# Europeiska unionens C 99/26 a

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 99 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången26 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 99

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången26 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2006/C 099/1 | Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid, samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2006/C 099/1

Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid, samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 26.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 1/2006

om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid, samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2006/C 99/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

ORDLISTA

| I–VI | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VI

| 1–12 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–12

| 4–8 | Antalet ungdomar som slutar skolan i förtid skall halveras fram till 2010 |
| --- | --- |

4–8

| 9 | Att använda ESF för att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid |
| --- | --- |

9

| 10–12 | Granskningens omfattning och granskningsmetod |
| --- | --- |

10–12

| 13–50 | GRANSKNINGSIAKTTAGELSER |
| --- | --- |

13–50

| 13–17 | Hur kommissionen fullgör sin förvaltningsfunktion |
| --- | --- |

13–17

| 18–50 | Medlemsstaternas förvaltning av ESF-samfinansierade verksamheter |
| --- | --- |

18–50

| 18–25 | Gjordes en lämplig analys av förväntad ekonomisk nytta innan medlen ställdes till förfogande? |
| --- | --- |

18–25

| 26–36 | Baserades valet av stödmottagare och resurstilldelningen på särskilda behov? |
| --- | --- |

26–36

| 35–36 | Fördelades resurserna till dem som hade störst stödbehov? |
| --- | --- |

35–36

| 37–43 | Maximerade projektförvaltningen finansieringens effekt? |
| --- | --- |

37–43

| 40–41 | Bättre fokusering på enskilda stödmottagare krävs |
| --- | --- |

40–41

| 42–43 | Otillräckliga förvaltningsinformationssystem och begränsat informationsutbyte |
| --- | --- |

42–43

| 44–50 | Utfördes lämplig övervakning och utvärdering? |
| --- | --- |

44–50

| 51–60 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

51–60

Bilagor 1–3

Kommissionens svar

ORDLISTA

| Betalande myndighet | En myndighet eller ett organ som utsetts av medlemsstaten för att utarbeta och inlämna utbetalningsansökningar och erhålla betalningar från kommissionen |
| --- | --- |
| ESF | Europeiska socialfonden |
| Förvaltningsmyndighet | En myndighet eller ett organ som utsetts av medlemsstaten att förvalta ett stödprogram. Myndigheten/organet ansvarar dels för att förvaltningen är effektiv och korrekt, dels för själva genomförandet (tar emot, granskar och utvärderar programåtgärder, samlar in uppgifter, utarbetar årsrapporten, ordnar utvärdering efter halva tiden m.m.) |
| MGI | Program för social integration (mission générale d'insertion) |
| Mål 3 | EU:s politiska mål för att bekämpa långtidsarbetslöshet och underlätta integreringen i arbetslivet |
| OP | Operativt program för socioekonomisk utveckling som finansieras av både nationella fonder och strukturfonderna |
| Strukturfonderna | Gemenskapsfonder till stöd för program för socioekonomisk utveckling i medlemsstaterna |

Betalande myndighet

En myndighet eller ett organ som utsetts av medlemsstaten för att utarbeta och inlämna utbetalningsansökningar och erhålla betalningar från kommissionen

ESF

Europeiska socialfonden

Förvaltningsmyndighet

En myndighet eller ett organ som utsetts av medlemsstaten att förvalta ett stödprogram. Myndigheten/organet ansvarar dels för att förvaltningen är effektiv och korrekt, dels för själva genomförandet (tar emot, granskar och utvärderar programåtgärder, samlar in uppgifter, utarbetar årsrapporten, ordnar utvärdering efter halva tiden m.m.)

MGI

Program för social integration (mission générale d'insertion)

Mål 3

EU:s politiska mål för att bekämpa långtidsarbetslöshet och underlätta integreringen i arbetslivet

OP

Operativt program för socioekonomisk utveckling som finansieras av både nationella fonder och strukturfonderna

Strukturfonderna

Gemenskapsfonder till stöd för program för socioekonomisk utveckling i medlemsstaterna

SAMMANFATTNING

| I. | I Lissabonstrategin från 2000 beslutade Europeiska rådet, som ett led i sin politiska dagordning för social integration, att inrikta sig på att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid från genomsnittet på 19,3 %. Därför tog man fram ett riktmärke med följande krav: ”Alla medlemsstater skall fram till 2010 ha minst halverat andelen elever som slutar skolan i förtid (1), i förhållande till andelen för år 2000, för att uppnå ett EU-genomsnitt på högst 10 %”. Vid granskningen i sex medlemsstater (Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket) undersökte revisionsrätten karaktären på de pågående åtgärder som samfinansierades av Europeiska socialfonden (ESF) och som avsåg problemet med avbruten skolgång. Revisionsrätten bedömde huruvida det hade införts lämpliga förfaranden för att garantera att dessa åtgärder med ovannämnda mål var effektiva och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

I.

I Lissabonstrategin från 2000 beslutade Europeiska rådet, som ett led i sin politiska dagordning för social integration, att inrikta sig på att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid från genomsnittet på 19,3 %. Därför tog man fram ett riktmärke med följande krav: ”Alla medlemsstater skall fram till 2010 ha minst halverat andelen elever som slutar skolan i förtid (1), i förhållande till andelen för år 2000, för att uppnå ett EU-genomsnitt på högst 10 %”. Vid granskningen i sex medlemsstater (Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket) undersökte revisionsrätten karaktären på de pågående åtgärder som samfinansierades av Europeiska socialfonden (ESF) och som avsåg problemet med avbruten skolgång. Revisionsrätten bedömde huruvida det hade införts lämpliga förfaranden för att garantera att dessa åtgärder med ovannämnda mål var effektiva och ändamålsenliga.

| II. | ESF ger stöd till många olika typer av åtgärder som syftar till att motverka att elever hoppar av skolan eller till att återinföra ungdomar i utbildningssystemet, till exempel genom att införa anpassad skolgång, skapa klasser för elever med särskilda behov, inrätta system för övervakning av närvaro, använda metoder och verksamheter som främjar social integration, anordna skolmognadsprov och ge studievägledning. |
| --- | --- |

II.

ESF ger stöd till många olika typer av åtgärder som syftar till att motverka att elever hoppar av skolan eller till att återinföra ungdomar i utbildningssystemet, till exempel genom att införa anpassad skolgång, skapa klasser för elever med särskilda behov, inrätta system för övervakning av närvaro, använda metoder och verksamheter som främjar social integration, anordna skolmognadsprov och ge studievägledning.

| III. | Både starka och svaga punkter konstaterades i medlemsstaternas förfaranden för förvaltningsbeslut som inverkar på den nytta som uppnås med hjälp av gemenskapsstöd. Det handlade främst om följande punkter:






  a) | ESF-samfinansierade verksamheter som skall motverka avbruten skolgång påbörjades utan någon tillfredsställande analys av den aktuella situationen och av förväntade eller avsedda resultat. |
| --- | --- | --- |

III.

Både starka och svaga punkter konstaterades i medlemsstaternas förfaranden för förvaltningsbeslut som inverkar på den nytta som uppnås med hjälp av gemenskapsstöd. Det handlade främst om följande punkter:

a)

ESF-samfinansierade verksamheter som skall motverka avbruten skolgång påbörjades utan någon tillfredsställande analys av den aktuella situationen och av förväntade eller avsedda resultat.

| b) | I de flesta fall kunde inte medlemsstaternas myndigheter på ett tillfredsställande sätt motivera de medel som totalt tilldelats åtgärder och inte heller motivera fördelningen av ESF-medel till olika regioner på grundval av hur många elever det var som hade slutat skolan i förtid. |
| --- | --- |

b)

I de flesta fall kunde inte medlemsstaternas myndigheter på ett tillfredsställande sätt motivera de medel som totalt tilldelats åtgärder och inte heller motivera fördelningen av ESF-medel till olika regioner på grundval av hur många elever det var som hade slutat skolan i förtid.

| c) | Att olika definitioner av elever som slutar skolan i förtid används inom en och samma medlemsstat har inte gjort det lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

c)

Att olika definitioner av elever som slutar skolan i förtid används inom en och samma medlemsstat har inte gjort det lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid.

| d) | Medlemsstaterna hade svårt att identifiera den population som åtgärderna riktade sig till. Två medlemsstater hanterade dock detta problem genom att upprätta nationella databaser för att övervaka förekomsten av elever som slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterna hade svårt att identifiera den population som åtgärderna riktade sig till. Två medlemsstater hanterade dock detta problem genom att upprätta nationella databaser för att övervaka förekomsten av elever som slutar skolan i förtid.

| e) | I regel fanns det endast lite kvantitativ information om utvärderingen av resultaten eller effekten av de samfinansierade program som skulle minska antalet elever som slutar skolan i förtid, även om separata utvärderingar om genomförandet av åtgärder som skall motverka avbruten skolgång utfördes av två medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

I regel fanns det endast lite kvantitativ information om utvärderingen av resultaten eller effekten av de samfinansierade program som skulle minska antalet elever som slutar skolan i förtid, även om separata utvärderingar om genomförandet av åtgärder som skall motverka avbruten skolgång utfördes av två medlemsstater.

| IV. | För att kommissionen korrekt skall kunna uppfylla sin förvaltningsfunktion måste den uppnå rimlig säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken i medlemsstaterna, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder. |
| --- | --- |

IV.

För att kommissionen korrekt skall kunna uppfylla sin förvaltningsfunktion måste den uppnå rimlig säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken i medlemsstaterna, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder.

| V. | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen






  a) | vid behov ger medlemsstaterna lämplig vägledning för att se till att gemenskapsfinansieringen är effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk, |
| --- | --- | --- |

V.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

a)

vid behov ger medlemsstaterna lämplig vägledning för att se till att gemenskapsfinansieringen är effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk,

| b) | kontrollerar att medlemsstaternas förvaltningssystem följer principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet i enlighet med gemenskapens bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

kontrollerar att medlemsstaternas förvaltningssystem följer principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet i enlighet med gemenskapens bestämmelser.

| VI. | Revisionsrätten rekommenderar också att medlemsstaternas myndigheter, i samarbete med kommissionen,






  a) | korrekt definierar och identifierar förekomsten av elever som slutar skolan i förtid, |
| --- | --- | --- |

VI.

Revisionsrätten rekommenderar också att medlemsstaternas myndigheter, i samarbete med kommissionen,

a)

korrekt definierar och identifierar förekomsten av elever som slutar skolan i förtid,

| b) | inför förfaranden eller stärker befintliga förfaranden inom de samfinansierade åtgärderna för att identifiera och fokusera på dem som löper störst risk att sluta skolan i förtid, |
| --- | --- |

b)

inför förfaranden eller stärker befintliga förfaranden inom de samfinansierade åtgärderna för att identifiera och fokusera på dem som löper störst risk att sluta skolan i förtid,

| c) | uppmuntrar utbyte av information och bästa arbetsmetoder mellan alla lokala och nationella organisationer som ansvarar för att motverka avbruten skolgång, när lagen så medger, |
| --- | --- |

c)

uppmuntrar utbyte av information och bästa arbetsmetoder mellan alla lokala och nationella organisationer som ansvarar för att motverka avbruten skolgång, när lagen så medger,

| d) | aktivt främjar en innovativ användning av ESF för att motverka avbruten skolgång. |
| --- | --- |

d)

aktivt främjar en innovativ användning av ESF för att motverka avbruten skolgång.

INLEDNING

| 1. | I mars 2000 kom Europeiska rådet överens om ett nytt mål för Europeiska unionen, nämligen att omvandla Europa till en konkurrenskraftig, dynamisk och kunskapsbaserad ekonomi som kännetecknas av en högre grad av social sammanhållning. Ett viktigt led i planerna för social integration var insikten om att man måste förhindra och motverka att elever slutar skolan i förtid. År 2000 uppskattade man att 19,3 % (2) av ungdomarna runtom i de tidigare femton medlemsstaterna (EU-15) hade lämnat skolan i förtid. |
| --- | --- |

1.

I mars 2000 kom Europeiska rådet överens om ett nytt mål för Europeiska unionen, nämligen att omvandla Europa till en konkurrenskraftig, dynamisk och kunskapsbaserad ekonomi som kännetecknas av en högre grad av social sammanhållning. Ett viktigt led i planerna för social integration var insikten om att man måste förhindra och motverka att elever slutar skolan i förtid. År 2000 uppskattade man att 19,3 % (2) av ungdomarna runtom i de tidigare femton medlemsstaterna (EU-15) hade lämnat skolan i förtid.

| 2. | Det problem som de samfinansierade programmen för att motverka avbruten skolgång skall åtgärda är det stora antalet ungdomar som saknar den önskvärda miniminivå av utbildning som gör att de framgångsrikt kan integreras i och utvecklas på arbetsmarknaden. ESF samfinansierar åtgärder som genomförs av medlemsstaterna för att komma till rätta med denna situation. |
| --- | --- |

2.

Det problem som de samfinansierade programmen för att motverka avbruten skolgång skall åtgärda är det stora antalet ungdomar som saknar den önskvärda miniminivå av utbildning som gör att de framgångsrikt kan integreras i och utvecklas på arbetsmarknaden. ESF samfinansierar åtgärder som genomförs av medlemsstaterna för att komma till rätta med denna situation.

| 3. | Revisionsrätten utförde en granskning av ESF:s bidrag till att minska antalet elever som slutar skolan i förtid. Målet med granskningen var att fastställa om det fanns lämpliga förfaranden för att garantera att de ESF-samfinansierade åtgärderna som skall motverka avbruten skolgång i sju medlemsstatsprogram är effektiva och ändamålsenliga. Den totala kostnaden för åtgärderna, som består av ESF-bidrag och nationella bidrag, var budgeterad till 1 078 miljoner euro för perioden 2000 till 2006, av vilka 489 miljoner euro användes fram till den 31 december 2003. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten utförde en granskning av ESF:s bidrag till att minska antalet elever som slutar skolan i förtid. Målet med granskningen var att fastställa om det fanns lämpliga förfaranden för att garantera att de ESF-samfinansierade åtgärderna som skall motverka avbruten skolgång i sju medlemsstatsprogram är effektiva och ändamålsenliga. Den totala kostnaden för åtgärderna, som består av ESF-bidrag och nationella bidrag, var budgeterad till 1 078 miljoner euro för perioden 2000 till 2006, av vilka 489 miljoner euro användes fram till den 31 december 2003.

Antalet ungdomar som slutar skolan i förtid skall halveras fram till 2010

| 4. | Den definition av ungdomar som slutar skolan i förtid som medlemsstaterna använder bygger på deras egna utbildningssystem, medan följande definition antogs av Europeiska rådet 1999 som en grund för ett riktmärke utifrån vilket det går att mäta en minskning av antalet ungdomar som slutar skolan i förtid: ”ungdomar som har avslutat grundskolan (grundskoleutbildning (3)) ett år före den europeiska arbetskraftsundersökningen och som inte fortsätter med allmän eller yrkesinriktad utbildning”. |
| --- | --- |

4.

Den definition av ungdomar som slutar skolan i förtid som medlemsstaterna använder bygger på deras egna utbildningssystem, medan följande definition antogs av Europeiska rådet 1999 som en grund för ett riktmärke utifrån vilket det går att mäta en minskning av antalet ungdomar som slutar skolan i förtid: ”ungdomar som har avslutat grundskolan (grundskoleutbildning (3)) ett år före den europeiska arbetskraftsundersökningen och som inte fortsätter med allmän eller yrkesinriktad utbildning”.

| 5. | Inom ramen för Lissabonstrategin som tillkom året därpå kom Europeiska rådet överens om ett antal mål som skulle uppnås på områdena social integration och ekonomiska resultat. Ett av dessa var en riktad minskning av antalet ungdomar som slutar skolan i förtid med följande krav: ”Alla medlemsstater skall fram till 2010 ha minst halverat andelen elever som slutar skolan i förtid (4) i förhållande till andelen för år 2000, för att uppnå ett EU-genomsnitt på högst 10 %” (5). |
| --- | --- |

5.

Inom ramen för Lissabonstrategin som tillkom året därpå kom Europeiska rådet överens om ett antal mål som skulle uppnås på områdena social integration och ekonomiska resultat. Ett av dessa var en riktad minskning av antalet ungdomar som slutar skolan i förtid med följande krav: ”Alla medlemsstater skall fram till 2010 ha minst halverat andelen elever som slutar skolan i förtid (4) i förhållande till andelen för år 2000, för att uppnå ett EU-genomsnitt på högst 10 %” (5).

| 6. | I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2002 (6) fanns det förslag om att medlemsstaterna avsevärt borde minska antalet ungdomar som lämnar skolsystemet vid första bästa tillfälle. Detta skulle uppnås genom att särskilda åtgärder vidtogs och genom att kvaliteten förbättrades på allmänna och yrkesinriktade utbildningar och motsvarande läroplaner. |
| --- | --- |

6.

I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2002 (6) fanns det förslag om att medlemsstaterna avsevärt borde minska antalet ungdomar som lämnar skolsystemet vid första bästa tillfälle. Detta skulle uppnås genom att särskilda åtgärder vidtogs och genom att kvaliteten förbättrades på allmänna och yrkesinriktade utbildningar och motsvarande läroplaner.

| 7. | Ovannämnda riktlinjer och politiska uttalanden är tydliga, men i likhet med övriga områden för sysselsättning och socialpolitik är utbildningspolitiken medlemsstaternas ansvar, och den stöds av EU inom ramen för Europeiska sysselsättningsstrategin. Med tanke på att problemet upplevs i olika hög grad i olika medlemsstater eftersom utbildningssystemen och de ekonomiska, sociala och kulturella förhållandena skiljer sig åt, ges gemenskapsstöd för att motverka problemet i form av åtgärder inom enskilda operativa program som stöd till medlemsstaternas politik för livslångt lärande och ökad tillgång till arbetsmarknaden. I de flesta fall vidtar också medlemsstaterna nationellt finansierade åtgärder för att angripa olika aspekter av problemet. |
| --- | --- |

7.

Ovannämnda riktlinjer och politiska uttalanden är tydliga, men i likhet med övriga områden för sysselsättning och socialpolitik är utbildningspolitiken medlemsstaternas ansvar, och den stöds av EU inom ramen för Europeiska sysselsättningsstrategin. Med tanke på att problemet upplevs i olika hög grad i olika medlemsstater eftersom utbildningssystemen och de ekonomiska, sociala och kulturella förhållandena skiljer sig åt, ges gemenskapsstöd för att motverka problemet i form av åtgärder inom enskilda operativa program som stöd till medlemsstaternas politik för livslångt lärande och ökad tillgång till arbetsmarknaden. I de flesta fall vidtar också medlemsstaterna nationellt finansierade åtgärder för att angripa olika aspekter av problemet.

| 8. | År 2000 var den genomsnittliga andelen elever som slutade skolan i förtid 19,3 % runtom i EU-15, och endast två medlemsstater (Finland och Sverige) låg under det europeiska målet på 10 %. Andelen ungdomar som slutade skolan i förtid minskade till 18,0 % 2004 och sedan ytterligare till 17,3 % när de tio nya medlemsstaterna anslöt sig samma år (se bilaga 1). Om man inbegriper de nya medlemsstaterna ligger nio av tjugofem under det europeiska målet på 10 %. I sin rapport om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 (7) konstaterar kommissionen att antalet elever som slutar skolan i förtid stadigt har minskat de senaste åren, men understryker samtidigt att man måste gå snabbare fram för att nå riktmärket på 10 % 2010. |
| --- | --- |

8.

År 2000 var den genomsnittliga andelen elever som slutade skolan i förtid 19,3 % runtom i EU-15, och endast två medlemsstater (Finland och Sverige) låg under det europeiska målet på 10 %. Andelen ungdomar som slutade skolan i förtid minskade till 18,0 % 2004 och sedan ytterligare till 17,3 % när de tio nya medlemsstaterna anslöt sig samma år (se bilaga 1). Om man inbegriper de nya medlemsstaterna ligger nio av tjugofem under det europeiska målet på 10 %. I sin rapport om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 (7) konstaterar kommissionen att antalet elever som slutar skolan i förtid stadigt har minskat de senaste åren, men understryker samtidigt att man måste gå snabbare fram för att nå riktmärket på 10 % 2010.

Att använda ESF för att motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid

| 9. | Strukturfondernas roll är att medfinansiera investeringar i fysiskt och mänskligt kapital för att minska skillnaderna i levnadsstandard mellan människor och regioner inom EU. Europeiska socialfonden är en av EU:s fyra strukturfonder och är uppbyggd kring kravet att bidra till åtgärder som vidtas i enlighet med Europeiska sysselsättningsstrategin. Att ESF-stödet ökade på ett politikområde som inte faller under EU:s behörighet, nämligen utbildningsområdet, under programperioden 2000–2006 visade att kommissionen och medlemsstaterna insåg att det fanns ett behov av att angripa detta problem genom att modernisera utbildningssystemen och läroplanerna. ESF-samfinansierade åtgärder som skall motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid bör på ett effektivt sätt bidra till att de europeiska sysselsättningsriktlinjerna (8) och de riktmärken som fastställdes genom Lissabonstrategin 2000 följs, men samtidigt är det de enskilda medlemsstaternas särskilda behov som styr vilken sorts åtgärder det blir. I de program som beskrivs i bilaga 2 presenteras typiska ESF-samfinansierade verksamheter som skall motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid i varje berörd medlemsstat. I bilagan framhävs också de särskilda aspekter som påverkade programmens ändamålsenlighet, inbegripet goda arbetsmetoder. |
| --- | --- |

9.

Strukturfondernas roll är att medfinansiera investeringar i fysiskt och mänskligt kapital för att minska skillnaderna i levnadsstandard mellan människor och regioner inom EU. Europeiska socialfonden är en av EU:s fyra strukturfonder och är uppbyggd kring kravet att bidra till åtgärder som vidtas i enlighet med Europeiska sysselsättningsstrategin. Att ESF-stödet ökade på ett politikområde som inte faller under EU:s behörighet, nämligen utbildningsområdet, under programperioden 2000–2006 visade att kommissionen och medlemsstaterna insåg att det fanns ett behov av att angripa detta problem genom att modernisera utbildningssystemen och läroplanerna. ESF-samfinansierade åtgärder som skall motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid bör på ett effektivt sätt bidra till att de europeiska sysselsättningsriktlinjerna (8) och de riktmärken som fastställdes genom Lissabonstrategin 2000 följs, men samtidigt är det de enskilda medlemsstaternas särskilda behov som styr vilken sorts åtgärder det blir. I de program som beskrivs i bilaga 2 presenteras typiska ESF-samfinansierade verksamheter som skall motverka att ungdomar lämnar skolan i förtid i varje berörd medlemsstat. I bilagan framhävs också de särskilda aspekter som påverkade programmens ändamålsenlighet, inbegripet goda arbetsmetoder.

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 10. | Målet med granskningen var att bedöma om förfarandena vid kommissionen och i medlemsstaterna för ESF-samfinansierade åtgärder som skall motverka avbruten skolgång var effektiva och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

10.

Målet med granskningen var att bedöma om förfarandena vid kommissionen och i medlemsstaterna för ESF-samfinansierade åtgärder som skall motverka avbruten skolgång var effektiva och ändamålsenliga.

| 11. | För att uppnå detta mål försökte revisionsrätten besvara följande frågor:






  a) | Uppfyllde kommissionen sin förvaltningsfunktion när det gäller en sund ekonomisk förvaltning av ESF-medel på detta område? |
| --- | --- | --- |

11.

För att uppnå detta mål försökte revisionsrätten besvara följande frågor:

a)

Uppfyllde kommissionen sin förvaltningsfunktion när det gäller en sund ekonomisk förvaltning av ESF-medel på detta område?

| b) | Gjorde medlemsstaternas myndigheter en lämplig analys av förväntad ekonomisk nytta innan medlen ställdes till förfogande? |
| --- | --- |

b)

Gjorde medlemsstaternas myndigheter en lämplig analys av förväntad ekonomisk nytta innan medlen ställdes till förfogande?

| c) | Hade stödmottagarna valts ut och medlen fördelats utifrån parternas särskilda behov och på ett rimligt och kostnadseffektivt sätt? |
| --- | --- |

c)

Hade stödmottagarna valts ut och medlen fördelats utifrån parternas särskilda behov och på ett rimligt och kostnadseffektivt sätt?

| d) | Genomfördes projekt på ett sådant sätt att åtgärdernas specifika mål och det övergripande målet att motverka avbruten skolgång kunde uppnås? |
| --- | --- |

d)

Genomfördes projekt på ett sådant sätt att åtgärdernas specifika mål och det övergripande målet att motverka avbruten skolgång kunde uppnås?

| e) | Utfördes lämplig övervakning och utvärdering i medlemsstaterna för att se till att åtgärderna på ett ändamålsenligt sätt bidrog till att de fastställda målen uppnåddes? |
| --- | --- |

e)

Utfördes lämplig övervakning och utvärdering i medlemsstaterna för att se till att åtgärderna på ett ändamålsenligt sätt bidrog till att de fastställda målen uppnåddes?

| 12. | Revisionsrätten granskade förvaltningsförfarandena vid kommissionen och i sex medlemsstater. Operativa program för perioden 2000–2006 valdes ut i Spanien (Andalusien och Katalonien), Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket. Dessa medlemsstater valdes ut på grundval av hur betydande deras problem med avbruten skolgång var enligt Eurostats uppskattningar (se bilaga 1) och av i vilken utsträckning de använde ESF-medel för att angripa problemet. Granskningsmetoden bestod av skrivbordsgranskningar och granskningar på plats vid 34 genomförandeorgan och av 50 projekt som gällde elever som slutat skolan i förtid (se bilaga 3). Vid granskningen undersöktes och kontrollerades förvaltningsförfaranden på nationell och regional nivå samt på projektnivå, och intervjuer gjordes med olika berörda parter. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrätten granskade förvaltningsförfarandena vid kommissionen och i sex medlemsstater. Operativa program för perioden 2000–2006 valdes ut i Spanien (Andalusien och Katalonien), Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket. Dessa medlemsstater valdes ut på grundval av hur betydande deras problem med avbruten skolgång var enligt Eurostats uppskattningar (se bilaga 1) och av i vilken utsträckning de använde ESF-medel för att angripa problemet. Granskningsmetoden bestod av skrivbordsgranskningar och granskningar på plats vid 34 genomförandeorgan och av 50 projekt som gällde elever som slutat skolan i förtid (se bilaga 3). Vid granskningen undersöktes och kontrollerades förvaltningsförfaranden på nationell och regional nivå samt på projektnivå, och intervjuer gjordes med olika berörda parter.

GRANSKNINGSIAKTTAGELSER

Hur kommissionen fullgör sin förvaltningsfunktion

| 13. | Enligt artikel 38 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (9) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna är medlemsstaterna skyldiga att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de genomförs på ett sådant sätt att det säkerställs att gemenskapens fonder används på ett effektivt och korrekt sätt samt att överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen. De skall också säkerställa att stödet används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och samarbeta med kommissionen i detta syfte. Medlemsstaterna är således främst ansvariga för att inrätta förvaltnings- och kontrollsystem och för att tillämpa dem vid mätning och projektgenomförande i enlighet med gemenskapens krav. Kommissionen har dock det slutliga ansvaret för budgetgenomförandet (såsom anges i artikel 274 i EG-fördraget och i budgetförordningen). |
| --- | --- |

13.

Enligt artikel 38 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (9) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna är medlemsstaterna skyldiga att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de genomförs på ett sådant sätt att det säkerställs att gemenskapens fonder används på ett effektivt och korrekt sätt samt att överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen. De skall också säkerställa att stödet används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och samarbeta med kommissionen i detta syfte. Medlemsstaterna är således främst ansvariga för att inrätta förvaltnings- och kontrollsystem och för att tillämpa dem vid mätning och projektgenomförande i enlighet med gemenskapens krav. Kommissionen har dock det slutliga ansvaret för budgetgenomförandet (såsom anges i artikel 274 i EG-fördraget och i budgetförordningen).

| 14. | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 (10) överlämnar således medlemsstaterna en beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen till kommissionen. Beskrivningarna gäller dock i första hand laglighet och korrekthet och inte om man har uppnått ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. Enligt artikel 6 i samma förordning är kommissionen för egen del skyldig att ”förvissa sig om att [medlemsstaternas] förvaltnings- och kontrollsystem (...) uppfyller kraven” och att ”tillkännage eventuella hinder som de [ovannämnda förvaltnings- och kontrollsystemen] innebär (...) för kommissionens fullgörande av sina skyldigheter enligt artikel 274 i fördraget”. För att kommissionen skall kunna uppfylla detta krav samlar den in förvaltningsinformation om operativa program via ett antal mekanismer. I dessa ingår de årliga programöversynsmötena, utvärderingarna, de årliga genomföranderapporterna som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen enligt förordning (EG) nr 1260/1999 (11), kommissionens deltagande i programövervakningskommitténs möten, nationella granskningsrapporter som överlämnas enligt de administrativa arrangemangen mellan kommissionen och medlemsstaterna samt kommissionens egna granskningar i medlemsstaterna. Med undantag av projekturvalsförfarandena används dock inte dessa mekanismer i tillräcklig utsträckning till att specifikt bedöma hur medlemsstaternas förvaltningssystem fungerar med hänsyn till de principer om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet som anges i artikel 27 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

14.

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 438/2001 (10) överlämnar således medlemsstaterna en beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen till kommissionen. Beskrivningarna gäller dock i första hand laglighet och korrekthet och inte om man har uppnått ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. Enligt artikel 6 i samma förordning är kommissionen för egen del skyldig att ”förvissa sig om att [medlemsstaternas] förvaltnings- och kontrollsystem (...) uppfyller kraven” och att ”tillkännage eventuella hinder som de [ovannämnda förvaltnings- och kontrollsystemen] innebär (...) för kommissionens fullgörande av sina skyldigheter enligt artikel 274 i fördraget”. För att kommissionen skall kunna uppfylla detta krav samlar den in förvaltningsinformation om operativa program via ett antal mekanismer. I dessa ingår de årliga programöversynsmötena, utvärderingarna, de årliga genomföranderapporterna som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen enligt förordning (EG) nr 1260/1999 (11), kommissionens deltagande i programövervakningskommitténs möten, nationella granskningsrapporter som överlämnas enligt de administrativa arrangemangen mellan kommissionen och medlemsstaterna samt kommissionens egna granskningar i medlemsstaterna. Med undantag av projekturvalsförfarandena används dock inte dessa mekanismer i tillräcklig utsträckning till att specifikt bedöma hur medlemsstaternas förvaltningssystem fungerar med hänsyn till de principer om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet som anges i artikel 27 i budgetförordningen.

| 15. | Revisionsrättens genomgång av kommissionens granskningsrapporter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 438/2001 för perioden 2004–2005 visade att kommissionen inte gjorde en systematisk kontroll av medlemsstaternas förvaltningssystem för att förvissa sig om att de följde principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. Vidare visade revisionsrättens granskning av kommissionens förvaltningshandlingar att, trots att kommissionen fick information om genomförandet av de operativa programmen genom att delta i programövervakningskommittéer, övervakningskommittéer, bilaterala möten med medlemsstaterna och genom sina granskningar på plats, utnyttjades inte den informationen fullt ut när det gäller de sju operativa program som granskades. Därför måste förfarandena för att behandla och använda sådan förvaltningsinformation från olika källor förbättras. |
| --- | --- |

15.

Revisionsrättens genomgång av kommissionens granskningsrapporter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 438/2001 för perioden 2004–2005 visade att kommissionen inte gjorde en systematisk kontroll av medlemsstaternas förvaltningssystem för att förvissa sig om att de följde principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. Vidare visade revisionsrättens granskning av kommissionens förvaltningshandlingar att, trots att kommissionen fick information om genomförandet av de operativa programmen genom att delta i programövervakningskommittéer, övervakningskommittéer, bilaterala möten med medlemsstaterna och genom sina granskningar på plats, utnyttjades inte den informationen fullt ut när det gäller de sju operativa program som granskades. Därför måste förfarandena för att behandla och använda sådan förvaltningsinformation från olika källor förbättras.

| 16. | Revisionsrättens analys av sju utvärderingrapporter efter halva tiden för de operativa program som granskats, vilka skall lämnas in enligt artikel 42 i förordning (EG) nr 1260/1999, visade också att trots att rapporterna ofta innehöll iakttagelser och rekommendationer om programförvaltningsfrågor ansåg inte kommissionen att det var nödvändigt att göra en oberoende bedömning och uppföljning av rekommendationerna på egen hand. I stället fyllde den sin förvaltningsfunktion i detta avseende genom sin rådgivande roll i programförvaltningskommittéerna och övervakningskommittéerna och i sista hand genom sitt formella godkännande av ändringar i de operativa programmen. |
| --- | --- |

16.

Revisionsrättens analys av sju utvärderingrapporter efter halva tiden för de operativa program som granskats, vilka skall lämnas in enligt artikel 42 i förordning (EG) nr 1260/1999, visade också att trots att rapporterna ofta innehöll iakttagelser och rekommendationer om programförvaltningsfrågor ansåg inte kommissionen att det var nödvändigt att göra en oberoende bedömning och uppföljning av rekommendationerna på egen hand. I stället fyllde den sin förvaltningsfunktion i detta avseende genom sin rådgivande roll i programförvaltningskommittéerna och övervakningskommittéerna och i sista hand genom sitt formella godkännande av ändringar i de operativa programmen.

| 17. | I yttrandet över förslaget till rådets förordning om strukturfonderna (12) påminde revisionsrätten om att en betydande förstärkning av gemenskapens kontroll är en nödvändig motvikt i ett system där projektförvaltningen är beroende av nationella och regionala myndigheter. I specifika termer innebär detta att kommissionen måste uppnå säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken när det handlar om dessa operativa program och åtgärder för att motverka avbruten skolgång, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder. Utan denna information kan inte kommissionen eller ens de myndigheter som förvaltar programmen uppnå tillräcklig säkerhet om att lämpliga förvaltningsnormer tillämpas vid genomförandet av åtgärder som motverkar avbruten skolgång och därmed inte heller om att gemenskapsmedlen utnyttjas maximalt. |
| --- | --- |

17.

I yttrandet över förslaget till rådets förordning om strukturfonderna (12) påminde revisionsrätten om att en betydande förstärkning av gemenskapens kontroll är en nödvändig motvikt i ett system där projektförvaltningen är beroende av nationella och regionala myndigheter. I specifika termer innebär detta att kommissionen måste uppnå säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken när det handlar om dessa operativa program och åtgärder för att motverka avbruten skolgång, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder. Utan denna information kan inte kommissionen eller ens de myndigheter som förvaltar programmen uppnå tillräcklig säkerhet om att lämpliga förvaltningsnormer tillämpas vid genomförandet av åtgärder som motverkar avbruten skolgång och därmed inte heller om att gemenskapsmedlen utnyttjas maximalt.

Medlemsstaternas förvaltning av ESF-samfinansierade verksamheter

Gjordes en lämplig analys av förväntad ekonomisk nytta innan medlen ställdes till förfogande?

| 18. | Ett av målen med ESF-stödet var att minska antalet elever som slutar skolan i förtid för att arbetsmarknadens funktion och den enskilde individens anställbarhet skulle förbättras (13). Den potentiella makroekonomiska effekten är visserligen uppenbar (14), men fem av de sju åtgärder (15) som granskades och som gällde elever som slutat skolan i förtid grundades inte på en exakt bedömning av problemets omfattning och karaktär på nationell, regional och lokal nivå. Trots att det råder politisk enighet om att nya och kompletterande insatser krävs för att komma till rätta med situationen, vilket framgår av Lissabonstrategin, tog det lång tid för somliga medlemsstater att tillämpa finansieringen på nya, flexibla metoder för att motverka avbruten skolgång och anpassa utbildningssystemen. Till exempel var det endast i ett fåtal fall som beslut om samfinansierade verksamheter föregicks av forskningsstudier. |
| --- | --- |

18.

Ett av målen med ESF-stödet var att minska antalet elever som slutar skolan i förtid för att arbetsmarknadens funktion och den enskilde individens anställbarhet skulle förbättras (13). Den potentiella makroekonomiska effekten är visserligen uppenbar (14), men fem av de sju åtgärder (15) som granskades och som gällde elever som slutat skolan i förtid grundades inte på en exakt bedömning av problemets omfattning och karaktär på nationell, regional och lokal nivå. Trots att det råder politisk enighet om att nya och kompletterande insatser krävs för att komma till rätta med situationen, vilket framgår av Lissabonstrategin, tog det lång tid för somliga medlemsstater att tillämpa finansieringen på nya, flexibla metoder för att motverka avbruten skolgång och anpassa utbildningssystemen. Till exempel var det endast i ett fåtal fall som beslut om samfinansierade verksamheter föregicks av forskningsstudier.

| 19. | Dessutom var inte den ekonomiska motiveringen till finansieringsnivån för verksamheter som skall motverka avbruten skolgång, vilket framgår av tabell 1, när det gäller Spanien (Andalusien), Frankrike, Nederländerna och Portugal, tillgänglig eller så kunde den inte påvisas tillräckligt tydligt på grund av att dokumentation saknades. I Irland tilldelades medel till ett pilotprogram som skulle motverka avbruten skolgång på grundval av en ingående behovsprövning, men ytterligare medel tilldelades senare till en förlängd prövoperiod för programmet utan att det gjordes någon uppskattning av särskilda kompletterande vinster som förväntades, vilket inte följer bästa praxis. |
| --- | --- |

19.

Dessutom var inte den ekonomiska motiveringen till finansieringsnivån för verksamheter som skall motverka avbruten skolgång, vilket framgår av tabell 1, när det gäller Spanien (Andalusien), Frankrike, Nederländerna och Portugal, tillgänglig eller så kunde den inte påvisas tillräckligt tydligt på grund av att dokumentation saknades. I Irland tilldelades medel till ett pilotprogram som skulle motverka avbruten skolgång på grundval av en ingående behovsprövning, men ytterligare medel tilldelades senare till en förlängd prövoperiod för programmet utan att det gjordes någon uppskattning av särskilda kompletterande vinster som förväntades, vilket inte följer bästa praxis.

Tabell 1

Planerade och faktiska totala utgifter för EU-samfinansierade verksamheter som motverkar att ungdomar avbryter sin skolgång på ett tidigt stadium i de sex medlemsstater som granskats

| Medlemsstat och region | Program | Planerade utgifter
  (miljoner euro)
  2000–2006 (16) | Faktiska utgifter
  (miljoner euro)
  2000–2003 | ESF:s bidrag |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien






  — | Andalusien |

Medlemsstat och region

Program

Planerade utgifter

(miljoner euro)

2000–2006 (16)

Faktiska utgifter

(miljoner euro)

2000–2003

ESF:s bidrag

Spanien

—

Andalusien

Mål 1 OP, Åtgärd 41.15

50

18

75 %

| — | Katalonien |
| --- | --- |

—

Katalonien

Mål 3 OP, Åtgärd 4.4

19

4

45 %

Frankrike

| — | Nationell nivå |
| --- | --- |

—

Nationell nivå

Mål 3 OP, Prioritering 3, Åtgärd 4

356

146

45 %

Irland

| — | Nationell nivå |
| --- | --- |

—

Nationell nivå

Mål 1 OP, Åtgärd 5

103

26 (17)

52 %

Nederländerna

| — | Nationell nivå |
| --- | --- |

—

Nationell nivå

Mål 3 OP, Prioritering 2, Åtgärd E

379

199

45 %

Portugal

| — | Nationell nivå |
| --- | --- |

—

Nationell nivå

Mål 1 PRODEP III OP, Åtgärd 1.2

36

9 (18)

75 %

Förenade kungariket

| — | South East |
| --- | --- |

—

South East

Mål 3 OP, Åtgärd 2.2

67

40

56 %

| — | West Midlands |
| --- | --- |

—

West Midlands

68

47

63 %

Totalt

1 078

489

| 20. | När en behovsanalys och motivering till finansieringsnivåerna saknas går det inte att fastställa tydliga mål och resultat i form av effekter. Då kan inte heller genomförandeorganen fastställa meningsfulla kriterier som senare kan användas i samband med EU-förfaranden vid utvärderingen av verksamheterna eller bedöma om de har uppnått sina mål. |
| --- | --- |

20.

När en behovsanalys och motivering till finansieringsnivåerna saknas går det inte att fastställa tydliga mål och resultat i form av effekter. Då kan inte heller genomförandeorganen fastställa meningsfulla kriterier som senare kan användas i samband med EU-förfaranden vid utvärderingen av verksamheterna eller bedöma om de har uppnått sina mål.

| 21. | I fyra av de sex medlemsstater som granskades (19) var inte de ESF-finansierade verksamheterna en del av en strategisk plan som innehöll specifika mål som skulle uppnås, risker som var förenade med detta och beskrivningar av hur problemet med avbruten skolgång skulle åtgärdas. I stället finansierade de redan befintliga sociala program och utbildningsprogram som syftade till att angripa olika aspekter av detta problem (till exempel frånvaro eller misslyckande i skolan). |
| --- | --- |

21.

I fyra av de sex medlemsstater som granskades (19) var inte de ESF-finansierade verksamheterna en del av en strategisk plan som innehöll specifika mål som skulle uppnås, risker som var förenade med detta och beskrivningar av hur problemet med avbruten skolgång skulle åtgärdas. I stället finansierade de redan befintliga sociala program och utbildningsprogram som syftade till att angripa olika aspekter av detta problem (till exempel frånvaro eller misslyckande i skolan).

| 22. | I Frankrike användes de ESF-medel som hade tillhandahållits för anpassning och modernisering av utbildningssystemet till att stödja utbildningsverksamheter som normalt ingår i utbildningssystemet och som fanns redan före ESF-insatserna på detta område. På samma sätt användes i Förenade kungariket en del medel till att föra den lagstadgade utbildningen på området yrkesvägledning och studierådgivning till planerad operativ nivå. I fall som dessa där samfinansieringen inte tillämpas på en klar och tydlig strategi för att komma till rätta med problemet med avbruten skolgång, måste man betänka att medlen inte utnyttjas optimalt. |
| --- | --- |

22.

I Frankrike användes de ESF-medel som hade tillhandahållits för anpassning och modernisering av utbildningssystemet till att stödja utbildningsverksamheter som normalt ingår i utbildningssystemet och som fanns redan före ESF-insatserna på detta område. På samma sätt användes i Förenade kungariket en del medel till att föra den lagstadgade utbildningen på området yrkesvägledning och studierådgivning till planerad operativ nivå. I fall som dessa där samfinansieringen inte tillämpas på en klar och tydlig strategi för att komma till rätta med problemet med avbruten skolgång, måste man betänka att medlen inte utnyttjas optimalt.

| 23. | I Portugal ingick problemet med elever som slutar skolan i förtid i den nationella strategin för sysselsättning och social integration. De enskilda åtgärder som vidtogs för att identifiera och hjälpa elever som riskerade att sluta skolan i förtid samordnades dock inte inom denna strategi. I Förenade kungariket fanns det inte någon sammanhängande och riktad strategi för att komma till rätta med problemet, trots att det fanns ett tydligt samband mellan regeringspolitiken och prioriteringarna för att motverka avbruten skolgång och trots att detta ingick i det operativa programmet för mål 3 för perioden 2000–2006. Det faktum att medel ställdes till förfogande för projekt som skulle motverka avbruten skolgång inom två politikområden i det operativa programmet för perioden 2000–2004, vart och ett med flera målgrupper, orsakade dubbeltydighet och skapade förvirring hos stödmottagarna när det gällde hur åtgärden skulle riktas. Detta hade i sin tur en negativ effekt på programplaneringen, samordningen och tidpunkten när det gällde insatserna på fältet (se bilaga 2 – Förenade kungariket). Trots att ett statligt finansierat organ i Förenade kungariket 2001 hade beställt en meta-utvärdering (20) av forskningsrapporter om avbruten skolgång fanns det ingenting som visade att detta arbete hade något inflytande över hur stödmottagargrupperna eller verksamheterna som skulle motverka avbruten skolgång valdes ut, trots att man i utvärderingen lyfte fram de troligaste orsakerna till avbruten skolgång och angav vilka insatser som var mest effektiva för att komma till rätta med problemet. |
| --- | --- |

23.

I Portugal ingick problemet med elever som slutar skolan i förtid i den nationella strategin för sysselsättning och social integration. De enskilda åtgärder som vidtogs för att identifiera och hjälpa elever som riskerade att sluta skolan i förtid samordnades dock inte inom denna strategi. I Förenade kungariket fanns det inte någon sammanhängande och riktad strategi för att komma till rätta med problemet, trots att det fanns ett tydligt samband mellan regeringspolitiken och prioriteringarna för att motverka avbruten skolgång och trots att detta ingick i det operativa programmet för mål 3 för perioden 2000–2006. Det faktum att medel ställdes till förfogande för projekt som skulle motverka avbruten skolgång inom två politikområden i det operativa programmet för perioden 2000–2004, vart och ett med flera målgrupper, orsakade dubbeltydighet och skapade förvirring hos stödmottagarna när det gällde hur åtgärden skulle riktas. Detta hade i sin tur en negativ effekt på programplaneringen, samordningen och tidpunkten när det gällde insatserna på fältet (se bilaga 2 – Förenade kungariket). Trots att ett statligt finansierat organ i Förenade kungariket 2001 hade beställt en meta-utvärdering (20) av forskningsrapporter om avbruten skolgång fanns det ingenting som visade att detta arbete hade något inflytande över hur stödmottagargrupperna eller verksamheterna som skulle motverka avbruten skolgång valdes ut, trots att man i utvärderingen lyfte fram de troligaste orsakerna till avbruten skolgång och angav vilka insatser som var mest effektiva för att komma till rätta med problemet.

| 24. | I Irland utnyttjades inte de resultat och erfarenheter som man hade fått från ett pilotprojekt fullt ut när en strategi för det senare stadiet i programmet togs fram, trots att det fanns en sammanhängande strategi som byggde på samma projekt som skulle motverka avbruten skolgång. De beaktades först efter det att det andra initiativet hade utarbetats. |
| --- | --- |

24.

I Irland utnyttjades inte de resultat och erfarenheter som man hade fått från ett pilotprojekt fullt ut när en strategi för det senare stadiet i programmet togs fram, trots att det fanns en sammanhängande strategi som byggde på samma projekt som skulle motverka avbruten skolgång. De beaktades först efter det att det andra initiativet hade utarbetats.

| 25. | Vid sidan av de brister som konstaterades i fråga om strategin fanns det inte en enda myndighet i fyra av de sex medlemsstaterna (21) som hade en tydlig överblick över hur situationen i fråga om avbruten skolgång såg ut i medlemsstaten eller regionen, som hade definierat eller exakt kvantifierat problemets särskilda kännetecken och som hade samordnat insatserna inom de olika initiativ som finansierades nationellt eller regionalt eller av gemenskapen. Om det inte finns någon väl genomtänkt och samordnad strategi för att komma till rätta med de olika aspekterna av problemet med avbruten skolgång påverkar detta åtgärdernas ändamålsenlighet för att minska problemets omfattning. |
| --- | --- |

25.

Vid sidan av de brister som konstaterades i fråga om strategin fanns det inte en enda myndighet i fyra av de sex medlemsstaterna (21) som hade en tydlig överblick över hur situationen i fråga om avbruten skolgång såg ut i medlemsstaten eller regionen, som hade definierat eller exakt kvantifierat problemets särskilda kännetecken och som hade samordnat insatserna inom de olika initiativ som finansierades nationellt eller regionalt eller av gemenskapen. Om det inte finns någon väl genomtänkt och samordnad strategi för att komma till rätta med de olika aspekterna av problemet med avbruten skolgång påverkar detta åtgärdernas ändamålsenlighet för att minska problemets omfattning.

Baserades valet av stödmottagare och resurstilldelningen på särskilda behov?

| 26. | Definitionerna av elever som slutar skolan i förtid varierar mellan de medlemsstater som granskats och även mellan olika organisationer och regioner inom samma medlemsstater. Därför varierar också de stödmottagande målgrupperna, vilket framgår av tabell 2, och uppskattningarna av problemets omfattning varierar mellan nationella och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

26.

Definitionerna av elever som slutar skolan i förtid varierar mellan de medlemsstater som granskats och även mellan olika organisationer och regioner inom samma medlemsstater. Därför varierar också de stödmottagande målgrupperna, vilket framgår av tabell 2, och uppskattningarna av problemets omfattning varierar mellan nationella och regionala myndigheter.

Tabell 2

Stödmottagargrupper för åtgärder som skall motverka avbruten skolgång per medlemsstat

| Medlemsstat | Stödmottagande målgrupp |
| --- | --- |
| Spanien (Andalusien och Katalonien) | 16–21-åringar som inte har avslutat obligatorisk skolgång/saknar avgångsbetyg |
| Frankrike | Elever som går på grundskolan (dispositifs relais)
  Ungdomar över 16 år (MGI) |
| Irland | 8–18-åringar som har slutat skolan i förtid eller riskerar att göra det |
| Nederländerna | Studenter som går en yrkesutbildning och är under 23 år, ännu inte har en ”startbehörighet” (nivå 2 i yrkesutbildningen) och riskerar att sluta skolan i förtid |
| Portugal | 15–18-åringar som ännu inte har något avgångsbetyg från obligatorisk grundskola |
| Förenade kungariket (England) | 13–17-åringar som har slutat skolan i förtid eller riskerar att göra det (2000–2004)
  16–18-åringar som inte går någon utbildning eller yrkesutbildning eller inte har anställning (NEETS) (2004 och framåt) |

Medlemsstat

Stödmottagande målgrupp

Spanien (Andalusien och Katalonien)

16–21-åringar som inte har avslutat obligatorisk skolgång/saknar avgångsbetyg

Frankrike

Elever som går på grundskolan (dispositifs relais)

Ungdomar över 16 år (MGI)

Irland

8–18-åringar som har slutat skolan i förtid eller riskerar att göra det

Nederländerna

Studenter som går en yrkesutbildning och är under 23 år, ännu inte har en ”startbehörighet” (nivå 2 i yrkesutbildningen) och riskerar att sluta skolan i förtid

Portugal

15–18-åringar som ännu inte har något avgångsbetyg från obligatorisk grundskola

Förenade kungariket (England)

13–17-åringar som har slutat skolan i förtid eller riskerar att göra det (2000–2004)

16–18-åringar som inte går någon utbildning eller yrkesutbildning eller inte har anställning (NEETS) (2004 och framåt)

| 27. | I Frankrike uppskattade utbildningsministeriet att 60 000 elever (8 % av kohorten) lämnade skolan varje år utan något avgångsbetyg. Men enligt Eurostats definition av elever som slutar skolan i förtid, som tillämpades av de skolor som granskades, uppgick denna grupp till 152 000 elever (eller 20 % av kohorten). I Förenade kungariket gjorde på samma sätt de många olika definitionerna av elever som slutar skolan i förtid att statistiken om problemets omfattning varierade. Siffrorna varierade från 31,5 % av 16–18-åringarna som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning i England 2003 till 9 % av 16–18-åringarna som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning i England 2003. Slutligen uppskattades andelen elever som slutat skolan i förtid i England, enligt Eurostats definition, uppgå till 18 % 2003 (22). |
| --- | --- |

27.

I Frankrike uppskattade utbildningsministeriet att 60 000 elever (8 % av kohorten) lämnade skolan varje år utan något avgångsbetyg. Men enligt Eurostats definition av elever som slutar skolan i förtid, som tillämpades av de skolor som granskades, uppgick denna grupp till 152 000 elever (eller 20 % av kohorten). I Förenade kungariket gjorde på samma sätt de många olika definitionerna av elever som slutar skolan i förtid att statistiken om problemets omfattning varierade. Siffrorna varierade från 31,5 % av 16–18-åringarna som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning i England 2003 till 9 % av 16–18-åringarna som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning i England 2003. Slutligen uppskattades andelen elever som slutat skolan i förtid i England, enligt Eurostats definition, uppgå till 18 % 2003 (22).

| 28. | Dessa olika definitioner av elever som slutar skolan i förtid inom en medlemsstat gör det inte lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

28.

Dessa olika definitioner av elever som slutar skolan i förtid inom en medlemsstat gör det inte lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid.

| 29. | Det visade sig finnas stora skillnader när det gällde medlemsstaternas förmåga att beräkna den population som åtgärderna skulle rikta sig till. I Irland identifierade ett program för avslutad skolgång (School Completion Programme) de skolor och elever som hade störst behov genom att man analyserade en nationell databas för att avgöra hur många elever som slutade skolan i förtid (se bilaga 2 – Irland). Dessa uppgifter användes sedan när stödmottagarna valdes ut och medel fördelades. I Nederländerna gick det dock inte att göra en korrekt kvantifiering av siffrorna beträffande antalet elever som lämnat skolan i förtid förrän 2004 på grund av att uppgifterna var otillräckliga. Därefter justerades antalet elever som slutar skolan i förtid upp från 16 000 elever till 70 000 elever. Detta har nu åtgärdats genom att en nationell databas har skapats. |
| --- | --- |

29.

Det visade sig finnas stora skillnader när det gällde medlemsstaternas förmåga att beräkna den population som åtgärderna skulle rikta sig till. I Irland identifierade ett program för avslutad skolgång (School Completion Programme) de skolor och elever som hade störst behov genom att man analyserade en nationell databas för att avgöra hur många elever som slutade skolan i förtid (se bilaga 2 – Irland). Dessa uppgifter användes sedan när stödmottagarna valdes ut och medel fördelades. I Nederländerna gick det dock inte att göra en korrekt kvantifiering av siffrorna beträffande antalet elever som lämnat skolan i förtid förrän 2004 på grund av att uppgifterna var otillräckliga. Därefter justerades antalet elever som slutar skolan i förtid upp från 16 000 elever till 70 000 elever. Detta har nu åtgärdats genom att en nationell databas har skapats.

| 30. | Förmågan att kvantifiera behoven varierade också mellan regioner. Till exempel kunde inte styrkande handlingar tillhandahållas för Andalusiens beräknade målgruppspopulation på mellan 50 000 och 75 000 elever, trots att den spanska regionen Katalonien hade tillgång till detaljerade beräkningar om hur många elever som slutat skolan i förtid som sammanställts på grundval av de uppgifter som skolorna i varje kommun hade lämnat in. |
| --- | --- |

30.

Förmågan att kvantifiera behoven varierade också mellan regioner. Till exempel kunde inte styrkande handlingar tillhandahållas för Andalusiens beräknade målgruppspopulation på mellan 50 000 och 75 000 elever, trots att den spanska regionen Katalonien hade tillgång till detaljerade beräkningar om hur många elever som slutat skolan i förtid som sammanställts på grundval av de uppgifter som skolorna i varje kommun hade lämnat in.

| 31. | Det gick inte alltid att garantera att statistiken användes när strategiska och operativa beslut fattades även om den fanns tillgänglig. Trots att en del statistik fanns tillgänglig på nationell och regional/akademisk nivå i Frankrike och Portugal användes den inte av förvaltningsmyndigheten Prodep III i Portugal och i merparten av högskole- och skolregioner (”académies”) i Frankrike till förvaltningen av åtgärder för att motverka avbruten skolgång. I en fransk ”académie” (Lorraine) innehöll faktiskt en femårig handlingsplan en detaljerad identifiering av underliggande problem tillsammans med nödvändiga korrigerande åtgärder för att komma till rätta med dem. Trots att statistiken är viktig när det gäller att identifiera vilka områden som är i störst behov av stöd kännetecknades de flesta ESF-samfinansierade åtgärderna av att de inte inbegrep barn och ungdomar i skolpliktig ålder. |
| --- | --- |

31.

Det gick inte alltid att garantera att statistiken användes när strategiska och operativa beslut fattades även om den fanns tillgänglig. Trots att en del statistik fanns tillgänglig på nationell och regional/akademisk nivå i Frankrike och Portugal användes den inte av förvaltningsmyndigheten Prodep III i Portugal och i merparten av högskole- och skolregioner (”académies”) i Frankrike till förvaltningen av åtgärder för att motverka avbruten skolgång. I en fransk ”académie” (Lorraine) innehöll faktiskt en femårig handlingsplan en detaljerad identifiering av underliggande problem tillsammans med nödvändiga korrigerande åtgärder för att komma till rätta med dem. Trots att statistiken är viktig när det gäller att identifiera vilka områden som är i störst behov av stöd kännetecknades de flesta ESF-samfinansierade åtgärderna av att de inte inbegrep barn och ungdomar i skolpliktig ålder.

| 32. | I tre av de sex medlemsstaterna (23) begränsade lagbestämmelser de samfinansierade verksamheterna till ungdomar som var äldre än den skolpliktiga åldern (dvs. 15- eller 16-åringar) eller till en viss utbildningsnivå, utan att den potentiella riskgruppen utanför denna kategori utvärderades. Begränsningen berodde på att de verksamheter som riktar sig till yngre elever enbart ansågs vara de nationella utbildningsmyndigheternas ansvar. Till exempel i Förenade kungariket begränsades enligt en ändring i det operativa programmet för 2004 målgruppen för åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång, där 13–17-åringar tidigare hade ingått, till ungdomar mellan 16 och 18 år som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning. I Frankrike antogs dock i vissa fall elever som var yngre än 16 år till programmet för social integration (MGI) trots att minimiåldern för att antas till det var fastställd till 16 år enligt de nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

32.

I tre av de sex medlemsstaterna (23) begränsade lagbestämmelser de samfinansierade verksamheterna till ungdomar som var äldre än den skolpliktiga åldern (dvs. 15- eller 16-åringar) eller till en viss utbildningsnivå, utan att den potentiella riskgruppen utanför denna kategori utvärderades. Begränsningen berodde på att de verksamheter som riktar sig till yngre elever enbart ansågs vara de nationella utbildningsmyndigheternas ansvar. Till exempel i Förenade kungariket begränsades enligt en ändring i det operativa programmet för 2004 målgruppen för åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång, där 13–17-åringar tidigare hade ingått, till ungdomar mellan 16 och 18 år som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning. I Frankrike antogs dock i vissa fall elever som var yngre än 16 år till programmet för social integration (MGI) trots att minimiåldern för att antas till det var fastställd till 16 år enligt de nationella bestämmelserna.

| 33. | Begränsningen av ESF:s förebyggande insatser till ungdomar som är äldre än den skolpliktiga åldern skulle kunna motiveras med att andelen ungdomar som hoppar av skolan är högre i den gruppen. Men forskning visar att orsakerna till avbruten skolgång (till exempel frånvaro, inlärningssvårigheter och beteendestörningar) grundläggs långt tidigare och att den kategori ungdomar som är i skolpliktig ålder eller yngre behöver lika mycket uppmärksamhet om antalet elever som slutar skolan i förtid skall minskas märkbart och permanent (24). |
| --- | --- |

33.

Begränsningen av ESF:s förebyggande insatser till ungdomar som är äldre än den skolpliktiga åldern skulle kunna motiveras med att andelen ungdomar som hoppar av skolan är högre i den gruppen. Men forskning visar att orsakerna till avbruten skolgång (till exempel frånvaro, inlärningssvårigheter och beteendestörningar) grundläggs långt tidigare och att den kategori ungdomar som är i skolpliktig ålder eller yngre behöver lika mycket uppmärksamhet om antalet elever som slutar skolan i förtid skall minskas märkbart och permanent (24).

| 34. | I Lissabonstrategin uppmanades medlemsstaterna att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid fram till 2010, men riktmärket för minskningen byggde inte på någon empirisk forskning. I två av de sex medlemsstaterna (25) som granskades hade de nationella myndigheterna inte fastställt något särskilt mål när det gällde att minska antalet elever som slutar skolan i förtid, vare sig årligen eller enligt något annat tidsintervall förrän 2003. I de fall där nationella eller regionala mål för minskningen av antalet elever som slutar skolan i förtid hade fastställts gick det dessutom inte att motivera grunden till dessa särskilda mål på ett objektivt sätt (26). I England till exempel skulle en planerad minskning fram till 2010 på 2 % av andelen 16–18-åringar som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning (vilket är en snävare målgrupp än den enligt Eurostats definition) endast leda till en blygsam minskning av andelen elever som slutar skolan i förtid på 18 % (2003). Därför är det osannolikt att Lissabonstrategins mål att halvera antalet elever som slutar skolan i förtid kommer att uppnås. |
| --- | --- |

34.

I Lissabonstrategin uppmanades medlemsstaterna att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid fram till 2010, men riktmärket för minskningen byggde inte på någon empirisk forskning. I två av de sex medlemsstaterna (25) som granskades hade de nationella myndigheterna inte fastställt något särskilt mål när det gällde att minska antalet elever som slutar skolan i förtid, vare sig årligen eller enligt något annat tidsintervall förrän 2003. I de fall där nationella eller regionala mål för minskningen av antalet elever som slutar skolan i förtid hade fastställts gick det dessutom inte att motivera grunden till dessa särskilda mål på ett objektivt sätt (26). I England till exempel skulle en planerad minskning fram till 2010 på 2 % av andelen 16–18-åringar som inte gick någon allmän utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning (vilket är en snävare målgrupp än den enligt Eurostats definition) endast leda till en blygsam minskning av andelen elever som slutar skolan i förtid på 18 % (2003). Därför är det osannolikt att Lissabonstrategins mål att halvera antalet elever som slutar skolan i förtid kommer att uppnås.

Fördelades resurserna till dem som hade störst stödbehov?

| 35. | I Frankrike kunde inte några uppgifter lämnas om grunderna för hur ESF-medel fördelades till verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång mellan och inom regionerna och inte heller någon motivering till ESF-stödets omfattning på detta område. Inte heller fanns det något klart och systematiskt samband mellan de områden som hade störst stödbehov och det antal elever som berördes av programmen som skall motverka avbruten skolgång på regional nivå. I Spanien (Andalusien) kunde myndigheterna endast lämna information om grunderna för hur medlen fördelades mellan ministerier, kommuner och ideella föreningar för en liten del av en av de två underåtgärderna. I Förenade kungariket var mottagarna av det stöd som gällde att motverka avbruten skolgång endast en målgrupp för social integration inom den åtgärd som samfinansierades av ESF, och därför fördelades inte medlen till regionerna på grundval av hur hög förekomsten av elever som slutar skolan i förtid var utan på grundval av de allmänna socioekonomiska kriterier (främst ungdomsarbetslöshetsnivå och låg utbildningsnivå) som Europeiska kommissionen använder vid tilldelning av mål 3-medel till medlemsstaterna. På lokal nivå prioriterades dock hur medlen skulle fördelas mellan de geografiska områdena utifrån en jämförelse mellan nivåer av utbildning och social uteslutning. När det gäller Irlands program för avslutad skolgång (School Completion Programme) baserades fördelningen av medlen på detaljerade utgiftsförslag som hängde samman med berättigade behov i förhållande till andelen elever som faktiskt hade slutat skolan i förtid i varje skolgruppering. |
| --- | --- |

35.

I Frankrike kunde inte några uppgifter lämnas om grunderna för hur ESF-medel fördelades till verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång mellan och inom regionerna och inte heller någon motivering till ESF-stödets omfattning på detta område. Inte heller fanns det något klart och systematiskt samband mellan de områden som hade störst stödbehov och det antal elever som berördes av programmen som skall motverka avbruten skolgång på regional nivå. I Spanien (Andalusien) kunde myndigheterna endast lämna information om grunderna för hur medlen fördelades mellan ministerier, kommuner och ideella föreningar för en liten del av en av de två underåtgärderna. I Förenade kungariket var mottagarna av det stöd som gällde att motverka avbruten skolgång endast en målgrupp för social integration inom den åtgärd som samfinansierades av ESF, och därför fördelades inte medlen till regionerna på grundval av hur hög förekomsten av elever som slutar skolan i förtid var utan på grundval av de allmänna socioekonomiska kriterier (främst ungdomsarbetslöshetsnivå och låg utbildningsnivå) som Europeiska kommissionen använder vid tilldelning av mål 3-medel till medlemsstaterna. På lokal nivå prioriterades dock hur medlen skulle fördelas mellan de geografiska områdena utifrån en jämförelse mellan nivåer av utbildning och social uteslutning. När det gäller Irlands program för avslutad skolgång (School Completion Programme) baserades fördelningen av medlen på detaljerade utgiftsförslag som hängde samman med berättigade behov i förhållande till andelen elever som faktiskt hade slutat skolan i förtid i varje skolgruppering.

| 36. | I de flesta fall gick man miste om tillfället att använda tillgängliga uppgifter för att på ett så korrekt sätt som möjligt fastställa riskgrupper och därmed också förbättra utformning, planering och genomförande av verksamheterna så att resurserna utnyttjades mer effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

36.

I de flesta fall gick man miste om tillfället att använda tillgängliga uppgifter för att på ett så korrekt sätt som möjligt fastställa riskgrupper och därmed också förbättra utformning, planering och genomförande av verksamheterna så att resurserna utnyttjades mer effektivt och ändamålsenligt.

Maximerade projektförvaltningen finansieringens effekt?

| 37. | När det gäller Irlands School Completion Programme (se bilaga 2 – Irland), som bestod av koncisa projektdelar som skulle levereras, övergavs eller ändrades vissa delar utan att något beslut hade fattats på lämplig nivå, dvs. inom programövervakningskommittén, eller utan att den övergripande effekten av ändringar i åtgärderna beaktats ordentligt. När det gäller detta program och ett brittiskt projekt (27) som också granskades hade man inrättat en gruppering av lokala skolor och sekundärskolor som fungerade enligt skriftliga överenskommelser och med stöd från en samordnare. Detta är ett innovativt och givande sätt att arbeta på som i positiv bemärkelse bidrar till en effektiv administration av projekt och program. |
| --- | --- |

37.

När det gäller Irlands School Completion Programme (se bilaga 2 – Irland), som bestod av koncisa projektdelar som skulle levereras, övergavs eller ändrades vissa delar utan att något beslut hade fattats på lämplig nivå, dvs. inom programövervakningskommittén, eller utan att den övergripande effekten av ändringar i åtgärderna beaktats ordentligt. När det gäller detta program och ett brittiskt projekt (27) som också granskades hade man inrättat en gruppering av lokala skolor och sekundärskolor som fungerade enligt skriftliga överenskommelser och med stöd från en samordnare. Detta är ett innovativt och givande sätt att arbeta på som i positiv bemärkelse bidrar till en effektiv administration av projekt och program.

| 38. | Brister konstaterades också i projekturvalsprocesserna. Vid denna process i Frankrike beaktade man inte alls andelen ungdomar som hade hoppat av skolan, och inom ”MGI”-programmet valdes vissa skolor ut utan tillräcklig motivering. I Förenade kungariket fanns det ingenting som styrkte att en uppföljning hade gjorts av projektbedömarnas frågor och farhågor angående projektansökningarna när det gällde tre av de åtta projekt som granskades. Sådana brister är särskilt allvarliga med tanke på att konkurrensen var begränsad i urvalsprocessen, där två av de tre förutnämnda projekten var de enda anbud som vid det tillfället var berättigade till stöd för åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång. |
| --- | --- |

38.

Brister konstaterades också i projekturvalsprocesserna. Vid denna process i Frankrike beaktade man inte alls andelen ungdomar som hade hoppat av skolan, och inom ”MGI”-programmet valdes vissa skolor ut utan tillräcklig motivering. I Förenade kungariket fanns det ingenting som styrkte att en uppföljning hade gjorts av projektbedömarnas frågor och farhågor angående projektansökningarna när det gällde tre av de åtta projekt som granskades. Sådana brister är särskilt allvarliga med tanke på att konkurrensen var begränsad i urvalsprocessen, där två av de tre förutnämnda projekten var de enda anbud som vid det tillfället var berättigade till stöd för åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång.

| 39. | Förseningar på upp till två år i genomförandet av ESF-åtgärder konstaterades också i två medlemsstater. Detta berodde i Frankrikes fall på utdragna diskussioner med kommissionen om rätten till stöd för vissa utgifter och på införandet av nationella bestämmelser och finansiella arrangemang. I Förenade kungarikets fall berodde det på osäkerhet bland stödmottagarna om den tänkta målgruppen för åtgärderna. Detta ledde till att det tog längre tid att påbörja projekt för att motverka avbruten skolgång. |
| --- | --- |

39.

Förseningar på upp till två år i genomförandet av ESF-åtgärder konstaterades också i två medlemsstater. Detta berodde i Frankrikes fall på utdragna diskussioner med kommissionen om rätten till stöd för vissa utgifter och på införandet av nationella bestämmelser och finansiella arrangemang. I Förenade kungarikets fall berodde det på osäkerhet bland stödmottagarna om den tänkta målgruppen för åtgärderna. Detta ledde till att det tog längre tid att påbörja projekt för att motverka avbruten skolgång.

Bättre fokusering på enskilda stödmottagare krävs

| 40. | När det gällde program som tillhandahöll specialkurser för studenter (28) grundades urvalsförfarandena vanligtvis på elevernas förvärvade utbildningsnivå. När det gällde andra åtgärder som bestod av en rad samfinansierade verksamheter grundades urvalet av deltagarna på hur troligt det var att de skulle avbryta sin skolgång. Bedömningarna gjordes oftast på lokal administrativ nivå eller skolnivå, till exempel i Frankrike där skolorna valde ut elever med hjälp av intervjuer. I de flesta fall (29) grundades inte riskbedömningen och intagningskriterierna, när sådana fanns att tillgå vid bedömningen, på objektiva och tydliga kriterier. |
| --- | --- |

40.

När det gällde program som tillhandahöll specialkurser för studenter (28) grundades urvalsförfarandena vanligtvis på elevernas förvärvade utbildningsnivå. När det gällde andra åtgärder som bestod av en rad samfinansierade verksamheter grundades urvalet av deltagarna på hur troligt det var att de skulle avbryta sin skolgång. Bedömningarna gjordes oftast på lokal administrativ nivå eller skolnivå, till exempel i Frankrike där skolorna valde ut elever med hjälp av intervjuer. I de flesta fall (29) grundades inte riskbedömningen och intagningskriterierna, när sådana fanns att tillgå vid bedömningen, på objektiva och tydliga kriterier.

| 41. | I Nederländerna valdes i praktiken samtliga elever som uppfyllde minimikraven ut utan någon prioriteringsordning, trots att skolmyndigheterna enligt bestämmelserna skall inrikta sig på elever som löper ”ökad risk” att sluta skolan i förtid. Kvaliteten på och informationen i elevförteckningarna var också ganska varierande och ibland otillräcklig. |
| --- | --- |

41.

I Nederländerna valdes i praktiken samtliga elever som uppfyllde minimikraven ut utan någon prioriteringsordning, trots att skolmyndigheterna enligt bestämmelserna skall inrikta sig på elever som löper ”ökad risk” att sluta skolan i förtid. Kvaliteten på och informationen i elevförteckningarna var också ganska varierande och ibland otillräcklig.

Otillräckliga förvaltningsinformationssystem och begränsat informationsutbyte

| 42. | I allmänhet visade sig de förvaltningsinformationssystem som tillhandahåller uppgifter om resultat vara begränsade men ändå tillräckliga för avsedda syften. Med undantag av projektbedömning och projekturval hade Frankrikes system för åtgärder som skall motverka avbruten skolgång dock allvarliga brister som gjorde att lämplig förvaltningsinformation om åtgärdernas genomförande inte kunde lämnas. För det första kunde inte förvaltningsmyndigheten korrekt identifiera beloppen för ESF-finansieringen per mottagare på grund av att det förekom dubbla, felaktiga och/eller icke jämförbara uppgifter. För det andra gick det inte att fastställa hur många elever som faktiskt deltog i de projekt som skulle motverka avbruten skolgång runtom i landet och inte heller att inhämta uppgifter om motsvarande utgifter. Efter granskningen meddelade förvaltningsmyndigheten (30) att ett nytt informationsverktyg skulle utvecklas som skulle vara anpassat till behoven för nästa programplaneringsperiod, 2007–2013. |
| --- | --- |

42.

I allmänhet visade sig de förvaltningsinformationssystem som tillhandahåller uppgifter om resultat vara begränsade men ändå tillräckliga för avsedda syften. Med undantag av projektbedömning och projekturval hade Frankrikes system för åtgärder som skall motverka avbruten skolgång dock allvarliga brister som gjorde att lämplig förvaltningsinformation om åtgärdernas genomförande inte kunde lämnas. För det första kunde inte förvaltningsmyndigheten korrekt identifiera beloppen för ESF-finansieringen per mottagare på grund av att det förekom dubbla, felaktiga och/eller icke jämförbara uppgifter. För det andra gick det inte att fastställa hur många elever som faktiskt deltog i de projekt som skulle motverka avbruten skolgång runtom i landet och inte heller att inhämta uppgifter om motsvarande utgifter. Efter granskningen meddelade förvaltningsmyndigheten (30) att ett nytt informationsverktyg skulle utvecklas som skulle vara anpassat till behoven för nästa programplaneringsperiod, 2007–2013.

| 43. | Vid bedömningen av elevers behov i Irland och Förenade kungariket var det särskilt svårt att utbyta personuppgifter mellan grundskolor, gymnasier och utbildningsorgan på grund av uppgiftsskyddsbestämmelserna. Därför var inte vissa skolor medvetna om nya elevers riskkarakteristik. Om sådan information hade funnits tillgänglig skulle eleverna lättare ha kunnat integreras i skolmiljön. I Förenade kungariket fanns det bevis på att informationsutbytet på lokal nivå var bristfälligt. Trots att det enligt de nationella bestämmelserna (31) skall bedrivas samarbete mellan olika lokala finansieringsorgan, hade man antingen inte ingått några överenskommelser om informationsutbyte eller så fungerade de inte som de skulle. Därför hade inte skolmyndigheterna, som fastställde strategier och godkände finansiering till verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång, tillgång till detaljerad statistisk information som hade samlats in lokalt om elever som hade slutat skolan i förtid. |
| --- | --- |

43.

Vid bedömningen av elevers behov i Irland och Förenade kungariket var det särskilt svårt att utbyta personuppgifter mellan grundskolor, gymnasier och utbildningsorgan på grund av uppgiftsskyddsbestämmelserna. Därför var inte vissa skolor medvetna om nya elevers riskkarakteristik. Om sådan information hade funnits tillgänglig skulle eleverna lättare ha kunnat integreras i skolmiljön. I Förenade kungariket fanns det bevis på att informationsutbytet på lokal nivå var bristfälligt. Trots att det enligt de nationella bestämmelserna (31) skall bedrivas samarbete mellan olika lokala finansieringsorgan, hade man antingen inte ingått några överenskommelser om informationsutbyte eller så fungerade de inte som de skulle. Därför hade inte skolmyndigheterna, som fastställde strategier och godkände finansiering till verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång, tillgång till detaljerad statistisk information som hade samlats in lokalt om elever som hade slutat skolan i förtid.

Utfördes lämplig övervakning och utvärdering?

| 44. | Ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning av samfinansierade verksamheter vilar på förvaltningsmyndigheten för varje operativt program. Således skall förvaltningsmyndigheterna, genom att göra utvärderingar, övervaka besök och ta emot genomförandeorganens rapporter, bedöma om strategierna är lämpliga, åtgärderna följer god finansiell praxis och om resultaten är tillräckliga. |
| --- | --- |

44.

Ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning av samfinansierade verksamheter vilar på förvaltningsmyndigheten för varje operativt program. Således skall förvaltningsmyndigheterna, genom att göra utvärderingar, övervaka besök och ta emot genomförandeorganens rapporter, bedöma om strategierna är lämpliga, åtgärderna följer god finansiell praxis och om resultaten är tillräckliga.

| 45. | I allmänhet utförde genomförandeorganen viss övervakning av projekten för att se till att dessa uppnådde målen. Det förekom dock svårigheter i samordningen och i spridningen av undersökningar i Irland. På grund av att det saknades kommunikationskanaler mellan olika enheter i genomförandeorganet (utbildnings- och vetenskapsministeriet) beställde de båda enheterna, utan kännedom om varandras förehavanden, parallellt undersökningsarbete. Genomförandeorganet beställde dessutom undersökningar om standardiseringen av riskbedömningen när det gäller elever som slutar skolan i förtid, men man kunde inte dra full nytta av detta initiativ eftersom resultaten av undersökningarna inte fick tillräcklig spridning i skolorna och därför inte hade inflytande över skolornas elevdiagnosticering och urvalsförfaranden. I Nederländerna uppstod också en mindre lyckad situation där olika skolor var för sig beställde och finansierade liknande undersökningar och utvecklingsprojekt i fråga om avbruten skolgång. |
| --- | --- |

45.

I allmänhet utförde genomförandeorganen viss övervakning av projekten för att se till att dessa uppnådde målen. Det förekom dock svårigheter i samordningen och i spridningen av undersökningar i Irland. På grund av att det saknades kommunikationskanaler mellan olika enheter i genomförandeorganet (utbildnings- och vetenskapsministeriet) beställde de båda enheterna, utan kännedom om varandras förehavanden, parallellt undersökningsarbete. Genomförandeorganet beställde dessutom undersökningar om standardiseringen av riskbedömningen när det gäller elever som slutar skolan i förtid, men man kunde inte dra full nytta av detta initiativ eftersom resultaten av undersökningarna inte fick tillräcklig spridning i skolorna och därför inte hade inflytande över skolornas elevdiagnosticering och urvalsförfaranden. I Nederländerna uppstod också en mindre lyckad situation där olika skolor var för sig beställde och finansierade liknande undersökningar och utvecklingsprojekt i fråga om avbruten skolgång.

| 46. | Den största utmaning som medlemsstatens myndigheter står inför när de skall bedöma vilken effekt ESF-samfinansierade program och åtgärder har på antalet elever som slutar skolan i förtid är den svåra uppgiften att beakta effekten av nationella och lokala utbildningsinitiativ och yttre faktorer såsom sysselsättningsnivå och sociala förhållanden. När det till exempel gäller åtgärden i Förenade kungariket ansåg inte de nationella myndigheterna att användandet av ESF hade någon större betydelse jämfört med nationellt finansierade åtgärder, medan många projekt som genomfördes av skolorna i Nederländerna innehöll delar som inte samfinansierades av ESF, vilket gjorde det praktiskt taget omöjligt att bedöma mervärdet för gemenskapen. |
| --- | --- |

46.

Den största utmaning som medlemsstatens myndigheter står inför när de skall bedöma vilken effekt ESF-samfinansierade program och åtgärder har på antalet elever som slutar skolan i förtid är den svåra uppgiften att beakta effekten av nationella och lokala utbildningsinitiativ och yttre faktorer såsom sysselsättningsnivå och sociala förhållanden. När det till exempel gäller åtgärden i Förenade kungariket ansåg inte de nationella myndigheterna att användandet av ESF hade någon större betydelse jämfört med nationellt finansierade åtgärder, medan många projekt som genomfördes av skolorna i Nederländerna innehöll delar som inte samfinansierades av ESF, vilket gjorde det praktiskt taget omöjligt att bedöma mervärdet för gemenskapen.

| 47. | I allmänhet (32) innehöll utvärderingarna efter halva tiden av operativa program få kvantitativa belägg för vilka effekter de samfinansierade verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång hade haft på grund av att man inte hade fastställt några effektindikatorer för dessa åtgärder. Detta gjorde att det inte gick att avgöra om den inriktning och strategi som följdes var det mest effektiva och ändamålsenliga sättet att hantera problemet med avbruten skolgång på. När det gäller den brittiska åtgärden underlättades inte insamlingen av uppgifter om övervakningen och utvärderingen av verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång av att målgruppen för verksamheterna ingick i denna åtgärd med många inriktningar och många målgrupper. Följden blev att de nationella myndigheternas analys av de samfinansierade verksamheterna endast gällde en liten grupp avslutade projekt riktade till 13–17-åringar som riskerade att tappa motivationen för skolan, projekt som finansierades direkt av de regionala kontoren och inte av några mellanhänder. |
| --- | --- |

47.

I allmänhet (32) innehöll utvärderingarna efter halva tiden av operativa program få kvantitativa belägg för vilka effekter de samfinansierade verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång hade haft på grund av att man inte hade fastställt några effektindikatorer för dessa åtgärder. Detta gjorde att det inte gick att avgöra om den inriktning och strategi som följdes var det mest effektiva och ändamålsenliga sättet att hantera problemet med avbruten skolgång på. När det gäller den brittiska åtgärden underlättades inte insamlingen av uppgifter om övervakningen och utvärderingen av verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång av att målgruppen för verksamheterna ingick i denna åtgärd med många inriktningar och många målgrupper. Följden blev att de nationella myndigheternas analys av de samfinansierade verksamheterna endast gällde en liten grupp avslutade projekt riktade till 13–17-åringar som riskerade att tappa motivationen för skolan, projekt som finansierades direkt av de regionala kontoren och inte av några mellanhänder.

| 48. | Irland och Portugal beställde särskilda utvärderingar där genomförandet av ländernas respektive åtgärder för att motverka problemet med avbruten skolgång skulle undersökas. Ett sådant initiativ är naturligtvis värdefullt. Men eftersom det i båda fallen saknades en ingående analys av de nationella myndigheternas slutsatser och rekommendationer, trots att ändringar gjordes på grundval av rekommendationerna, kunde revisionsrätten tyvärr inte bedöma om dessa ändringar var lämpliga. |
| --- | --- |

48.

Irland och Portugal beställde särskilda utvärderingar där genomförandet av ländernas respektive åtgärder för att motverka problemet med avbruten skolgång skulle undersökas. Ett sådant initiativ är naturligtvis värdefullt. Men eftersom det i båda fallen saknades en ingående analys av de nationella myndigheternas slutsatser och rekommendationer, trots att ändringar gjordes på grundval av rekommendationerna, kunde revisionsrätten tyvärr inte bedöma om dessa ändringar var lämpliga.

| 49. | Dessa brister minskar det mervärde som en ordentlig utvärderingsprocess ger i form av beslutsunderlag för förvaltningen. En värdefull innovation i fråga om utvärdering var dock kravet i Irland att man inom projekten skulle göra en självbedömning och självutvärdering som inbegrep både statistik på förbättrade tal vad gäller avbruten skolgång och kvalitativa effekter som upplevts under projektets gång. På samma sätt var alla projekt i Förenade kungariket skyldiga att utföra slututvärderingar, och inom ett projekt (33) samlade man också in grundläggande uppgifter om deltagarna för att kunna mäta deras behov och efterföljande resultat. |
| --- | --- |

49.

Dessa brister minskar det mervärde som en ordentlig utvärderingsprocess ger i form av beslutsunderlag för förvaltningen. En värdefull innovation i fråga om utvärdering var dock kravet i Irland att man inom projekten skulle göra en självbedömning och självutvärdering som inbegrep både statistik på förbättrade tal vad gäller avbruten skolgång och kvalitativa effekter som upplevts under projektets gång. På samma sätt var alla projekt i Förenade kungariket skyldiga att utföra slututvärderingar, och inom ett projekt (33) samlade man också in grundläggande uppgifter om deltagarna för att kunna mäta deras behov och efterföljande resultat.

| 50. | På ett övergripande plan är mervärdet av dessa åtgärder som får gemenskapsstöd, utöver själva finansieringen, i första hand deras förmåga, i enlighet med strukturfondernas partnerskapsprincip, att mobilisera de lokala aktörerna och inrikta sig på samhällens individuella behov. I Nederländerna och Irland till exempel främjade ESF-samfinansierade projekt kommunikation och samordning mellan skolor och andra lokala aktörer genom att grupperingar, tillfälliga föreningar och mötesplatser inrättades och genom att webbplatser användes. Sådana åtgärder kan dessutom ge vägledning och tillhandahålla prioriteringar när det gäller att uppnå gemensamma mål för EU-politiken, till exempel att fram till 2010 halvera antalet elever som slutar skolan i förtid. Slutligen kan dessa åtgärder öka medvetenheten i hela Europeiska unionen om att problemet med ungdomar som hoppar av skolan påverkar hela ekonomin. |
| --- | --- |

50.

På ett övergripande plan är mervärdet av dessa åtgärder som får gemenskapsstöd, utöver själva finansieringen, i första hand deras förmåga, i enlighet med strukturfondernas partnerskapsprincip, att mobilisera de lokala aktörerna och inrikta sig på samhällens individuella behov. I Nederländerna och Irland till exempel främjade ESF-samfinansierade projekt kommunikation och samordning mellan skolor och andra lokala aktörer genom att grupperingar, tillfälliga föreningar och mötesplatser inrättades och genom att webbplatser användes. Sådana åtgärder kan dessutom ge vägledning och tillhandahålla prioriteringar när det gäller att uppnå gemensamma mål för EU-politiken, till exempel att fram till 2010 halvera antalet elever som slutar skolan i förtid. Slutligen kan dessa åtgärder öka medvetenheten i hela Europeiska unionen om att problemet med ungdomar som hoppar av skolan påverkar hela ekonomin.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 51. | Med utgångspunkt i de frågor som ställdes under granskningen har revisionsrätten dragit följande slutsatser och ger följande rekommendationer: |
| --- | --- |

51.

Med utgångspunkt i de frågor som ställdes under granskningen har revisionsrätten dragit följande slutsatser och ger följande rekommendationer:

a)   Uppfyllde kommissionen sin förvaltningsfunktion när det gäller en sund ekonomisk förvaltning av ESF-finansiering på detta område?

| 52. | För att kommissionen skall kunna uppfylla sin förvaltningsfunktion måste den uppnå rimlig säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken i medlemsstaterna, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder. Detta påvisades inte i tillräcklig utsträckning när det gäller förvaltningen av åtgärder som skall motverka avbruten skolgång (se punkterna 13–17).

  Kommissionen bör vid behov ge medlemsstaterna lämplig vägledning för att se till att gemenskapsfinansieringen är effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk.Kommissionen bör kontrollera att medlemsstaternas förvaltningssystem överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna och följer principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

52.

För att kommissionen skall kunna uppfylla sin förvaltningsfunktion måste den uppnå rimlig säkerhet om att en sund ekonomisk förvaltning genomförs i praktiken i medlemsstaterna, antingen genom att den löpande informationen används bättre eller genom nya övervakningsåtgärder. Detta påvisades inte i tillräcklig utsträckning när det gäller förvaltningen av åtgärder som skall motverka avbruten skolgång (se punkterna 13–17).

Kommissionen bör vid behov ge medlemsstaterna lämplig vägledning för att se till att gemenskapsfinansieringen är effektiv, ändamålsenlig och ekonomisk.Kommissionen bör kontrollera att medlemsstaternas förvaltningssystem överensstämmer med gemenskapsbestämmelserna och följer principerna för ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet.

| 53. | Vid granskningen av förvaltningsprocesserna vid urvalet och genomförandet av åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång i medlemsstaterna undersökte revisionsrätten förvaltningsförfarandena och uppmärksammade både starka och svaga punkter som inverkar på det värde som kan uppnås genom gemenskapsmedlen. Iakttagelserna redovisas nedan i förhållande till följande granskningsfrågor. |
| --- | --- |

53.

Vid granskningen av förvaltningsprocesserna vid urvalet och genomförandet av åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång i medlemsstaterna undersökte revisionsrätten förvaltningsförfarandena och uppmärksammade både starka och svaga punkter som inverkar på det värde som kan uppnås genom gemenskapsmedlen. Iakttagelserna redovisas nedan i förhållande till följande granskningsfrågor.

b)   Gjordes en lämplig analys av förväntade ekonomiska vinster innan medlen ställdes till förfogande?

| 54. | I de flesta fall använde medlemsstaternas myndigheter ESF-finansiering utan att göra någon lämplig analys av den befintliga situationen och av förväntade eller avsedda resultat. I de flesta fall kunde medlemsstaterna dessutom inte på ett tillfredsställande sätt motivera den finansiering som tilldelats verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång. När det gäller ett program var dock finansieringen direkt knuten till berättigade behov i förhållande till andelen elever som faktiskt hade slutat skolan i förtid vid de olika skolorna (se punkterna 18–25).

  Medlemsstaternas myndigheter bör göra en analys av förväntade ekonomiska vinster som bör inbegripa en dokumenterad och utförlig motivering till den finansiering som tilldelas och de områden eller verksamheter som prioriteras. |
| --- | --- |

54.

I de flesta fall använde medlemsstaternas myndigheter ESF-finansiering utan att göra någon lämplig analys av den befintliga situationen och av förväntade eller avsedda resultat. I de flesta fall kunde medlemsstaterna dessutom inte på ett tillfredsställande sätt motivera den finansiering som tilldelats verksamheter som skulle motverka avbruten skolgång. När det gäller ett program var dock finansieringen direkt knuten till berättigade behov i förhållande till andelen elever som faktiskt hade slutat skolan i förtid vid de olika skolorna (se punkterna 18–25).

Medlemsstaternas myndigheter bör göra en analys av förväntade ekonomiska vinster som bör inbegripa en dokumenterad och utförlig motivering till den finansiering som tilldelas och de områden eller verksamheter som prioriteras.

c)   Hade stödmottagarna valts ut och medlen fördelats utifrån parternas särskilda behov och på ett rimligt och kostnadseffektivt sätt?

| 55. | Stora skillnader konstaterades när det gällde medlemsstaternas förmåga att beräkna den population som åtgärderna riktas till. Förmågan att kvantifiera behov varierade också mellan regioner. Att olika definitioner används har inte gjort det lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid (se punkterna 26–34).

  Medlemsstaterna bör, när det gäller att motverka avbruten skolgång, fortsätta att följa upp sina resultat i förhållande till Lissabonstrategins definition, såsom fastställd av stats- och regeringscheferna, för att åstadkomma den avsedda, långsiktiga minskningen. Rimliga mål varje år för att minska antalet elever som slutar skolan i förtid skulle göra det lättare att uppnå det mål som fastställdes av Europeiska rådet. |
| --- | --- |

55.

Stora skillnader konstaterades när det gällde medlemsstaternas förmåga att beräkna den population som åtgärderna riktas till. Förmågan att kvantifiera behov varierade också mellan regioner. Att olika definitioner används har inte gjort det lätt att välja ut de geografiska områden som behöver stöd och inte heller att mäta effekten av initiativen. På ett vidare plan skulle ansträngningar för att anta Eurostats definition bidra till gemenskapens insatser för att åtgärda problemet med elever som slutar skolan i förtid (se punkterna 26–34).

Medlemsstaterna bör, när det gäller att motverka avbruten skolgång, fortsätta att följa upp sina resultat i förhållande till Lissabonstrategins definition, såsom fastställd av stats- och regeringscheferna, för att åstadkomma den avsedda, långsiktiga minskningen. Rimliga mål varje år för att minska antalet elever som slutar skolan i förtid skulle göra det lättare att uppnå det mål som fastställdes av Europeiska rådet.

| 56. | Medlemsstaterna fördelade inte alltid gemenskapsmedel till olika regioner och åtgärder i förhållande till deras behov eller till det antal elever som hade slutat skolan i förtid eller på en bevisligen motiverad grund (se punkterna 35–36).

  De nationella myndigheter som ansvarar för fördelningen av gemenskapsmedel bör se till att fördelningen grundar sig på objektiva och relevanta kriterier så att medlens potentiella inverkan blir så stor som möjligt. |
| --- | --- |

56.

Medlemsstaterna fördelade inte alltid gemenskapsmedel till olika regioner och åtgärder i förhållande till deras behov eller till det antal elever som hade slutat skolan i förtid eller på en bevisligen motiverad grund (se punkterna 35–36).

De nationella myndigheter som ansvarar för fördelningen av gemenskapsmedel bör se till att fördelningen grundar sig på objektiva och relevanta kriterier så att medlens potentiella inverkan blir så stor som möjligt.

d)   Genomfördes projekten på ett sådant sätt att finansieringen fick maximal effekt när det gällde att uppnå åtgärdernas specifika mål och det övergripande målet att motverka avbruten skolgång?

| 57. | Vissa brister konstaterades i beslutsförfarandena för att välja ut projekt, urvalsförfarandena för enskilda elever och i informationsutbytet mellan förvaltningsorganisationer och projekt om problemet med avbruten skolgång. Samtidigt konstaterade revisionsrätten att det fanns en del innovativa metoder med hjälp av vilka lokala skolor och sekundärskolor bildade grupperingar för att gemensamt hantera problemet (se punkterna 37–43).

  De ansvariga myndigheterna bör se till att korrekta projekturvalsförfaranden följs och att enskilda stödmottagare inom verksamheterna väljs ut på ett objektivt och enhetligt sätt inom samtliga projekt, genom en standardiserad tillämpning av riskbedömningen på området avbruten skolgång.Överenskommelser om informationsutbyte bör ingås och genomföras mellan samtliga lokala och nationella organisationer som ansvarar för att åtgärda problemet med avbruten skolgång, när lagen så medger. |
| --- | --- |

57.

Vissa brister konstaterades i beslutsförfarandena för att välja ut projekt, urvalsförfarandena för enskilda elever och i informationsutbytet mellan förvaltningsorganisationer och projekt om problemet med avbruten skolgång. Samtidigt konstaterade revisionsrätten att det fanns en del innovativa metoder med hjälp av vilka lokala skolor och sekundärskolor bildade grupperingar för att gemensamt hantera problemet (se punkterna 37–43).

De ansvariga myndigheterna bör se till att korrekta projekturvalsförfaranden följs och att enskilda stödmottagare inom verksamheterna väljs ut på ett objektivt och enhetligt sätt inom samtliga projekt, genom en standardiserad tillämpning av riskbedömningen på området avbruten skolgång.Överenskommelser om informationsutbyte bör ingås och genomföras mellan samtliga lokala och nationella organisationer som ansvarar för att åtgärda problemet med avbruten skolgång, när lagen så medger.

e)   Utfördes lämplig övervakning och utvärdering för att se till att åtgärderna på ett ändamålsenligt sätt bidrog till att de fastställda målen uppnåddes?

| 58. | I de flesta fall utförde genomförandeorganen viss övervakning av projekten för att se till att de uppnådde sina mål, men det saknades samordning och spridning av undersökningar om avbruten skolgång inom och mellan medlemsstater, vilket ledde till att man inte drog tillräcklig nytta av finansieringen. I två medlemsstater var det en värdefull innovation att man krävde att man inom projekten skulle utföra egna bedömningar som beskrev kvantitativa och kvalitativa effekter av de verksamheter som bedrivits. De övergripande utvärderingarna av de operativa programmen gav dock i allmänhet endast föga information om resultaten och effekten av åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång (se punkterna 44–50). |
| --- | --- |

58.

I de flesta fall utförde genomförandeorganen viss övervakning av projekten för att se till att de uppnådde sina mål, men det saknades samordning och spridning av undersökningar om avbruten skolgång inom och mellan medlemsstater, vilket ledde till att man inte drog tillräcklig nytta av finansieringen. I två medlemsstater var det en värdefull innovation att man krävde att man inom projekten skulle utföra egna bedömningar som beskrev kvantitativa och kvalitativa effekter av de verksamheter som bedrivits. De övergripande utvärderingarna av de operativa programmen gav dock i allmänhet endast föga information om resultaten och effekten av åtgärder som skulle motverka avbruten skolgång (se punkterna 44–50).

| 59. | ESF-finansieringen ger ett bidrag av mindre ekonomisk betydelse till de totala investeringarna i mänskliga resurser i medlemsstaterna. För att effekten av den skall bli så stor som möjligt bör den därför tillämpas klokt på områden med särskilda behov, vilket tydligt skulle visa mervärdet för gemenskapen. Att motverka att elever slutar skolan i förtid är ett sådant område. Hur en sådan finansiering bäst kan bidra till att minska antalet elever som slutar skolan i förtid beror dock på vilka särskilda behov de enskilda medlemsstaterna har, på att en sund och stödjande nationell politik förs och på hur medlen fördelas. |
| --- | --- |

59.

ESF-finansieringen ger ett bidrag av mindre ekonomisk betydelse till de totala investeringarna i mänskliga resurser i medlemsstaterna. För att effekten av den skall bli så stor som möjligt bör den därför tillämpas klokt på områden med särskilda behov, vilket tydligt skulle visa mervärdet för gemenskapen. Att motverka att elever slutar skolan i förtid är ett sådant område. Hur en sådan finansiering bäst kan bidra till att minska antalet elever som slutar skolan i förtid beror dock på vilka särskilda behov de enskilda medlemsstaterna har, på att en sund och stödjande nationell politik förs och på hur medlen fördelas.

| 60. | Om ESF skall vara ett effektivt verktyg för att uppnå Lissabonstrategins mål att motverka att elever slutar skolan i förtid måste den appliceras på väl genomtänkta strategier som motsvarar prioriterade behov och är inriktade på särskilda operativa mål. Dessutom måste den bli föremål för goda förvaltningsmetoder som följer allmänt erkända normer för resultatstyrning (se punkterna 18–50).

  Med tanke på hur viktigt det är med goda metoder när det gäller att fastställa målgrupper, fördela resurser och utvärdera verksamheter när det gäller elever som slutar skolan i förtid bör kommissionen i samarbete med de nationella myndigheterna göra det lättare att utveckla och sprida de bästa metoderna på dessa områden så att gemenskapsfinansieringen får en ökad effekt. |
| --- | --- |

60.

Om ESF skall vara ett effektivt verktyg för att uppnå Lissabonstrategins mål att motverka att elever slutar skolan i förtid måste den appliceras på väl genomtänkta strategier som motsvarar prioriterade behov och är inriktade på särskilda operativa mål. Dessutom måste den bli föremål för goda förvaltningsmetoder som följer allmänt erkända normer för resultatstyrning (se punkterna 18–50).

Med tanke på hur viktigt det är med goda metoder när det gäller att fastställa målgrupper, fördela resurser och utvärdera verksamheter när det gäller elever som slutar skolan i förtid bör kommissionen i samarbete med de nationella myndigheterna göra det lättare att utveckla och sprida de bästa metoderna på dessa områden så att gemenskapsfinansieringen får en ökad effekt.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 23 februari 2006.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  Antalet elever som slutar skolan i förtid definierades som den andel personer i åldersgruppen 18–24 år som har högst grundskoleutbildning och inte deltar i ytterligare utbildning eller yrkesutbildning.

1

(2)  Eurostat, arbetskraftsundersökning.

2

(3)  Högstadieutbildning eller grundskolans senare del. Innehållet i utbildningen på detta stadium är i allmänhet utformat på ett sådant sätt att det kompletterar den grundutbildning som påbörjades på nivå 1 enligt ISCED (International Standard Classification of Educational Levels, den internationella standarden för klassificering av utbildningsnivå). I många om än inte de flesta länder är utbildningsmålet att lägga grunden för livslångt lärande och personlig utveckling. Programmen på denna nivå har vanligen en mer ämnesorienterad struktur, mer specialiserade lärare och oftare ett flertal lärare som undervisar inom sitt specialområde. Det är på denna nivå som grundläggande färdigheter lärs ut till fullo. Slutet på denna nivå sammanfaller ofta med slutet på den obligatoriska skolgången i de länder där en sådan finns.

3

(4)  Antalet elever som slutar skolan i förtid definierades som den andel personer i åldersgruppen 18–24 år som har högst grundskoleutbildning och inte deltar i ytterligare utbildning eller yrkesutbildning.

4

högst grundskoleutbildning

(5)  Enligt kommissionens rapport 2002, Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning: uppföljning av Europeiska rådets möte i Lissabon, låg det aktuella genomsnittet för EU på 19 %. I rapporten angavs att många verksamheter (studievägledning, system för tidiga varningar och förebyggande arbete på ett tidigt stadium, initiativ för individuellt stöd till riskgrupper, åtgärder för att variera innehållet i undervisningen och undervisningsmetoder) höll på att införas som en åtgärd för att komma till rätta med problemet.

5

Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning: uppföljning av Europeiska rådets möte i Lissabon

(6)  Rådets beslut 2002/177/EG (EGT L 60, 1.3.2002, s. 60).

6

(7)  KOM(2005) 549, 30.11.2005, s. 19.

7

(8)  Kommissionens rapport Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning: uppföljning av Europeiska rådets möte i Lissabon, KOM(2002) 629 slutlig, 20.11.2002 (ej offentliggjord i EUT).

8

Europeiska riktmärken inom allmän och yrkesinriktad utbildning: uppföljning av Europeiska rådets möte i Lissabon

(9)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

9

(10)  EGT L 63, 3.3.2001, s. 21.

10

(11)  Artikel 34.1 c och artikel 37.

11

(12)  Yttrande nr 2/2005 över förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492 slutlig, 14.7.2004, EUT C 121, 20.5.2005, s. 14).

12

(13)  Meddelande från kommissionen: Riktlinjer för programmen för perioden 2000–2006, del 2: C: Att främja anställningsbarhet, färdigheter och rörlighet genom livslångt lärande, 1.7.1999.

13

(14)  EU:s ekonomi: slutresultat 2004, kommissionens arbetsdokument SEK(2004) 1368, 26.10.2004, punkt 4.1. ”Det finns inga säkra bevis för att utbildning påverkar den totala sysselsättningsgraden (...), delvis på grund av att forskare inte har haft tillgång till uppgifter (...) om funktionella kompetenser, i motsats till antalet skolår. Å andra sidan borde effekten av att man uppmuntrar fler att slutföra gymnasiet vara att det blir en jämnare fördelning av färdigheter (...), vilket skulle kunna ha en positiv långsiktig effekt på sysselsättningen.”

14

(15)  Spanien (Andalusien), Frankrike, Portugal, Nederländerna och Förenade kungariket.

15

(16)  I vissa fall är dessa belopp uppskattningar, eftersom exakta siffror inte finns tillgängliga när det gäller verksamheter som skall motverka avbruten skolgång.

16

(17)  Faktiska utgifter endast för 2000–2002.

17

(18)  Faktiska utgifter endast för 2000–2001.

18

(19)  Spanien, Frankrike, Portugal och Förenade kungariket.

19

(20)  Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.

20

Improving Student retention and Achievement

(21)  Spanien (Andalusien), Frankrike, Portugal och Förenade kungariket.

21

(22)  Källa: DfES Statistical Service.

22

Källa:

(23)  Spanien, Nederländerna och Förenade kungariket.

23

(24)  ”Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre”, mars 2003, rapport till direktoratet för utveckling och programplanering vid franska utbildningsministeriet av ”Le Laboratoire de recherches sociales en éducation et formation – FARSEF – Observatoire Européen de la Violence Scolaire”.

24

Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre

(25)  Spanien (Andalusien) och Nederländerna.

25

(26)  Irland, Frankrike och Förenade kungariket.

26

(27)  Youth Inc.

27

(28)  Portugal och Spanien (Andalusien och Katalonien).

28

(29)  Irland, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket.

29

(30)  Skrivelse av den 6 augusti 2004 från ministern för sysselsättning, arbete och social sammanhållning.

30

(31)  Rundskrivelse 03/06, mars 2003, från Learning and Skills Council med titeln Strategic Area Reviews.

31

Learning and Skills Council

Strategic Area Reviews

(32)  Spanien, Frankrike, Irland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket.

32

(33)  Future Train.

33

---

BILAGA 1

TOTAL PROCENTANDEL AV POPULATIONEN I ÅLDERSGRUPPEN 18–24 ÅR SOM HAR HÖGST GRUNDSKOLEUTBILDNING OCH INTE DELTAR I YTTERLIGARE UTBILDNING ELLER YRKESUTBILDNING

”Elever som slutar skolan i förtid” gäller personer mellan 18 och 24 år som uppfyller följande två villkor: personer vilkas högsta förvärvade utbildnings- eller yrkesutbildningsnivå är nivå 0, 1 eller 2 av ISCED och som uppger att de inte har fått någon allmän utbildning eller yrkesutbildning under de fyra veckor som föregick undersökningen (täljare). Nämnaren består av den totala populationen i samma åldersgrupp, exklusive dem som inte har svarat på frågorna om ”högsta förvärvade utbildnings- eller yrkesutbildningsnivå” och ”deltagande i allmän utbildning eller yrkesutbildning”. Både täljare och nämnare kommer från EU:s arbetskraftsundersökning.

| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU (25 länder) | — | — | — | — | — | — | 17,2(i) | 16,9(i) | 16,5(i) | 15,9(b) | 15,9(i) |
| EU (15 länder) | — | — | 21,7(e) | 20,7(e) | — | 20,5(i) | 19,3(i) | 18,8(i) | 18,5(i) | 18,1(b) | 18,0(i) |
| Belgien | 16,1 | 15,1 | 12,9 | 12,7 | 14,5 | 15,2(b) | 12,5 | 13,6 | 12,4 | 12,8 | 11,9(b) |
| Tjeckien | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,5 | 6,0(b) | 6,1 |
| Danmark | 8,6 | 6,1 | 12,1 | 10,7 | 9,8 | 11,5 | 11,6 | 8,8 | 8,4 | 10,0(b) | 8,1 |
| Tyskland | — | — | 13,3 | 12,9 | — | 14,9 | 14,9 | 12,5 | 12,6 | 12,8(i) | 12,8(p) |
| Estland | — | — | — | — | 12,6 | 14,0 | 14,2 | 14,1 | 12,6 | 11,8 | 13,7 |
| Grekland | 23,2 | 22,4 | 20,7 | 19,9 | 19,8 | 17,8 | 17,1 | 16,5 | 16,1 | 15,3(b) | 15,3(p) |
| Spanien | 36,4 | 33,8 | 31,5 | 30,3 | 29,8 | 29,5 | 28,8 | 28,6 | 29,0 | 29,8 | 30,4 |
| Frankrike | 16,4 | 15,4 | 15,2 | 14,1 | 14,9 | 14,7 | 13,3 | 13,5 | 13,4 | 13,7(b) | 14,2 |
| Irland | 22,9 | 21,4 | 18,9 | 18,9 | — | — | — | — | 14,7 | 12,1(b) | 12,9(p) |
| Italien | 35,1 | 32,8 | 31,7 | 30,1 | 28,4 | 27,2 | 25,3 | 26,4 | 24,3 | 23,5 | 23,5(p) |
| Cypern | — | — | — | — | — | 15,0 | 15,1 | 14,8 | 14,0 | 15,1(b) | 18,4 |
| Lettland | — | — | — | — | — | — | — | — | 19,5 | 18,1 | 15,6 |
| Litauen | — | — | — | — | — | — | 16,7 | 13,7 | 14,3(b) | 11,8 | 9,5(b) |
| Luxemburg | 34,4 | 33,4 | 35,3 | 30,7 | — | 19,1(b) | 16,8 | 18,1 | 17,0 | 17,0(p) | — |
| Ungern | — | — | — | 17,8 | 15,9 | 13,0 | 13,8 | 12,9 | 12,2 | 11,8(b) | 12,6 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 54,2 | 54,4 | 53,2 | 48,2 | 45,0(b) |
| Nederländerna | — | — | 17,6 | 16,0 | 15,5 | 16,2 | 15,5 | 15,3 | 15,0 | 15,0(p) | — |
| Österrike | — | 13,6 | 12,1 | 10,8 | — | 10,7 | 10,2 | 10,2 | 9,5 | 9,2(b) | 9,2 |
| Polen | — | — | — | — | — | — | — | 7,9 | 7,6 | 6,3 | 5,7(b) |
| Portugal | 44,3 | 41,4 | 40,1 | 40,6 | 46,6(b) | 44,9 | 42,6 | 44,0 | 45,1 | 40,4 | 39,4(b) |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — | — | 7,5 | 4,8(u) | 4,3(u) | 4,2(u) |
| Slovakien | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,6 | 4,9(b) | 7,1 |
| Finland | — | — | 11,1 | 8,1 | 7,9 | 9,9 | 8,9(b) | 10,3 | 9,9 | 8,3(b) | 8,7 |
| Sverige | — | — | 7,5 | 6,8 | — | 6,9 | 7,7 | 10,5(b) | 10,4 | 9,0(b) | 8,6 |
| Förenade kungariket | 32,3 | — | — | — | — | 19,7(i) | 18,3(i) | 17,6(i) | 17,7(i) | 16,7(i) | 16,7(p) |
| (—) Ej tillgänglig. (i) Se rutan nedan. (b) Seriebrott. (e) Beräknat värde. (p) Preliminärt värde. (u) Ej tillförlitliga eller osäkra uppgifter. |

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

EU (25 länder)

—

—

—

—

—

—

17,2(i)

16,9(i)

16,5(i)

15,9(b)

15,9(i)

EU (15 länder)

—

—

21,7(e)

20,7(e)

—

20,5(i)

19,3(i)

18,8(i)

18,5(i)

18,1(b)

18,0(i)

Belgien

16,1

15,1

12,9

12,7

14,5

15,2(b)

12,5

13,6

12,4

12,8

11,9(b)

Tjeckien

—

—

—

—

—

—

—

—

5,5

6,0(b)

6,1

Danmark

8,6

6,1

12,1

10,7

9,8

11,5

11,6

8,8

8,4

10,0(b)

8,1

Tyskland

—

—

13,3

12,9

—

14,9

14,9

12,5

12,6

12,8(i)

12,8(p)

Estland

—

—

—

—

12,6

14,0

14,2

14,1

12,6

11,8

13,7

Grekland

23,2

22,4

20,7

19,9

19,8

17,8

17,1

16,5

16,1

15,3(b)

15,3(p)

Spanien

36,4

33,8

31,5

30,3

29,8

29,5

28,8

28,6

29,0

29,8

30,4

Frankrike

16,4

15,4

15,2

14,1

14,9

14,7

13,3

13,5

13,4

13,7(b)

14,2

Irland

22,9

21,4

18,9

18,9

—

—

—

—

14,7

12,1(b)

12,9(p)

Italien

35,1

32,8

31,7

30,1

28,4

27,2

25,3

26,4

24,3

23,5

23,5(p)

Cypern

—

—

—

—

—

15,0

15,1

14,8

14,0

15,1(b)

18,4

Lettland

—

—

—

—

—

—

—

—

19,5

18,1

15,6

Litauen

—

—

—

—

—

—

16,7

13,7

14,3(b)

11,8

9,5(b)

Luxemburg

34,4

33,4

35,3

30,7

—

19,1(b)

16,8

18,1

17,0

17,0(p)

—

Ungern

—

—

—

17,8

15,9

13,0

13,8

12,9

12,2

11,8(b)

12,6

Malta

—

—

—

—

—

—

54,2

54,4

53,2

48,2

45,0(b)

Nederländerna

—

—

17,6

16,0

15,5

16,2

15,5

15,3

15,0

15,0(p)

—

Österrike

—

13,6

12,1

10,8

—

10,7

10,2

10,2

9,5

9,2(b)

9,2

Polen

—

—

—

—

—

—

—

7,9

7,6

6,3

5,7(b)

Portugal

44,3

41,4

40,1

40,6

46,6(b)

44,9

42,6

44,0

45,1

40,4

39,4(b)

Slovenien

—

—

—

—

—

—

—

7,5

4,8(u)

4,3(u)

4,2(u)

Slovakien

—

—

—

—

—

—

—

—

5,6

4,9(b)

7,1

Finland

—

—

11,1

8,1

7,9

9,9

8,9(b)

10,3

9,9

8,3(b)

8,7

Sverige

—

—

7,5

6,8

—

6,9

7,7

10,5(b)

10,4

9,0(b)

8,6

Förenade kungariket

32,3

—

—

—

—

19,7(i)

18,3(i)

17,6(i)

17,7(i)

16,7(i)

16,7(p)

(—) Ej tillgänglig. (i) Se rutan nedan. (b) Seriebrott. (e) Beräknat värde. (p) Preliminärt värde. (u) Ej tillförlitliga eller osäkra uppgifter.

Eurostats strukturella indikatorer/social sammanhållning/elever som slutar skolan i förtid

Procentandel av populationen i åldersgruppen 18–24 år som har högst grundskoleutbildning och inte deltar i ytterligare utbildning eller yrkesutbildning.i: Anm.Eftersom harmoniserade begrepp och definitioner har använts i undersökningen kan uppgifterna om allmän utbildning och yrkesutbildning inte jämföras med tidigare år från och med





  —

| — | 2003 i CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH och från och med 2004 i BE, LT, MT, PL, PT och RO på grund av att ”undervisningsverksamheter” har ett större täckningsområde, |
| --- | --- |

2003 i CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH och från och med 2004 i BE, LT, MT, PL, PT och RO på grund av att ”undervisningsverksamheter” har ett större täckningsområde,

| — | 2003 i SK på grund av begränsningar i ”självstudier”, |
| --- | --- |

—

2003 i SK på grund av begränsningar i ”självstudier”,

| — | 2003 i DE på grund av att kurser av personligt intresse inte ingår, |
| --- | --- |

—

2003 i DE på grund av att kurser av personligt intresse inte ingår,

| — | 1999 i NL, 2000 i PT, 2003 i FR och CH på grund av ändringar i referensperioden (tidigare en vecka före undersökningen, i CH 12 månader för yrkesutbildning i stället för 4 veckor), |
| --- | --- |

—

1999 i NL, 2000 i PT, 2003 i FR och CH på grund av ändringar i referensperioden (tidigare en vecka före undersökningen, i CH 12 månader för yrkesutbildning i stället för 4 veckor),

| — | 1999 i LU på grund av en ny definition av nivån lägre sekundärundervisning. |
| --- | --- |

—

1999 i LU på grund av en ny definition av nivån lägre sekundärundervisning.

| — | Detta gäller följaktligen även EU-15, euroområdet och EU-25. |
| --- | --- |

—

Detta gäller följaktligen även EU-15, euroområdet och EU-25.

| — | fram till 1999 på grundval av tillgängliga uppgifter från varje land, |
| --- | --- |

—

fram till 1999 på grundval av tillgängliga uppgifter från varje land,

| — | från 1999 genom att det närmast tillgängliga årsresultatet används om det saknas landuppgifter och preliminära uppgifter från UK (samtliga GCSE-nivåer är undantagna fram tills en ny definition av ISCED 3c-nivå införs 2005 på EU-nivå). |
| --- | --- |

—

från 1999 genom att det närmast tillgängliga årsresultatet används om det saknas landuppgifter och preliminära uppgifter från UK (samtliga GCSE-nivåer är undantagna fram tills en ny definition av ISCED 3c-nivå införs 2005 på EU-nivå).

Källa: Eurostat.

---

BILAGA 2

PROGRAM SOM GRANSKATS I MEDLEMSSTATERNA

SPANIEN

Program för social garanti (SGP)

Andalusien – mål 1 OP, prioritering 4A åtgärd 15 A

Vad var det för slags program? Programmen för social garanti riktar sig till elever som trots anpassad studiegång inte uppfyller minimikraven som ger dem rätt till ett avgångsbetyg från gymnasiet. Målet är att underlätta deras övergång till arbetsmarknaden och samtidigt ge dem möjlighet att fortsätta studera på en särskild yrkesutbildning. Deltagarna är i allmänhet mellan 16 och 21 år, och kurserna pågår mellan sex månader och två läsår. Varje klass har maximalt 20 elever.

Vilka verksamheter samfinansierades? Programmen för social garanti är nationella program som genomförs av regionens utbildningsmyndighet i statliga skolor i enlighet med särskilda regionala bestämmelser. Programmen har en gemensam struktur som består av fem områden: särskild yrkesutbildning (yrkesfärdigheter), arbetspraktik och yrkesvägledning, studierådgivning i personliga och sociala färdigheter samt kompletterande verksamheter.

Programmen kan också vända sig till särskilda grupper, till exempel ungdomar med särskilda utbildningsbehov, ungdomar från missgynnade etniska minoriteter, fångar m.fl. Åtgärderna kan vidtas av högstadie- och gymnasieskolor, lokala myndigheter eller ideella organisationer.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? Informationen om kurserna via webbplatser, workshops, post, reklam osv. gjorde att kunskapen om programmen för social garanti fick en bred spridning. Det starka intresset och engagemanget och den stora entusiasmen hos de programansvariga ansågs vid granskningen som en viktig faktor för programmets framgång. En svårighet var dock att det saknades en solid analytisk grund för att motverka problemet med avbruten skolgång och att det inte gjordes någon särskild utvärdering och uppföljning av åtgärden.

Katalonien – mål 3 operativt program, åtgärd 4.4

Vad var det för slags program? Programmen för social garanti infördes först 1992 i Spanien, men utbildnings- och arbetsmarknadsmyndigheten i Katalonien hade sedan 1986/87 haft liknande kurser som vände sig till elever som inte hade något avgångsbetyg. Kurserna inom programmen för social garanti anordnas i allmänhet av utbildningsmyndigheten i samarbete med kommunerna och utanför det ordinarie skolsystemet.

Vilka verksamheter samfinansierades? Kurserna bestod av dels grundläggande yrkesutbildning som gavs av två lärare på uppdrag av utbildningsmyndigheten och kommunen, dels fortbildning.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? Kurserna planeras och samordnas varje år av utbildningsmyndigheten för varje kommun på grundval av behovsanalyser. Den direkta förvaltningen av programmen för social garanti och avdelningens liknande kurser i samarbete med kommunerna är en garanti för att det finns ett minimiutbud av kurser och också för programmens kontinuitet. Att kurserna genomförs under flera år av samma arbetslag ger också ett mervärde i form av erfarenhet och sakkunskap. Utvärdering var också en viktig del av programmet där elevernas utveckling och resultat övervakades och utvärderades.

Vissa av programmets viktiga framgångsfaktorer var det faktum att kurserna i huvudsak byggde på praktiska ämnen, att de i regel genomfördes utanför skolsystemet, att endast två lärare undervisade under hela kursen och att klasserna var små (i regel 15 elever), vilket gjorde att närmare personliga förhållanden kunde utvecklas. Att det ansvariga arbetslaget var detsamma år efter år gjorde också att man fick viktiga sakkunskaper och skapade ett nätverk som underlättade utbytet av goda arbetsmetoder och gjorde att varje kurs fick mycket stöd och noggrant kunde följas upp.

FRANKRIKE

Livslångt lärande, mål 3, samlat programdokument för 2000–2006

Vad var det för slags program? ESF bidrog till att motverka att elever slutar skolan i förtid i Frankrike genom tre separata verksamheter som ingick i politikområdet livslångt lärande inom mål 3, samlat programdokument för 2000–2006. Dessa sorterades under målet att ”ge ungdomar som lämnar skolsystemet i förtid en andra chans”.

Det viktigaste var att ge stöd till befintliga åtgärder som fastställts enligt nationella bestämmelser och som syftade till att hjälpa elever att avsluta gymnasiet. Antalet ungdomar som lämnar skolan varje år utan något avgångsbetyg varierar mellan 60 000 och 150 000 beroende på vilken definition man använder. Andelen 18–24-åringar med högst grundskoleutbildning uppskattades till 14,2 % (2004 (1)).

Vilka verksamheter samfinansierades?
  Planen för social integration (mission générale d'insertion, MGI) består av särskilda kurser som syftar till att motivera och uppmuntra elever att uppnå en högre utbildningsnivå. Elever som antogs till dessa kurser var över 16 år, hade inte börjat gymnasiet och hade svårigheter i skolan eller hade varit frånvarande från skolan i mindre än ett år. Enligt lokala bestämmelser kunde dessa elever ansöka om en bedömningsintervju med skolpersonalen och en skolpsykolog. En antagningsgrupp kom sedan med ett förslag till lämplig stödkurs för den berörda eleven, vilken man sedan beslutade om efter det att eleven hade intervjuats av kurspersonalen.

Klasser för elever med särskilda behov (dispositifs relais) anordnades för elever med inlärningssvårigheter som gick på högstadiet eller gymnasiet. Klasserna var små med högst 12 elever och skulle inrikta sig på elevernas särskilda behov. Individuella kursplaner, timplaner och aktiviteter utanför skolan (t.ex. idrott) gjorde att elever med låg studiemotivation kunde återinföras i ordinarie skolklasser.

Pilotåtgärder (actions pilote) var särskilda projekt som utgick från lokala behov. De erbjöd elever aktiviteter utanför den ordinarie skolan (läxläsning efter skolan, utflykter, kulturella och konstnärliga verksamheter, idrottsaktiviteter osv.). Ungdomar mellan 15 och 20 år fick hjälp att välja yrkesinriktning och få arbetspraktik på lokala företag. Pilotprojektet ”en skola för en andra chans” syftade till att integrera ungdomar i arbetslivet med hjälp av skräddarsydda kurser och arbetslivserfarenhet för äldre elever som hade slutat den ordinarie skolan i förtid. Projektet fick även finansiering genom en företagsskatt som togs ut på lokala företag. Kurslängden var mellan åtta och tio månader.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? En viktig aspekt av kurserna och verksamheterna var i vilken utsträckning de hade skräddarsytts för att motsvara elevernas särskilda behov. I Metz skolregion var åtgärden för social integration (MGI), även kallad ”stödkurser för integrering i arbetslivet”, en flexibel åtgärd där valet av ämnen inom kurserna inte var förutbestämt utan grundades på behoven hos de elever som man vände sig till.

IRLAND

Mål 1, 2000–2003 Irland, åtgärd 5, sysselsättning och mänskliga resurser, programmet för avslutad skolgång (School Completion Programme)

Vad var det för slags program? Programmet drevs centralt av utbildnings- och vetenskapsministeriet. I ett första skede utgjorde en nationell databas för elever och skolor en grund för en detaljerad analys av elever mellan 7 och 18 år som hade slutat skolan i förtid. Skolorna sattes sedan i en prioritetsordning genom att man tillämpade en formel för viktat utbildningsmässigt underläge. På begäran överlämnade skolorna handlingsplaner med detaljerade kostnadsförslag beträffande verksamheter som syftade till att förebygga avbruten skolgång. I programmets andra skede överlämnade skolgrupperingar och organisationer som var inblandade i den lokala samhällsutvecklingen och ungdomsfrågor presentationer och kostnadsförslag, som sedan beaktades och vidarebefordrades som finansieringsförslag inom ramen för programmet för avslutad skolgång. Efter det att förslagen hade bedömts och godkänts tilldelades de en årlig finansiering på grundval av handlingsplanerna och de bifogade kostnadsförslagen. Den skola som var projektledare förvaltade det övergripande projektet och samordnade behov och verksamheter vid andra skolor och vid primärskolor där elever på ett visst högstadium hade gått (”primary feeder schools”) i sin kommun.

Vilka verksamheter samfinansierades? En mycket konkret och värdefull nytta med finansieringen var att systemen för närvaroregistrering och övervakning förbättrades genom datoriseringen och genom att förfaranden för uppföljning infördes. Rektorerna uppgav att detta hade haft en positiv effekt inte bara på elevernas beteende utan också på föräldrarnas inställning. Finansieringen användes också till att bilda mindre grupper för elever med särskilda behov inom skolorna, starta frukostklubbar och erbjuda aktiviteter utanför skolan som syftade till att motivera eleverna och minska frånvaron.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? Trots att programmet förvaltades centralt grundades det på en metod där många olika aktörer och också närsamhället deltog. För många av de projekt som besöktes var denna integrerade metod särskilt ändamålsenlig när det gällde att få viktigt stöd, både ekonomiskt och tekniskt, från lokala kommunkontor och i synnerhet från lokala partnerskap (Local Partnerships). I ett fall (2), till exempel, bistod det lokala partnerskapet med sakkunskaper vid utarbetandet av en omfattande och professionell handlingsplan.

De projekt som besöktes lyfte också fram programmets framgång i form av ”processvinster”. En talesman för ett projekt uppgav att det faktum att man blev inriktad på att genomföra en plan innebar en stor skillnad även om man inte fick alla pengar (som man ville ha). Inom vissa projekt märkte man också en attitydförändring bland lärare och föräldrar när det gällde hur skolorna förhöll sig till problemet med minskat antal skolor och höga tal i fråga om avbruten skolgång: ”Hemförhållandena har kanske inte förändrats nämnvärt men skolförhållandena har det.” Vid granskningen lyftes framför allt projektledarnas starka intresse, engagemang och entusiasm för programmet fram. Det var en av de viktigaste faktorerna för programmets framgång.

NEDERLÄNDERNA

Åtgärd 3.3 E ”Motverka att elever lämnar skolan i förtid”

Vad var det för slags program? Ministeriet för utbildning, kultur och vetenskaplig forskning, som utsågs till ensam stödmottagare för åtgärden, erbjöd finansiering till skolor och organisationer som tillhandahöll yrkesutbildning som stöd till projekt som syftade till att motverka att elever lämnar skolan i förtid. Eftersom skolorna i Nederländerna är fristående kan de välja om de skall delta eller inte i projekt av detta slag. Skolors och organisationers deltagande i projekten fram till 2004 gick trögt, men myndigheterna tror nu att ansökningarna om ESF-samfinansiering av åtgärden kommer att sluka alla disponibla medel för perioden 2000–2006.

Vilka verksamheter samfinansierades? Skolorna uppmanades att tänka ut projekt runt ett eller flera teman som fastställts av den nationella lagstiftningen. I dessa ingick utveckling och samordning av individuell yrkesvägledning, studentrådgivning och omsorgsteam, utarbetande av förfaranden och instrument för intagning och bedömning av studenter, utveckling av nätverk i skolorna, övergångsregler mellan grundläggande yrkesutbildning och fortbildning, samordning med kommunens handlingsplaner för att motverka avbruten skolgång, godkännande av yrkesutbildning för nya segment på den lokala arbetsmarknaden i samarbete med den lokala och regionala handeln och industrin, samt stöd från skolan till föräldrar till barn i riskgrupper. Kriterier för studenter i målgruppen fastställdes också i den nationella lagstiftningen som studenter under 23 år som är inskrivna på en yrkesskola och som inte har fått en ”startbehörighet” (nivå 2 i yrkesutbildningen) och som enligt skolorna riskerar att lämna skolan i förtid.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? Inom de teman som fastställdes av den nationella lagstiftningen kunde skolorna fritt utforma sina egna ESF-projekt. Ministeriet hade inga ytterligare regler och försökte inte heller påverka projektens inriktning. Det framhöll dock de bästa arbetsmetoderna genom att publicera undersökningar om avbruten skolgång, inrätta diskussionsforum för skolor och sprida information via en webbplats. I allmänhet ingick dessa projektteman redan i skolornas ordinarie verksamheter, men ESF-projekten vidgade verksamheterna till förmån för studenter i riskgruppen. Som ett resultat av detta var projekten invävda i den ”normala” dagliga skolverksamheten. På grund av skolornas fristående ställning och studentpopulationernas mångfald var metoderna för att motverka avbruten skolgång i de tio skolor som besöktes ganska olika. Några skolor inriktade sig på samarbete med kommunkontor och lokala företag medan andra tog itu med problemen på egen hand. Hur mycket skolorna deltog i informationsutbyte (en viktig resurs när ESF-projekt utformas) varierade också betydligt mellan skolorna. En viktig fråga när man mäter resultaten av ESF-projekt är hur tillförlitlig statistiken är. För att förbättra statistikens tillförlitlighet när det gäller avbruten skolgång införde ministeriet en lag 1999 om registrering av elever som lämnar skolan i förtid vilket ledde till att tillförlitlig och fullständig statistik kunde tillhandahållas som ministeriet kunde utgå ifrån när det fattade beslut.

PORTUGAL

Åtgärd 1.2 av PRODEP III ”Alternativa kurser inom grundutbildningen”

Vad var det för slags program? Den huvudsakliga metod som Portugal använde för att motverka att elever lämnar skolan i förtid var att erbjuda varierande påbyggnadskurser och yrkesinriktade kurser i skolorna. Kurserna fastställdes enligt nationella bestämmelser och skulle särskilt rikta sig till elever över 15 år som ännu inte hade gått ut högstadiet. I Portugal uppskattades antalet 18–24-åringar med högst grundskoleutbildning till ungefär 45,5 % (2004 (3)).

Vilka verksamheter samfinansierades? I urvalet av åtta granskade skolprojekt genomfördes kurser som motsvarade behoven hos skolans egna elever och andra ungdomar i trakten genom att det blev möjligt för dem att avsluta den nionde årskursen (grundskoleutbildning) och få en yrkesexamen. De elever som gick på kurserna var mellan 15 och 18 år och hade ännu inte fått avgångsbetyg från nionde årskursen, trots att de var äldre än minimiåldern (15 år) då man kan välja att sluta skolan. Dessa elever kännetecknades främst av att de hade misslyckats i skolan eller hade tvingats gå om en eller flera årskurser. Kurserna tillgodosåg deras behov genom att de var mer inriktade på särskilda yrkesfärdigheter än på akademiska ämnen. I kurserna ingick också arbetspraktik på företag för att eleverna skulle bli motiverade att anstränga sig praktiskt. Denna aspekt var viktig, eftersom dessa elever vanligtvis var mer benägna att lämna skolan och ta anställning på grund av att de saknade motivation eller för att de var äldre än sina klasskamrater.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? När det gäller vissa skolor i Lissabons innerstadsområden utgjorde kurserna en ny finansierad verksamhet för att stödja skolor där elevantalet hade sjunkit på grund av demografiska förändringar. Till exempel genomförde Escola Secundária Marquês de Pombal (ett statligt gymnasium i Lissabon som av tradition är specialiserat på elektroteknik), som ligger i ett gammalt kvarter i staden med en åldrande befolkning, yrkeskurser där de speciella resurser som skolan förfogade över utnyttjades.

Skolorna ansökte om att bli godkända och få finansiering till sådana kurser på grundval av antalet stödberättigade deltagare, men en systematisk diagnostisering av och inriktning på elever som tillhörde ”riskgruppen” inom skolorna ingick också i processen. Men trots att det också fanns nationella initiativ för att bekämpa barnarbete togs inga särskilda initiativ inom skolorna för att nå elever under 15 år som riskerade att lämna skolan.

Portugals nationella handlingsplan för sysselsättningen, NAP (2003–2006), syftar till att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid till 35 % fram till 2006 och till 25 % fram till 2010, vilket i stort sett är i linje med Lissabonstrategin. Det kan bli svårt att uppnå dessa mål med tanke på att det uppenbarligen saknas en samordnad strategi för att undersöka fenomenet med avbruten skolgång och åtgärda det inom skolorna innan eleverna fyller 15 år, då de faktorer som orsakar avbruten skolgång grundläggs. I Portugals nationella handlingsplan finns emellertid förslag om att man inom en nära framtid skall inrätta ett system för att elever som riskerar att hoppa av skolan upptäcks på ett tidigt stadium och för att ge individuellt stöd till elever.

FÖRENADE KUNGARIKET

Mål 3, operativt program för England och Gibraltar, 2000–2006, åtgärd 2.2

Vad var det för slags program? Inom ramen för mål 3:s operativa program ingick merparten av de åtgärder som syftade till att motverka avbruten skolgång i politikområdet social integration, åtgärd 2.2, vars mål var att utveckla lokala och områdesbaserade lösningar för att ge stöd till individer som har många olika nackdelar på arbetsmarknaden och riskerar uteslutning. Den ursprungliga målgruppen var 13–17-åringar som riskerade att lämna skolan. Efter utvärderingen efter halva tiden begränsades den till 16–18-åringar som inte gick någon utbildning eller yrkesutbildning eller inte hade anställning. ESF-medlen tilldelades regionala offentliga organ som sedan i sin tur fördelade medlen genom en direkt anbudsinfordran per projekt och genom en offentlig upphandling som samfinansierades med statligt finansierade utbildningsorgan.

Vilka verksamheter samfinansierades? Projekten varierade och genomfördes i huvudsak av välgörenhetsorganisationer, skolor och andra inrättningar som tillhandahöll yrkes- och studievägledning. De skolor som deltog i projekten valde i regel ut elever till kurserna på grundval av fallenhet, lämplighet och skolbakgrund. Kurserna pågick från femton dagar till ett år, inbegripet arbetspraktik i vissa fall, och erbjöd utbildning i färdigheter som krävs både i vardags- och yrkeslivet, rådgivning och personligt stöd, grupparbete, verksamheter inom och utanför skolan och anpassad studiegång. Eleverna fortsatte att gå i skolan utanför kursens timplan. Samtliga kurser som granskades hade som mål att uppnå vissa utbildningsvinster så att eleverna skulle få en grundläggande behörighet.

Vilka särskilda aspekter påverkade programmets ändamålsenlighet? En av svårigheterna med de samfinansierade verksamheterna inom åtgärd 2.2 var att det inte fanns något gemensamt program och ingen gemensam ram för allmänt identifierbara kännetecken. Det gick inte att urskilja en särskild identitet eller roll för ESF-finansieringen på detta område i förhållande till den stora mängden nationella initiativ för utbildning av ungdomar och andra målgrupper som berördes av åtgärden. Denna brist på gemensam metod visade sig också i valet av målgrupper och riskbedömningen i samband med projekten. Dessutom hade avsaknaden av en ordentlig analytisk grund för att motverka avbruten skolgång och bristen på informationsutbyte mellan ansvariga organisationer på regional och lokal nivå en negativ inverkan på åtgärdernas ändamålsenlighet. Däremot var det tydligt att goda arbetsmetoder användes inom enskilda projekt vad gäller samordning och utvärdering vid de deltagande skolorna. ESF-finansieringen lockade dessutom till sig frivilligt stöd från välgörenhetsorganisationer i form av organiserade kurser och verksamheter.

---

(1)  Eurostat, arbetsmarknadsundersökning, 2004.

(2)  Mullingar Community College.

(3)  Eurostat, arbetsmarknadsundersökning, 2004.

---

BILAGA 3

GRANSKADE OPERATIVA PROGRAM, GENOMFÖRANDEORGAN OCH PROJEKT

| Spanien | Frankrike | Irland | Nederländerna | Portugal | Förenade kungariket |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativa program |
| Andalusien – 2000.ES.16.1.PO.003 – Andalusien, mål 1 OP, Eje 4A medida 15 A- ”Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar”
  Katalonien – 2000.ES.05.3.PO.303 – Katalonien, mål 3 OP; Eje 4 actuación 4.4.1 – ”Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar” | Åtgärd 1 (”Ge ungdomar en ny chans så att de inte lämnar skolsystemet i förtid utan avgångsbetyg”), av åtgärd 4 (”Underlätta övergången från skola till arbete”) av prioritering 3 (”Utbildning och livslångt lärande”), av ESF i Frankrike mål 3 2000–2006 | Sysselsättning och mänskliga resurser, mål 1 OP, 2000–2006 Irland, åtgärd 5 | SPD Europeiska socialfonden [ESF] mål 3 ”Aktiv arbetsmarknadspolitik och livslångt lärande”, prioritering 2, åtgärd ”Motverka avbruten skolgång”, period 2000–2006 | PRODEP III, åtgärd 1.2 | Mål 3 OP England och Gibraltar 2000–2006, åtgärd 2.2 |
| Granskade genomförandeorgan |
| UAFSE (utbildningsministeriet)

  Andalusien:

  Consejería de Hacienda
  Consejería de Educación
  Delegación Provincial de Sevilla

  Katalonien:

  Departament de Treball
  Departament d'Ensenyament | ESF-avdelning (arbetsmarknadsministeriet)
  DAF, DEP, DESCO, DRIC (utbildningsministeriet)
  Direction régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France och Lorraine)
  Högskoleregionerna Créteil och Metz-Nancy | Förvaltningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment)
  Betalningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment)
  Genomförandeorgan (Dept. of Education and Science)
  Förmedlande organ (City of Dublin Vocational Educational Committee) | Förvaltningsmyndighet (Agentschap SZW)
  Ministeriet för utbildning, kultur och vetenskaplig forskning | PRODEP III centrala och regionala avdelningar (Lissabon och Porto) | Department of Work and Pensions
  Department for Education and Skills
  Government Office West Midlands
  Learning and Skills Council Staffordshire
  Learning and Education Authority Staffordshire
  Connexions Service
  Government Office South East
  Department for Education and Science, Statistics Department
  Learning and Skills Council Surrey
  Learning and Skills Council Hampshire
  Connexions Service South East |
| Granskade projekt |
| I.E.S. Andrés Benitez (Andalusien) | Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve | Tullamore College | ROC Asa (Amersfoort) | E. S. Marquês de Pombal (Lisbon) | Youth Inc., Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock |
| I.E.S. San Severiano (Andalusien) | Lycée professionnel J.P. Timbaud | Mullingar Community College | ROC Hoornbeeck (Amersfoort) | E.S. D. José I (Lisbon) | Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth |
| I.E.S. Bahía de Cádiz (Andalusien) | Association Pierre Kohlmann, Antony | Colaiste Eoin Secondary school | ROC Oost-Nederland (Hengelo) | Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso) | VT Career Management Southern, Portsmouth |
| I.E.S. Virgen de Consolación (Andalusien) | Collège Paul Verlaine, Malzeville | Jobstown Community College | ROC Twente Plus (Almelo) | E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá) | The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport |
| I.E.S. Polígono Sur (Andalusien) | Collège Jean Moulin, Tomblaine | St. Thomas SR national school | ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch) | E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha) | Future Train, Stoke Learning and Education Authority |
| PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonien) | LP Fülgence Bienvenüe, Auboué | St. Paul's secondary school | ROC Aventus (Apeldoorn) | Ensiprof (Barcelos) | Skillway, Surrey Care Trust, Surrey |
| PTT Molins de Rei (Katalonien) | College Paul Valéry, Metz | David's CBS Artane | ROC de Graafschap (Doetinchem) | Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso) | |
| PTT Barcelona Nou Barris (Katalonien) | | Gorey Community School, Wexford | ROC Nijmegen (Nijmegen) | E.S. Anselmo de Andrade (Almada) | |
| PTT Martorell (Katalonien) | | Abbey Community College, Wicklow | ROC A12 (Ede) | | |
| | | Ballymun Comprehensive school | ROC Arcus (Heerlen) | | |

Spanien

Frankrike

Irland

Nederländerna

Portugal

Förenade kungariket

Operativa program

Andalusien – 2000.ES.16.1.PO.003 – Andalusien, mål 1 OP, Eje 4A medida 15 A- ”Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar”

Katalonien – 2000.ES.05.3.PO.303 – Katalonien, mål 3 OP; Eje 4 actuación 4.4.1 – ”Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar”

Åtgärd 1 (”Ge ungdomar en ny chans så att de inte lämnar skolsystemet i förtid utan avgångsbetyg”), av åtgärd 4 (”Underlätta övergången från skola till arbete”) av prioritering 3 (”Utbildning och livslångt lärande”), av ESF i Frankrike mål 3 2000–2006

Sysselsättning och mänskliga resurser, mål 1 OP, 2000–2006 Irland, åtgärd 5

SPD Europeiska socialfonden [ESF] mål 3 ”Aktiv arbetsmarknadspolitik och livslångt lärande”, prioritering 2, åtgärd ”Motverka avbruten skolgång”, period 2000–2006

PRODEP III, åtgärd 1.2

Mål 3 OP England och Gibraltar 2000–2006, åtgärd 2.2

Granskade genomförandeorgan

UAFSE (utbildningsministeriet)

Andalusien:

Consejería de Hacienda

Consejería de Educación

Delegación Provincial de Sevilla

Katalonien:

Departament de Treball

Departament d'Ensenyament

ESF-avdelning (arbetsmarknadsministeriet)

DAF, DEP, DESCO, DRIC (utbildningsministeriet)

Direction régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France och Lorraine)

Högskoleregionerna Créteil och Metz-Nancy

Förvaltningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment)

Betalningsmyndighet (Dept. of Enterprise, Trade and Employment)

Genomförandeorgan (Dept. of Education and Science)

Förmedlande organ (City of Dublin Vocational Educational Committee)

Förvaltningsmyndighet (Agentschap SZW)

Ministeriet för utbildning, kultur och vetenskaplig forskning

PRODEP III centrala och regionala avdelningar (Lissabon och Porto)

Department of Work and Pensions

Department for Education and Skills

Government Office West Midlands

Learning and Skills Council Staffordshire

Learning and Education Authority Staffordshire

Connexions Service

Government Office South East

Department for Education and Science, Statistics Department

Learning and Skills Council Surrey

Learning and Skills Council Hampshire

Connexions Service South East

Granskade projekt

I.E.S. Andrés Benitez (Andalusien)

Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve

Tullamore College

ROC Asa (Amersfoort)

E. S. Marquês de Pombal (Lisbon)

Youth Inc., Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock

I.E.S. San Severiano (Andalusien)

Lycée professionnel J.P. Timbaud

Mullingar Community College

ROC Hoornbeeck (Amersfoort)

E.S. D. José I (Lisbon)

Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth

I.E.S. Bahía de Cádiz (Andalusien)

Association Pierre Kohlmann, Antony

Colaiste Eoin Secondary school

ROC Oost-Nederland (Hengelo)

Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso)

VT Career Management Southern, Portsmouth

I.E.S. Virgen de Consolación (Andalusien)

Collège Paul Verlaine, Malzeville

Jobstown Community College

ROC Twente Plus (Almelo)

E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá)

The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport

I.E.S. Polígono Sur (Andalusien)

Collège Jean Moulin, Tomblaine

St. Thomas SR national school

ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch)

E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha)

Future Train, Stoke Learning and Education Authority

PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonien)

LP Fülgence Bienvenüe, Auboué

St. Paul's secondary school

ROC Aventus (Apeldoorn)

Ensiprof (Barcelos)

Skillway, Surrey Care Trust, Surrey

PTT Molins de Rei (Katalonien)

College Paul Valéry, Metz

David's CBS Artane

ROC de Graafschap (Doetinchem)

Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso)

PTT Barcelona Nou Barris (Katalonien)

Gorey Community School, Wexford

ROC Nijmegen (Nijmegen)

E.S. Anselmo de Andrade (Almada)

PTT Martorell (Katalonien)

Abbey Community College, Wicklow

ROC A12 (Ede)

Ballymun Comprehensive school

ROC Arcus (Heerlen)

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| III. | a) | Flera av de medlemsstater som granskats av revisionsrätten har i olika grad kunnat utvärdera arten och omfattningen på problemet med avbruten skolgång utifrån bästa möjliga uppgifter som funnits tillgängliga. |
| --- | --- | --- |

III.

a)

Flera av de medlemsstater som granskats av revisionsrätten har i olika grad kunnat utvärdera arten och omfattningen på problemet med avbruten skolgång utifrån bästa möjliga uppgifter som funnits tillgängliga.

| b) | Flera av de medlemsstater som granskats av revisionsrätten har i olika grad kunnat fastställa nivån på de medel som tilldelats utifrån beräkningar av bästa möjliga uppgifter som funnits tillgängliga. Inom ett och samma program åligger fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats. Vid revisionsrättens granskningar har ett antal kriterier vid flertalet tillfällen också använts för att fastställa hur medlen skall fördelas mellan regioner eller åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Flera av de medlemsstater som granskats av revisionsrätten har i olika grad kunnat fastställa nivån på de medel som tilldelats utifrån beräkningar av bästa möjliga uppgifter som funnits tillgängliga. Inom ett och samma program åligger fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats. Vid revisionsrättens granskningar har ett antal kriterier vid flertalet tillfällen också använts för att fastställa hur medlen skall fördelas mellan regioner eller åtgärder.

| d) | Generellt fastställde medlemsstaterna olika målgrupper med hänsyn till sina nationella utbildningssystem och sina särproblem. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen. I flera av de granskade medlemsstaterna har kvantitativa mål på nationell nivå fastställts för att minska antalet elever som slutar skolan i förtid i överensstämmelse med målet på EU-nivå. Se svaren på punkterna a och b. |
| --- | --- |

d)

Generellt fastställde medlemsstaterna olika målgrupper med hänsyn till sina nationella utbildningssystem och sina särproblem. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen. I flera av de granskade medlemsstaterna har kvantitativa mål på nationell nivå fastställts för att minska antalet elever som slutar skolan i förtid i överensstämmelse med målet på EU-nivå. Se svaren på punkterna a och b.

| e) | Halvtidsutvärderingen är inte avsedd att mäta effekten, eftersom denna är beroende av resultaten samt i vilken grad de kvantifierade målen nåtts vid programmets slut. Halvtidsöversyn görs inom ramen för det operativa programmet (som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999) för de medlemsstater revisionsrätten granskat, medan halvtidsutvärderingarna avser de särskilda åtgärderna för att lösa problemet med elever som slutar skolan i förtid och där åtgärder har vidtagits för att vid behov anpassa fokuseringen och strategin.
  På medellång och lång sikt förväntas antalet elever som slutar skolan i förtid minska till följd av åtgärderna. Det bekräftas av utvecklingen under perioden 2000–2004, som tas upp i kommissionens meddelande om modernisering av utbildningssystemen KOM(2005) 549. |
| --- | --- |

e)

Halvtidsutvärderingen är inte avsedd att mäta effekten, eftersom denna är beroende av resultaten samt i vilken grad de kvantifierade målen nåtts vid programmets slut. Halvtidsöversyn görs inom ramen för det operativa programmet (som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999) för de medlemsstater revisionsrätten granskat, medan halvtidsutvärderingarna avser de särskilda åtgärderna för att lösa problemet med elever som slutar skolan i förtid och där åtgärder har vidtagits för att vid behov anpassa fokuseringen och strategin.

På medellång och lång sikt förväntas antalet elever som slutar skolan i förtid minska till följd av åtgärderna. Det bekräftas av utvecklingen under perioden 2000–2004, som tas upp i kommissionens meddelande om modernisering av utbildningssystemen KOM(2005) 549.

| IV. | Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna för en sund ekonomisk förvaltning iakttas i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den skulle kunna förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande. |
| --- | --- |

IV.

Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna för en sund ekonomisk förvaltning iakttas i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den skulle kunna förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande.

| V. | Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer.






  a) | När det gäller genomförandet av utvärderingen utgör riktlinjerna för system för övervakning och utvärdering av Europeiska socialfonden (ESF) för perioden 2000–2006 allmänna riktlinjer som dessutom kan tillämpas i olika enskilda fall. |
| --- | --- | --- |

V.

Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer.

a)

När det gäller genomförandet av utvärderingen utgör riktlinjerna för system för övervakning och utvärdering av Europeiska socialfonden (ESF) för perioden 2000–2006 allmänna riktlinjer som dessutom kan tillämpas i olika enskilda fall.

| b) | Beträffande kontrollen av medlemsstaternas förvaltningssystem, lämnas rekommendationer avseende granskningen av en sund ekonomisk förvaltning när situationen kräver detta. |
| --- | --- |

b)

Beträffande kontrollen av medlemsstaternas förvaltningssystem, lämnas rekommendationer avseende granskningen av en sund ekonomisk förvaltning när situationen kräver detta.

| VI. | Dessa rekommendationer skall bedömas mot bakgrund av medlemsstaternas särskilda ansvar vad gäller planeringen av strukturfondernas förvaltning och styrning. ESF:s insatser i samband med elever som slutar skolan i förtid ingår som en del av ett mer omfattande nationellt politiskt sammanhang och skall analyseras som sådant. Vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som motverkar att elever slutar skolan i förtid tas det hänsyn till nationell utbildningspolitik och utbildningsstrategi. |
| --- | --- |

VI.

Dessa rekommendationer skall bedömas mot bakgrund av medlemsstaternas särskilda ansvar vad gäller planeringen av strukturfondernas förvaltning och styrning. ESF:s insatser i samband med elever som slutar skolan i förtid ingår som en del av ett mer omfattande nationellt politiskt sammanhang och skall analyseras som sådant. Vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som motverkar att elever slutar skolan i förtid tas det hänsyn till nationell utbildningspolitik och utbildningsstrategi.

GRANSKNINGSIAKTTAGELSER

| 14. | Användningen av de mekanismer och redskap som revisionsrätten anger bör utvidgas till att helt säkerställa en sund ekonomisk förvaltning som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999.
  Vissa av de förfaranden som beskrivs i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 438/2001 är också avsedda att garantera att systemen fungerar effektivt (exempelvis förfaranden för utvärdering och urval av projekt, uppföljning och genomförande av projekt i förhållande till målsättningarna och att direktiven om anbudsförfaranden iakttas).
  Genomförandet av de föreskrivna skyldigheter som anges ovan och som skall säkra en sund ekonomisk förvaltning beskrivs närmare i de förfarandehandböcker som utarbetats av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Vidare planeras i de nationella riktlinjerna för genomförandet att man tar sig an frågan om urval, sund ekonomisk förvaltning och mervärde. Beträffande granskningarna av dessa förfaranden om säkerställande av en sund ekonomisk förvaltning hänvisas till svaret på punkt 15. |
| --- | --- |

14.

Användningen av de mekanismer och redskap som revisionsrätten anger bör utvidgas till att helt säkerställa en sund ekonomisk förvaltning som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999.

Vissa av de förfaranden som beskrivs i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 438/2001 är också avsedda att garantera att systemen fungerar effektivt (exempelvis förfaranden för utvärdering och urval av projekt, uppföljning och genomförande av projekt i förhållande till målsättningarna och att direktiven om anbudsförfaranden iakttas).

Genomförandet av de föreskrivna skyldigheter som anges ovan och som skall säkra en sund ekonomisk förvaltning beskrivs närmare i de förfarandehandböcker som utarbetats av medlemsstaternas ansvariga myndigheter. Vidare planeras i de nationella riktlinjerna för genomförandet att man tar sig an frågan om urval, sund ekonomisk förvaltning och mervärde. Beträffande granskningarna av dessa förfaranden om säkerställande av en sund ekonomisk förvaltning hänvisas till svaret på punkt 15.

| 15. | Den korrekta tillämpningen av principerna om en sund ekonomisk förvaltning ingår, vad gäller urval av projekt och uppföljning, som ett led i kommissionens revisionsstrategi, och dess genomförande bör stärkas.
  När det gäller andra informationskällor om genomförandet av operativa program (uppföljningskommitténs möten, genomföranderapporter, medlemsstaternas bilaterala möten osv.) anser kommissionen att de åtgärder som redan genomförts möjliggör en lämplig behandling av förvaltningsuppgifterna även om de, i vissa fall, kan förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

15.

Den korrekta tillämpningen av principerna om en sund ekonomisk förvaltning ingår, vad gäller urval av projekt och uppföljning, som ett led i kommissionens revisionsstrategi, och dess genomförande bör stärkas.

När det gäller andra informationskällor om genomförandet av operativa program (uppföljningskommitténs möten, genomföranderapporter, medlemsstaternas bilaterala möten osv.) anser kommissionen att de åtgärder som redan genomförts möjliggör en lämplig behandling av förvaltningsuppgifterna även om de, i vissa fall, kan förbättras ytterligare.

| 16. | Rekommendationerna i halvtidsutvärderingen har bedömts, diskuterats och följts upp av de ansvariga organen (förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittéer i samarbete med kommissionen). Enligt rekommendationerna har lämpliga åtgärder vidtagits för att säkra att iakttagelserna och rekommendationerna införs i samband med planeringen, genomförandet och övervakningen på det sätt som krävs. Slutligen har kommissionen också följt upp halvtidsutvärderingarna genom att godkänna de beslut som fattades till följd av halvtidsutvärderingen. |
| --- | --- |

16.

Rekommendationerna i halvtidsutvärderingen har bedömts, diskuterats och följts upp av de ansvariga organen (förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittéer i samarbete med kommissionen). Enligt rekommendationerna har lämpliga åtgärder vidtagits för att säkra att iakttagelserna och rekommendationerna införs i samband med planeringen, genomförandet och övervakningen på det sätt som krävs. Slutligen har kommissionen också följt upp halvtidsutvärderingarna genom att godkänna de beslut som fattades till följd av halvtidsutvärderingen.

| 17. | Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna för en sund ekonomisk förvaltning respekteras i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den kan förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande. Såsom beskrivs i svaren på punkterna 14 till 16 ingår och beskrivs mekanismer och redskap för en sund ekonomisk förvaltning i strukturfondsförordningarna. Enligt dessa bestämmelser skall kommissionen och medlemsstaterna övervaka genomförandet av projekten, och olika medel ställs till deras förfogande för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

17.

Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna för en sund ekonomisk förvaltning respekteras i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den kan förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande. Såsom beskrivs i svaren på punkterna 14 till 16 ingår och beskrivs mekanismer och redskap för en sund ekonomisk förvaltning i strukturfondsförordningarna. Enligt dessa bestämmelser skall kommissionen och medlemsstaterna övervaka genomförandet av projekten, och olika medel ställs till deras förfogande för att uppnå detta mål.

| 18. | Flera av de medlemsstater som anges ovan har i olika grad kunnat utvärdera problemets art och omfattning utifrån bästa tillgängliga information (tidigare uppgifter och statistikuppgifter, särskilda utredningar och forskningsprojekt, efterhandsutvärdering av föregående programperiod och förhandsutvärdering av nuvarande programperiod). |
| --- | --- |

18.

Flera av de medlemsstater som anges ovan har i olika grad kunnat utvärdera problemets art och omfattning utifrån bästa tillgängliga information (tidigare uppgifter och statistikuppgifter, särskilda utredningar och forskningsprojekt, efterhandsutvärdering av föregående programperiod och förhandsutvärdering av nuvarande programperiod).

| 19. | Flera av de medlemsstater som anges har i olika grad kunnat fastställa storleken på de medel som tilldelats utifrån beräkningar som grundar sig på bästa tillgängliga information. |
| --- | --- |

19.

Flera av de medlemsstater som anges har i olika grad kunnat fastställa storleken på de medel som tilldelats utifrån beräkningar som grundar sig på bästa tillgängliga information.

| 20. | Även om behovsanalysen kan förbättras har resultatindikatorer fastställts i programdokumenten som används för uppföljningen i samband med årsrapporterna. Efterhandsutvärderingarna av föregående period och förhandsutvärderingarna för pågående period har använts för att utarbeta åtgärderna. Därmed kunde strategin och de särskilda målsättningarna anpassas till varandra och man kunde planera vilka effekter åtgärderna skulle få. Vid de utvärderingar som följer programperioden görs en översyn av om de förutfastställda målen har uppnåtts.
  Medlemsstaterna förfogar även över olika redskap för uppföljning som baseras på indikatorer, särskilt resultatindikatorer. |
| --- | --- |

20.

Även om behovsanalysen kan förbättras har resultatindikatorer fastställts i programdokumenten som används för uppföljningen i samband med årsrapporterna. Efterhandsutvärderingarna av föregående period och förhandsutvärderingarna för pågående period har använts för att utarbeta åtgärderna. Därmed kunde strategin och de särskilda målsättningarna anpassas till varandra och man kunde planera vilka effekter åtgärderna skulle få. Vid de utvärderingar som följer programperioden görs en översyn av om de förutfastställda målen har uppnåtts.

Medlemsstaterna förfogar även över olika redskap för uppföljning som baseras på indikatorer, särskilt resultatindikatorer.

| 21–22. | Det har utvecklats eller håller på att utvecklas strategier för att motverka de olika aspekterna av avhopp i förtid i de nämnda medlemsstaterna, även om de skulle kunna förbättras vad gäller samstämmigheten.
  I artikel 8 i förordning (EG) nr 1260/1999 anges att ”Gemenskapsåtgärderna skall komplettera eller främja motsvarande nationella åtgärder”. Dessutom begärs stöd från ESF när detta förbättrar kvaliteten på åtgärderna och har en hävstångseffekt som gör det möjligt för redskapen att nå ett större antal stödmottagare. |
| --- | --- |

21–22.

Det har utvecklats eller håller på att utvecklas strategier för att motverka de olika aspekterna av avhopp i förtid i de nämnda medlemsstaterna, även om de skulle kunna förbättras vad gäller samstämmigheten.

I artikel 8 i förordning (EG) nr 1260/1999 anges att ”Gemenskapsåtgärderna skall komplettera eller främja motsvarande nationella åtgärder”. Dessutom begärs stöd från ESF när detta förbättrar kvaliteten på åtgärderna och har en hävstångseffekt som gör det möjligt för redskapen att nå ett större antal stödmottagare.

| 23. | I Storbritannien har man sedan 2005 vidtagit åtgärder för att säkra en samstämmig och fokuserad strategi (dvs. Strategic Area Reviews, Stars). Efter halva projekttiden förtydligades varje åtgärd så att inga missförstånd kunde uppstå. Beträffande forskningsrapporterna fanns också andra sätt att påverka fastställandet av de stödmottagande grupperna eller valet av verksamhet för att motverka att elever slutar skolan i förtid (dvs. Connexions recording systems). |
| --- | --- |

23.

I Storbritannien har man sedan 2005 vidtagit åtgärder för att säkra en samstämmig och fokuserad strategi (dvs. Strategic Area Reviews, Stars). Efter halva projekttiden förtydligades varje åtgärd så att inga missförstånd kunde uppstå. Beträffande forskningsrapporterna fanns också andra sätt att påverka fastställandet av de stödmottagande grupperna eller valet av verksamhet för att motverka att elever slutar skolan i förtid (dvs. Connexions recording systems).

| 25. | Generellt valde medlemsstaterna att fastställa olika målgrupper i förhållande till sina nationella utbildningssystem och de särskilda problemen i dessa system. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen. |
| --- | --- |

25.

Generellt valde medlemsstaterna att fastställa olika målgrupper i förhållande till sina nationella utbildningssystem och de särskilda problemen i dessa system. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen.

| 27. | Den ändring som genomfördes vid fastställandet av målgrupper i Storbritannien efter halvtidsutvärderingen förtydligar syftet med prioriteringarna. |
| --- | --- |

27.

Den ändring som genomfördes vid fastställandet av målgrupper i Storbritannien efter halvtidsutvärderingen förtydligar syftet med prioriteringarna.

| 31. | I Frankrike offentliggörs varje år de viktigaste statistiska indikatorerna av direktoratet för utvärdering och prospektiva undersökningar (Direction de l'évaluation et de la prospective, DEP) som ingår i det franska utbildnings- och vetenskapsministeriet. Med tanke på den decentraliserade organisationsformen skall rektorerna fastställa organisationen och strategierna i samband med avbruten skolgång och på grundval av uppgifter från DEP analysera situationen för de ungdomar som slutar skolan utan avgångsbetyg och den politik som skall föras på central nivå. En undersökning utförs också varje år av hur många elever över 16 år som gått ut skolan utan avgångsbetyg. I Portugal har de nationella myndigheterna fastställt flera statistiska indikatorer som användes vid halvtidsöversynen, vilka ledde till en väsentlig förstärkning av åtgärderna avsedda att motverka att elever slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

31.

I Frankrike offentliggörs varje år de viktigaste statistiska indikatorerna av direktoratet för utvärdering och prospektiva undersökningar (Direction de l'évaluation et de la prospective, DEP) som ingår i det franska utbildnings- och vetenskapsministeriet. Med tanke på den decentraliserade organisationsformen skall rektorerna fastställa organisationen och strategierna i samband med avbruten skolgång och på grundval av uppgifter från DEP analysera situationen för de ungdomar som slutar skolan utan avgångsbetyg och den politik som skall föras på central nivå. En undersökning utförs också varje år av hur många elever över 16 år som gått ut skolan utan avgångsbetyg. I Portugal har de nationella myndigheterna fastställt flera statistiska indikatorer som användes vid halvtidsöversynen, vilka ledde till en väsentlig förstärkning av åtgärderna avsedda att motverka att elever slutar skolan i förtid.

| 32–33. | ESF:s förebyggande insatser inriktas i allmänhet på ungdomar över 15–16 år för att underlätta deras möjligheter att få anställning. I två av de länder som granskats (Portugal och Frankrike) riktade sig de samfinansierade verksamheterna också till ungdomar under 16 år. |
| --- | --- |

32–33.

ESF:s förebyggande insatser inriktas i allmänhet på ungdomar över 15–16 år för att underlätta deras möjligheter att få anställning. I två av de länder som granskats (Portugal och Frankrike) riktade sig de samfinansierade verksamheterna också till ungdomar under 16 år.

| 34. | Då Europeiska rådet fastställt den politiska målsättningen att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid till 2010, kan framstegen mätas i varje medlemsstat i förhållande till detta mål med hänsyn tagen till de olika situationer som råder i medlemsstaterna.
  Samtliga nationella mål för att motverka avbruten skolgång överensstämmer med EU:s mål.
  Under 2001 fastställde de nederländska myndigheterna som nationellt mål att bidra till Lissabonstrategin (genom att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid till 2010). |
| --- | --- |

34.

Då Europeiska rådet fastställt den politiska målsättningen att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid till 2010, kan framstegen mätas i varje medlemsstat i förhållande till detta mål med hänsyn tagen till de olika situationer som råder i medlemsstaterna.

Samtliga nationella mål för att motverka avbruten skolgång överensstämmer med EU:s mål.

Under 2001 fastställde de nederländska myndigheterna som nationellt mål att bidra till Lissabonstrategin (genom att halvera antalet ungdomar som slutar skolan i förtid till 2010).

| 35. | Inom samma program omfattas fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder av medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats. |
| --- | --- |

35.

Inom samma program omfattas fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder av medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats.

| 36. | Det har genomförts en mångfald undersökningar, utvärderingar, forskningsprojekt och samlats in andra statistikuppgifter på området. Dessa skulle kunna nyttjas mer systematiskt och därmed mer effektivt. |
| --- | --- |

36.

Det har genomförts en mångfald undersökningar, utvärderingar, forskningsprojekt och samlats in andra statistikuppgifter på området. Dessa skulle kunna nyttjas mer systematiskt och därmed mer effektivt.

| 37. | Kommissionen välkomnar de goda lösningar i Irland och Storbritannien som revisionsrätten tar upp och som består i att etablera grupperingar av skolor som fungerar enligt skriftliga överenskommelser om att förbättra projekt- och programförvaltningens effektivitet.
  För att undvika överlappningar med det tidigare projektet (forsknings- och utvärderingsdelen i Early School Leavers Initiative) och med hänsyn till synergieffekter ansåg de irländska myndigheterna det lämpligare att fortsätta arbetet med den tidigare modellen för spårning (från det tidigare projektet) i samband med databasprojektet för elever i primärstadiet (Primary Pupil Database Project). |
| --- | --- |

37.

Kommissionen välkomnar de goda lösningar i Irland och Storbritannien som revisionsrätten tar upp och som består i att etablera grupperingar av skolor som fungerar enligt skriftliga överenskommelser om att förbättra projekt- och programförvaltningens effektivitet.

För att undvika överlappningar med det tidigare projektet (forsknings- och utvärderingsdelen i Early School Leavers Initiative) och med hänsyn till synergieffekter ansåg de irländska myndigheterna det lämpligare att fortsätta arbetet med den tidigare modellen för spårning (från det tidigare projektet) i samband med databasprojektet för elever i primärstadiet (Primary Pupil Database Project).

| 38. | I Frankrike grundar sig skolurvalsprocessen på de ansökningsmallar om stöd som används av skolorna.
  När det är relevant bör medlemsstatens myndighet ge spridning åt goda lösningar som revisionsrätten påträffar i samband med sin granskning (för Storbritannien bl.a. Surrey Care Trust och Youth, Inc.) som kan användas vid andra urvalsförfaranden. Användningen av detaljerade urvalskriterier gör det lättare att identifiera högriskutsatta elever. |
| --- | --- |

38.

I Frankrike grundar sig skolurvalsprocessen på de ansökningsmallar om stöd som används av skolorna.

När det är relevant bör medlemsstatens myndighet ge spridning åt goda lösningar som revisionsrätten påträffar i samband med sin granskning (för Storbritannien bl.a. Surrey Care Trust och Youth, Inc.) som kan användas vid andra urvalsförfaranden. Användningen av detaljerade urvalskriterier gör det lättare att identifiera högriskutsatta elever.

| 39. | I Förenade kungariket har revisionsrättens iakttagelser föranlett åtgärder efter halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

39.

I Förenade kungariket har revisionsrättens iakttagelser föranlett åtgärder efter halvtidsöversynen.

| 40–41. | I flera av de fall som anges används nu objektiva kriterier för urvalet av stödmottagare. I Irland har exempelvis riktlinjer utarbetats för projekt riktade till målgrupper av elever (bedömning av riskerna för att ungdomar slutar skolan i förtid) som gjorts tillgängliga för alla projekt. Riktlinjerna har använts vid fortbildning av lokala samordnare. Alla projekt använder en form av profilanalys av eleverna. Vidare finns det på projektnivå ett berättigat och rimligt underlag för att på ett genomblickbart sätt koppla resurserna till behoven. Vid projektet Early School Leavers Initiative kommer detta till uttryck genom användning av förutfastställda urvalskriterier som omfattar ett poängsystem.
  I Storbritannien finns flera exempel på detaljerade databaser på connexions-nivå (input efter profilanalyser och samtal med elever) samt flera goda lösningar för kriterier för urval av stödmottagare som förbättrar resursutnyttjandet.
  I Frankrike organiserar varje indelningsområde för utbildning sin verksamhet med hänsyn till de behov som uttryckts genom samtal om situationen och i förhållande till de strategiska mål som fastställts inom ramen för utbildningsprojektet, och därför kan olika kriterier förekomma mellan indelningsområdena.
  I Nederländerna inkluderas i de elever som inte uppfyller minimikraven elever som inte fått något avgångsbetyg på den föregående utbildningsnivån, elever som förbrukat sin ”utbildningstid”, elever från socialt missgynnade förhållanden eller elever som tidigare hoppat av skolan men som genom ett åtgärdssystem förts tillbaka till skolan. Av dessa orsaker riskerar nästan alla elever som följd av vem de är och vad som är kännetecknande för dem att avbryta sin skolgång. Detta bekräftas av inspektörer inom utbildningssystemet och i årsrapporter om situationen i samband med utbildningssystemet.
  Skolorna lämnar in sina ansökningar om stöd till projekt, som granskas utifrån deras formella och förvaltningsmässiga aspekter samt deras innehåll, genom att man använder referensramar, som standardprotokoll och bedömningsmatriser. Vid behov begärs att sökanden lämnar kompletterande upplysningar. Den resultatindikator som finns inbyggd i finansieringssystemet garanterar också ett effektivt urval och riktmärkning av projekt som baseras på kostnadsuppgifter. |
| --- | --- |

40–41.

I flera av de fall som anges används nu objektiva kriterier för urvalet av stödmottagare. I Irland har exempelvis riktlinjer utarbetats för projekt riktade till målgrupper av elever (bedömning av riskerna för att ungdomar slutar skolan i förtid) som gjorts tillgängliga för alla projekt. Riktlinjerna har använts vid fortbildning av lokala samordnare. Alla projekt använder en form av profilanalys av eleverna. Vidare finns det på projektnivå ett berättigat och rimligt underlag för att på ett genomblickbart sätt koppla resurserna till behoven. Vid projektet Early School Leavers Initiative kommer detta till uttryck genom användning av förutfastställda urvalskriterier som omfattar ett poängsystem.

I Storbritannien finns flera exempel på detaljerade databaser på connexions-nivå (input efter profilanalyser och samtal med elever) samt flera goda lösningar för kriterier för urval av stödmottagare som förbättrar resursutnyttjandet.

I Frankrike organiserar varje indelningsområde för utbildning sin verksamhet med hänsyn till de behov som uttryckts genom samtal om situationen och i förhållande till de strategiska mål som fastställts inom ramen för utbildningsprojektet, och därför kan olika kriterier förekomma mellan indelningsområdena.

I Nederländerna inkluderas i de elever som inte uppfyller minimikraven elever som inte fått något avgångsbetyg på den föregående utbildningsnivån, elever som förbrukat sin ”utbildningstid”, elever från socialt missgynnade förhållanden eller elever som tidigare hoppat av skolan men som genom ett åtgärdssystem förts tillbaka till skolan. Av dessa orsaker riskerar nästan alla elever som följd av vem de är och vad som är kännetecknande för dem att avbryta sin skolgång. Detta bekräftas av inspektörer inom utbildningssystemet och i årsrapporter om situationen i samband med utbildningssystemet.

Skolorna lämnar in sina ansökningar om stöd till projekt, som granskas utifrån deras formella och förvaltningsmässiga aspekter samt deras innehåll, genom att man använder referensramar, som standardprotokoll och bedömningsmatriser. Vid behov begärs att sökanden lämnar kompletterande upplysningar. Den resultatindikator som finns inbyggd i finansieringssystemet garanterar också ett effektivt urval och riktmärkning av projekt som baseras på kostnadsuppgifter.

| 42. | I Frankrike skall det förvaltningsinformationssystem som används för insamling av uppgifter i samband med programmet för social integration reformeras, vilket skall göra det möjligt att öka analysernas trovärdighet. Den nya versionen kommer att finnas tillgänglig under 2007. I väntan på den nya versionen kommer ändringar i samband med registreringen av elever som omfattas av åtgärderna att göras för att öka uppgifternas trovärdighet. |
| --- | --- |

42.

I Frankrike skall det förvaltningsinformationssystem som används för insamling av uppgifter i samband med programmet för social integration reformeras, vilket skall göra det möjligt att öka analysernas trovärdighet. Den nya versionen kommer att finnas tillgänglig under 2007. I väntan på den nya versionen kommer ändringar i samband med registreringen av elever som omfattas av åtgärderna att göras för att öka uppgifternas trovärdighet.

| 43. | Kommissionen medger vikten av informationsutbyte (särskilt mellan utbildning på primär- och på sekundärstadiet). Skolorna kan dock vara ovilliga att utbyta information om elever, särskilt psykologiska bedömningar av elever och elevprofiler, med andra skolor på grund av rädsla för att vidarebefordrandet av denna information skall få framtida rättsliga konsekvenser. I Irland sände den nationella samordningsgruppen ett meddelande till alla projekt i oktober 2003 om informationsutbyte och om informationens inriktning. Denna fråga skall undersökas vidare av den överordnade förvaltningskommittén, och utbildnings- och vetenskapsministeriet har också påbörjat utvecklingen av protokoll för ett integrerat arbete (och därmed informationsutbyte) mellan de nationella skolmyndigheterna (National Educational Welfare Board) och samordnare som arbetar med andra program inom området avslutad skolgång (School Completion Programme).
  I Storbritannien framgår i rapporten från National Audit Office (motsvarigheten till riksrevisionsverket) att mycket tyder på att det finns en god vilja till samarbete och informationsutbyte mellan organen. Kommissionen betonar att uppgiftsskyddsbestämmelserna kan begränsa möjligheterna till utbyte av personupplysningar mellan olika skolnivåer och utbildningsorgan. |
| --- | --- |

43.

Kommissionen medger vikten av informationsutbyte (särskilt mellan utbildning på primär- och på sekundärstadiet). Skolorna kan dock vara ovilliga att utbyta information om elever, särskilt psykologiska bedömningar av elever och elevprofiler, med andra skolor på grund av rädsla för att vidarebefordrandet av denna information skall få framtida rättsliga konsekvenser. I Irland sände den nationella samordningsgruppen ett meddelande till alla projekt i oktober 2003 om informationsutbyte och om informationens inriktning. Denna fråga skall undersökas vidare av den överordnade förvaltningskommittén, och utbildnings- och vetenskapsministeriet har också påbörjat utvecklingen av protokoll för ett integrerat arbete (och därmed informationsutbyte) mellan de nationella skolmyndigheterna (National Educational Welfare Board) och samordnare som arbetar med andra program inom området avslutad skolgång (School Completion Programme).

I Storbritannien framgår i rapporten från National Audit Office (motsvarigheten till riksrevisionsverket) att mycket tyder på att det finns en god vilja till samarbete och informationsutbyte mellan organen. Kommissionen betonar att uppgiftsskyddsbestämmelserna kan begränsa möjligheterna till utbyte av personupplysningar mellan olika skolnivåer och utbildningsorgan.

| 45. | I Irland, där ansvaret för programmet nu överförts till ett utvidgat Social Inclusion Unit och det införts en överordnad förvaltningskommitté, bör inte de frågor som belystes i samband med kommunikations- och informationsutbytet utgöra något problem i framtiden. Riktlinjer för projekten för att ta ut målgrupper (bedömning av riskerna för att elever slutar skolan i förtid) har nu gjorts tillgängliga för alla projekt. Den nya överordnade förvaltningskommittén skall förfina de viktigaste riskindikatorerna ytterligare och vidarebefordra resultaten till alla projekt på plats.
  I Nederländerna bör de åtgärder som vidtagits minimera de risker som revisionsrätten tar upp. Via nätverket av samordnare för att motverka avhopp i förtid, forum, olika branschsammanslutningar, utvärderingar och webbplatser på Internet utbyts information som gör det möjligt för skolorna att dra nytta av varandras erfarenheter och undvika att hjulet uppfinns på nytt vid jämförbara verksamheter. |
| --- | --- |

45.

I Irland, där ansvaret för programmet nu överförts till ett utvidgat Social Inclusion Unit och det införts en överordnad förvaltningskommitté, bör inte de frågor som belystes i samband med kommunikations- och informationsutbytet utgöra något problem i framtiden. Riktlinjer för projekten för att ta ut målgrupper (bedömning av riskerna för att elever slutar skolan i förtid) har nu gjorts tillgängliga för alla projekt. Den nya överordnade förvaltningskommittén skall förfina de viktigaste riskindikatorerna ytterligare och vidarebefordra resultaten till alla projekt på plats.

I Nederländerna bör de åtgärder som vidtagits minimera de risker som revisionsrätten tar upp. Via nätverket av samordnare för att motverka avhopp i förtid, forum, olika branschsammanslutningar, utvärderingar och webbplatser på Internet utbyts information som gör det möjligt för skolorna att dra nytta av varandras erfarenheter och undvika att hjulet uppfinns på nytt vid jämförbara verksamheter.

| 46. | Då motverkandet av att elever slutar skolan i förtid är en förebyggande åtgärd finns det gränser för att kunna mäta hur effektiv den är. På medellång och lång sikt bör antalet elever som slutar skolan i förtid minska tack vare åtgärderna. Detta bekräftas av den utveckling under perioden 2000–2004 som rapporterats i meddelandet KOM(2005) 549 om modernisering av utbildningssystemet. Det är alltid svårt – även för en utvärderare – att helt separera effekterna av ett ESF-projekt om avhopp från skolan från effekter av andra nationella politiska åtgärder som också syftar till att motverka avhopp från skolan.
  I Storbritannien ändrar de nationella myndigheterna systemet för att få med insamling av deluppgifter (som läggs till datauppgifterna vid projektets avslut). |
| --- | --- |

46.

Då motverkandet av att elever slutar skolan i förtid är en förebyggande åtgärd finns det gränser för att kunna mäta hur effektiv den är. På medellång och lång sikt bör antalet elever som slutar skolan i förtid minska tack vare åtgärderna. Detta bekräftas av den utveckling under perioden 2000–2004 som rapporterats i meddelandet KOM(2005) 549 om modernisering av utbildningssystemet. Det är alltid svårt – även för en utvärderare – att helt separera effekterna av ett ESF-projekt om avhopp från skolan från effekter av andra nationella politiska åtgärder som också syftar till att motverka avhopp från skolan.

I Storbritannien ändrar de nationella myndigheterna systemet för att få med insamling av deluppgifter (som läggs till datauppgifterna vid projektets avslut).

| 47. | Halvtidsutvärderingen är inte avsedd att mäta effekten, eftersom denna är beroende av resultaten samt i vilken grad de kvantifierade målen nåtts vid programmets slut. Halvtidsöversyn görs av det operativa program (som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999) för de medlemsstater revisionsrätten granskat, medan halvtidsutvärderingarna avser de särskilda åtgärderna för att lösa problemet med avbruten skolgång och där åtgärder har vidtagits för att vid behov anpassa fokuseringen och strategin. De problem som upptäcktes vid halvtidsutvärderingarna har upprepade gånger tagits upp av kommissionen i dess kontakter med medlemsstaternas myndigheter.
  Beträffande Storbritanniens åtgärder har de problem revisionsrätten iakttagit (risk för överlappning mellan målgrupperna i åtgärderna 3.1 (prioritet 3) och 2.2 (prioritet 2), då mångfalden målgrupper leder till förvirring och försvårar datainsamlingen) tagits upp till följd av halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

47.

Halvtidsutvärderingen är inte avsedd att mäta effekten, eftersom denna är beroende av resultaten samt i vilken grad de kvantifierade målen nåtts vid programmets slut. Halvtidsöversyn görs av det operativa program (som föreskrivs i förordning (EG) nr 1260/1999) för de medlemsstater revisionsrätten granskat, medan halvtidsutvärderingarna avser de särskilda åtgärderna för att lösa problemet med avbruten skolgång och där åtgärder har vidtagits för att vid behov anpassa fokuseringen och strategin. De problem som upptäcktes vid halvtidsutvärderingarna har upprepade gånger tagits upp av kommissionen i dess kontakter med medlemsstaternas myndigheter.

Beträffande Storbritanniens åtgärder har de problem revisionsrätten iakttagit (risk för överlappning mellan målgrupperna i åtgärderna 3.1 (prioritet 3) och 2.2 (prioritet 2), då mångfalden målgrupper leder till förvirring och försvårar datainsamlingen) tagits upp till följd av halvtidsöversynen.

| 48. | För Irland tas detta upp i punkt 24. Beträffande Portugal har den särskilda utvärderingen från 2002 och halvtidsutvärderingen gjort det möjligt för partnerskapet mellan EU och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt uppföljningen av problemet med avbruten skolgång. Det har lett till en väsentlig översyn av målsättningarna för och finansieringen av åtgärd 1 i Prodep vid programplaneringen för 2004. |
| --- | --- |

48.

För Irland tas detta upp i punkt 24. Beträffande Portugal har den särskilda utvärderingen från 2002 och halvtidsutvärderingen gjort det möjligt för partnerskapet mellan EU och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt uppföljningen av problemet med avbruten skolgång. Det har lett till en väsentlig översyn av målsättningarna för och finansieringen av åtgärd 1 i Prodep vid programplaneringen för 2004.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 52. | Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna om en sund ekonomisk förvaltning iakttas i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den skulle kunna förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande. Kommissionen hänvisar till de olika förfaranden som genomförts för att försäkra sig om detta och som beskrivs i svaren på punkterna 14 till 16.
  Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer. När det gäller genomförandet av utvärderingen utgör riktlinjerna för system för övervakning och utvärdering av ESF för perioden 2000–2006 allmänna riktlinjer som kan tillämpas vid olika enskilda fall. Åtgärderna för utbyte av god praxis på området sund ekonomisk förvaltning kommer också att fullföljas.
  Beträffande kontrollen av medlemsstaternas förvaltningssystem utfärdas rekommendationer om granskning på området sund ekonomisk förvaltning när situationen motiverar det. |
| --- | --- |

52.

Det finns en lämplig övervaknings- och kontrollmekanism som skall säkra att principerna om en sund ekonomisk förvaltning iakttas i enlighet med kommissionens befogenheter och i förhållande till storleken på EU:s stöd, även om den skulle kunna förbättras genom ett bättre informationsutnyttjande. Kommissionen hänvisar till de olika förfaranden som genomförts för att försäkra sig om detta och som beskrivs i svaren på punkterna 14 till 16.

Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer. När det gäller genomförandet av utvärderingen utgör riktlinjerna för system för övervakning och utvärdering av ESF för perioden 2000–2006 allmänna riktlinjer som kan tillämpas vid olika enskilda fall. Åtgärderna för utbyte av god praxis på området sund ekonomisk förvaltning kommer också att fullföljas.

Beträffande kontrollen av medlemsstaternas förvaltningssystem utfärdas rekommendationer om granskning på området sund ekonomisk förvaltning när situationen motiverar det.

| 53. | De rekommendationer som lämnats i följande punkter (54 till 60) skall bedömas mot bakgrund av medlemsstaternas särskilda ansvar vad gäller planeringen av strukturfondernas förvaltning och styrning. Europeiska socialfondens (ESF) förebyggande insatser i samband med avbruten skolgång ingår som en del av ett mer omfattande nationellt politiskt sammanhang och skall analyseras som sådant. Vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som motverkar att elever slutar skolan i förtid tas hänsyn till nationell utbildningspolitik och utbildningsstrategi. |
| --- | --- |

53.

De rekommendationer som lämnats i följande punkter (54 till 60) skall bedömas mot bakgrund av medlemsstaternas särskilda ansvar vad gäller planeringen av strukturfondernas förvaltning och styrning. Europeiska socialfondens (ESF) förebyggande insatser i samband med avbruten skolgång ingår som en del av ett mer omfattande nationellt politiskt sammanhang och skall analyseras som sådant. Vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som motverkar att elever slutar skolan i förtid tas hänsyn till nationell utbildningspolitik och utbildningsstrategi.

| 54. | Generellt valde medlemsstaterna att fastställa olika målgrupper i förhållande till sina nationella utbildningssystem och de särskilda problemen i dessa system. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen (se svaren på punkterna 18–25). |
| --- | --- |

54.

Generellt valde medlemsstaterna att fastställa olika målgrupper i förhållande till sina nationella utbildningssystem och de särskilda problemen i dessa system. Dessa målgrupper har i olika grad kvantifierats för att få en överblick över situationen (se svaren på punkterna 18–25).

| 55. | Kommissionen hänvisar till svaret på punkt 54. Beträffande Nederländernas förmåga att värdera den målgrupp som åtgärderna för att motverka avhopp i förtid riktar sig till har den situation som revisionsrätten nämner nu åtgärdats genom att landet använder sig av en nationell databas.
  I flera av de medlemsstater som anges har kvantitativa målsättningar fastställts på nationell nivå för att minska antalet avhopp i förtid i överensstämmelse med målet på EU-nivå. På medellång och lång sikt väntas antalet elever som slutar skolan i förtid minska tack vare åtgärderna. Detta bekräftas av utvecklingen under perioden 2000–2004 som rapporteras i meddelandet om modernisering av utbildningssystemet (KOM (2005) 549). |
| --- | --- |

55.

Kommissionen hänvisar till svaret på punkt 54. Beträffande Nederländernas förmåga att värdera den målgrupp som åtgärderna för att motverka avhopp i förtid riktar sig till har den situation som revisionsrätten nämner nu åtgärdats genom att landet använder sig av en nationell databas.

I flera av de medlemsstater som anges har kvantitativa målsättningar fastställts på nationell nivå för att minska antalet avhopp i förtid i överensstämmelse med målet på EU-nivå. På medellång och lång sikt väntas antalet elever som slutar skolan i förtid minska tack vare åtgärderna. Detta bekräftas av utvecklingen under perioden 2000–2004 som rapporteras i meddelandet om modernisering av utbildningssystemet (KOM (2005) 549).

| 56. | Inom ett och samma program omfattas fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder av medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats.
  Kommissionen instämmer i denna rekommendation, men den bör ta hänsyn till att de val som görs vid tilldelningen av medel är politiska. |
| --- | --- |

56.

Inom ett och samma program omfattas fördelningen av medel mellan en medlemsstats olika regioner eller mellan olika åtgärder av medlemsstatens nationella behörighet. Denna fördelning uppfyller ett antal kriterier, bl.a. politiska kriterier, som tar hänsyn till behoven på plats.

Kommissionen instämmer i denna rekommendation, men den bör ta hänsyn till att de val som görs vid tilldelningen av medel är politiska.

| 57. | Kommissionen välkomnar de goda lösningar som revisionsrätten tar upp när det gäller Irland och Storbritannien och som består i att etablera grupperingar av skolor som fungerar enligt skriftliga överenskommelser om att förbättra projekt- och programförvaltningens effektivitet. I flera av de fall som anges används nu objektiva kriterier för urval av stödmottagare. I Frankrike grundar sig skolurvalsprocessen på de ansökningsmallar om stöd som används av skolorna. Referensramar som de standardprotokoll och bedömningsmatriser som används i Nederländerna säkerställer också ett korrekt urval av projekt.
  En korrekt tillämpning av principerna för en sund ekonomisk förvaltning vad gäller projekturval och uppföljningsförfaranden ingår i kommissionens revisionsstrategi, och dess genomförande skall stärkas. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen välkomnar de goda lösningar som revisionsrätten tar upp när det gäller Irland och Storbritannien och som består i att etablera grupperingar av skolor som fungerar enligt skriftliga överenskommelser om att förbättra projekt- och programförvaltningens effektivitet. I flera av de fall som anges används nu objektiva kriterier för urval av stödmottagare. I Frankrike grundar sig skolurvalsprocessen på de ansökningsmallar om stöd som används av skolorna. Referensramar som de standardprotokoll och bedömningsmatriser som används i Nederländerna säkerställer också ett korrekt urval av projekt.

En korrekt tillämpning av principerna för en sund ekonomisk förvaltning vad gäller projekturval och uppföljningsförfaranden ingår i kommissionens revisionsstrategi, och dess genomförande skall stärkas.

| 58. | För de två berörda medlemsstaterna (Irland och Nederländerna) har åtgärder vidtagits för att säkerställa en bättre samordning av åtgärder och spridning av forskningsresultat. I halvtidsutvärderingarna hänvisas till särskilda åtgärder avsedda att motverka avhopp från skolan i de medlemsstater som granskats. Åtgärder har vidtagits till följd av dessa utvärderingar för att vid behov anpassa åtgärdernas strategi och målinriktning. |
| --- | --- |

58.

För de två berörda medlemsstaterna (Irland och Nederländerna) har åtgärder vidtagits för att säkerställa en bättre samordning av åtgärder och spridning av forskningsresultat. I halvtidsutvärderingarna hänvisas till särskilda åtgärder avsedda att motverka avhopp från skolan i de medlemsstater som granskats. Åtgärder har vidtagits till följd av dessa utvärderingar för att vid behov anpassa åtgärdernas strategi och målinriktning.

| 60. | Temat avhopp från skolan i förtid ingår som en prioritering i Europeiska sysselsättningsstrategin. Europeiska sysselsättningsstrategin involverar alla medlemsstater som arbetar inom gemensamma ramverk. Varje år enas kommissionen och medlemsstaterna om ett antal riktlinjer för åtgärder. Alla medlemsstater arbetar mot dessa målsättningar inom sina egna årliga sysselsättningsplaner. Varje år anger kommissionen i sitt utkast till gemensam sysselsättningsrapport medlemsstaternas framsteg vad gäller att anpassa sig till de riktlinjer som antogs föregående år. Genom ESF omvandlas de nationella prioriteringar som fastställts inom ramarna för den Europeiska sysselsättningsstrategin till konkreta prioriteringar och åtgärder till vilka man kan bevilja stöd.
  ESF–programmen genomförs på ett decentraliserat sätt, som är det bästa sättet att tackla varje medlemsstats särskilda problem med elever som slutar skolan i förtid.
  Se också svaret på punkt 53.
  Beträffande sund förvaltning är kommissionen enig med revisionsrätten om den allmänna principen.
  Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer. |
| --- | --- |

60.

Temat avhopp från skolan i förtid ingår som en prioritering i Europeiska sysselsättningsstrategin. Europeiska sysselsättningsstrategin involverar alla medlemsstater som arbetar inom gemensamma ramverk. Varje år enas kommissionen och medlemsstaterna om ett antal riktlinjer för åtgärder. Alla medlemsstater arbetar mot dessa målsättningar inom sina egna årliga sysselsättningsplaner. Varje år anger kommissionen i sitt utkast till gemensam sysselsättningsrapport medlemsstaternas framsteg vad gäller att anpassa sig till de riktlinjer som antogs föregående år. Genom ESF omvandlas de nationella prioriteringar som fastställts inom ramarna för den Europeiska sysselsättningsstrategin till konkreta prioriteringar och åtgärder till vilka man kan bevilja stöd.

ESF–programmen genomförs på ett decentraliserat sätt, som är det bästa sättet att tackla varje medlemsstats särskilda problem med elever som slutar skolan i förtid.

Se också svaret på punkt 53.

Beträffande sund förvaltning är kommissionen enig med revisionsrätten om den allmänna principen.

Kommissionen skall, utöver redan befintliga bestämmelser och inom ramen för sina befogenheter, fullfölja och fördjupa genomförandet av sina rekommendationer.

---