami pārsniedzis iespējamos zaudējumus negatīva scenārija gadījumā.

| (96) | Tādēļ Komisija ņem vērā iepriekš minēto risku un ieguvumu analīzi, kā arī 4XNG plāna plašo pārskatu un pārbaudi, papildu pārbaudes attiecībā uz pamata nodrošinājumu (40), noteikumus par saistību atsaukšanu un priekšapmaksu, kas mazināja iespējamos turpmākos zaudējumus (41), kā arī dažādus citus riska mazināšanas pasākumus, kas paredzēti jaunā AKI noteikumos (42). Ņemot vērā iepriekš minēto, valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI būtu atbilstīgs privāta uzņēmuma darbībai, kurš rīkotos, lai iegūtu normālu atdevi tirgū, ņemot vērā uzņēmuma īpašo situāciju tajā laikā. |
| --- | --- |

(96)

Tādēļ Komisija ņem vērā iepriekš minēto risku un ieguvumu analīzi, kā arī 4XNG plāna plašo pārskatu un pārbaudi, papildu pārbaudes attiecībā uz pamata nodrošinājumu (40), noteikumus par saistību atsaukšanu un priekšapmaksu, kas mazināja iespējamos turpmākos zaudējumus (41), kā arī dažādus citus riska mazināšanas pasākumus, kas paredzēti jaunā AKI noteikumos (42). Ņemot vērā iepriekš minēto, valstu lēmums piedalīties jaunajā AKI būtu atbilstīgs privāta uzņēmuma darbībai, kurš rīkotos, lai iegūtu normālu atdevi tirgū, ņemot vērā uzņēmuma īpašo situāciju tajā laikā.

| (97) | Papildus iepriekš minētajam Komisija secina, ka valstis kā esošie SAS akcionāri, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar KAW un aizdevējām bankām laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada martam, pamatojās uz saprātīgām un reālām ienesīguma prognozēm. Tādējādi dalība minētajā instrumentā neradīja nekādu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(97)

Papildus iepriekš minētajam Komisija secina, ka valstis kā esošie SAS akcionāri, pieņemot lēmumu par dalību jaunajā AKI kopā ar KAW un aizdevējām bankām laikposmā no 2012. gada decembra līdz 2014. gada martam, pamatojās uz saprātīgām un reālām ienesīguma prognozēm. Tādējādi dalība minētajā instrumentā neradīja nekādu priekšrocību SAS LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.3.   Secinājums par valsts atbalsta esību

| (98) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Dānijas un Zviedrijas dalība jaunajā AKI nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Dānijas un Zviedrijas dalība jaunajā AKI nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (99) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka Dānija un Zviedrija piekrita šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā, |
| --- | --- |

(99)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka Dānija un Zviedrija piekrita šā lēmuma pieņemšanai un paziņošanai angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Scandinavian Airlines finansēšana, izmantojot jauno atjaunojamo kredītinstrumentu, ko Dānijas Karaliste un Zviedrijas Karaliste īstenoja 2012. gada decembrī, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei un Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2014. gada 9. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 283, 28.9.2013., 8. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  FAM ir uzņēmums, kas atbildīgs par Knuta un Alises Vallenbergu fonda aktīvu pārvaldību.

3

FAM

(4)  Pieejamās sēdvietas–kilometri (Available Seat Kilometer, ASK) ir aviosabiedrības pasažieru pārvadājumu jaudas rādītājs. To aprēķina, pieejamo sēdvietu skaitu reizinot ar nolidoto kilometru skaitu.

4

Available Seat Kilometer, ASK

(5)  Avots: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

5

(6)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi un 31. punktu par 80 % Widerøe akciju pārdošanu.

6

Widerøe

(7)  Avots: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

7

Avots:

(8)  Jaunāki notikumi saistībā ar S&P veikto SAS kredītreitingu apskatīti 25. zemsvītras piezīmē turpmāk.

8

S&P

SAS

(9)  Avots:
  SAS gada pārskati par laikposmu no 2008. līdz 2012. gadam, pieejami šeit: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

9

Avots:

SAS

(10)  Komercnoslēpums.

10

(11)  Uz tiesību emisijām 2009. un 2010. gadā attiecās Komisijas lēmums lietā SA.29785 (pieejams šeit: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf) – lēmumā Komisija secināja, ka tiesību emisijas nebija saistītas ar valsts atbalstu.

11

(12)  Šai sakarā skatīt SAS izpilddirektora teikto, ko Reuters citēja 2012. gada 12. novembrī: “Šī patiešām ir mūsu pēdējā iespēja, lai SAS spētu pastāvēt nākotnē,” teica izpilddirektors pēc jaunā glābšanas plāna īstenošanas uzsākšanas [...] aviosabiedrībā, kas gada pārskatos nav uzrādījusi peļņu kopš 2007. gada. Pieejams šeit: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Skatīt arī rakstu “SAS Eiropas neveiksmīgāko aviosabiedrību saraksta augšgalā” laikraksta Financial Times2012. gada 13. novembra numurā, pieejams šeit: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

12

SAS

Reuters

SAS

SAS

Financial Times

(13)  Skatīt, piemēram, Reuters2012. gada 18. novembrī (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) un laikraksta Financial Times2012. gada 19. novembra numuru (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

Reuters

Financial Times

(14)  Saskaņā ar Dānijas un Zviedrijas iestāžu sniegto informāciju [...] pārdošana – minēta lēmumā par procedūras sākšanu – tika svītrota no plānoto aktīvu atsavināšanas galīgā saraksta, ņemot vērā lielo neskaidrību saistībā ar pārdošanas laiku un ienākumu gūšanu.

14

(15)  Uzņēmums SAS2013. gada 20. maijā ziņoja, ka parakstījis līgumu par 80 % tam piederošo akciju uzņēmumā Widerøe pārdošanu ieguldītāju grupai. SAS paturēs 20 % akciju uzņēmumā Widerøe, taču iegūs iespēju pilnībā nodot īpašumtiesības 2016. gadā. Skatīt http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

15

SAS

Widerøe

SAS

Widerøe

(16)  SAS ir pārdevis sava uzņēmuma, kas veic apkalpošanu uz zemes, akciju daļu 10 % apmērā uzņēmumam Swissport. Šis iegādes darījums tika veikts 2013. gada 1. novembrī. Patlaban sarunas ir apturētas līdz laikam, kad Swissport būs pabeidzis Servisair pārņemšanu un integrāciju.

16

SAS

Swissport

Swissport

Servisair

(17)  Šā darījuma īstenošana uzlabojusi likviditātes rādītāju par aptuveni SEK 1,7 miljardiem.

17

(18)  Šie pasākumi lielākoties jau ir īstenoti un nodrošinās ietaupījumus aptuveni SEK 1 miljarda apmērā.

18

(19)  [...]

19

(20)  [...] viens no aizdevējiem vecajā AKI norādīja, ka nav gatavs piedalīties jaunajā AKI. Tādēļ [...] un [...] proporcionāli palielināja savu daļu jaunajā AKI.

20

(21)  Skatīt 34. zemsvītras piezīmi turpmāk.

21

(22)  Skatīt http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

22

(23)  Tā kā SAS uzņēmumam Swissport pārdeva savu daļu uzņēmumā SAS Ground Handling, instrumenta A saistības 2013. gada 31. oktobrī samazināja no SEK 0,8 miljardiem līdz SEK 0,6 miljardiem.

23

SAS

Swissport

SAS Ground Handling

(24)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

24

(25)  Alternatīva būtu nogaidīt līdz vecā AKI termiņa beigām 2013. gada 20. jūnijā, vienlaikus liedzot to izmantot līdz minētajam datumam, ja SAS nevarētu izpildīt kredītinstrumenta izmantošanas nosacījumus.

25

SAS

(26)  Dānijas un Zviedrijas iestādes sniedza informāciju par dažiem citiem banku darījumiem ar SAS, izmantojot divpusējos instrumentus, dažādus riska ierobežošanas instrumentus, kredītkartes, gaisa kuģu finansēšanas instrumentus, pārtēriņa kredītus un darījumus ar nekustamo īpašumu. Dānijas un Zviedrijas iestādes apgalvo, ka, iespējams, izņemot bankas [...] darījumu saistībā ar kredītkaršu maksājumiem, bankām nebija būtisku nenodrošinātu darījumu ar SAS. Dažādās minētās finansiālās iesaistīšanās formas bija ierobežotas apjoma ziņā vai arī tie bija nodrošināti darījumi un attiecīgi bija uzskatāmi par nebūtiskiem attiecībā uz banku lēmumu par dalību jaunajā AKI.

26

SAS

(27)  Ienākumi uz pieejamo sēdvietu-kilometru (Revenue per Available Seat Kilometre, RASK) ir plaši izmantots aviosabiedrību ienākumu rādītājs.

27

Revenue per Available Seat Kilometre, RASK

(28)  Dānija, Zviedrija un SAS arī uzsver šai sakarā, ka 2013. gada 5. augustāS&P paaugstināja SAS kredītreitingu no CCC+ uz stabilu B-.

28

SAS

S&P

SAS

(29)  Skatīt lietu 730/79, Philip Morris Holland BV pret Komisiju, 1980, EC-2671, 11. punkts; lietu T-288/97, Regione Friuli Venezia Giulia pret Komisiju, 2001, Recueil 2001, II-1169. lpp., 41. punkts; kā arī lietu C-280/00, Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), 2003, Recueil, I-7747. lpp., 75. punkts.

29

Philip Morris Holland BV

Regione Friuli Venezia Giulia

Recueil

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

Recueil

(30)  Trešais tiesību aktu kopums ietvēra trīs tiesību aktus: i) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EKK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu (OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.); ii) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp.); kā arī iii) Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem (OV L 240, 24.8.1992., 15. lpp.). Minētās regulas tika iekļautas EEZ līgumā, līdz tās atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.), ko iekļāva EEZ līgumā ar EEZ līguma XIII pielikumu.

30

(31)  Apvienotās lietas T-228/99 un T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale un Land Nordrhein – Westfalen pret Komisiju, 2003, Recueil, II-435. lpp., 255. punkts.

31

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein – Westfalen

Recueil

(32)  Lieta T-296/97, Alitalia, 2000, Recueil, II-3871. lpp., 81. punkts.

32

Alitalia

Recueil

(33)  [...]

33

(34)  Papildus vecajam AKI trīs bankas līdz 2012. gada 30. septembrim bija finansiāli iesaistījušās, izmantojot divpusējus instrumentus, kas saistīti ar veco AKI, kurus nevarēja izmantot, ja vien pilnībā nebija izmantots vecais AKI. Atsevišķo divpusējo instrumentu vērtība bija EUR [400–800] miljoni [...] bankā, EUR [200–400] miljoni [...] bankā un EUR [400–800] miljoni [...] bankā.

34

(35)  Lieta C-305/89, Itālija pret Komisiju, 1991, Recueil, I-1603. lpp., 20. punkts.

35

Recueil

(36)  Piemēram, [...] tika svītrots no plānoto atsavināmo aktīvu galīgā saraksta [...].

36

(37)  Piemēram, viens no instrumenta B izmantošanas nosacījumiem bija, ka SAS EBITDAR līmenim ikvienā 12 secīgu mēnešu periodā jābūt vismaz SEK [5–9] miljardiem. Tā kā šī prasība pārsniedza paredzamo EBITDAR gadā laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam, bija maz ticams, ka SAS varēs izmantot instrumentu B jaunā AKI darbības laikā.

37

SAS EBITDAR

EBITDAR

SAS

(38)  Finanšu līgumi attiecās uz [...]. Pēdējie divi finanšu līgumi reizi ceturksnī tika koriģēti, pamatojoties uz 4XNG plāna pamatā esošo finanšu modeli, kurš paredzēja, ka SAS jāsasniedz savi finanšu mērķi.

38

4XNG

SAS

(39)  Aplēse ilustratīvā nolūkā – Dānijas un Zviedrijas aprēķinātie valstu kopējie zaudējumi saistībā ar jauno AKI, pieņemot, ka instruments A tiktu izmantots pilnībā (SEK [700–1 200] miljonus no šā instrumenta vērtības sedza valstis), un pieņemot arī, ka nodrošinājums segtu tikai 50 % no instrumenta A saistībām un ka valstis jau būtu saņēmušas pirmo saistību maksas maksājumu. Šādā situācijā iespējamie zaudējumi saistībā ar jauno AKI būtu SEK [400–800] miljoni un iespējamie zaudējumi no kopējās akciju daļas būtu SEK [700–1 200] miljoni, proti, pavisam SEK [1 100–2 000] miljoni.

39

(40)  Skatīt 90. punktu.

40

(41)  Skatīt 84. un 91. punktu.

41

(42)  Skatīt 84. un 89. punktu.

42

---

| 20.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 366/104

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 18. decembris),

ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas nesenajiem uzliesmojumiem Nīderlandē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 9741)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/939/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad Nīderlande 2014. gada 16. novembrī bija paziņojusi par augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu kādā dējējvistu saimniecībā, kas atrodas Utrehtas provinces Hekendorp ciematā, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/808/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Nīderlande 2014. gada 16. novembrī bija paziņojusi par augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu kādā dējējvistu saimniecībā, kas atrodas Utrehtas provinces Hekendorp ciematā, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2014/808/ES (3).

| (2) | Īstenošanas lēmumā 2014/808/ES paredzēts, ka aizsardzības un uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/94/EK (4) ir izveidojusi Nīderlande, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības un uzraudzības zonas ir uzskaitīti īstenošanas lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas lēmumā 2014/808/ES paredzēts, ka aizsardzības un uzraudzības zonās, ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/94/EK (4) ir izveidojusi Nīderlande, ir jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības un uzraudzības zonas ir uzskaitīti īstenošanas lēmuma pielikumā.

| (3) | Pagaidu aizsardzības pasākumus, kas pēc uzliesmojuma Hekendorp ciematā tika ieviesti Nīderlandē, pārskatīja Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē 2014. gada 20. novembrī. Šie pasākumi tika apstiprināti un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES (5) tika grozīts attiecīgā īstenošanas lēmuma pielikums, lai ņemtu vērā aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap turpmākiem uzliesmojumiem Ten Aar ciematā un Kamperveen ciematā, kuros piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos veterināros ierobežojumus. |
| --- | --- |

(3)

Pagaidu aizsardzības pasākumus, kas pēc uzliesmojuma Hekendorp ciematā tika ieviesti Nīderlandē, pārskatīja Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē 2014. gada 20. novembrī. Šie pasākumi tika apstiprināti un ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES (5) tika grozīts attiecīgā īstenošanas lēmuma pielikums, lai ņemtu vērā aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap turpmākiem uzliesmojumiem Ten Aar ciematā un Kamperveen ciematā, kuros piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos veterināros ierobežojumus.

| (4) | 2014. gada 30. novembrī kādā mājputnu saimniecībā Zoeterwoude ciematā Dienvidholandē tika apstiprināts vēl viens slimības uzliesmojums. Nekavējoties saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK tika īstenoti pasākumi, tostarp tika izveidotas aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(4)

2014. gada 30. novembrī kādā mājputnu saimniecībā Zoeterwoude ciematā Dienvidholandē tika apstiprināts vēl viens slimības uzliesmojums. Nekavējoties saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK tika īstenoti pasākumi, tostarp tika izveidotas aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (5) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar Nīderlandi Savienības līmenī ir jānosaka aizsardzības un uzraudzības zonas, kas saistībā ar jaunu slimības uzliesmojumu ir izveidotas šajā dalībvalstī, kā arī jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, sadarbībā ar Nīderlandi Savienības līmenī ir jānosaka aizsardzības un uzraudzības zonas, kas saistībā ar jaunu slimības uzliesmojumu ir izveidotas šajā dalībvalstī, kā arī jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/833/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2014/833/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2014/833/ES groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2014. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 17. novembra Īstenošanas lēmums 2014/808/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Nīderlandē (OV L 332, 19.11.2014., 44. lpp.).

3

(4)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 25. novembra Īstenošanas lēmums 2014/833/ES par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas nesenajiem uzliesmojumiem Nīderlandē (OV L 341, 27.11.2014., 16. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

A daļai pievieno šādu daļu:

| “ISO valsts kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja ir) | Nosaukums | Datums, līdz kuram jāpiemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nīderlande | Pasta indekss /ADNS kods | Dienvidholandes province, Zoeterwoude pašvaldība:
  apgabals, kurā ietilpst: | 22.12.2014. |
| | | | — | No vietas, kur A4 krustojas ar N11, gar A4 ziemeļu virzienā, līdz vietai, kur A4 krustojas ar N446. |

“ISO valsts kods

Dalībvalsts

Kods

(ja ir)

Nosaukums

Datums, līdz kuram jāpiemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

NL

Nīderlande

Pasta indekss /ADNS kods

Dienvidholandes province, Zoeterwoude pašvaldība:

apgabals, kurā ietilpst:

22.12.2014.

—

No vietas, kur A4 krustojas ar N11, gar A4 ziemeļu virzienā, līdz vietai, kur A4 krustojas ar N446.

| — | Pa N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) dienvidaustrumu virzienā līdz Woudwetering (kanāls). |
| --- | --- |

—

Pa N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) dienvidaustrumu virzienā līdz Woudwetering (kanāls).

| — | Pa Woudewetering dienvidu virzienā līdz Oude Rijn (upe). |
| --- | --- |

—

Pa Woudewetering dienvidu virzienā līdz Oude Rijn (upe).

| — | Pa Oude Rijn austrumu virzienā līdz Gemeneweg/N209. |
| --- | --- |

—

Pa Oude Rijn austrumu virzienā līdz Gemeneweg/N209.

| — | Pa Gemeneweg/N209 dienvidu virzienā līdz Hoogeveenseweg. |
| --- | --- |

—

Pa Gemeneweg/N209 dienvidu virzienā līdz Hoogeveenseweg.

| — | Pa Hoogeveenseweg austrumu virzienā līdz Heereweg. |
| --- | --- |

—

Pa Hoogeveenseweg austrumu virzienā līdz Heereweg.

| — | Pa Heereweg austrumu virzienā, kas pāriet Dorpsstraat, līdz Slootweg. |
| --- | --- |

—

Pa Heereweg austrumu virzienā, kas pāriet Dorpsstraat, līdz Slootweg.

| — | Pa Slootweg ziemeļaustrumu virzienā līdz Aziëweg. |
| --- | --- |

—

Pa Slootweg ziemeļaustrumu virzienā līdz Aziëweg.

| — | Pa Aziëweg dienvidu virzienā līdz Europaweg. |
| --- | --- |

—

Pa Aziëweg dienvidu virzienā līdz Europaweg.

| — | Pa Europaweg dienvidrietumu virzienā līdz N206. |
| --- | --- |

—

Pa Europaweg dienvidrietumu virzienā līdz N206.

| — | Pa N206 ziemeļrietumu virzienā līdz A4. |
| --- | --- |

—

Pa N206 ziemeļrietumu virzienā līdz A4.

| — | Pa A4 ziemeļaustrumu virzienā līdz vietai, kur A4 krustojas ar N11.” |
| --- | --- |

—

Pa A4 ziemeļaustrumu virzienā līdz vietai, kur A4 krustojas ar N11.”

B daļai pievieno šādu daļu:

| “ISOvalsts kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja ir) | Nosaukums | Datums, līdz kuram jāpiemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nīderlande | Pasta indekss /ADNS kods | Dienvidholandes province, Zoeterwoude pašvaldība:
  apgabals, kurā ietilpst: | 31.12.2014. |
| | | | — | No vietas, kur A44 krusto Lisserdijk, pa Lisserdijk austrumu virzienā, kas pāriet Huigsloterdijk, pēc tam pāriet Leimuiderdijk, līdz N207 Provincialeweg. |

“ISOvalsts kods

Dalībvalsts

Kods

(ja ir)

Nosaukums

Datums, līdz kuram jāpiemēro saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

NL

Nīderlande

Pasta indekss /ADNS kods

Dienvidholandes province, Zoeterwoude pašvaldība:

apgabals, kurā ietilpst:

31.12.2014.

—

No vietas, kur A44 krusto Lisserdijk, pa Lisserdijk austrumu virzienā, kas pāriet Huigsloterdijk, pēc tam pāriet Leimuiderdijk, līdz N207 Provincialeweg.

| — | Pa N207 Provincialeweg dienvidu virzienā līdz N446. |
| --- | --- |

—

Pa N207 Provincialeweg dienvidu virzienā līdz N446.

| — | Pa N446 austrumu virzienā līdz Aardamseweg. |
| --- | --- |

—

Pa N446 austrumu virzienā līdz Aardamseweg.

| — | Pa Aardamseweg austrumu virzienā līdz Oostkanaalweg. |
| --- | --- |

—

Pa Aardamseweg austrumu virzienā līdz Oostkanaalweg.

| — | Pa Oostkanaalweg dienvidu virzienā līdz Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Pa Oostkanaalweg dienvidu virzienā līdz Nieuwkoopseweg.

| — | Pa Nieuwkoopseweg austrumu virzienā līdz Treinweg. |
| --- | --- |

—

Pa Nieuwkoopseweg austrumu virzienā līdz Treinweg.

| — | Pa Treinweg dienvidu virzienā līdz Oude Rijn (upe). |
| --- | --- |

—

Pa Treinweg dienvidu virzienā līdz Oude Rijn (upe).

| — | Pa Oude Rijn austrumu virzienā līdz Goudse Rijpad. |
| --- | --- |

—

Pa Oude Rijn austrumu virzienā līdz Goudse Rijpad.

| — | Pa Goudse Rijpad dienvidu virzienā līdz Rijerskoop. |
| --- | --- |

—

Pa Goudse Rijpad dienvidu virzienā līdz Rijerskoop.

| — | Pa Rijerskoop rietumu virzienā līdz Zuidwijk. |
| --- | --- |

—

Pa Rijerskoop rietumu virzienā līdz Zuidwijk.

| — | Pa Zuidwijk dienvidu virzienā, kas pāriet Randenburgseweg, līdz N207. |
| --- | --- |

—

Pa Zuidwijk dienvidu virzienā, kas pāriet Randenburgseweg, līdz N207.

| — | Pa N207 dienvidu virzienā līdz Brugweg. |
| --- | --- |

—

Pa N207 dienvidu virzienā līdz Brugweg.

| — | Pa Brugweg rietumu virzienā līdz Kanaaldijk. |
| --- | --- |

—

Pa Brugweg rietumu virzienā līdz Kanaaldijk.

| — | Pa Kanaaldijk dienvidu virzienā līdz Dreef. |
| --- | --- |

—

Pa Kanaaldijk dienvidu virzienā līdz Dreef.

| — | Pa Dreef rietumu virzienā līdz Beijerincklaan. |
| --- | --- |

—

Pa Dreef rietumu virzienā līdz Beijerincklaan.

| — | Pa Beijerincklaan dienvidrietumu virzienā līdz A12. |
| --- | --- |

—

Pa Beijerincklaan dienvidrietumu virzienā līdz A12.

| — | Pa A12 rietumu virzienā līdz Rotte (upe). |
| --- | --- |

—

Pa A12 rietumu virzienā līdz Rotte (upe).

| — | Pa Rotte dienvidu virzienā līdz Lange Vaart. |
| --- | --- |

—

Pa Rotte dienvidu virzienā līdz Lange Vaart.

| — | Pa Lange Vaart rietumu virzienā, kas pāriet Groendelseweg, līdz Munnikenweg. |
| --- | --- |

—

Pa Lange Vaart rietumu virzienā, kas pāriet Groendelseweg, līdz Munnikenweg.

| — | Pa Munnikenweg rietumu virzienā līdz Berkelseweg. |
| --- | --- |

—

Pa Munnikenweg rietumu virzienā līdz Berkelseweg.

| — | Pa Berkelseweg ziemeļrietumu virzienā līdz Katwijkerlaan. |
| --- | --- |

—

Pa Berkelseweg ziemeļrietumu virzienā līdz Katwijkerlaan.

| — | Pa Katwijkerlaan dienvidrietumu virzienā līdz Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Pa Katwijkerlaan dienvidrietumu virzienā līdz Nieuwkoopseweg.

| — | Pa Nieuwkoopseweg ziemeļrietumu virzienā līdz `s Gravenweg. |
| --- | --- |

—

Pa Nieuwkoopseweg ziemeļrietumu virzienā līdz `s Gravenweg.

| — | Pa `s Gravenweg rietumu virzienā līdz dzelzceļa līnijai Roterdama–Leiderdorpa. |
| --- | --- |

—

Pa `s Gravenweg rietumu virzienā līdz dzelzceļa līnijai Roterdama–Leiderdorpa.

| — | Pa dzelzceļa līniju Roterdama–Leiderdorpa ziemeļu virzienā līdz A12. |
| --- | --- |

—

Pa dzelzceļa līniju Roterdama–Leiderdorpa ziemeļu virzienā līdz A12.

| — | Pa A12 rietumu virzienā līdz A4/Prins Clausplein krustojumam. |
| --- | --- |

—

Pa A12 rietumu virzienā līdz A4/Prins Clausplein krustojumam.

| — | Pa A4 ziemeļu virzienā līdz N14. |
| --- | --- |

—

Pa A4 ziemeļu virzienā līdz N14.

| — | Pa N14 rietumu virzienā, kas pāriet N14/Rijksstraatweg, pēc tam ziemeļu virzienā līdz Rust en Vreugdelaan. |
| --- | --- |

—

Pa N14 rietumu virzienā, kas pāriet N14/Rijksstraatweg, pēc tam ziemeļu virzienā līdz Rust en Vreugdelaan.

| — | Pa Rust en Vreugdelaan rietumu virzienā, kas pāriet Lijsterlaan, līdz Jagerslaan. |
| --- | --- |

—

Pa Rust en Vreugdelaan rietumu virzienā, kas pāriet Lijsterlaan, līdz Jagerslaan.

| — | Pa Jagerslaan zuide ziemeļu virzienā, kas pāriet Jagerslaan noord, līdz Katwijkerweg. |
| --- | --- |

—

Pa Jagerslaan zuide ziemeļu virzienā, kas pāriet Jagerslaan noord, līdz Katwijkerweg.

| — | Pa Katwijkerweg ziemeļrietumu virzienā, kas pāriet Wassenaarseweg, līdz N206/Provincialeweg. |
| --- | --- |

—

Pa Katwijkerweg ziemeļrietumu virzienā, kas pāriet Wassenaarseweg, līdz N206/Provincialeweg.

| — | Pa N206/Provincialeweg ziemeļu virzienā līdz Sandtlaan. |
| --- | --- |

—

Pa N206/Provincialeweg ziemeļu virzienā līdz Sandtlaan.

| — | Pa Sandtlaan austrumu virzienā, kas pāriet Oegstgeesterweg, līdz Brouwerstraat. |
| --- | --- |

—

Pa Sandtlaan austrumu virzienā, kas pāriet Oegstgeesterweg, līdz Brouwerstraat.

| — | Pa Brouwerstraat ziemeļu virzienā, kas pāriet Noordwijkerweg, līdz Voorhoutenweg. |
| --- | --- |

—

Pa Brouwerstraat ziemeļu virzienā, kas pāriet Noordwijkerweg, līdz Voorhoutenweg.

| — | Pa Voorhoutenweg ziemeļaustrumu virzienā līdz Vinkenweg. |
| --- | --- |

—

Pa Voorhoutenweg ziemeļaustrumu virzienā līdz Vinkenweg.

| — | Pa Vinkenweg austrumu virzienā līdz Elsgeesterweg. |
| --- | --- |

—

Pa Vinkenweg austrumu virzienā līdz Elsgeesterweg.

| — | Pa Elsgeesterweg ziemeļaustrumu virzienā, kas pāriet Eerste Elsgeesterweg, līdz N444/Leidsevaart. |
| --- | --- |

—

Pa Elsgeesterweg ziemeļaustrumu virzienā, kas pāriet Eerste Elsgeesterweg, līdz N444/Leidsevaart.

| — | Pa N444/Leidsevaart dienvidu virzienā līdz A44. |
| --- | --- |

—

Pa N444/Leidsevaart dienvidu virzienā līdz A44.

| — | Pa A44 austrumu virzienā līdz vietai, kur A44 krustojas ar Lisserdijk.” |
| --- | --- |

—

Pa A44 austrumu virzienā līdz vietai, kur A44 krustojas ar Lisserdijk.”

---