# Euroopa Liidu L 347/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 347 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide3. detsember 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 347

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide3. detsember 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/866/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. oktoober 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu Ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlev Leping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1280/2014, 26. november 2014, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bra (KPN)] | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1281/2014, 1. detsember 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1282/2014, 2. detsember 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 seoses töödeldud toodete maksimumkogustega, mida võib eksportida või saata Hispaania ja Prantsusmaa äärepoolseimatest piirkondadest, ning seoses asjaomaste kolmandate riikidega | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1283/2014, 2. detsember 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1284/2014, 2. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 38 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1285/2014, 2. detsember 2014, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient | 40 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2014/867/EL |
| | * | ELi-PVO ühiskomitee otsus nr 1/2014, 8. mai 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli nr 3 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7 | 42 |
| | | 2014/868/EL |
| | * | ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2014, 4. september 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7 | 44 |
| | | 2014/869/EL |
| | * | ELi-Maroko assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2014, 3. oktoober 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7 | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/866/EL

*

Nõukogu otsus, 21. oktoober 2014, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitleva lepingu sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu Ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlev Leping

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1280/2014, 26. november 2014, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bra (KPN)]

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1281/2014, 1. detsember 2014, millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1282/2014, 2. detsember 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 seoses töödeldud toodete maksimumkogustega, mida võib eksportida või saata Hispaania ja Prantsusmaa äärepoolseimatest piirkondadest, ning seoses asjaomaste kolmandate riikidega

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1283/2014, 2. detsember 2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1284/2014, 2. detsember 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

38

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1285/2014, 2. detsember 2014, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient

40

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2014/867/EL

*

ELi-PVO ühiskomitee otsus nr 1/2014, 8. mai 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli nr 3 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

42

2014/868/EL

*

ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2014, 4. september 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

44

2014/869/EL

*

ELi-Maroko assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2014, 3. oktoober 2014, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

45

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 22. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1014/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga) parandused ( ELT L 283, 27.9.2014 ) | 46 |

Parandused

*

Komisjoni 22. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1014/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga) parandused ( ELT L 283, 27.9.2014 )

( ELT L 283, 27.9.2014 )

46

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. oktoober 2014,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2014/866/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 103 ja 352 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2013/203/EL (1) kirjutati Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlevale lepingule alla 17. mail 2013, eeldusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2013/203/EL (1) kirjutati Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlevale lepingule alla 17. mail 2013, eeldusel et see sõlmitakse.

| (2) | Kõnealune leping tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlev leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja edastab liidu nimel lepingu artiklis 14 sätestatud teate (2).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 21. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu otsus 2013/203/EL, 22. aprill 2013, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise, nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitleva lepingu allakirjutamise kohta (ELT L 117, 27.4.2013, lk 6).

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu sõlmimise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/3

---

Euroopa Liidu Ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline nende konkurentsiõiguse kohaldamisel tehtavat koostööd käsitlev

LEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits”,

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosaline” või „lepinguosalised”;

ARVESTADES liidu ja Šveitsi tihedaid suhteid ja tunnistades, et koostöö konkurentsivastase tegevuse valdkonnas aitab kaasa nende suhete paranemisele ja tugevnemisele,

MÄRKIDES, et konkurentsiõiguse usaldusväärne ja tõhus kohaldamine on nende turgude toimimise, mõlema lepinguosalise tarbijate majandusliku heaolu ja nendevahelise kaubanduse seisukohast väga oluline,

PIDADES MEELES, et liidu ja Šveitsi konkurentsiõiguse kohaldamise süsteemid tuginevad samadele põhimõtetele ja nendes nähakse ette sarnased eeskirjad,

VÕTTES ARVESSE 27. ja 28. juulil 1995 vastu võetud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni nõukogu muudetud soovitust, mis käsitleb liikmesriikidevahelist koostööd seoses rahvusvahelist kaubandust mõjutava konkurentsivastase tegevusega,

TUNNISTADES, et koostöö ja kooskõlastamine, sealhulgas teabevahetus ja eriti sellise teabe edastamine, mille lepinguosalised on saanud uurimismenetluse käigus, aitab kaasa mõlema lepinguosalise konkurentsiõiguse tõhusale kohaldamisele,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on aidata kaasa lepinguosaliste konkurentsiõiguse tõhusale kohaldamisele konkurentsiasutuste vahelise koostöö ja tegevuse kooskõlastamise kaudu ning vältida või vähendada lepinguosaliste konkurentsiõiguse kohaldamisel lepinguosaliste erimeelsusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   lepinguosaliste „konkurentsiasutus” ja „konkurentsiasutused”–

| a) | Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjon seoses tema ülesannetega Euroopa Liidu konkurentsiõiguse alusel ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjon seoses tema ülesannetega Euroopa Liidu konkurentsiõiguse alusel ning

| b) | Šveitsi puhul Šveitsi konkurentsikomisjon, sealhulgas selle sekretariaat; |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul Šveitsi konkurentsikomisjon, sealhulgas selle sekretariaat;

2)   „liikmesriigi pädev asutus”– iga Euroopa Liidu liikmesriigi ametiasutus, kes vastutab konkurentsiõiguse kohaldamise eest. Käesoleva lepingu allakirjutamisel esitab Euroopa Liit selliste asutuste nimekirja Šveitsile. Euroopa Komisjon esitab Šveitsi konkurentsiasutusele uuendatud nimekirja iga kord, kui seda muudetakse,

3)   „konkurentsiõigus”–

| a) | Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101, 102 ja 105, nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „määrus (EÜ) nr 139/2004”), Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklid 53 ja 54, kui neid kasutatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102, nende rakendusmäärused ja muudatused ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101, 102 ja 105, nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (edaspidi „määrus (EÜ) nr 139/2004”), Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklid 53 ja 54, kui neid kasutatakse koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102, nende rakendusmäärused ja muudatused ning

| b) | Šveitsi puhul 6. oktoobri 1995. aasta föderaalakt kartellide ja muude konkurentsipiirangute kohta (edaspidi „Acart”), selle rakendusmäärused ja muudatused; |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul 6. oktoobri 1995. aasta föderaalakt kartellide ja muude konkurentsipiirangute kohta (edaspidi „Acart”), selle rakendusmäärused ja muudatused;

4)   „konkurentsivastane tegevus”– mis tahes tegevus, mis võib olla keelatud ja mille suhtes võivad konkurentsiasutused ühe või mõlema lepinguosalise konkurentsiõiguse alusel kohaldada sanktsioone või muid parandusmeetmeid;

5)   „täitetoimingud”– konkurentsiõiguse mis tahes kohaldamine uurimise või menetluse abil, mille viib läbi lepinguosalise konkurentsiasutus;

6)   „uurimismenetluse käigus saadud teave”– mis tahes teave, mille lepinguosaline on saanud, kasutades oma ametlikku uurimisõigust, või teave, mis on lepinguosalisele esitatud juriidilise kohustuse kohaselt;

| a) | Euroopa Liidu puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) (edaspidi „määrus (EÜ nr 1/2003”) artikliga 18, küsitluse kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 19, komisjoni poolt Euroopa Komisjoni nimel tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitega 20–22 või teavet, mis on saadud määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise tulemusena; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) (edaspidi „määrus (EÜ nr 1/2003”) artikliga 18, küsitluse kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 19, komisjoni poolt Euroopa Komisjoni nimel tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitega 20–22 või teavet, mis on saadud määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise tulemusena;

| b) | Šveitsi puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas Acarti artikliga 40, küsitluste kaudu kooskõlas Acarti artikli 42 lõikega 1 ja konkurentsiasutuste poolt tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas Acarti artikli 42 lõikega 2, või teavet, mis on saadud ettevõtete koondumiste kontrollimist käsitleva 17. juuni 1996. aasta korralduse kohaldamise tulemusena; |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul tähendab see teavet, mis on saadud teabenõude kaudu kooskõlas Acarti artikliga 40, küsitluste kaudu kooskõlas Acarti artikli 42 lõikega 1 ja konkurentsiasutuste poolt tehtud kontrollimiste kaudu kooskõlas Acarti artikli 42 lõikega 2, või teavet, mis on saadud ettevõtete koondumiste kontrollimist käsitleva 17. juuni 1996. aasta korralduse kohaldamise tulemusena;

7)   „leebema kohtlemise menetluse raames saadud teave”–

| a) | Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul, ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni teatisele, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul, ning

| b) | Šveitsi puhul teave, mis on saadud vastavalt Acarti artikli 49a lõikele 2 ja teave, mis on saadud vastavalt ebaseaduslike konkurentsipiirangute puhul sanktsioonide kehtestamist käsitleva 12. märtsi 2004. aasta korralduse artiklitele 8–14; |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul teave, mis on saadud vastavalt Acarti artikli 49a lõikele 2 ja teave, mis on saadud vastavalt ebaseaduslike konkurentsipiirangute puhul sanktsioonide kehtestamist käsitleva 12. märtsi 2004. aasta korralduse artiklitele 8–14;

8)   „kokkuleppemenetluse raames saadud teave”–

| a) | Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) (1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 773/2004”), ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul teave, mis on saadud vastavalt komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 773/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis) (1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 773/2004”), ning

| b) | Šveitsi puhul teave, mis on saadud vastavalt Acarti artiklile 29. |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul teave, mis on saadud vastavalt Acarti artiklile 29.

Artikkel 3

Teatised

1.   Lepinguosalise konkurentsiasutus teatab kirjalikult teise lepinguosalise konkurentsiasutusele täitetoimingutest, mis teatist edastava lepinguosalise konkurentsiasutuse arvates võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve. Kõnealuse artikli kohaseid teatiseid võib koostada elektrooniliselt.

2.   Täitetoimingud, mis võivad mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve, hõlmavad järgmisi toiminguid:

| a) | täitetoimingud, mis käsitlevad muud konkurentsivastast tegevust kui koondumine ja mis on suunatud teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud äriühingu vastu; |
| --- | --- |

a)

täitetoimingud, mis käsitlevad muud konkurentsivastast tegevust kui koondumine ja mis on suunatud teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud äriühingu vastu;

| b) | täitetoimingud, mis on seotud teguviisiga, mida teine lepinguosaline on arvatavasti soodustanud, nõudnud või heaks kiitnud; |
| --- | --- |

b)

täitetoimingud, mis on seotud teguviisiga, mida teine lepinguosaline on arvatavasti soodustanud, nõudnud või heaks kiitnud;

| c) | täitetoimingud, mis hõlmavad koondumist, mille puhul tehingu üks osapool või mitu osapoolt on teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud ettevõtja; |
| --- | --- |

c)

täitetoimingud, mis hõlmavad koondumist, mille puhul tehingu üks osapool või mitu osapoolt on teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud ettevõtja;

| d) | täitetoimingud, mis hõlmavad koondumist, mille puhul tehingu ühe või mitme osapoole üle kontrolli omav ettevõtja on teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud ettevõtja; |
| --- | --- |

d)

täitetoimingud, mis hõlmavad koondumist, mille puhul tehingu ühe või mitme osapoole üle kontrolli omav ettevõtja on teise lepinguosalise territooriumil ja seal kehtivate õigusnormide alusel asutatud või korraldatud ettevõtja;

| e) | täitetoimingud, mis on suunatud muu konkurentsivastase tegevuse kui koondumise vastu ja mis leiavad või leidsid aset olulisel osal teise lepinguosalise territooriumist, ning |
| --- | --- |

e)

täitetoimingud, mis on suunatud muu konkurentsivastase tegevuse kui koondumise vastu ja mis leiavad või leidsid aset olulisel osal teise lepinguosalise territooriumist, ning

| f) | täitetoimingud, mis hõlmavad õiguskaitsevahendite kasutamist, millega nähakse selgelt ette teatav teguviis või sellise teguviisi keelustamine teise lepinguosalise territooriumil või millega nähakse nimetatud territooriumil asuvate ettevõtjate jaoks ette siduvad kohustused. |
| --- | --- |

f)

täitetoimingud, mis hõlmavad õiguskaitsevahendite kasutamist, millega nähakse selgelt ette teatav teguviis või sellise teguviisi keelustamine teise lepinguosalise territooriumil või millega nähakse nimetatud territooriumil asuvate ettevõtjate jaoks ette siduvad kohustused.

3.   Lõike 1 kohased teatised koondumiste kohta edastatakse:

| a) | Euroopa Liidu puhul menetluse algatamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punktile c ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul menetluse algatamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punktile c ning

| b) | Šveitsi puhul menetluse algatamisel vastavalt Acarti artiklile 33. |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul menetluse algatamisel vastavalt Acarti artiklile 33.

4.   Lõike 1 kohane teatis muu tegevuse kui koondumise kohta edastatakse:

| a) | Euroopa Liidu puhul määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklis 2 osutatud menetluse algatamisel ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu puhul määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklis 2 osutatud menetluse algatamisel ning

| b) | Šveitsi puhul menetluse algatamisel vastavalt Acarti artiklile 27. |
| --- | --- |

b)

Šveitsi puhul menetluse algatamisel vastavalt Acarti artiklile 27.

5.   Teatises esitatakse eelkõige uurimise osapoolte nimed, uuritav tegevus ja sellega seonduvad turud, asjaomased õigusnormid ja täitetoimingute kuupäev.

Artikkel 4

Täitetoimingute kooskõlastamine

1.   Kui mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused tegelevad täitetoimingutega omavahel seotud küsimustes, võivad nad oma täitetoiminguid kooskõlastada. Eriti võivad nad kooskõlastada oma kontrollimiste ajastust.

2.   Otsustades, kas teatavaid täitetoimingud saab kooskõlastada, peaksid lepinguosaliste konkurentsiasutused arvestama eelkõige järgmisi tegureid:

| a) | kooskõlastamise mõju mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suutlikkusele saavutada oma täitetoimingute eesmärke; |
| --- | --- |

a)

kooskõlastamise mõju mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suutlikkusele saavutada oma täitetoimingute eesmärke;

| b) | mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suhtelist suutlikkust saada täitetoimingu läbiviimiseks vajalikku teavet; |
| --- | --- |

b)

mõlema lepinguosalise konkurentsiasutuse suhtelist suutlikkust saada täitetoimingu läbiviimiseks vajalikku teavet;

| c) | võimalust vältida vastuolulisi kohustusi ja nende ettevõtjate asjatut koormamist, kelle suhtes täitetoiminguid kohaldatakse, ning |
| --- | --- |

c)

võimalust vältida vastuolulisi kohustusi ja nende ettevõtjate asjatut koormamist, kelle suhtes täitetoiminguid kohaldatakse, ning

| d) | vahendite tõhusama kasutamise võimalikkust. |
| --- | --- |

d)

vahendite tõhusama kasutamise võimalikkust.

3.   Kui teise lepinguosalise konkurentsiasutust on kohaselt teavitatud, võib kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus igal ajal piirata täitetoimingute kooskõlastamist ja jätkata konkreetset täitetoimingut iseseisvalt.

Artikkel 5

Konfliktide vältimine (traditsioonid)

1.   Mõlema lepinguosalise konkurentsiasutused võtavad teise lepinguosalise tähtsaid huve arvesse kõigis oma täitetoimingutes, sealhulgas otsustes, mis puudutavad täitetoimingute algatamist ja ulatust ning sanktsioonide ja muude iga juhtumi puhul taotletavate hüvitamisviiside olemust.

2.   Kui ühe lepinguosalise konkurentsiasutuse kavandatav konkreetne täitetoiming mõjutab teise lepinguosalise olulisi huve, annab täitetoimingut kavandav lepinguosaline oma parima, ilma et see piiraks tema otsustusõigust, et:

| a) | edastada teise lepinguosalise konkurentsiasutusele õigeaegne teatis oluliste muudatuste kohta, mis on seotud tema huvidega, |
| --- | --- |

a)

edastada teise lepinguosalise konkurentsiasutusele õigeaegne teatis oluliste muudatuste kohta, mis on seotud tema huvidega,

| b) | anda teise lepinguosalise konkurentsiasutusele võimalus märkuste esitamiseks ja |
| --- | --- |

b)

anda teise lepinguosalise konkurentsiasutusele võimalus märkuste esitamiseks ja

| c) | võtta arvesse teise lepinguosalise konkurentsiasutuse märkusi, austades täielikult iga lepinguosalise konkurentsiasutuse sõltumatust teha oma otsused ise. |
| --- | --- |

c)

võtta arvesse teise lepinguosalise konkurentsiasutuse märkusi, austades täielikult iga lepinguosalise konkurentsiasutuse sõltumatust teha oma otsused ise.

Käesoleva lõike kohaldamine ei piira lepinguosaliste konkurentsiasutuste artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaseid kohustusi.

3.   Kui ühe lepinguosalise konkurentsiasutus leiab, et tema konkurentsiasutuse täitetoimingud võivad negatiivselt mõjutada teise lepinguosalise olulisi huve, annab ta endast parima kõnealuste huvide ühitamisest tulenevate küsimuste kohaseks lahendamiseks. Lisaks muudele asjaoludele, mis võivad olla huvide ühitamise eesmärgil asjakohased, peab asjaomase lepinguosalise konkurentsiasutus võtma arvesse ka järgmisi asjaolusid:

| a) | konkurentsivastase tegevuse poolt täitetoiminguid tegeva lepinguosalise olulistele huvidele avaldatava mõju suhtelist tähtsust võrreldes mõjuga teise lepinguosalise olulistele huvidele; |
| --- | --- |

a)

konkurentsivastase tegevuse poolt täitetoiminguid tegeva lepinguosalise olulistele huvidele avaldatava mõju suhtelist tähtsust võrreldes mõjuga teise lepinguosalise olulistele huvidele;

| b) | ühe lepinguosalise territooriumil esineva konkurentsivastase teguviisi või tehtavate tehingute suhtelist tähtsust võrreldes teguviisi või tehingutega teise lepinguosalise territooriumil; |
| --- | --- |

b)

ühe lepinguosalise territooriumil esineva konkurentsivastase teguviisi või tehtavate tehingute suhtelist tähtsust võrreldes teguviisi või tehingutega teise lepinguosalise territooriumil;

| c) | mil määral mõjutab see teise lepinguosalise täitetoiminguid samade ettevõtjate suhtes ning |
| --- | --- |

c)

mil määral mõjutab see teise lepinguosalise täitetoiminguid samade ettevõtjate suhtes ning

| d) | mil määral mõlemad lepinguosalised esitavad ettevõtjate suhtes vastuolulisi nõudeid. |
| --- | --- |

d)

mil määral mõlemad lepinguosalised esitavad ettevõtjate suhtes vastuolulisi nõudeid.

Artikkel 6

Viisakus

1.   Kui ühe lepinguosalise konkurentsiasutus leiab, et teise lepinguosalise territooriumil toimuv konkurentsivastane tegevus mõjutab negatiivselt tema olulisi huve, on tal võimalus teise lepinguosalise konkurentsiasutuselt taotleda kohaste täitetoimingute algatamist või nende laiendamist, võttes arvesse konfliktide vältimise olulisust jurisdiktsiooni käsitlevates küsimustes ja teise lepinguosalise konkurentsiasutuse võimalust teha konkurentsivastase tegevuse puhul tõhusamaid täitetoiminguid.

2.   Taotluses peaks olema võimalikult konkreetsed andmed konkurentsivastase tegevuse olemuse ja selle tegeliku või võimaliku mõju kohta selle lepinguosalise olulistele huvidele, kelle konkurentsiasutus on taotluse esitanud, samuti peaks olema märgitud, et on võimalik mis tahes lisateabe andmine ja koostöö, mida taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutus suudab pakkuda.

3.   Taotluse saanud konkurentsiasutus peab põhjalikult kaaluma taotluses kirjeldatud konkurentsivastase tegevuse suhtes täitetoimingute algatamist või käimasolevate täitetoimingute laiendamist. Taotluse saanud konkurentsiasutus teatab oma otsusest taotluse esitanud konkurentsiasutusele nii kiiresti kui võimalik. Kui täitetoimingud algatatakse või neid laiendatakse, teatab taotluse saanud konkurentsiasutus taotluse esitanud konkurentsiasutusele lõpptulemuse ja võimaluse korral ka olulised vahetulemused.

4.   Käesoleva artikli ükski säte ei takista taotluse saanud lepinguosalise konkurentsiasutusel oma konkurentsiõiguse ja kohaldamispõhimõtete alusel kaalutleda, kas seoses taotluses osutatud konkurentsivastase tegevusega viia läbi täitetoiminguid või mitte, ega välista, et taotluse esitanud lepinguosalise konkurentsiasutus taotluse tühistab.

Artikkel 7

Teabevahetus

1.   Artiklis 1 sätestatud lepingu eesmärgi täitmiseks võivad lepinguosaliste konkurentsiasutused vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 8, 9 ja 10 jagada seisukohti ja vahetada teavet nende konkurentsiõiguse kohaldamisega seonduvate küsimuste kohta.

2.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad arutada mis tahes teavet, sealhulgas uurimismenetluse käigus saadud teavet, kui see on vajalik käesolevas lepingus sätestatud koostöö ja kooskõlastamise jaoks.

3.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad teineteisele edastada nende valduses olevat teavet, kui teabe esitanud ettevõtja on andnud selleks oma selge kirjaliku nõusoleku. Kui selline teave sisaldab isikuandmeid, võib neid isikuandmeid edastada vaid siis, kui lepinguosaliste konkurentsiasutused uurivad sama või sellega seotud teguviisi või tehingut. Muudel juhtudel kohaldatakse artikli 9 lõiget 3.

4.   Lõikes 3 osutatud nõusoleku puudumise korral võib ühe lepinguosalise konkurentsiasutus taotluse alusel edastada teise lepinguosalise konkurentsiasutusele tema valduses olevat uurimismenetluse käigus saadud teavet, et seda kasutada tõendina, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | uurimismenetluse käigus saadud teavet võib edastada vaid juhul, kui mõlemad konkurentsiasutused uurivad sama või sellega seotud teguviisi või tehingutut; |
| --- | --- |

a)

uurimismenetluse käigus saadud teavet võib edastada vaid juhul, kui mõlemad konkurentsiasutused uurivad sama või sellega seotud teguviisi või tehingutut;

| b) | teabetaotlus peab olema koostatud kirjalikult ja sisaldama uurimise või sellega seonduva menetluse sisu ja laadi üldkirjeldust ning asjaomaseid konkreetseid õigusnorme. Taotlus peab samuti sisaldama uurimise või menetlusega hõlmatud ettevõtjaid, kelle identifitseerimisandmed on taotluse esitamise ajal kättesaadavad, ning |
| --- | --- |

b)

teabetaotlus peab olema koostatud kirjalikult ja sisaldama uurimise või sellega seonduva menetluse sisu ja laadi üldkirjeldust ning asjaomaseid konkreetseid õigusnorme. Taotlus peab samuti sisaldama uurimise või menetlusega hõlmatud ettevõtjaid, kelle identifitseerimisandmed on taotluse esitamise ajal kättesaadavad, ning

| c) | taotluse saanud konkurentsiasutus teeb taotluse esitanud konkurentsiasutusega nõu pidades kindlaks, milline tema valduses olev teave on asjakohane ja mida võib edastada. |
| --- | --- |

c)

taotluse saanud konkurentsiasutus teeb taotluse esitanud konkurentsiasutusega nõu pidades kindlaks, milline tema valduses olev teave on asjakohane ja mida võib edastada.

5.   Kumbki konkurentsiasutus ei pea teise konkurentsiasutusega arutama uurimismenetluse käigus saadud teavet ega seda teavet talle edastama, eriti kui see ei ole kooskõlas tema oluliste huvidega või on põhjendamatult koormav.

6.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused ei aruta ega saada teineteisele teavet, mis on saadud leebema kohtlemise või kokkuleppemenetluse käigus, kui teabe esitanud ettevõtja ei ole selleks andnud selget kirjalikku nõusolekut.

7.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused ei aruta, taotle ega edasta uurimismenetluse käigus saadud teavet, kui sellise teabe kasutamine täitetoiminguteks on keelatud lepinguosaliste vastavate õigusaktidega tagatud menetlusõiguse ja privileegidega, sealhulgas õigus enda vastu mitte tunnistada ja õigus õigusabi konfidentsiaalsusele.

8.   Kui ühe lepinguosalise konkurentsiasutus saab teada, et käesoleva artikli alusel edastatud mis tahes dokument sisaldab vale teavet, teavitab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise konkurentsiasutust, kes parandab või eemaldab osutatud teabe.

Artikkel 8

Teabe kasutamine

1.   Teavet, mida ühe lepinguosalise konkurentsiasutus arutab teise lepinguosalise konkurentsiasutusega või talle käesoleva lepingu alusel edastab, tohib kasutada vaid nimetatud lepinguosalise konkurentsiasutus konkurentsiõiguse kohaldamise eesmärgil.

2.   Uurimismenetluse käigus saadud teavet, mida on arutatud teise lepinguosalise konkurentsiasutusega või mis on talle edastatud käesoleva lepingu alusel, tohib kasutada vaid teavet saav asutus oma konkurentsiõiguse kohaldamiseks seoses sama või sellega seotud teguviisi või tehinguga.

3.   Artikli 7 lõike 4 kohaselt edastatud teavet tohib kasutada vaid teavet saav konkurentsiasutus taotluses kindlaksmääratud eesmärgil.

4.   Käesoleva lepingu alusel arutatud või edastatud teavet ei tohi kasutada füüsiliste isikute suhtes sanktsioonide kehtestamiseks.

5.   Ühe lepinguosalise konkurentsiasutus võib nõuda, et käesoleva lepingu alusel esitatud teavet kasutatakse tema määratud tingimustel. Teavet saav konkurentsiasutus ei kasuta seda teavet ilma teavet edastava konkurentsiasutuse eelneva nõusolekuta viisil, mis ei vasta neile tingimustele.

Artikkel 9

Teabe kaitse ja konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused hoiavad taotluse tegemise ja taotluse saamise konfidentsiaalsena. Käesoleva lepingu alusel saadud teavet hoiab teavet saav konkurentsiasutus konfidentsiaalsena kooskõlas oma vastavate õigusaktidega. Kumbki konkurentsiasutus ei rahulda eelkõige taotlusi, milles kolmandad isikud või muud asutused taotlevad saadud teabe avaldamist. See ei takista sellise teabe avaldamist järgmistel eesmärkidel:

| a) | kohtuotsuse tegemine seoses ühe lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaldamisega; |
| --- | --- |

a)

kohtuotsuse tegemine seoses ühe lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaldamisega;

| b) | avaldamine ettevõtjatele, kelle suhtes on algatatud uurimine või lepinguosaliste konkurentsiõiguse kohane menetlus ja kelle vastu sellist teavet võib kasutada, kui selline avaldamine on ette nähtud teavet saava lepinguosalise õigusega; |
| --- | --- |

b)

avaldamine ettevõtjatele, kelle suhtes on algatatud uurimine või lepinguosaliste konkurentsiõiguse kohane menetlus ja kelle vastu sellist teavet võib kasutada, kui selline avaldamine on ette nähtud teavet saava lepinguosalise õigusega;

| c) | avaldamine kohtule edasikaebamise menetlustes; |
| --- | --- |

c)

avaldamine kohtule edasikaebamise menetlustes;

| d) | avaldamine juhul kui ja niivõrd kui see on vältimatu dokumentidele ligipääsuõiguse kasutamiseks lepinguosalise õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

d)

avaldamine juhul kui ja niivõrd kui see on vältimatu dokumentidele ligipääsuõiguse kasutamiseks lepinguosalise õigusaktide alusel.

Sellistel juhtudel peab teavet saav konkurentsiasutus tagama, et ärisaladuste kaitse oleks täielikult tagatud.

2.   Kui ühe lepinguosalise konkurentsiasutus saab teada, et vaatamata tema jõupingutustele on teavet kogemata kasutatud või avaldatud viisil, mis on vastuolus käesoleva artikli sätetega, teavitab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise konkurentsiasutust. Lepinguosalised konsulteerivad kohe, et võtta meetmeid sellisest kasutamisest või avaldamisest tuleneva mis tahes kahju minimeerimiseks ja sellise olukorra kordumise vältimiseks.

3.   Lepinguosalised tagavad isikuandmete kaitse kooskõlas oma vastavate õigusaktidega.

Artikkel 10

Liikmesriikide konkurentsiasutuste ja EFTA järelevalveameti teavitamine

1.   Euroopa Komisjon, toimides liidu konkurentsiõiguse või muude konkurentsiga seonduvate rahvusvaheliste sätete alusel:

| a) | võib teavitada liikmesriigi pädevaid asutusi, kelle olulisi huve talle saadetud Šveitsi konkurentsiasutuse artikli 3 kohased teatised mõjutavad; |
| --- | --- |

a)

võib teavitada liikmesriigi pädevaid asutusi, kelle olulisi huve talle saadetud Šveitsi konkurentsiasutuse artikli 3 kohased teatised mõjutavad;

| b) | võib teavitada liikmesriigi pädevaid asutusi igasugusest täitetoimingutega seotud koostööst ja kooskõlastamisest; |
| --- | --- |

b)

võib teavitada liikmesriigi pädevaid asutusi igasugusest täitetoimingutega seotud koostööst ja kooskõlastamisest;

| c) | võib liikmesriikide pädevatele asutustele avaldada vaid Šveitsi konkurentsiasutuse poolt käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt edastatud teavet oma teatamiskohustuse täitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 11 ja 14 ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 19 ning |
| --- | --- |

c)

võib liikmesriikide pädevatele asutustele avaldada vaid Šveitsi konkurentsiasutuse poolt käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt edastatud teavet oma teatamiskohustuse täitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 11 ja 14 ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 19 ning

| d) | võib EFTA järelevalveametile avaldada vaid Šveitsi konkurentsiasutuse poolt käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt edastatud teavet oma teatamiskohustuse täitmiseks vastavalt EMP lepingu protokolli nr 23 (mis käsitleb järelevalveasutuste vahelist koostööd) artiklitele 6 ja 7. |
| --- | --- |

d)

võib EFTA järelevalveametile avaldada vaid Šveitsi konkurentsiasutuse poolt käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt edastatud teavet oma teatamiskohustuse täitmiseks vastavalt EMP lepingu protokolli nr 23 (mis käsitleb järelevalveasutuste vahelist koostööd) artiklitele 6 ja 7.

2.   Liikmesriigi pädevatele asutustele ja EFTA järelevalveametile lõike 1 alusel edastatud teavet, mis ei ole üldsusele kättesaadav, ei kasutata muul kui Euroopa Komisjoni poolt liidu konkurentsiõiguse kohaldamise eesmärgil ning sellist teavet ei avaldata.

Artikkel 11

Konsulteerimine

1.   Lepinguosalised konsulteerivad kummagi lepinguosalise taotlusel teineteisega lepingu rakendamisel esilekerkivates küsimustes. Kummagi lepinguosalise taotlusel vaatavad lepinguosalised käesoleva lepingu toimimise üle ja uurivad võimalusi koostöö edasiseks arendamiseks.

2.   Lepinguosalised teavitavad teineteist niipea kui võimalik oma konkurentsiõiguse mis tahes muudatustest, samuti muudesse õigusnormidesse ning oma konkurentsiasutuste kohaldamispraktikasse tehtud mis tahes muudatustest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu toimimist. Kummagi lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised, et hinnata sellise muudatuse või muutuse erimõju lepingu jaoks ja eelkõige välja selgitada, kas käesolevat lepingut tuleks vastavalt artikli 14 lõikele 2 muuta.

3.   Lepinguosaliste konkurentsiasutused kohtuvad sobival tasandil ühe konkurentsiasutuse taotlusel. Kõnealustel kohtumistel võivad nad:

| a) | teavitada teineteist oma hetkel tehtavatest täitetoimingutest ja prioriteetidest seoses kummagi lepinguosalise konkurentsiõigusega; |
| --- | --- |

a)

teavitada teineteist oma hetkel tehtavatest täitetoimingutest ja prioriteetidest seoses kummagi lepinguosalise konkurentsiõigusega;

| b) | vahetada seisukohti ühist huvi pakkuvate majandussektorite kohta; |
| --- | --- |

b)

vahetada seisukohti ühist huvi pakkuvate majandussektorite kohta;

| c) | arutada vastastikust huvi pakkuvaid poliitikaküsimusi ning |
| --- | --- |

c)

arutada vastastikust huvi pakkuvaid poliitikaküsimusi ning

| d) | arutada muid vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi, mis on seotud kummagi lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaldamisega. |
| --- | --- |

d)

arutada muid vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi, mis on seotud kummagi lepinguosalise konkurentsiõiguse kohaldamisega.

Artikkel 12

Suhtlus

1.   Kui lepinguosalised või nende konkurentsiasutused ei ole kokku leppinud teisiti, toimub suhtlus käesoleva lepingu alusel inglise keeles.

2.   Kummagi lepinguosalise konkurentsiasutus määrab kontaktpunkti, et lihtsustada lepinguosaliste vahelist suhtlust käesoleva lepingu rakendamist käsitlevates küsimustes.

Artikkel 13

Kehtivad õigusaktid

Käesolevas lepingus sätestatu ei piira lepinguosaliste konkurentsiõiguse väljatöötamist ega kohaldamist.

Artikkel 14

Jõustumine, muutmine ja lõpetamine

1.   Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma sisemenetluste kohaselt. Lepinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

2.   Lepinguosalised võivad kokku leppida lepingu mis tahes muutmises. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, jõustuvad muudatused käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud korra kohaselt.

3.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada mis tahes ajal, andes sellest teisele lepinguosalisele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teada. Sellisel juhul kaotab käesolev leping kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

SELLE KINNITUSEKS on asjaomaste lepinguosaliste täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud 17. mail 2013 Brüsselis kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles.

---

(1)  Kooskõlas Lissaboni lepingu artikliga 5 nummerdati Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 81 ja 82 ümber Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 101 ja 102.

1

---

MÄÄRUSED

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1280/2014,

26. november 2014,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bra (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Bra” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Bra” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Bra” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1263/96, 1. juuli 1996, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19).

2

(3)  ELT C 205, 2.7.2014, lk 15.

3

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1281/2014,

1. detsember 2014,

millega Iirimaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 43/2014 (2) on kehtestatud kvoodid 2014. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2014. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2014. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 43/2014, 20. jaanuar 2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Kalavaru | PLE/7HJK. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIh, VIIj ja VIIk |
| Kuupäev | 24.10.2014 |

Nr

72/TQ43

Liikmesriik

Iirimaa

Kalavaru

PLE/7HJK.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIh, VIIj ja VIIk

Kuupäev

24.10.2014

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1282/2014,

2. detsember 2014,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 seoses töödeldud toodete maksimumkogustega, mida võib eksportida või saata Hispaania ja Prantsusmaa äärepoolseimatest piirkondadest, ning seoses asjaomaste kolmandate riikidega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006, (1) eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 (2) artikli 15 lõikega 1 on ettevõtjate jaoks ette nähtud võimalus tavapäraste kaubavoogude või piirkondliku kaubanduse raames eksportida ning tavapäraste kaubavoogude raames saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 10 osutatud tarnimise erikorra alla kuuluvaid tooraineid. Töötlejad, kes kavatsevad selliseid tooteid kõnealuses kontekstis eksportida või saata, võivad seda teha rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II–V lisas esitatud aastakoguste piires. Kõnealuse rakendusmääruse VI lisas on selliste kolmandate riikide loetelu, kuhu võib eespool nimetatud tooteid eksportida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 (2) artikli 15 lõikega 1 on ettevõtjate jaoks ette nähtud võimalus tavapäraste kaubavoogude või piirkondliku kaubanduse raames eksportida ning tavapäraste kaubavoogude raames saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad määruse (EL) nr 228/2013 artiklis 10 osutatud tarnimise erikorra alla kuuluvaid tooraineid. Töötlejad, kes kavatsevad selliseid tooteid kõnealuses kontekstis eksportida või saata, võivad seda teha rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II–V lisas esitatud aastakoguste piires. Kõnealuse rakendusmääruse VI lisas on selliste kolmandate riikide loetelu, kuhu võib eespool nimetatud tooteid eksportida.

| (2) | Prantsuse asutused palusid komisjonil kohandada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II lisa loetelu Martinique'i osas, et muuta CN-koodide 0403 10 ja 1101 00 alla kuuluvate töödeldud toodete maksimumkoguseid ning lisada kogused CN-koodide 2202, 2105 ja 2007 alla kuuluvate toodete puhul. Guadeloupe'i osas palusid nad komisjonil kõnealust loetelu kohandada, et muuta CN-koodide 1101 00 ja 2309 90 alla kuuluvate toodete maksimumkoguseid ja lisada kogused CN-koodide 0402 10 ja CN-koodide 2007, 2008 ja 2009 alla kuuluvate toodete puhul. Samuti palusid nad lisada kõnealuse rakendusmääruse VI lisa loetelusse Martinique'i ja Guadeloupe'i puhul uued kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(2)

Prantsuse asutused palusid komisjonil kohandada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II lisa loetelu Martinique'i osas, et muuta CN-koodide 0403 10 ja 1101 00 alla kuuluvate töödeldud toodete maksimumkoguseid ning lisada kogused CN-koodide 2202, 2105 ja 2007 alla kuuluvate toodete puhul. Guadeloupe'i osas palusid nad komisjonil kõnealust loetelu kohandada, et muuta CN-koodide 1101 00 ja 2309 90 alla kuuluvate toodete maksimumkoguseid ja lisada kogused CN-koodide 0402 10 ja CN-koodide 2007, 2008 ja 2009 alla kuuluvate toodete puhul. Samuti palusid nad lisada kõnealuse rakendusmääruse VI lisa loetelusse Martinique'i ja Guadeloupe'i puhul uued kolmandad riigid.

| (3) | Töödeldud toodete maksimumkogused, mida võib igal aastal Kanaari saartelt tavapärase ekspordi raames või tavapäraste saadetistena eksportida või saata, on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 IV lisas ning kogused, mida võib igal aastal Kanaari saartelt piirkondliku kaubanduse raames eksportida, on sätestatud kõnealuse rakendusmääruse V lisas. |
| --- | --- |

(3)

Töödeldud toodete maksimumkogused, mida võib igal aastal Kanaari saartelt tavapärase ekspordi raames või tavapäraste saadetistena eksportida või saata, on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 IV lisas ning kogused, mida võib igal aastal Kanaari saartelt piirkondliku kaubanduse raames eksportida, on sätestatud kõnealuse rakendusmääruse V lisas.

| (4) | Hispaania asutused palusid komisjonil lihtsustada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 IV ja V lisas esitatud loetelusid CN-koodide 1806 ja 1905 alamrubriikidesse kuuluvate töödeldud toodete koguste liitmisega. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania asutused palusid komisjonil lihtsustada rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 IV ja V lisas esitatud loetelusid CN-koodide 1806 ja 1905 alamrubriikidesse kuuluvate töödeldud toodete koguste liitmisega.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 180/2014 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II, IV, V ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 78, 20.3.2013, lk 23.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 180/2014, 20. veebruar 2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks) rakenduseeskirjad (ELT L 63, 4.3.2014, lk 13).

2

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 180/2014 II, IV, V ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse tabelid Martinique'i ja Guadeloupe'i puhul järgmisega:

  „Martinique








  (Kogus kilogrammides (või liitrites*)) |
| --- | --- |
| CN-kood | Euroopa Liitu | Kolmandatesse riikidesse |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1)

II lisas asendatakse tabelid Martinique'i ja Guadeloupe'i puhul järgmisega:

„Martinique

(Kogus kilogrammides (või liitrites*))

CN-kood

Euroopa Liitu

Kolmandatesse riikidesse

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadeloupe

| (Kogus kilogrammides (või liitrites*)) |
| --- |
| CN-kood | Euroopa Liitu | Kolmandatesse riikidesse |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007, 2008, 2009 | 4 000 | —” |

(Kogus kilogrammides (või liitrites*))

CN-kood

Euroopa Liitu

Kolmandatesse riikidesse

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007, 2008, 2009

4 000

—”

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | alamrubriikide 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 vastavad read asendatakse järgmisega:







  „1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

alamrubriikide 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 vastavad read asendatakse järgmisega:

„1806

490 500

265 000”

| b) | alamrubriikide 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ja 1905 90 vastavad read asendatakse järgmisega:







  „1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alamrubriikide 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 ja 1905 90 vastavad read asendatakse järgmisega:

„1905

916 500

878 000”

| 3) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | alamrubriikide 1806 10, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 vastavad read asendatakse järgmisega:






  „1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

alamrubriikide 1806 10, 1806 31, 1806 32 ja 1806 90 vastavad read asendatakse järgmisega:

„1806

266 000”

| b) | alamrubriikide 1905 31 ja 1905 32 vastavad read asendatakse järgmisega:






  „1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

b)

alamrubriikide 1905 31 ja 1905 32 vastavad read asendatakse järgmisega:

„1905

225 000”

| 4) | VI lisa osa, mis käsitleb Prantsusmaa ülemeredepartemange, asendatakse järgmisega:
  „Réunion: Mauritius, Madagaskar ja Komoorid

  Martinique: Väikesed Antillid, (1) Suriname ja Haiti

  Guadeloupe: Väikesed Antillid, Suriname ja Haiti

  Prantsuse Guajaana: Brasiilia, Suriname ja Guajaana |
| --- | --- |

4)

VI lisa osa, mis käsitleb Prantsusmaa ülemeredepartemange, asendatakse järgmisega:

„Réunion: Mauritius, Madagaskar ja Komoorid

Martinique: Väikesed Antillid, (1) Suriname ja Haiti

Guadeloupe: Väikesed Antillid, Suriname ja Haiti

Prantsuse Guajaana: Brasiilia, Suriname ja Guajaana

---

(1)  Väikesed Antillid: Neitsisaared, Saint Kitts ja Nevis, Antigua ja Barbuda, Dominica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Barbados, Trinidad ja Tobago, Sint Maarten, Anguilla.”

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1283/2014,

2. detsember 2014,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud” või „vaatlusalune toode”) impordi suhtes algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) (edaspidi „algsed meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud” või „vaatlusalune toode”) impordi suhtes algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) (edaspidi „algsed meetmed”).

| (2) | Malaisia suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaksumäär on 75 %, välja arvatud äriühingute Anggerik Laksana Sdn Bhd ja Pantech Steel Industries Sdn Bhd jaoks, mille suhtes kehtib vastavalt 59,2 % ja 49,9 % dumpinguvastane tollimaksumäär. Korea Vabariigi suhtes kehtiv maksumäär on kõigi äriühingute puhul 44 %. |
| --- | --- |

(2)

Malaisia suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaksumäär on 75 %, välja arvatud äriühingute Anggerik Laksana Sdn Bhd ja Pantech Steel Industries Sdn Bhd jaoks, mille suhtes kehtib vastavalt 59,2 % ja 49,9 % dumpinguvastane tollimaksumäär. Korea Vabariigi suhtes kehtiv maksumäär on kõigi äriühingute puhul 44 %.

| (3) | Algsed meetmed säilitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008, (3) mida viimati muudeti nõukogu määrusega (EL) nr 363/2010 (4) (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Algsed meetmed säilitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008, (3) mida viimati muudeti nõukogu määrusega (EL) nr 363/2010 (4) (edaspidi „kehtivad meetmed”).

1.2.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

| (4) | Väljaspool käesolevat menetlust kehtivad vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastased meetmed praegu ekspordi suhtes Hiina Rahvavabariigist ja Taist (5). Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid on laiendatud Taiwanist, (6) Indoneesiast, (7) Sri Lankalt (8) ja Filipiinidelt (9) lähetatud sama toote impordile. 3. septembril 2014 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Hiina Rahvavabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, mida laiendati Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele. Komisjon avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (10) algatamisteate. Dumpinguvastased meetmed Taist pärit ekspordi suhtes on aegunud. |
| --- | --- |

(4)

Väljaspool käesolevat menetlust kehtivad vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastased meetmed praegu ekspordi suhtes Hiina Rahvavabariigist ja Taist (5). Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid on laiendatud Taiwanist, (6) Indoneesiast, (7) Sri Lankalt (8) ja Filipiinidelt (9) lähetatud sama toote impordile. 3. septembril 2014 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Hiina Rahvavabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, mida laiendati Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele. Komisjon avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (10) algatamisteate. Dumpinguvastased meetmed Taist pärit ekspordi suhtes on aegunud.

| (5) | Jaanuaris 2013 kehtestati meetmed Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (11). |
| --- | --- |

(5)

Jaanuaris 2013 kehtestati meetmed Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (11).

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | 8. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (12). |
| --- | --- |

(6)

8. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (12).

| (7) | 26. juunil 2013 sai komisjon taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(7)

26. juunil 2013 sai komisjon taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 2.

| (8) | Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust.

| (9) | Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

| (10) | 15. oktoobril 2013 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (13) algatamisteate. |
| --- | --- |

(10)

15. oktoobril 2013 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas Euroopa Liidu Teatajas
   (13) algatamisteate.

1.4.   Huvitatud isikud

| (11) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamisega seotud uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Korea Vabariigi ja Malaisia eksportivatele tootjatele ning Korea Vabariigi ja Malaisia ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamisega seotud uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Korea Vabariigi ja Malaisia eksportivatele tootjatele ning Korea Vabariigi ja Malaisia ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema.

| (12) | Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

(12)

Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

1.4.1.   Väljavõtteline uuring

| (13) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada liidu tootjatest, importijatest ja Korea eksportivatest tootjatest algmääruse artikli 17 kohaselt valimi. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada liidu tootjatest, importijatest ja Korea eksportivatest tootjatest algmääruse artikli 17 kohaselt valimi.

a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jälgides samal ajal geograafilist jaotust, ning see koosnes neljast liidu tootjast või tootjate kontsernist (viis individuaalset äriühingut), mis asusid Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias ja Austrias. Ühtegi märkust ei esitatud ning esialgselt valimisse valitud äriühingud jäid lõplikku valimisse. |
| --- | --- |

(14)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jälgides samal ajal geograafilist jaotust, ning see koosnes neljast liidu tootjast või tootjate kontsernist (viis individuaalset äriühingut), mis asusid Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias ja Austrias. Ühtegi märkust ei esitatud ning esialgselt valimisse valitud äriühingud jäid lõplikku valimisse.

| (15) | Pärast menetluse algatamist tuli komisjonil siiski jätta koostöö puudumise tõttu valimist välja kaks liidu tootjat. Kahe ülejäänud äriühingu/äriühingute kontserni (kolm individuaalset äriühingut) toodang moodustab 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist ning neil on tootmisrajatised kolmes eri riigis. Seega peeti muudetud valimit ikkagi liidu tootmisharu suhtes representatiivseks. |
| --- | --- |

(15)

Pärast menetluse algatamist tuli komisjonil siiski jätta koostöö puudumise tõttu valimist välja kaks liidu tootjat. Kahe ülejäänud äriühingu/äriühingute kontserni (kolm individuaalset äriühingut) toodang moodustab 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist ning neil on tootmisrajatised kolmes eri riigis. Seega peeti muudetud valimit ikkagi liidu tootmisharu suhtes representatiivseks.

b)   Importijate väljavõtteline uuring

| (16) | Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Uurimise raames ei teinud koostööd mitte ükski importija. |
| --- | --- |

(16)

Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Uurimise raames ei teinud koostööd mitte ükski importija.

c)   Korea Vabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Korea eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks sellele palus komisjon Korea Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(17)

Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Korea eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks sellele palus komisjon Korea Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.

| (18) | Kaks Korea eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe, kuid ainult üks nõustus koostööd tegema ja valimisse kuuluma. Seega otsustati, et Korea eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Kaks Korea eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe, kuid ainult üks nõustus koostööd tegema ja valimisse kuuluma. Seega otsustati, et Korea eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

d)   Malaisia eksportivad tootjad

| (19) | Arvestades Malaisia teadaolevate eksportivate tootjate väikest arvu, ei näinud komisjon algatamisteates ette väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades Malaisia teadaolevate eksportivate tootjate väikest arvu, ei näinud komisjon algatamisteates ette väljavõttelist uuringut.

| (20) | Komisjon palus kõigil eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda. Lisaks sellele palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon palus kõigil eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda. Lisaks sellele palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.

1.4.2.   Küsimustiku vastused

| (21) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimisse kaasatud liidu äriühingutele, koostööd tegevale Korea äriühingule ja kõikidele teadaolevatele Malaisia eksportivatele tootjatele. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimisse kaasatud liidu äriühingutele, koostööd tegevale Korea äriühingule ja kõikidele teadaolevatele Malaisia eksportivatele tootjatele.

| (22) | Üks liidu tootja ei vastanud küsimustikule, üks teine liidu tootja esitas üksnes pooliku vastuse ega vastanud puudustele viitavale kirjale, mis talle saadeti. Need kaks liidu tootjat jäeti seejärel valimist välja (vt põhjendus 15). Üks Korea eksportiv tootja vastas küsimustikule. Mitte ükski Malaisia eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud. |
| --- | --- |

(22)

Üks liidu tootja ei vastanud küsimustikule, üks teine liidu tootja esitas üksnes pooliku vastuse ega vastanud puudustele viitavale kirjale, mis talle saadeti. Need kaks liidu tootjat jäeti seejärel valimist välja (vt põhjendus 15). Üks Korea eksportiv tootja vastas küsimustikule. Mitte ükski Malaisia eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.

1.4.3.   Kontrollkäigud

| (23) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | liidu tootjad







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins Austria ja seotud äriühing Siekman Fittings, Lohne, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad

—

Erne Fittings GmbH, Schlins Austria ja seotud äriühing Siekman Fittings, Lohne, Saksamaa;

| — | Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa.

| | Korea Vabariigi eksportivad tootjad







  — | TK Corporation, Busan. |
| --- | --- | --- |

Korea Vabariigi eksportivad tootjad

—

TK Corporation, Busan.

1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (24) | Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(24)

Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

| (25) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(25)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.6.   Järelduste teatavakstegemine

| (26) | 12. septembril 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane. |
| --- | --- |

(26)

12. septembril 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (27) | Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „toruliitmikud”). |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „toruliitmikud”).

2.2.   Samasugune toode

| (28) | Nagu algne uurimine, nii kinnitas ka läbivaatamisega seotud uurimine, et asjaomastes riikides toodetud ja sealsel siseturul müüdud ja/või liitu ja/või muudele eksporditurgudele eksporditud toruliitmikel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama kasutusotstarve nagu toodetel, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul. |
| --- | --- |

(28)

Nagu algne uurimine, nii kinnitas ka läbivaatamisega seotud uurimine, et asjaomastes riikides toodetud ja sealsel siseturul müüdud ja/või liitu ja/või muudele eksporditurgudele eksporditud toruliitmikel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama kasutusotstarve nagu toodetel, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul.

| (29) | Komisjon otsustas, et seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon otsustas, et seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (30) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest tuleva dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest tuleva dumpingu jätkumist või kordumist.

3.1.   Korea Vabariik

3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

| (31) | Uurimise käigus tegi koostööd üks Korea suurimaid toruliitmike tootjaid — TK Corporation. Selle koostööd tegeva äriühingu toodang moodustas 25–40 % Korea toruliitmike ekspordist (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). TK Corporation esitas komisjonile küsimustiku vastused, sealhulgas andmed omamaise ja eksportmüügi ning tootmiskulude kohta. Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Koreast tulnud dumpingu analüüsi ja dumpingu kordumise analüüsi teatavate osade aluseks võiks olla selle äriühingu esitatud andmed, arvestades tema osakaalu Korea toruliitmike ekspordis. Äriühingu TK Corporation vastust kontrolliti. |
| --- | --- |

(31)

Uurimise käigus tegi koostööd üks Korea suurimaid toruliitmike tootjaid — TK Corporation. Selle koostööd tegeva äriühingu toodang moodustas 25–40 % Korea toruliitmike ekspordist (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). TK Corporation esitas komisjonile küsimustiku vastused, sealhulgas andmed omamaise ja eksportmüügi ning tootmiskulude kohta. Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Koreast tulnud dumpingu analüüsi ja dumpingu kordumise analüüsi teatavate osade aluseks võiks olla selle äriühingu esitatud andmed, arvestades tema osakaalu Korea toruliitmike ekspordis. Äriühingu TK Corporation vastust kontrolliti.

3.1.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (32) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Koreast liitu kõigest tähtsusetul määral toruliitmikke (alla 50 tonni). Osa sellest müügist langes ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, äriühingu TK Corporation arvele. Oli selge, et need kogused ei ole representatiivsed, sest need moodustasid vähem kui 0,1 % äriühingu TK Corporation toodangust. Lisaks ei olnud selge, kas äriühingu TK Corporation impordi eest on tasutud dumpinguvastast tollimaksu, mis seab kahtluse alla, kas kaubad sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile. Peale selle toimus see müük kolme konkreetse projekti jaoks, millel olid toruliitmikele omad nõuded (seega oli tegemist ebatüüpilise müügiga), ja müük toimus „paketina” koos muude liitmikega (peamiselt roostevabast terasest). Eespool nimetatud põhjustel ei saanud äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu imporditud toruliitmike põhjal koostada mõtestatud dumpinguanalüüsi. |
| --- | --- |

(32)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Koreast liitu kõigest tähtsusetul määral toruliitmikke (alla 50 tonni). Osa sellest müügist langes ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, äriühingu TK Corporation arvele. Oli selge, et need kogused ei ole representatiivsed, sest need moodustasid vähem kui 0,1 % äriühingu TK Corporation toodangust. Lisaks ei olnud selge, kas äriühingu TK Corporation impordi eest on tasutud dumpinguvastast tollimaksu, mis seab kahtluse alla, kas kaubad sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile. Peale selle toimus see müük kolme konkreetse projekti jaoks, millel olid toruliitmikele omad nõuded (seega oli tegemist ebatüüpilise müügiga), ja müük toimus „paketina” koos muude liitmikega (peamiselt roostevabast terasest). Eespool nimetatud põhjustel ei saanud äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu imporditud toruliitmike põhjal koostada mõtestatud dumpinguanalüüsi.

| (33) | Pärast järelduste teatavakstegemist tegi TK Corporation esildise, et komisjon oleks dumpingu analüüsil pidanud aluseks võtma äriühingu liitu suunatud eksportmüügi, ja seda järgmistel põhjustel: i) tema liitu suunatud eksportmüük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline ja seega tüüpiline, selle moodustasid „tervelt 26 arvet, mis hõlmasid kokku 282 üksiktehingut, vaatamata kehtinud tollimaksudele”; ii) kuna puudus selgus dumpinguvastase tollimaksu tasumise osas, ei kuulunud mõned müügitehingud (mis olid ette nähtud ühe offshore-projekti tarvis) dumpinguvastase tollimaksuga maksustamisele, teiste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud müügitehingute puhul ei tasunud importijad iga kord dumpinguvastaseid tollimakse, sest toode klassifitseeriti valesti, mille tulemusena importijad ei teadnud, et tuleb tasuda dumpinguvastane tollimaks. Vahepeal aga informeeriti importijaid sellest veast ja nüüdseks on nad kõnealused dumpinguvastased tollimaksud tagantjärele ära tasunud; ja iii) liitu suunatud eksportmüügi tingimused olid tavapärased, lühemaid tarneaegu ei rakendatud, ja küsitud hindade puhul ei esinenud ka ristkompenseerimist. |
| --- | --- |

(33)

Pärast järelduste teatavakstegemist tegi TK Corporation esildise, et komisjon oleks dumpingu analüüsil pidanud aluseks võtma äriühingu liitu suunatud eksportmüügi, ja seda järgmistel põhjustel: i) tema liitu suunatud eksportmüük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline ja seega tüüpiline, selle moodustasid „tervelt 26 arvet, mis hõlmasid kokku 282 üksiktehingut, vaatamata kehtinud tollimaksudele”; ii) kuna puudus selgus dumpinguvastase tollimaksu tasumise osas, ei kuulunud mõned müügitehingud (mis olid ette nähtud ühe offshore-projekti tarvis) dumpinguvastase tollimaksuga maksustamisele, teiste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud müügitehingute puhul ei tasunud importijad iga kord dumpinguvastaseid tollimakse, sest toode klassifitseeriti valesti, mille tulemusena importijad ei teadnud, et tuleb tasuda dumpinguvastane tollimaks. Vahepeal aga informeeriti importijaid sellest veast ja nüüdseks on nad kõnealused dumpinguvastased tollimaksud tagantjärele ära tasunud; ja iii) liitu suunatud eksportmüügi tingimused olid tavapärased, lühemaid tarneaegu ei rakendatud, ja küsitud hindade puhul ei esinenud ka ristkompenseerimist.

| (34) | Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. TK Corporation ei vaidlustanud, et tema liitu suunatud eksportmüük oli nii absoluutnäitajates kui ka võrrelduna äriühingu samasuguse toote kogutoodanguga (alla 0,1 %) väike. Komisjon jääb seisukohale, et niisugune maht, mis on nii suhtelistes kui ka absoluutnäitajates väga väike, ei vasta tüüpilise mahu tingimustele. |
| --- | --- |

(34)

Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. TK Corporation ei vaidlustanud, et tema liitu suunatud eksportmüük oli nii absoluutnäitajates kui ka võrrelduna äriühingu samasuguse toote kogutoodanguga (alla 0,1 %) väike. Komisjon jääb seisukohale, et niisugune maht, mis on nii suhtelistes kui ka absoluutnäitajates väga väike, ei vasta tüüpilise mahu tingimustele.

| (35) | Peale selle ei saanud komisjon esitatud dokumentide põhjal kindlaks teha, milline osa TK Corporationi väidetavast liitu suunatud müügist klassifitseeriti lõpuks õigesti ja imporditi, samuti ei saanud kontrollida väidet, et hindade suhtes ei esinenud ristkompenseerimist, seepärast ei saanud seda väidet aktsepteerida, sest tõendavad dokumendid esitati alles pärast kontrollkäiku. Igal juhul, arvestades põhjenduses 34 nimetatud analüüsi järeldusi, ei ole kummagi küsimuse puhul komisjonil vaja teha lõplikke järeldusi, sest äriühingu TK Corporation puhul ei saa isegi kogu liitu suunatud teatatud müügimahtu pidada piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(35)

Peale selle ei saanud komisjon esitatud dokumentide põhjal kindlaks teha, milline osa TK Corporationi väidetavast liitu suunatud müügist klassifitseeriti lõpuks õigesti ja imporditi, samuti ei saanud kontrollida väidet, et hindade suhtes ei esinenud ristkompenseerimist, seepärast ei saanud seda väidet aktsepteerida, sest tõendavad dokumendid esitati alles pärast kontrollkäiku. Igal juhul, arvestades põhjenduses 34 nimetatud analüüsi järeldusi, ei ole kummagi küsimuse puhul komisjonil vaja teha lõplikke järeldusi, sest äriühingu TK Corporation puhul ei saa isegi kogu liitu suunatud teatatud müügimahtu pidada piisavalt tüüpiliseks.

| (36) | Seepärast kinnitab komisjon, et äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müüki ei saa käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kasutada mõtestatud dumpinguanalüüsiks. |
| --- | --- |

(36)

Seepärast kinnitab komisjon, et äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müüki ei saa käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kasutada mõtestatud dumpinguanalüüsiks.

3.1.3.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (37) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus.

3.1.3.1.   Eksport Koreast muudesse sihtkohtadesse

| (38) | Kuna toruliitmike import Koreast liitu oli väikese mahuga ja selle müügi hinnad polnud usaldusväärsed (põhjendused 32–36), järeldas komisjon, et selleks, et hinnata tõenäolist tulevast liidu turule suunatud ekspordi hinnataset juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tuleb kasutada andmeid toruliitmike müügi kohta Koreast muudesse riikidesse. |
| --- | --- |

(38)

Kuna toruliitmike import Koreast liitu oli väikese mahuga ja selle müügi hinnad polnud usaldusväärsed (põhjendused 32–36), järeldas komisjon, et selleks, et hinnata tõenäolist tulevast liidu turule suunatud ekspordi hinnataset juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tuleb kasutada andmeid toruliitmike müügi kohta Koreast muudesse riikidesse.

| (39) | Leiti, et on asjakohane analüüsida kõigepealt Korea müüki Ameerika Ühendriikidesse (edaspidi „USA”), kuna erinevalt teistest Korea ekspordi sihtkohtadest on nimetatud turg sama suurusjärguga nagu liidu turg ning seal on palju omamaiseid tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur ja imporditariifide määrad madalad, mistõttu turul on väga tihe konkurents. Lisaks on USA Koreast lähtuva ekspordi ja ka äriühingu TK Corporation ekspordi olulisemaid sihtkohti. |
| --- | --- |

(39)

Leiti, et on asjakohane analüüsida kõigepealt Korea müüki Ameerika Ühendriikidesse (edaspidi „USA”), kuna erinevalt teistest Korea ekspordi sihtkohtadest on nimetatud turg sama suurusjärguga nagu liidu turg ning seal on palju omamaiseid tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur ja imporditariifide määrad madalad, mistõttu turul on väga tihe konkurents. Lisaks on USA Koreast lähtuva ekspordi ja ka äriühingu TK Corporation ekspordi olulisemaid sihtkohti.

| (40) | Lisaks vaadeldi uurimise käigus ka igasugust muud toruliitmike eksportmüüki Koreast. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks vaadeldi uurimise käigus ka igasugust muud toruliitmike eksportmüüki Koreast.

| (41) | Dumpinguarvutused tehti nii USAsse müügi kui ka kõikide muude ekspordisihtkohtade kohta (välja arvatud liit põhjendustes 32–36 nimetatud põhjustel). |
| --- | --- |

(41)

Dumpinguarvutused tehti nii USAsse müügi kui ka kõikide muude ekspordisihtkohtade kohta (välja arvatud liit põhjendustes 32–36 nimetatud põhjustel).

a)   Normaalväärtus

| (42) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines normaalväärtus äriühingu TK Corporation puhul tavapärase kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavatel hindadel, kui see oli võimalik. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines normaalväärtus äriühingu TK Corporation puhul tavapärase kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavatel hindadel, kui see oli võimalik.

| (43) | Nende tooteliikide puhul, mis ei võimaldanud kasutada seda metoodikat, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. |
| --- | --- |

(43)

Nende tooteliikide puhul, mis ei võimaldanud kasutada seda metoodikat, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.

| (44) | Aluseks võeti äriühingu TK Corporation tegelikud tootmiskulud, nagu need olid esitatud küsimustiku vastustes, nimelt toote valmistamise tegelik maksumus, millele lisati tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(44)

Aluseks võeti äriühingu TK Corporation tegelikud tootmiskulud, nagu need olid esitatud küsimustiku vastustes, nimelt toote valmistamise tegelik maksumus, millele lisati tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

b)   Ekspordihind

| (45) | Nagu on selgitatud põhjendustes 32–36, ei olnud äriühingu TK Corporation müüki liidus võimalik dumpingu arvutamiseks kasutada ja ekspordihindade aluseks võeti seega äriühingu eksport kolmandate riikide turgudele. |
| --- | --- |

(45)

Nagu on selgitatud põhjendustes 32–36, ei olnud äriühingu TK Corporation müüki liidus võimalik dumpingu arvutamiseks kasutada ja ekspordihindade aluseks võeti seega äriühingu eksport kolmandate riikide turgudele.

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võeti aluseks äriühingu TK Corporation teistesse riikidesse suunatud ekspordi hind, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võeti aluseks äriühingu TK Corporation teistesse riikidesse suunatud ekspordi hind, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid.

c)   Võrdlused ja korrektsioonid

| (47) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil. |
| --- | --- |

(47)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.

| (48) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.

| (49) | Et teha vahet vaatlusaluse toote eri liikide vahel, nägi algne toote kontrollnumbri metoodika tooteliikide eristamiseks ette 11-kohalise numbrisüsteemi. Dumpinguarvutustes kasutati veidi lühendatud, seitsmekohalist toote kontrollnumbrit. Tootenormi ja materjali klassi väljad asendati lihtsustatud kriteeriumiga, mis võimaldas teha vahet süsinikterasest ja legeeritud terasest toodete vahel. Seda seetõttu, et leiti, et kasutatud tootenormide (nt ANSI ja EN) vahelised erinevused on väga väikesed ja materjaliklassid tulenevad kasutatud standarditest. Seega suurendas lihtsustatud süsteem tuhandete toote kontrollnumbrite puhul dumpingu- (ja kahju-) arvutuste kattuvusastet, ilma arvutustulemust ennast moonutamata. |
| --- | --- |

(49)

Et teha vahet vaatlusaluse toote eri liikide vahel, nägi algne toote kontrollnumbri metoodika tooteliikide eristamiseks ette 11-kohalise numbrisüsteemi. Dumpinguarvutustes kasutati veidi lühendatud, seitsmekohalist toote kontrollnumbrit. Tootenormi ja materjali klassi väljad asendati lihtsustatud kriteeriumiga, mis võimaldas teha vahet süsinikterasest ja legeeritud terasest toodete vahel. Seda seetõttu, et leiti, et kasutatud tootenormide (nt ANSI ja EN) vahelised erinevused on väga väikesed ja materjaliklassid tulenevad kasutatud standarditest. Seega suurendas lihtsustatud süsteem tuhandete toote kontrollnumbrite puhul dumpingu- (ja kahju-) arvutuste kattuvusastet, ilma arvutustulemust ennast moonutamata.

| (50) | TK Corporation palus komisjonil suurendada algne toote kontrollnumbrite süsteem 16 kohani, kuid see taotlus lükati tagasi, sest kasutatud süsteem suutis juba vaatlusalust toodet tõhusalt kategoriseerida. Lisaks tuleb toonitada, et oli selge, et arvutatud dumpingu- (ja kahju-) marginaalid ei muutuks kuigivõrd, kui nad arvutada 7, 11 või 16 numbrikoha põhjal, sest äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt. |
| --- | --- |

(50)

TK Corporation palus komisjonil suurendada algne toote kontrollnumbrite süsteem 16 kohani, kuid see taotlus lükati tagasi, sest kasutatud süsteem suutis juba vaatlusalust toodet tõhusalt kategoriseerida. Lisaks tuleb toonitada, et oli selge, et arvutatud dumpingu- (ja kahju-) marginaalid ei muutuks kuigivõrd, kui nad arvutada 7, 11 või 16 numbrikoha põhjal, sest äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.

| (51) | Teine arvutustega seotud küsimus puudutas dumpingu arvutamisel kasutatavat mahumeetodit. TK Corporation väitis, et kuna tema müügiarvetes, hinnasuunistes (potentsiaalsetele) klientidele ja arvepidamises arvestatakse koguseid „tükkides”, tuleks ka arvutustes kasutada mõõtühikuna tükke. Küsimustikus küsiti kogust kaalu järgi, aga mõne müügitehingu kohta esitas TK Corporation vastuse tükkidena. Nende müügitehingute puhul esitas TK Corporation puuduste kõrvaldamise käigus ümberarvutuse tükiarvust kaaluks. Komisjon otsustas, et kaal on parim meetod, sest:






  — | tükiarvu kasutamine mõõtühikuna võib põhjustada moonutusi keskmises ühikuhinnas, sest tükiarv ei kajasta tüki kaalu, mis on vaatlusaluse toote kulude (ja seega hinna) puhul määrav tegur; |
| --- | --- | --- |

(51)

Teine arvutustega seotud küsimus puudutas dumpingu arvutamisel kasutatavat mahumeetodit. TK Corporation väitis, et kuna tema müügiarvetes, hinnasuunistes (potentsiaalsetele) klientidele ja arvepidamises arvestatakse koguseid „tükkides”, tuleks ka arvutustes kasutada mõõtühikuna tükke. Küsimustikus küsiti kogust kaalu järgi, aga mõne müügitehingu kohta esitas TK Corporation vastuse tükkidena. Nende müügitehingute puhul esitas TK Corporation puuduste kõrvaldamise käigus ümberarvutuse tükiarvust kaaluks. Komisjon otsustas, et kaal on parim meetod, sest:

—

tükiarvu kasutamine mõõtühikuna võib põhjustada moonutusi keskmises ühikuhinnas, sest tükiarv ei kajasta tüki kaalu, mis on vaatlusaluse toote kulude (ja seega hinna) puhul määrav tegur;

| — | kaalu on tarvis kahju arvutamiseks, sest seda meetodit kasutavad liidu tootjad ning dumpingu ja kahju (hinna allalöömise) arvutamisel erinevaid meetodeid kasutada oleks kohatu, ning |
| --- | --- |

—

kaalu on tarvis kahju arvutamiseks, sest seda meetodit kasutavad liidu tootjad ning dumpingu ja kahju (hinna allalöömise) arvutamisel erinevaid meetodeid kasutada oleks kohatu, ning

| — | liidu tolliasutuste andmetes ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse vaatlusalune toode kaalu järgi. |
| --- | --- |

—

liidu tolliasutuste andmetes ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse vaatlusalune toode kaalu järgi.

| (52) | Lisaks tuleb toonitada, et üldkokkuvõttes ilmnes, et arvutatud dumpingumarginaalid ei muutu kuigivõrd, kui need põhinevad tükiarvul, sest leiti, et äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks tuleb toonitada, et üldkokkuvõttes ilmnes, et arvutatud dumpingumarginaalid ei muutu kuigivõrd, kui need põhinevad tükiarvul, sest leiti, et äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.

| (53) | Pärast järelduste teatavakstegemist esitas TK Corporation uuesti märkuse, et komisjon oleks dumpingu arvutamisel pidanud võtma aluseks tükiarvu, mitte kaalu. Üks esitatud põhjusi oli, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmed on väljendatud tükiarvudena ja kaaluks ümberarvutamine oleks dumpingumarginaali arvutamisel põhjustanud moonutusi. |
| --- | --- |

(53)

Pärast järelduste teatavakstegemist esitas TK Corporation uuesti märkuse, et komisjon oleks dumpingu arvutamisel pidanud võtma aluseks tükiarvu, mitte kaalu. Üks esitatud põhjusi oli, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmed on väljendatud tükiarvudena ja kaaluks ümberarvutamine oleks dumpingumarginaali arvutamisel põhjustanud moonutusi.

| (54) | Mis puudutab võrreldavust liidu tootmisharuga, siis märkis TK Corporation, et komisjon ei arvutanud kahjumarginaali, dumpingumarginaali jaoks aga ei ole võrdlus liidu tootmisharu kulu- ja müügiandmetega vajalik. Peale selle väitis TK Corporation, et mõõtühik, mida kasutab oma tehingutes ka liidu tootmisharu, on tükk, mitte aga kilogramm või tonn. |
| --- | --- |

(54)

Mis puudutab võrreldavust liidu tootmisharuga, siis märkis TK Corporation, et komisjon ei arvutanud kahjumarginaali, dumpingumarginaali jaoks aga ei ole võrdlus liidu tootmisharu kulu- ja müügiandmetega vajalik. Peale selle väitis TK Corporation, et mõõtühik, mida kasutab oma tehingutes ka liidu tootmisharu, on tükk, mitte aga kilogramm või tonn.

| (55) | Ja üldse ei saavat TK Corporation aru, mismoodi puutub asjasse see, et liidu tollis ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse andmed kaalu järgi. |
| --- | --- |

(55)

Ja üldse ei saavat TK Corporation aru, mismoodi puutub asjasse see, et liidu tollis ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse andmed kaalu järgi.

| (56) | Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. Esiteks olgu märgitud, et TK Corporation ei esitanud alternatiivset dumpinguarvutust, mis põhinenuks tükiarvul. Ehkki ta väitis, et arvutamine tükiarvu põhjal annaks täpsema tulemuse, ei tõendanud ta seda mitte millegagi. Komisjon kordab, et arvutatud dumpingumarginaalid on olulised ja et nagu on selgitatud põhjenduses 52, ei leitud kaalu põhjal ja tükiarvu põhjal dumpingumarginaalides olulisi erinevusi. Teisisõnu on vaieldamatu, et ükskõik kumba meetodit kasutada, leitaks ikkagi kõrge dumpingumarginaal. Peale selle ei tohi unustada, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmete ümberarvutuse tükiarvust kaaluks tegi TK Corporation ise, kasutades oma metoodikat. Peale selle on tema tootekataloogis, mis on kättesaadav tema enda veebilehelt, iga liitmikutüübi juures esitatud selle ligikaudne kaal. |
| --- | --- |

(56)

Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. Esiteks olgu märgitud, et TK Corporation ei esitanud alternatiivset dumpinguarvutust, mis põhinenuks tükiarvul. Ehkki ta väitis, et arvutamine tükiarvu põhjal annaks täpsema tulemuse, ei tõendanud ta seda mitte millegagi. Komisjon kordab, et arvutatud dumpingumarginaalid on olulised ja et nagu on selgitatud põhjenduses 52, ei leitud kaalu põhjal ja tükiarvu põhjal dumpingumarginaalides olulisi erinevusi. Teisisõnu on vaieldamatu, et ükskõik kumba meetodit kasutada, leitaks ikkagi kõrge dumpingumarginaal. Peale selle ei tohi unustada, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmete ümberarvutuse tükiarvust kaaluks tegi TK Corporation ise, kasutades oma metoodikat. Peale selle on tema tootekataloogis, mis on kättesaadav tema enda veebilehelt, iga liitmikutüübi juures esitatud selle ligikaudne kaal.

| (57) | Liidu tootmisharu tehingud väljendatakse nii kaalus kui ka tükiarvus, nagu on näha komisjoni kontrollitud arvetelt. Kui arved välja arvata, siis kasutatakse tootmisvõimsuse, tootmismahu ja tootmiskulude kindlaksmääramise metoodikas kaalu, ja seda mitte ainult liidus, vaid kogu maailmas, kaasa arvatud Koreas. Toorainet, mis on vaatlusaluse toote tootmiskuludes suurim komponent, ostetakse tonnides. Teisi tegureid, nagu energiatarvet, tööjõu- ja veokulusid, arvutatakse samuti kaalu põhjal. Liidu tootmisharu määrab aastalõpu mahahindlused klientidele samuti selle järgi, mitu tonni klient on ostnud, mitte tükiarvu järgi. Pealegi tuli hinna allalöömise marginaalid käesolevas aegumise läbivaatamise menetluses siiski arvutada (ja arvutatigi, vt põhjendused 98–105), seepärast ei ole põhjenduses 54 kokkuvõtlikult kirjeldatud väide, et Korea ja liidu tootmisharu andmeid ei ole vaja võrrelda, õige. |
| --- | --- |

(57)

Liidu tootmisharu tehingud väljendatakse nii kaalus kui ka tükiarvus, nagu on näha komisjoni kontrollitud arvetelt. Kui arved välja arvata, siis kasutatakse tootmisvõimsuse, tootmismahu ja tootmiskulude kindlaksmääramise metoodikas kaalu, ja seda mitte ainult liidus, vaid kogu maailmas, kaasa arvatud Koreas. Toorainet, mis on vaatlusaluse toote tootmiskuludes suurim komponent, ostetakse tonnides. Teisi tegureid, nagu energiatarvet, tööjõu- ja veokulusid, arvutatakse samuti kaalu põhjal. Liidu tootmisharu määrab aastalõpu mahahindlused klientidele samuti selle järgi, mitu tonni klient on ostnud, mitte tükiarvu järgi. Pealegi tuli hinna allalöömise marginaalid käesolevas aegumise läbivaatamise menetluses siiski arvutada (ja arvutatigi, vt põhjendused 98–105), seepärast ei ole põhjenduses 54 kokkuvõtlikult kirjeldatud väide, et Korea ja liidu tootmisharu andmeid ei ole vaja võrrelda, õige.

| (58) | Uurimise käigus kogutud ja kasutatud ülemaailmne statistika, sh Korea ekspordi- ja liidu tollistatistika, väljendatakse üksnes kaaluna. Neid kasutati muu hulgas selleks, et analüüsida vaatlusaluse toote eksporti Koreast liitu ja kolmandatesse riikidesse. Et teha kindlaks äriühingu TK Corporation osa selles ja kontrollida tema liitu suunatud müügi koguseid, mille ta esitas oma vastuses küsimustikule, oli vaja arvestada äriühingu TK Corporation andmed ümber kaaluks, sest Korea ekspordistatistikat ja liidu tollistatistikat ei oleks olnud võimalik arvestada ümber tükiarvuks. |
| --- | --- |

(58)

Uurimise käigus kogutud ja kasutatud ülemaailmne statistika, sh Korea ekspordi- ja liidu tollistatistika, väljendatakse üksnes kaaluna. Neid kasutati muu hulgas selleks, et analüüsida vaatlusaluse toote eksporti Koreast liitu ja kolmandatesse riikidesse. Et teha kindlaks äriühingu TK Corporation osa selles ja kontrollida tema liitu suunatud müügi koguseid, mille ta esitas oma vastuses küsimustikule, oli vaja arvestada äriühingu TK Corporation andmed ümber kaaluks, sest Korea ekspordistatistikat ja liidu tollistatistikat ei oleks olnud võimalik arvestada ümber tükiarvuks.

| (59) | Samuti tuleb märkida, et kaalul põhinevat metoodikat kasutati ka varasemates uurimistes (nt uurimises, mille tulemusena kehtestati algsed meetmed, ja esimeses aegumise läbivaatamise menetluses, mille tulemusena kehtestati praegu jõus olevad meetmed) ja ka hiljutistes uurimistes, milles käsitleti sama toote importi Venemaalt ja Türgist. |
| --- | --- |

(59)

Samuti tuleb märkida, et kaalul põhinevat metoodikat kasutati ka varasemates uurimistes (nt uurimises, mille tulemusena kehtestati algsed meetmed, ja esimeses aegumise läbivaatamise menetluses, mille tulemusena kehtestati praegu jõus olevad meetmed) ja ka hiljutistes uurimistes, milles käsitleti sama toote importi Venemaalt ja Türgist.

| (60) | Eelöeldut silmas pidades kinnitab komisjon, et väide, et arvutused peaksid põhinema tükiarvul, tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(60)

Eelöeldut silmas pidades kinnitab komisjon, et väide, et arvutused peaksid põhinema tükiarvul, tuleb tagasi lükata.

d)   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (61) | Niiviisi arvutatud dumpingumarginaalid olid äriühingu TK Corporation puhul 46 % ja 27 %, olenevalt ekspordi sihtkohast. |
| --- | --- |

(61)

Niiviisi arvutatud dumpingumarginaalid olid äriühingu TK Corporation puhul 46 % ja 27 %, olenevalt ekspordi sihtkohast.

3.1.3.2.   Korea tootmisvõimsus

| (62) | Mis puutub Korea kogutootmisvõimsusse ja vabasse tootmisvõimsusse, siis ei saanud komisjon uurimise käigus teavet mitte üheltki Korea tootjalt peale äriühingu TK Corporation. Seega pidi komisjon selles küsimuses järelduste tegemiseks tuginema algmääruse artiklile 18 ning tema käsutuses on ainult kontrollitud teave, mille on esitanud TK Corporation ja mis käib ainult selle äriühingu kohta, ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave kogu riigi kohta. |
| --- | --- |

(62)

Mis puutub Korea kogutootmisvõimsusse ja vabasse tootmisvõimsusse, siis ei saanud komisjon uurimise käigus teavet mitte üheltki Korea tootjalt peale äriühingu TK Corporation. Seega pidi komisjon selles küsimuses järelduste tegemiseks tuginema algmääruse artiklile 18 ning tema käsutuses on ainult kontrollitud teave, mille on esitanud TK Corporation ja mis käib ainult selle äriühingu kohta, ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave kogu riigi kohta.

| (63) | Äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsust on nõuetekohaselt kontrollitud. Ekstrapoleerides äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning arvestades tema osa Korea kogu ekspordimahust, arvutas komisjon välja, et Korea kogu vaba tootmisvõimsus on vähemalt 15 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 25 % liidu kogutarbimisest. Niisuguse arvutuse puhul on siiski oluline märkida, et tootmismaht võrreldes tootmisvõimsusega sõltub suuresti ettevõttest ja et kuigi TK Corporation on üks suuremaid samasuguse toote tootjaid Koreas, on ta vaid üks paljudest ja kindlasti mitte turgu valitsevas seisundis. Seepärast võrdles komisjon seda järeldust taotluses sisalduva teabega. |
| --- | --- |

(63)

Äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsust on nõuetekohaselt kontrollitud. Ekstrapoleerides äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning arvestades tema osa Korea kogu ekspordimahust, arvutas komisjon välja, et Korea kogu vaba tootmisvõimsus on vähemalt 15 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 25 % liidu kogutarbimisest. Niisuguse arvutuse puhul on siiski oluline märkida, et tootmismaht võrreldes tootmisvõimsusega sõltub suuresti ettevõttest ja et kuigi TK Corporation on üks suuremaid samasuguse toote tootjaid Koreas, on ta vaid üks paljudest ja kindlasti mitte turgu valitsevas seisundis. Seepärast võrdles komisjon seda järeldust taotluses sisalduva teabega.

| (64) | Taotluses esitatud teave vaba tootmisvõimsuse kohta põhines kõikide taotleja nimetatud Korea tootjate tootmisvõimsuse ja tootmise hinnangulistel näitajatel. Tootmisvõimsuse osas kasutati kolme suurima tootja puhul avalikult kättesaadavaid andmeid. Ülejäänud (palju väiksemate) Korea tootjate kohta selliseid avalikult kättesaadavaid andmeid ei olnud ja seepärast kasutas taotluse esitaja muid mõistlikke meetodeid nende tootmisvõimsuse hindamiseks. Edasi tegi taotluse esitaja oletuse Korea omamaise tarbimise teatava taseme kohta ja võttis arvesse importi Koreasse ja eksporti Koreast, et anda hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta. Nii tootmisvõimsuse kui ka vaba tootmisvõimsuse arvutustes tehti asjakohased mahaarvamised, võtmaks arvesse muude, toote määratluse alla mitte kuuluvate tootetüüpide tootmist. Kogu seda teavet peeti ilmselgelt täielikumaks ja otsustavamaks kui põhjenduses 63 osutatud teavet. Ei ole saadud ühtegi märkust, mis nendele arvudele vastu räägiks. Selle põhjal hinnatakse, kasutades kättesaadavaid fakte, et vaba tootmisvõimsus Koreas on kuni 119 300 tonni, mis iseenesest on kaks korda nii suur kui liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(64)

Taotluses esitatud teave vaba tootmisvõimsuse kohta põhines kõikide taotleja nimetatud Korea tootjate tootmisvõimsuse ja tootmise hinnangulistel näitajatel. Tootmisvõimsuse osas kasutati kolme suurima tootja puhul avalikult kättesaadavaid andmeid. Ülejäänud (palju väiksemate) Korea tootjate kohta selliseid avalikult kättesaadavaid andmeid ei olnud ja seepärast kasutas taotluse esitaja muid mõistlikke meetodeid nende tootmisvõimsuse hindamiseks. Edasi tegi taotluse esitaja oletuse Korea omamaise tarbimise teatava taseme kohta ja võttis arvesse importi Koreasse ja eksporti Koreast, et anda hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta. Nii tootmisvõimsuse kui ka vaba tootmisvõimsuse arvutustes tehti asjakohased mahaarvamised, võtmaks arvesse muude, toote määratluse alla mitte kuuluvate tootetüüpide tootmist. Kogu seda teavet peeti ilmselgelt täielikumaks ja otsustavamaks kui põhjenduses 63 osutatud teavet. Ei ole saadud ühtegi märkust, mis nendele arvudele vastu räägiks. Selle põhjal hinnatakse, kasutades kättesaadavaid fakte, et vaba tootmisvõimsus Koreas on kuni 119 300 tonni, mis iseenesest on kaks korda nii suur kui liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.1.3.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (65) | Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energeetikas, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadav fakt ei osuta nende sektorite märkimisväärsele kasvule või kahanemisele Koreas ja seega ollakse arvamusel, et Korea toruliitmike siseturg jääb eelseisvatel aastatel üsna stabiilseks ega paku Korea toruliitmike tööstusele erilisi laienemisvõimalusi. Peale Korea enda on selle tootmisharu peamisteks eksporditurgudeks liit, USA, Lähis-Ida riigid ja Kagu-Aasia. Uurimise käigus kogutud teave ei näita, et nõudlus ühelgi neist turgudest eelseisvatel aastatel olulisel määral kahaneks või kasvaks. |
| --- | --- |

(65)

Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energeetikas, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadav fakt ei osuta nende sektorite märkimisväärsele kasvule või kahanemisele Koreas ja seega ollakse arvamusel, et Korea toruliitmike siseturg jääb eelseisvatel aastatel üsna stabiilseks ega paku Korea toruliitmike tööstusele erilisi laienemisvõimalusi. Peale Korea enda on selle tootmisharu peamisteks eksporditurgudeks liit, USA, Lähis-Ida riigid ja Kagu-Aasia. Uurimise käigus kogutud teave ei näita, et nõudlus ühelgi neist turgudest eelseisvatel aastatel olulisel määral kahaneks või kasvaks.

| (66) | Korea eksport USAsse, Lähis-Itta ja Kagu-Aasiasse on juba suuremahuline ja seetõttu ei ole neil turgudel Korea tööstuse jaoks märkimisväärset kasvupotentsiaali. Samuti tuletatakse meelde, et Korea ekspordi puhul USAsse tehti kindlaks märkimisväärne 46 % dumping. Liidu turg, mis on üks maailma suurimaid, on seega atraktiivne kasvuturg, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, kuna Korea eksportivad tootjad ei ole kehtivate meetmete tulemusena seda turgu seni veel täielikult ära kasutanud. |
| --- | --- |

(66)

Korea eksport USAsse, Lähis-Itta ja Kagu-Aasiasse on juba suuremahuline ja seetõttu ei ole neil turgudel Korea tööstuse jaoks märkimisväärset kasvupotentsiaali. Samuti tuletatakse meelde, et Korea ekspordi puhul USAsse tehti kindlaks märkimisväärne 46 % dumping. Liidu turg, mis on üks maailma suurimaid, on seega atraktiivne kasvuturg, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, kuna Korea eksportivad tootjad ei ole kehtivate meetmete tulemusena seda turgu seni veel täielikult ära kasutanud.

| (67) | Suuruse ja turutingimuste poolest on USA turg ja liidu turg sarnased. Mõlemal turul on palju kohalikke tootjaid ja ka impordil on märkimisväärse turuosa. Uurimine näitas, et keskmine müügihind liidu turul (võttes arvesse liidu tootjate kogu müüki ja kogu importmüüki Euroopa Liitu) on 2 600 eurot tonn. Liidu keskmine turuhind on seega sarnane keskmise hinnaga, mille Korea eksportivad tootjad saavad USA turul (2 700 eurot tonn), kuid erinevus on selles, et USAs ei kehti nende suhtes dumpinguvastased meetmed. Praegune Korea marginaalne müük tuleneb seega kõige tõenäolisemalt olemasolevatest vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmetest. Olgu siinkohal meenutatud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli USA Korea eksportijate jaoks suurim eksporditurg. See näitab, et liit oleks Korea eksportijatele atraktiivne turg ja et tollimaksude kehtetuks tunnistamise korral võib eeldada, et liidu turg meelitaks ligi samasuguse suuremahulise impordi nagu USA turg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid Korea toruliitmikud 20–25 % toruliitmike koguimpordist USAsse ja hõivasid 10–15 % turuosa USA toruliitmike koguturust (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). Teisisõnu on tõenäoline, et juhul kui meetmed tunnistataks kehtetuks, kasutaksid Korea tootjad põhjenduses 64 kirjeldatud olemasolevat vaba tootmisvõimsust, et naasta liidu turule. |
| --- | --- |

(67)

Suuruse ja turutingimuste poolest on USA turg ja liidu turg sarnased. Mõlemal turul on palju kohalikke tootjaid ja ka impordil on märkimisväärse turuosa. Uurimine näitas, et keskmine müügihind liidu turul (võttes arvesse liidu tootjate kogu müüki ja kogu importmüüki Euroopa Liitu) on 2 600 eurot tonn. Liidu keskmine turuhind on seega sarnane keskmise hinnaga, mille Korea eksportivad tootjad saavad USA turul (2 700 eurot tonn), kuid erinevus on selles, et USAs ei kehti nende suhtes dumpinguvastased meetmed. Praegune Korea marginaalne müük tuleneb seega kõige tõenäolisemalt olemasolevatest vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmetest. Olgu siinkohal meenutatud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli USA Korea eksportijate jaoks suurim eksporditurg. See näitab, et liit oleks Korea eksportijatele atraktiivne turg ja et tollimaksude kehtetuks tunnistamise korral võib eeldada, et liidu turg meelitaks ligi samasuguse suuremahulise impordi nagu USA turg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid Korea toruliitmikud 20–25 % toruliitmike koguimpordist USAsse ja hõivasid 10–15 % turuosa USA toruliitmike koguturust (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). Teisisõnu on tõenäoline, et juhul kui meetmed tunnistataks kehtetuks, kasutaksid Korea tootjad põhjenduses 64 kirjeldatud olemasolevat vaba tootmisvõimsust, et naasta liidu turule.

| (68) | Nagu on selgitatud põhjenduses 39, ei ole Korea ekspordile peale USA muud sihtkohta, mida saaks usaldusväärselt kasutada, et analüüsida liidu turu arengut juhul, kui meetmed aeguvad. Seega leitakse, et kui käesolevas analüüsis koondada ühtekokku kogu eksportmüük muudesse sihtkohtadesse peale liidu ja USA, ei saa usaldusväärseid keskmisi hindu, sest kõikidel nendel (palju väiksematel) üksikutel turgudel kehtivad erinevad tingimused. Pidades silmas sellise analüüsi eespool kirjeldatud piiratust ja asjaolu, et nendel „muudel turgudel” puudub lähitulevikus oluline kasvupotentsiaal, ei ole siiski oodata, et need turud suudaksid vastu võtta märkimisväärse täiendava impordi Koreast. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on selgitatud põhjenduses 39, ei ole Korea ekspordile peale USA muud sihtkohta, mida saaks usaldusväärselt kasutada, et analüüsida liidu turu arengut juhul, kui meetmed aeguvad. Seega leitakse, et kui käesolevas analüüsis koondada ühtekokku kogu eksportmüük muudesse sihtkohtadesse peale liidu ja USA, ei saa usaldusväärseid keskmisi hindu, sest kõikidel nendel (palju väiksematel) üksikutel turgudel kehtivad erinevad tingimused. Pidades silmas sellise analüüsi eespool kirjeldatud piiratust ja asjaolu, et nendel „muudel turgudel” puudub lähitulevikus oluline kasvupotentsiaal, ei ole siiski oodata, et need turud suudaksid vastu võtta märkimisväärse täiendava impordi Koreast.

3.1.3.4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (69) | Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Uurimine näitas, et Korea toruliitmike eksportmüük USAsse ja muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on vastavalt 46 % ja 27 %. |
| --- | --- |

(69)

Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Uurimine näitas, et Korea toruliitmike eksportmüük USAsse ja muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on vastavalt 46 % ja 27 %.

| (70) | Samuti on Korea kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate või kolmandate riikide suuremate importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(70)

Samuti on Korea kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate või kolmandate riikide suuremate importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.

3.2.   Malaisia

3.2.1.   Sissejuhatavad märkused

| (71) | Kuna ükski Malaisia eksportiv tootja koostööd ei teinud, tuli üldanalüüsis lähtuda teabest, mida komisjon sai teistest allikatest. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 uuris komisjon mitmesuguseid statistilisi allikaid. Impordistatistika, mida kogutakse algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas”), andis parima kättesaadava teabe, mille põhjal teha kindlaks impordikogused ja -hinnad liidu turul. Muid allikaid, näiteks Eurostati, ei kasutatud, sest vaatlusalust toodet ei olnud võimalik eristada teistest toodetest, mille puhul kasutati sama 8-kohalist koodi. |
| --- | --- |

(71)

Kuna ükski Malaisia eksportiv tootja koostööd ei teinud, tuli üldanalüüsis lähtuda teabest, mida komisjon sai teistest allikatest. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 uuris komisjon mitmesuguseid statistilisi allikaid. Impordistatistika, mida kogutakse algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas”), andis parima kättesaadava teabe, mille põhjal teha kindlaks impordikogused ja -hinnad liidu turul. Muid allikaid, näiteks Eurostati, ei kasutatud, sest vaatlusalust toodet ei olnud võimalik eristada teistest toodetest, mille puhul kasutati sama 8-kohalist koodi.

3.2.2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (72) | Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist ilmnes, et Malaisiast liidu turule ei imporditud. Seetõttu jõuti järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia ekspordi dumping ei olnud jätkunud. |
| --- | --- |

(72)

Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist ilmnes, et Malaisiast liidu turule ei imporditud. Seetõttu jõuti järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia ekspordi dumping ei olnud jätkunud.

3.2.3.   Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (73) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus.

3.2.3.1.   Eksport Malaisiast muudesse sihtkohtadesse

| (74) | Kuna Malaisiast toruliitmikke liidu turule ei imporditud, oli komisjon sunnitud kasutama mõne muu riigi andmeid. Sobivaks riigiks peeti USAd, sest sealne turg on sarnase suurusega nagu liidu turg ja seal on palju kohalikke tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur, mistõttu sealsel turul valitseb väga tihe konkurents. Lisaks on USA Malaisia ekspordi jaoks kaugelt kõige suurem sihtkoht: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes tema arvele 87 % Malaisia ekspordist. Selline lähenemisviis on sama, nagu oli eelmise Malaisiat käsitleva uurimise puhul ja „kahju kordumise tõenäosuse” hindamise puhul. |
| --- | --- |

(74)

Kuna Malaisiast toruliitmikke liidu turule ei imporditud, oli komisjon sunnitud kasutama mõne muu riigi andmeid. Sobivaks riigiks peeti USAd, sest sealne turg on sarnase suurusega nagu liidu turg ja seal on palju kohalikke tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur, mistõttu sealsel turul valitseb väga tihe konkurents. Lisaks on USA Malaisia ekspordi jaoks kaugelt kõige suurem sihtkoht: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes tema arvele 87 % Malaisia ekspordist. Selline lähenemisviis on sama, nagu oli eelmise Malaisiat käsitleva uurimise puhul ja „kahju kordumise tõenäosuse” hindamise puhul.

a)   Normaalväärtus

| (75) | Kuna Malaisia eksportivad tootjad keeldusid igasugusest koostööst, põhines normaalväärtus algmääruse artikli 18 kohaselt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, st hinnangulisel toote valmistamise maksumusel, millele lisati 6 % müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumina, väljendatuna protsendina tehasehinnast. Leitakse, et eespool nimetatud protsent on tagasihoidlik. Seda kinnitab asjaolu, et ainsa käesolevas menetluses koostööd tegeva äriühingu (TK Corporation, Korea) tegelik vastav näitaja oli oluliselt suurem kui 6 %. |
| --- | --- |

(75)

Kuna Malaisia eksportivad tootjad keeldusid igasugusest koostööst, põhines normaalväärtus algmääruse artikli 18 kohaselt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, st hinnangulisel toote valmistamise maksumusel, millele lisati 6 % müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumina, väljendatuna protsendina tehasehinnast. Leitakse, et eespool nimetatud protsent on tagasihoidlik. Seda kinnitab asjaolu, et ainsa käesolevas menetluses koostööd tegeva äriühingu (TK Corporation, Korea) tegelik vastav näitaja oli oluliselt suurem kui 6 %.

b)   Ekspordihind

| (76) | Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja arvestades, et Malaisia eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati ekspordihindade arvutamiseks Malaisiast USAsse eksporditava vaatlusaluse toote hindu, mis saadi USA impordistatistikast. |
| --- | --- |

(76)

Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja arvestades, et Malaisia eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati ekspordihindade arvutamiseks Malaisiast USAsse eksporditava vaatlusaluse toote hindu, mis saadi USA impordistatistikast.

c)   Võrdlus

| (77) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil. |
| --- | --- |

(77)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.

| (78) | Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seejuures arvutati põhjenduses 75 nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsent tehasehinna põhjal ning see ei sisaldanud maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ega lisakulusid. |
| --- | --- |

(78)

Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seejuures arvutati põhjenduses 75 nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsent tehasehinna põhjal ning see ei sisaldanud maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ega lisakulusid.

d)   Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal

| (79) | Eespool kirjeldatud metoodika põhjal, mida kasutati ka esimese aegumise läbivaatamise käigus, millega meetmeid pikendati (edaspidi „kehtivad meetmed”), leiti dumpingumarginaal olevat 57,7 %. |
| --- | --- |

(79)

Eespool kirjeldatud metoodika põhjal, mida kasutati ka esimese aegumise läbivaatamise käigus, millega meetmeid pikendati (edaspidi „kehtivad meetmed”), leiti dumpingumarginaal olevat 57,7 %.

3.2.3.2.   Malaisia tootmisvõimsus

| (80) | Kuna Malaisias koostööd ei tehtud, ei esitatud mitte mingisugust teavet tootmisvõimsuse ega vaba tootmisvõimsuse kohta. Taotluses esitatud teave viitab, et kogu paigaldatud tootmisvõimsus on Malaisias ligikaudu 55 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus ligikaudu 27 000 tonni. Sellise tulemuseni viinud analüüsis võeti mahaarvestuse teel arvesse muude toodete tootmine (tootmisvõimsus) ja seepärast loetakse see põhjendatuks. Malaisia 27 000-tonnine vaba tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 40 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(80)

Kuna Malaisias koostööd ei tehtud, ei esitatud mitte mingisugust teavet tootmisvõimsuse ega vaba tootmisvõimsuse kohta. Taotluses esitatud teave viitab, et kogu paigaldatud tootmisvõimsus on Malaisias ligikaudu 55 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus ligikaudu 27 000 tonni. Sellise tulemuseni viinud analüüsis võeti mahaarvestuse teel arvesse muude toodete tootmine (tootmisvõimsus) ja seepärast loetakse see põhjendatuks. Malaisia 27 000-tonnine vaba tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 40 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.2.3.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (81) | Mis puudutab peamiste toodet kasutavate tootmisharude turge kogu maailmas, siis nagu on selgitatud põhjenduses 65, on liidu turg üks suurimaid toruliitmike turge ja toimikus puudub teave, millest ilmneks, et nõudlus nendel turgudel eelseisvatel aastatel oluliselt väheneks või suureneks. |
| --- | --- |

(81)

Mis puudutab peamiste toodet kasutavate tootmisharude turge kogu maailmas, siis nagu on selgitatud põhjenduses 65, on liidu turg üks suurimaid toruliitmike turge ja toimikus puudub teave, millest ilmneks, et nõudlus nendel turgudel eelseisvatel aastatel oluliselt väheneks või suureneks.

| (82) | Uurimine on näidanud, et liidu tootjate müügihinnad liidu turul on kõrgemad kui Malaisia ekspordihinnad muudel eksporditurgudel, eriti USA turul. Tõepoolest, kui liidu keskmine turuhind on 2 600 eurot tonn, näitab USA statistika, et USAs on keskmine Malaisia impordi hind 1 600 eurot tonn. Seega juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks, oleks liidu turg Malaisia eksportijate jaoks atraktiivne. See on äärmiselt oluline, kui pidada silmas Malaisia vaba tootmisvõimsust, kuid ühtlasi tuleb meeles pidada, et praegu on 87 % Malaisia ekspordist suunatud USAsse, kus Malaisia eksportivad tootjad müüvad palju madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(82)

Uurimine on näidanud, et liidu tootjate müügihinnad liidu turul on kõrgemad kui Malaisia ekspordihinnad muudel eksporditurgudel, eriti USA turul. Tõepoolest, kui liidu keskmine turuhind on 2 600 eurot tonn, näitab USA statistika, et USAs on keskmine Malaisia impordi hind 1 600 eurot tonn. Seega juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks, oleks liidu turg Malaisia eksportijate jaoks atraktiivne. See on äärmiselt oluline, kui pidada silmas Malaisia vaba tootmisvõimsust, kuid ühtlasi tuleb meeles pidada, et praegu on 87 % Malaisia ekspordist suunatud USAsse, kus Malaisia eksportivad tootjad müüvad palju madalamate hindadega.

3.2.3.4.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (83) | Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et kui meetmetel lastaks aeguda, dumping korduks. Leiti, et Malaisia toruliitmike eksportmüük USAsse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 57,7 %. |
| --- | --- |

(83)

Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et kui meetmetel lastaks aeguda, dumping korduks. Leiti, et Malaisia toruliitmike eksportmüük USAsse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 57,7 %.

| (84) | Samuti on Malaisia kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Pidades silmas hindade taset liidus, kasutataks seda tootmisvõisust vähemalt osaliselt liidu turule eksportimiseks, juhul kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti võib sellisel juhul eeldada, et suur osa ekspordist USAsse suunatakse ümber liidu turule, arvestades liidu turul valitsevaid hindu, võrrelduna USA hindadega. |
| --- | --- |

(84)

Samuti on Malaisia kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Pidades silmas hindade taset liidus, kasutataks seda tootmisvõisust vähemalt osaliselt liidu turule eksportimiseks, juhul kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti võib sellisel juhul eeldada, et suur osa ekspordist USAsse suunatakse ümber liidu turule, arvestades liidu turul valitsevaid hindu, võrrelduna USA hindadega.

3.3.   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (85) | Pidades silmas eespool nimetatud asjaolusid, st kõrgeid dumpingumarginaale, ülisuurt vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides ja nende suurt ekspordivõimsust ning liidu turu suuruse ja siin valitsevate hindade atraktiivsust, võib järeldada, et kui meetmetel lastaks aeguda, algaks Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhindadega import uuesti. |
| --- | --- |

(85)

Pidades silmas eespool nimetatud asjaolusid, st kõrgeid dumpingumarginaale, ülisuurt vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides ja nende suurt ekspordivõimsust ning liidu turu suuruse ja siin valitsevate hindade atraktiivsust, võib järeldada, et kui meetmetel lastaks aeguda, algaks Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhindadega import uuesti.

4.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (86) | Liidu tootmisharu ei ole teinud läbi mingeid olulisi struktuurilisi muutusi, võrreldes põhjenduses 3 osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1001/2008 kirjeldatud olukorraga. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(86)

Liidu tootmisharu ei ole teinud läbi mingeid olulisi struktuurilisi muutusi, võrreldes põhjenduses 3 osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1001/2008 kirjeldatud olukorraga. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (87) | Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli umbes 57 736 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kõikide liidu tootmisharu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu näiteks valimisse kaasatud äriühingute esitatud kontrollitud andmed ja taotluse esitaja esitatud andmed. |
| --- | --- |

(87)

Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli umbes 57 736 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kõikide liidu tootmisharu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu näiteks valimisse kaasatud äriühingute esitatud kontrollitud andmed ja taotluse esitaja esitatud andmed.

| (88) | Uurimise käigus valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute kontserni arvele langeb 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist (vt põhjendus 15). Seega on valimi andmed liidu tootmisharu olukorra suhtes representatiivsed. |
| --- | --- |

(88)

Uurimise käigus valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute kontserni arvele langeb 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist (vt põhjendus 15). Seega on valimi andmed liidu tootmisharu olukorra suhtes representatiivsed.

4.2.   Liidu tarbimine

| (89) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest tuleva impordi, lähtudes artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest tuleva impordi, lähtudes artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist.

| (90) | Liidu tarbimine arenes järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas |

(90)

Liidu tarbimine arenes järgmiselt.

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

55 497

62 426

58 941

59 992

Indeks (2010 = 100)

100

112

106

108

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas

| (91) | 2011. aastal suurenes tarbimine 2010. aastaga võrreldes 12 %. 2012. aastal vähenes see taas, kuid jäi 2010. aasta tasemest kõrgemale (kasv 6 %). Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes liidu tarbimine 8 %. |
| --- | --- |

(91)

2011. aastal suurenes tarbimine 2010. aastaga võrreldes 12 %. 2012. aastal vähenes see taas, kuid jäi 2010. aasta tasemest kõrgemale (kasv 6 %). Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes liidu tarbimine 8 %.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Korea Vabariik

| (92) | Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.

| (93) | Import Korea Vabariigist liitu arenes järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Indeks | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Turuosa | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Indeks | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas |

(93)

Import Korea Vabariigist liitu arenes järgmiselt.

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)

301

208

204

18

Indeks

100

69

68

6

Turuosa

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Indeks

100

62

64

6

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas

| (94) | Vaatlusalusel perioodil oli Korea Vabariigist pärit impordi maht liidu kogutarbimisega võrreldes väga väike. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see maht 18 tonnini. Import on püsinud sellel madalal tasemel alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal ja seega võib eeldada, et see tuleneb kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(94)

Vaatlusalusel perioodil oli Korea Vabariigist pärit impordi maht liidu kogutarbimisega võrreldes väga väike. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see maht 18 tonnini. Import on püsinud sellel madalal tasemel alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal ja seega võib eeldada, et see tuleneb kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.

Malaisia

| (95) | Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.

| (96) | Import Malaisiast liitu arenes järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisiast pärit impordi maht (tonnides) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Indeks | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Turuosa | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Indeks | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas |

(96)

Import Malaisiast liitu arenes järgmiselt.

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)

19,4

0,03

0,27

0,13

Indeks

100

0

1

1

Turuosa

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Indeks

100

0

1

1

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas

| (97) | Vaatlusalusel perioodil oli Malaisiast pärit impordi maht väga väike, võrreldes liidu kogutarbimisega. Kõige suurem (kuid siiski väga väike) oli impordimaht aastal 2010 (19,4 tonni), kuid 2010. aastast saadik on import praktiliselt lakanud. Impordi tase on alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal olnud kõikuv, kuid pole kordagi jõudnud meetmete kehtestamise eelsele tasemele. Seega võib eeldada, et impordi väga madal tase, mis on valitsenud alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal, on kehtivate dumpinguvastaste meetmete tagajärg. |
| --- | --- |

(97)

Vaatlusalusel perioodil oli Malaisiast pärit impordi maht väga väike, võrreldes liidu kogutarbimisega. Kõige suurem (kuid siiski väga väike) oli impordimaht aastal 2010 (19,4 tonni), kuid 2010. aastast saadik on import praktiliselt lakanud. Impordi tase on alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal olnud kõikuv, kuid pole kordagi jõudnud meetmete kehtestamise eelsele tasemele. Seega võib eeldada, et impordi väga madal tase, mis on valitsenud alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal, on kehtivate dumpinguvastaste meetmete tagajärg.

4.3.2.   Asjaomastest riikidest tuleva impordi hinnad ning hindade allalöömine

Korea Vabariik

| (98) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi uurimise raames koostööd teinud äriühingu (TK Corporation) väga vähene import märkimisväärselt alla liidu tootmisharu CIF-tasandi hindade. Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 32, oli kaheldav, kas need tooted sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile. |
| --- | --- |

(98)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi uurimise raames koostööd teinud äriühingu (TK Corporation) väga vähene import märkimisväärselt alla liidu tootmisharu CIF-tasandi hindade. Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 32, oli kaheldav, kas need tooted sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile.

| (99) | Siiski on Korea koguimport liitu väga väike, vt põhjendus 32, moodustades vaid 0,03 % liidu turust (vt tabel 2). Arvestades väga piiratud importi Korea Vabariigist liitu ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada. |
| --- | --- |

(99)

Siiski on Korea koguimport liitu väga väike, vt põhjendus 32, moodustades vaid 0,03 % liidu turust (vt tabel 2). Arvestades väga piiratud importi Korea Vabariigist liitu ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.

| (100) | Seepärast kasutas komisjon aseainena Koreast USAsse ja teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, et teha kindlaks, milline oleks hindade allalöömine, kui Korea äriühingud müüksid selliste hindadega liitu. |
| --- | --- |

(100)

Seepärast kasutas komisjon aseainena Koreast USAsse ja teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, et teha kindlaks, milline oleks hindade allalöömine, kui Korea äriühingud müüksid selliste hindadega liitu.

| (101) | Kuna äriühingu TK Corporation ülemaailmne eksport moodustas ligikaudu 25–40 % kogu toruliitmike ekspordist Korea Vabariigist, loeti see müük Korea eksportmüügi suhtes representatiivseks. Seega kasutati neid hindu võrdluseks. Komisjon korrigeeris ekspordihindu ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid. |
| --- | --- |

(101)

Kuna äriühingu TK Corporation ülemaailmne eksport moodustas ligikaudu 25–40 % kogu toruliitmike ekspordist Korea Vabariigist, loeti see müük Korea eksportmüügi suhtes representatiivseks. Seega kasutati neid hindu võrdluseks. Komisjon korrigeeris ekspordihindu ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.

| (102) | Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 17 % ja ülemaailmse müügi puhul 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 17 % ja ülemaailmse müügi puhul 10 %.

Malaisia

| (103) | Uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Malaisia äriühing. Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal oli import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tühine (vt tabel 3). Arvestades väga piiratud importi Malaisiast ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada. |
| --- | --- |

(103)

Uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Malaisia äriühing. Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal oli import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tühine (vt tabel 3). Arvestades väga piiratud importi Malaisiast ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.

| (104) | Seega tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, kasutades sama metoodikat nagu eelmise aegumise läbivaatamise korral, nimelt võrreldes Malaisiast USAsse toimuva ekspordi hindu liidu turul kehtivate müügihindadega. Komisjon korrigeeris ekspordihinda, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid. |
| --- | --- |

(104)

Seega tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, kasutades sama metoodikat nagu eelmise aegumise läbivaatamise korral, nimelt võrreldes Malaisiast USAsse toimuva ekspordi hindu liidu turul kehtivate müügihindadega. Komisjon korrigeeris ekspordihinda, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.

| (105) | Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 34 %. Komisjon võrdles ka Malaisiast teistesse riikidesse müügi hindu ning selle müügi puhul oli hinna allalöömise marginaal 28 %. |
| --- | --- |

(105)

Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 34 %. Komisjon võrdles ka Malaisiast teistesse riikidesse müügi hindu ning selle müügi puhul oli hinna allalöömise marginaal 28 %.

4.3.3.   Import kolmandatest riikidest

| (106) | Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 4


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Maht tonnides | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Indeks | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Turuosa | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Keskmine hind | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Indeks | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Muud kolmandad riigid | Maht tonnides | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Indeks | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Turuosa | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Keskmine hind | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Indeks | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht tonnides | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Indeks | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Turuosa | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Keskmine hind | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Indeks | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas |

(106)

Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

Tabel 4

Import kolmandatest riikidest

Riik

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

Maht tonnides

5 618

5 867

6 844

6 589

Indeks

100

104

122

117

Turuosa

10 %

9 %

12 %

11 %

Keskmine hind

1 125

1 261

1 544

1 426

Indeks

100

112

137

127

Muud kolmandad riigid

Maht tonnides

11 668

12 938

11 630

12 036

Indeks

100

111

100

103

Turuosa

21 %

21 %

20 %

20 %

Keskmine hind

2 175

2 352

2 437

2 482

Indeks

100

108

112

114

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht tonnides

17 286

18 805

18 474

18 625

Indeks

100

109

107

108

Turuosa

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Keskmine hind

1 834

2 011

2 106

2 108

Indeks

100

110

115

115

Allikas: artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas

| (107) | Kolmandatest riikidest (v.a asjaomastest riikidest) pärit impordi turuosa kerkis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendini liidu tarbimisest. Suurim turuosa on Hiina Rahvavabariigist tuleval impordil: 11 % liidu kogutarbimisest. Muu olulisem import pärines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist (4 % liidu turust), Vietnamist (3 % liidu turust) ja Saudi Araabiast (2010. aastal import puudus, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 4 %). |
| --- | --- |

(107)

Kolmandatest riikidest (v.a asjaomastest riikidest) pärit impordi turuosa kerkis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendini liidu tarbimisest. Suurim turuosa on Hiina Rahvavabariigist tuleval impordil: 11 % liidu kogutarbimisest. Muu olulisem import pärines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist (4 % liidu turust), Vietnamist (3 % liidu turust) ja Saudi Araabiast (2010. aastal import puudus, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 4 %).

| (108) | Hinnad, millega see import liitu sisenes, olid suhteliselt madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega, eriti Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul. Isegi koos 58,6 % dumpinguvastase tollimaksuga, mis kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes, on Hiina impordi keskmine hind madalam kui liidu omamaine hind (vt tabel 4). |
| --- | --- |

(108)

Hinnad, millega see import liitu sisenes, olid suhteliselt madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega, eriti Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul. Isegi koos 58,6 % dumpinguvastase tollimaksuga, mis kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes, on Hiina impordi keskmine hind madalam kui liidu omamaine hind (vt tabel 4).

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

| (109) | Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(109)

Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (110) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses sisaldunud ja statistikast saadud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustiku vastustes sisaldunud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed. |
| --- | --- |

(110)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses sisaldunud ja statistikast saadud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustiku vastustes sisaldunud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.

| (111) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust. |
| --- | --- |

(111)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.

| (112) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajate andmed põhinevad üksnes kahelt valimisse kaasatud äriühingult või äriühingute kontsernilt saadud kontrollitud andmetel. Seega on need andmed esitatud üksnes indekseeritud kujul või vahemikena, et tagada konfidentsiaalsuse säilimine. |
| --- | --- |

(112)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajate andmed põhinevad üksnes kahelt valimisse kaasatud äriühingult või äriühingute kontsernilt saadud kontrollitud andmetel. Seega on need andmed esitatud üksnes indekseeritud kujul või vahemikena, et tagada konfidentsiaalsuse säilimine.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (113) | Liidu kogu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangumaht (tonnides) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Indeks | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Indeks | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Indeks | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Allikas: taotlus |

(113)

Liidu kogu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodangumaht (tonnides)

48 017

52 754

55 787

57 736

Indeks

100

110

116

120

Tootmisvõimsus (tonnides)

179 912

180 364

180 364

180 364

Indeks

100

100,3

100,3

100,3

Tootmisvõimsuse rakendusaste

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Indeks

100

110

116

120

Allikas: taotlus

| (114) | Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 20 %. Kuna liidu tarbimine suurenes sama aja jooksul vaid 8 %, eksporditi ülejäänud osa toodangust. |
| --- | --- |

(114)

Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 20 %. Kuna liidu tarbimine suurenes sama aja jooksul vaid 8 %, eksporditi ülejäänud osa toodangust.

| (115) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste madal (32 %). Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta, mis on esitatud eelmises tabelis, põhinevad teoreetilisel maksimaalsel tootmisvõimsusel, milles on aluseks võetud kolm vahetust ööpäevas, kuus päeva nädalas ja 48 nädalat aastas, nagu on üldiselt tavaks selles konkreetses tootmisharus ja kooskõlas eelmistes menetlustes kasutatud metoodikaga. Tegelikkuses töötab tootmisharu siiski ainult kaks vahetust ööpäevas, viis päeva nädalas ja 48 nädalat aastas. Seega ei pruugi teatatud tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tegelikku võimsust õigesti kajastada. |
| --- | --- |

(115)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste madal (32 %). Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta, mis on esitatud eelmises tabelis, põhinevad teoreetilisel maksimaalsel tootmisvõimsusel, milles on aluseks võetud kolm vahetust ööpäevas, kuus päeva nädalas ja 48 nädalat aastas, nagu on üldiselt tavaks selles konkreetses tootmisharus ja kooskõlas eelmistes menetlustes kasutatud metoodikaga. Tegelikkuses töötab tootmisharu siiski ainult kaks vahetust ööpäevas, viis päeva nädalas ja 48 nädalat aastas. Seega ei pruugi teatatud tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tegelikku võimsust õigesti kajastada.

| (116) | Vaatlusperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste veidi. Tootmisvõimsuse rakendusastme 20 % kasv peegeldab tootmismahu kasvu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(116)

Vaatlusperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste veidi. Tootmisvõimsuse rakendusastme 20 % kasv peegeldab tootmismahu kasvu vaatlusalusel perioodil.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (117) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Indeks | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Turuosa | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Allikas: taotlus |

(117)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

38 185

43 414

40 262

41 350

Indeks

100

114

105

109

Turuosa

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Indeks

100

101

99

100

Allikas: taotlus

| (118) | Müügimaht liidu turul kasvas 2011. aastal 2010. aasta müügimahuga võrreldes 14 %. Seejärel kahanes müügimaht 41 350 tonnini, mis moodustab 9 % kasvu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(118)

Müügimaht liidu turul kasvas 2011. aastal 2010. aasta müügimahuga võrreldes 14 %. Seejärel kahanes müügimaht 41 350 tonnini, mis moodustab 9 % kasvu vaatlusalusel perioodil.

| (119) | Liidu tootmisharu turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul enam-vähem stabiilseks. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul enam-vähem stabiilseks.

4.4.2.3.   Kasv

| (120) | Kooskõlas liidu tarbimise tagasihoidliku kasvuga vaatlusalusel perioodil (+ 8 %) kasvas ka liidu tootjate müügimaht 9 %. |
| --- | --- |

(120)

Kooskõlas liidu tarbimise tagasihoidliku kasvuga vaatlusalusel perioodil (+ 8 %) kasvas ka liidu tootjate müügimaht 9 %.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (121) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Indeks | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Indeks | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Allikas: taotlus |

(121)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

1 064

1 022

979

957

Indeks

100

96

92

90

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

45

52

57

60

Indeks

100

114

126

134

Allikas: taotlus

| (122) | Töötajate arv kahanes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 10 %. See koos toodangu kasvuga tõi kaasa selle, et liidu tootjate töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 34 %. |
| --- | --- |

(122)

Töötajate arv kahanes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 10 %. See koos toodangu kasvuga tõi kaasa selle, et liidu tootjate töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 34 %.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (123) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihind liidus | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn) | 2 500 – 3 000 | 2 500 – 3 000 | 2 400 – 2 900 | 2 300 – 2 800 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Tootmise ühikukulu (eurot/tonn) | 3 500 – 4 000 | 3 300 – 3 800 | 3 400 – 3 900 | 3 300 – 3 800 |
| Indeks | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed |

(123)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Müügihind liidus

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn)

2 500 – 3 000

2 500 – 3 000

2 400 – 2 900

2 300 – 2 800

Indeks

100

100

98

94

Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)

3 500 – 4 000

3 300 – 3 800

3 400 – 3 900

3 300 – 3 800

Indeks

100

94

97

94

Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed

| (124) | Müügihinnad liidus kahanesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Kuigi hinnad püsisid aastatel 2010–2012 võrdlemisi stabiilsed, toimus suurim langus ajavahemikus 2011. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(124)

Müügihinnad liidus kahanesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Kuigi hinnad püsisid aastatel 2010–2012 võrdlemisi stabiilsed, toimus suurim langus ajavahemikus 2011. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.

| (125) | Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, tõi tootmise 20 % kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaasa ühiku tootmiskulu vähenemise. Sellele vastavalt vähenes ka keskmine ühiku müügihind. |
| --- | --- |

(125)

Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, tõi tootmise 20 % kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaasa ühiku tootmiskulu vähenemise. Sellele vastavalt vähenes ka keskmine ühiku müügihind.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (126) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine palk töötaja kohta (eurot) | 45 000 – 50 000 | 50 000 – 55 000 | 51 000 – 56 000 | 52 000 – 57 000 |
| Indeks | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed |

(126)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine palk töötaja kohta (eurot)

45 000 – 50 000

50 000 – 55 000

51 000 – 56 000

52 000 – 57 000

Indeks

100

107

108

110

Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed

| (127) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta näitasid vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Ajavahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 10 %. |
| --- | --- |

(127)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta näitasid vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Ajavahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 10 %.

4.4.3.3.   Varud

| (128) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 5 500 – 6 000 | 5 000 – 5 500 | 5 600 – 6 100 | 6 000 – 6 500 |
| Indeks | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Lao lõppseis protsendina toodangust | 25 % – 30 % | 20 % – 25 % | 21 % – 26 % | 22 % – 27 % |
| Indeks | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed |

(128)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Varud

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

5 500 – 6 000

5 000 – 5 500

5 600 – 6 100

6 000 – 6 500

Indeks

100

93

104

111

Lao lõppseis protsendina toodangust

25 % – 30 %

20 % – 25 %

21 % – 26 %

22 % – 27 %

Indeks

100

79

83

87

Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed

| (129) | Lõppvarud kahanesid esmalt 2011. aastal 7 %, võrreldes 2010. aastaga, seejärel aga kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 %, võrreldes 2010. aastaga. Tootmismahuga võrreldes kahanesid lõppvarud 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %. |
| --- | --- |

(129)

Lõppvarud kahanesid esmalt 2011. aastal 7 %, võrreldes 2010. aastaga, seejärel aga kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 %, võrreldes 2010. aastaga. Tootmismahuga võrreldes kahanesid lõppvarud 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (130) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2010 | 2011 | 2012 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Indeks | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Rahavoog (eurot) (indeks) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Investeeringud (eurot) (indeks) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Investeeringutasuvus | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Indeks | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed |

(130)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2010

2011

2012

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Indeks

100

118

151

133

Rahavoog (eurot) (indeks)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Investeeringud (eurot) (indeks)

100

115

112

105

Investeeringutasuvus

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Indeks

100

81

64

80

Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed

| (131) | Komisjon määras valimisse kuuluvate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon määras valimisse kuuluvate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest.

| (132) | Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahju. Aastal 2010 registreeris tootmisharu kahjumiks – 20 %/– 15 %. Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes kahjum 33 %, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tulemus endiselt negatiivseks: – 14 %/– 9 %. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Rahavoog oli 2010. aastal positiivne. See kahanes 2011. aastal järsult negatiivseks ning jäi negatiivseks ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(132)

Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahju. Aastal 2010 registreeris tootmisharu kahjumiks – 20 %/– 15 %. Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes kahjum 33 %, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tulemus endiselt negatiivseks: – 14 %/– 9 %. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Rahavoog oli 2010. aastal positiivne. See kahanes 2011. aastal järsult negatiivseks ning jäi negatiivseks ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (133) | Investeeringud näitasid kasvutendentsi. Võrreldes 2010. aastaga suurenesid need 2011. aastal 15 % ja 2012. aastal 12 % ning jäid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2010. aasta tasemest 5 % kõrgemaks. |
| --- | --- |

(133)

Investeeringud näitasid kasvutendentsi. Võrreldes 2010. aastaga suurenesid need 2011. aastal 15 % ja 2012. aastal 12 % ning jäid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2010. aasta tasemest 5 % kõrgemaks.

| (134) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See oli 2010. aastal – 25 %/– 20 %, seejärel langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes – 45 %/– 40 % tasemele. |
| --- | --- |

(134)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See oli 2010. aastal – 25 %/– 20 %, seejärel langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes – 45 %/– 40 % tasemele.

4.4.3.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (135) | Kuna import asjaomastest riikidest oli oluliselt vähenenud ja oli vaatlusalusel perioodil minimaalne (vt tabelid 2 ja 3), ei ole dumpingumarginaalide suurusjärku võimalik hinnata. Põhjendustes 136–144 osutatud hinnangut arvestades leiti siiski, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(135)

Kuna import asjaomastest riikidest oli oluliselt vähenenud ja oli vaatlusalusel perioodil minimaalne (vt tabelid 2 ja 3), ei ole dumpingumarginaalide suurusjärku võimalik hinnata. Põhjendustes 136–144 osutatud hinnangut arvestades leiti siiski, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.

4.5.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (136) | Määruses (EÜ) nr 1001/2008 otsustas nõukogu, et vaatlusaluse toote impordi suhtes Korea Vabariigist ja Malaisiast 2002. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed tõid liidu tootmisharule kaasa üksnes osalise taastumise. Kahjunäitajate (positiivne) areng eelmise läbivaatamise aegsel vaatlusalusel perioodil (jaanuar 2002 — juuni 2007) oli suurel määral tingitud nõudluse kasvust aastatel 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(136)

Määruses (EÜ) nr 1001/2008 otsustas nõukogu, et vaatlusaluse toote impordi suhtes Korea Vabariigist ja Malaisiast 2002. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed tõid liidu tootmisharule kaasa üksnes osalise taastumise. Kahjunäitajate (positiivne) areng eelmise läbivaatamise aegsel vaatlusalusel perioodil (jaanuar 2002 — juuni 2007) oli suurel määral tingitud nõudluse kasvust aastatel 2007 ja 2008.

| (137) | Pärast 2008. aastat halvenes liidu tootmisharu olukord siiski oluliselt (võrreldes olukorraga aastatel 2007 ja 2008). See oli suurel määral tingitud nõudluse langusest pärast 2008. aastat. |
| --- | --- |

(137)

Pärast 2008. aastat halvenes liidu tootmisharu olukord siiski oluliselt (võrreldes olukorraga aastatel 2007 ja 2008). See oli suurel määral tingitud nõudluse langusest pärast 2008. aastat.

| (138) | Mõned näitajad viitavad positiivsele arengule alates 2010. aastast. Näiteks kasvas 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini liidu tarbimine peaaegu 20 %. See kasv tulenes osaliselt sellest, et liidu tarbimine kasvas samal perioodil 8 %. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme, mis kasvas rohkem kui 20 %. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 9 %, mis vastab liidu tarbimise kasvule, samal ajal jäi aga liidu äriühingute turuosa samaks. Kuna töötajate arv vähenes 10 %, kasvas ka tootlikkus (34 %). |
| --- | --- |

(138)

Mõned näitajad viitavad positiivsele arengule alates 2010. aastast. Näiteks kasvas 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini liidu tarbimine peaaegu 20 %. See kasv tulenes osaliselt sellest, et liidu tarbimine kasvas samal perioodil 8 %. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme, mis kasvas rohkem kui 20 %. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 9 %, mis vastab liidu tarbimise kasvule, samal ajal jäi aga liidu äriühingute turuosa samaks. Kuna töötajate arv vähenes 10 %, kasvas ka tootlikkus (34 %).

| (139) | Tootmisvõimsuse rakendusaste oli siiski väike. See on osaliselt seletatav asjaoluga, et olemasolev infrastruktuur oli planeeritud töötamiseks kolme vahetusena ööpäevas ja kuus päeva nädalas ning maksimaalne tootmisvõimsus arvutati vastavalt sellele. Vaatlusalusel perioodil töötas liidu tootmisharu siiski üksnes kaks vahetust ööpäevas ja viis päeva nädalas. |
| --- | --- |

(139)

Tootmisvõimsuse rakendusaste oli siiski väike. See on osaliselt seletatav asjaoluga, et olemasolev infrastruktuur oli planeeritud töötamiseks kolme vahetusena ööpäevas ja kuus päeva nädalas ning maksimaalne tootmisvõimsus arvutati vastavalt sellele. Vaatlusalusel perioodil töötas liidu tootmisharu siiski üksnes kaks vahetust ööpäevas ja viis päeva nädalas.

| (140) | Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, jäi liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulisse kahjumisse. Vaatamata finantstulemuste 30 % paranemisele ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (vahemikus – 14 % ja – 9 %). |
| --- | --- |

(140)

Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, jäi liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulisse kahjumisse. Vaatamata finantstulemuste 30 % paranemisele ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (vahemikus – 14 % ja – 9 %).

| (141) | See oluline kahjum ja märkimisväärne negatiivne rahavoog on olulised näitajad, mis näitavad, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. |
| --- | --- |

(141)

See oluline kahjum ja märkimisväärne negatiivne rahavoog on olulised näitajad, mis näitavad, et liidu tootmisharu olukord on haavatav.

| (142) | Olgu märgitud, et nõukogu määruses (EL) nr 78/2013, millega kehtestati dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes Venemaalt ja Türgist, leiti, et liidu tootmisharu kannab kahju ja on väga raskes majanduslikus olukorras. Kõnealuses menetluses vaadeldav ajavahemik oli jaanuarist 2008 kuni septembrini 2011 ja see kattub osaliselt praeguse uurimise vaatlusaluse perioodiga (14). |
| --- | --- |

(142)

Olgu märgitud, et nõukogu määruses (EL) nr 78/2013, millega kehtestati dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes Venemaalt ja Türgist, leiti, et liidu tootmisharu kannab kahju ja on väga raskes majanduslikus olukorras. Kõnealuses menetluses vaadeldav ajavahemik oli jaanuarist 2008 kuni septembrini 2011 ja see kattub osaliselt praeguse uurimise vaatlusaluse perioodiga (14).

| (143) | Eespool nimetatud määrusega vastu võetud meetmetel näib olevat olnud positiivne mõju, sest mitu kahjunäitajat (nt toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, kasumlikkus, tootlikkus ja tarbimine) näitavad positiivset arengutendentsi. Käesolev uurimine on siiski näidanud, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust täielikult toibunud. |
| --- | --- |

(143)

Eespool nimetatud määrusega vastu võetud meetmetel näib olevat olnud positiivne mõju, sest mitu kahjunäitajat (nt toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, kasumlikkus, tootlikkus ja tarbimine) näitavad positiivset arengutendentsi. Käesolev uurimine on siiski näidanud, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust täielikult toibunud.

| (144) | Seetõttu on komisjon jõudnud seisukohale, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav ja mõnes osas veel kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata, kui ta oleks eelmiste uurimiste ajal tuvastatud kahjust täielikult toibunud. |
| --- | --- |

(144)

Seetõttu on komisjon jõudnud seisukohale, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav ja mõnes osas veel kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata, kui ta oleks eelmiste uurimiste ajal tuvastatud kahjust täielikult toibunud.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

5.1.   Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (145) | Põhjenduses 85 jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(145)

Põhjenduses 85 jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise asjaomastest riikidest.

| (146) | Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes, ei jõudnud liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul kordagi kasumisse. |
| --- | --- |

(146)

Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes, ei jõudnud liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul kordagi kasumisse.

| (147) | Seetõttu halvendaks dumpinguhinnaga impordi jätkumine asjaomastest riikidest liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda veelgi. Niisugune import võib kergesti üle võtta liidu tootmisharu turuosa liidu turul. Selle tulemuseks oleks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on üks olulisi elemente liidu tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(147)

Seetõttu halvendaks dumpinguhinnaga impordi jätkumine asjaomastest riikidest liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda veelgi. Niisugune import võib kergesti üle võtta liidu tootmisharu turuosa liidu turul. Selle tulemuseks oleks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on üks olulisi elemente liidu tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil.

| (148) | Dumpinguhinnaga impordi kordumine avaldaks veelgi tugevamat hinnasurvet liidu tootmisharule, mis halvendaks omakorda veelgi liidu tootmisharu finantstulemusi. |
| --- | --- |

(148)

Dumpinguhinnaga impordi kordumine avaldaks veelgi tugevamat hinnasurvet liidu tootmisharule, mis halvendaks omakorda veelgi liidu tootmisharu finantstulemusi.

| (149) | Seetõttu järeldab komisjon, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise nendest riikidest, mille tulemusena surutaks liidu tootmisharu hinnad, müügimahud ja turuosa alla ning halveneks tema majanduslik olukord. Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi halb olukord halveneks ilmselt veelgi. |
| --- | --- |

(149)

Seetõttu järeldab komisjon, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise nendest riikidest, mille tulemusena surutaks liidu tootmisharu hinnad, müügimahud ja turuosa alla ning halveneks tema majanduslik olukord. Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi halb olukord halveneks ilmselt veelgi.

6.   LIIDU HUVID

| (150) | Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvid tehti kindlaks kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide hindamise põhjal. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvid tehti kindlaks kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide hindamise põhjal.

| (151) | Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(151)

Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (152) | Algse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega ja meetmed on kehtinud juba 2002. aastast saadik, on analüüsi käigus seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(152)

Algse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega ja meetmed on kehtinud juba 2002. aastast saadik, on analüüsi käigus seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (153) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis sunniksid järeldama, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(153)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis sunniksid järeldama, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (154) | Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, mida on kinnitanud ka mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivne areng. |
| --- | --- |

(154)

Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, mida on kinnitanud ka mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivne areng.

| (155) | Kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäoline sissevool põhjustaks kahju kordumise. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade languse, tootmisvõimsuse rakendusastme languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise tõsise halvenemise. |
| --- | --- |

(155)

Kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäoline sissevool põhjustaks kahju kordumise. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade languse, tootmisvõimsuse rakendusastme languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise tõsise halvenemise.

| (156) | Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(156)

Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (157) | Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine suurt negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Mitte ükski importija ega kasutaja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed neid rühmi märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid ega kasutajaid olulisel määral. |
| --- | --- |

(157)

Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine suurt negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Mitte ükski importija ega kasutaja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed neid rühmi märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid ega kasutajaid olulisel määral.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

| (158) | Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(158)

Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (159) | Eespool öeldust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(159)

Eespool öeldust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (160) | Siiski näitas uurimine, et liidu tootmisharu üldine olukord on tasapisi paranemas, ning 2013. aastal kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt ja Türgist pärit sama toote impordi suhtes (vt põhjendus 5) näivad olevat avaldanud täiendavat positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, nagu on selgitatud põhjenduses 143. Sellest tulenevalt jõuti arvamusele, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete tingimustes, võib piisata lühemast ajast kui viiest aastast, et liidu tootmisharu jõuaks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda. |
| --- | --- |

(160)

Siiski näitas uurimine, et liidu tootmisharu üldine olukord on tasapisi paranemas, ning 2013. aastal kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt ja Türgist pärit sama toote impordi suhtes (vt põhjendus 5) näivad olevat avaldanud täiendavat positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, nagu on selgitatud põhjenduses 143. Sellest tulenevalt jõuti arvamusele, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete tingimustes, võib piisata lühemast ajast kui viiest aastast, et liidu tootmisharu jõuaks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda.

| (161) | Lisaks ei saa liidu tootmisharu olukorda ja kahju analüüsida üksnes vaatlusaluse toote (võimaliku) impordi põhjal Korea Vabariigist ja Malaisiast: liidu tootmisharu olukorda mõjutab ka muu import ja selle impordi suhtes kehtestatud meetmed, eelkõige näiteks eespool nimetatud meetmed Venemaa ja Türgi suhtes. |
| --- | --- |

(161)

Lisaks ei saa liidu tootmisharu olukorda ja kahju analüüsida üksnes vaatlusaluse toote (võimaliku) impordi põhjal Korea Vabariigist ja Malaisiast: liidu tootmisharu olukorda mõjutab ka muu import ja selle impordi suhtes kehtestatud meetmed, eelkõige näiteks eespool nimetatud meetmed Venemaa ja Türgi suhtes.

| (162) | Seepärast leitakse, et arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei tohiks meetmeid erandkorras pikendada kogu viieaastaseks ajavahemikuks, mis on algmääruses ette nähtud, vaid need peaksid lõppema samal ajal, kui lõppevad eelkõige Türgist ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtivad lõplikud meetmed. Niisugune meetmete kehtivusaja sobitamine võimaldaks ka terviklikult ja järjekindlalt uurida võimalike dumpinguvõtete mõju liidu tootmisharule, kui sellist läbivaatamist peaks tulevikus vaja olema. |
| --- | --- |

(162)

Seepärast leitakse, et arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei tohiks meetmeid erandkorras pikendada kogu viieaastaseks ajavahemikuks, mis on algmääruses ette nähtud, vaid need peaksid lõppema samal ajal, kui lõppevad eelkõige Türgist ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtivad lõplikud meetmed. Niisugune meetmete kehtivusaja sobitamine võimaldaks ka terviklikult ja järjekindlalt uurida võimalike dumpinguvõtete mõju liidu tootmisharule, kui sellist läbivaatamist peaks tulevikus vaja olema.

| (163) | Praegu Venemaalt ja Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad meetmed kaotavad kehtivuse 29. jaanuaril 2018. Seega peaksid ka Koreast ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtestatavad lõplikud dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse samal kuupäeval. |
| --- | --- |

(163)

Praegu Venemaalt ja Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad meetmed kaotavad kehtivuse 29. jaanuaril 2018. Seega peaksid ka Koreast ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtestatavad lõplikud dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse samal kuupäeval.

| (164) | Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nõustub seisukohaga, et kavandatav aegumiskuupäev võimaldaks tulevikus korraldada ühise läbivaatamismenetluse, kui seda taotletaks, ja sel juhul oleks võimalik teha kõikehõlmav dumpingu- ja kahjuanalüüs, mis hõlmaks mitmest riigist tulevat importi. Siiski väitis kaitsekomitee, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on vaatlusaluse toote koguimport kõikidest riikidest tohutult kasvanud, samas kui selle impordi keskmine hind on järsult langenud. See areng, mis on toimunud pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on väidetavalt halvendanud liidu tootmisharu olukorda veelgi ja seepärast on tingimused, mis võimaldanuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vähem kui viieks aastaks, lakanud olemast. |
| --- | --- |

(164)

Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nõustub seisukohaga, et kavandatav aegumiskuupäev võimaldaks tulevikus korraldada ühise läbivaatamismenetluse, kui seda taotletaks, ja sel juhul oleks võimalik teha kõikehõlmav dumpingu- ja kahjuanalüüs, mis hõlmaks mitmest riigist tulevat importi. Siiski väitis kaitsekomitee, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on vaatlusaluse toote koguimport kõikidest riikidest tohutult kasvanud, samas kui selle impordi keskmine hind on järsult langenud. See areng, mis on toimunud pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on väidetavalt halvendanud liidu tootmisharu olukorda veelgi ja seepärast on tingimused, mis võimaldanuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vähem kui viieks aastaks, lakanud olemast.

| (165) | Komisjon märgib, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud väidetav areng (st suurem import ja vähenenud hinnad) põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel, mis sisaldavad tooteliike, mida käesolev uurimine ei puuduta. Komisjonile kättesaadavast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsest impordistatistikast, mis käsitleb ainult vaatlusalust toodet, ilmneb siiski, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on import vähenenud 10–15 %, ehkki ka impordi keskmine hind on vähenenud (15–20 %). Komisjon on seisukohal, et kuni puuduvad tõendavad andmed liidu tootmisharu olukorra kohta, ei muuda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vaatlusaluse toote impordis toimunud areng kehtetuks komisjoni järeldust lõplike dumpinguvastaste meetmete sobiva kehtivusaja kohta (vt põhjendused 160–163). Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon märgib, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud väidetav areng (st suurem import ja vähenenud hinnad) põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel, mis sisaldavad tooteliike, mida käesolev uurimine ei puuduta. Komisjonile kättesaadavast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsest impordistatistikast, mis käsitleb ainult vaatlusalust toodet, ilmneb siiski, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on import vähenenud 10–15 %, ehkki ka impordi keskmine hind on vähenenud (15–20 %). Komisjon on seisukohal, et kuni puuduvad tõendavad andmed liidu tootmisharu olukorra kohta, ei muuda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vaatlusaluse toote impordis toimunud areng kehtetuks komisjoni järeldust lõplike dumpinguvastaste meetmete sobiva kehtivusaja kohta (vt põhjendused 160–163). Seepärast lükatakse see väide tagasi.

| (166) | Seega, võttes arvesse järeldusi, mis tehti dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, tuleb järeldada, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes jõus olevad dumpinguvastased meetmed, mis säilitati määrusega (EÜ) nr 1001/2008, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010, tuleks säilitada kuni 29. jaanuarini 2018. |
| --- | --- |

(166)

Seega, võttes arvesse järeldusi, mis tehti dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, tuleb järeldada, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes jõus olevad dumpinguvastased meetmed, mis säilitati määrusega (EÜ) nr 1001/2008, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010, tuleks säilitada kuni 29. jaanuarini 2018.

| (167) | Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei ole oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(167)

Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei ole oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Selliste Korea Vabariigist ja Malaisiast pärinevate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi koodid |
| --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Kõik muud äriühingud | 75,0 | A999 |
| Korea Vabariik | Kõik äriühingud | 44,0 | — |

Riik

Äriühing

Tollimaksumäär (%)

TARICi koodid

Malaisia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Kõik muud äriühingud

75,0

A999

Korea Vabariik

Kõik äriühingud

44,0

—

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus kehtib kuni 29. jaanuarini 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1514/2002, 19. august 2002, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Tšehhi Vabariigist, Malaisiast, Venemaalt, Korea Vabariigist ja Slovakkiast pärinevate rauast ja terasest toruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 228, 24.8.2002, lk 1).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1001/2008, 13. oktoober 2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 275, 16.10.2008, lk 18).

3

(4)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 363/2010, 26. aprill 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1001/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas teatavate Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes (ELT L 107, 29.4.2010, lk 1).

4

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 803/2009, 27. august 2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mida saadetakse Taiwanist, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Taiwan või mitte, ning tühistatakse vabastus, mis anti äriühingutele Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ja Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (ELT L 233, 4.9.2009, lk 1).

5

(6)  Ibid.

6

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2052/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 964/2003 Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, sõltumata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 4).

7

(8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2053/2004, 22. november 2004, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Sri Lankast saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Sri Lankast pärinevatena või mitte (ELT L 355, 1.12.2004, lk 9).

8

(9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 655/2006, 27. aprill 2006, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Filipiinidelt saadetud raud- ja terastoruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Filipiinidelt pärinevatena või mitte (ELT L 116, 29.4.2006, lk 1).

9

(10)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit ning Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele laiendatud teatavate raud- või terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 295, 3.9.2014, lk 6).

10

(11)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 78/2013, 17. jaanuar 2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 27, 29.1.2013, lk 1).

11

(12)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 36, 8.2.2013, lk 24).

12

(13)  Teade teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 299, 15.10.2013, lk 4).

13

(14)  Üksikasjalikumalt vt komisjoni määrus (EL) nr 699/2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks (ELT L 203, 31.7.2012, lk 37).

14

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1284/2014,

2. detsember 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1285/2014,

2. detsember 2014,

millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (2) III peatüki 3. jaoga on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord kõnealuse riigi jaoks avatud kvoodi alusel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1187/2009 (2) III peatüki 3. jaoga on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord kõnealuse riigi jaoks avatud kvoodi alusel.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikliga 29 on ette nähtud ettevõtjate jaoks võimalus esitada litsentsitaotlusi 1. novembrist 10. novembrini, kui pärast kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud litsentsitaotluste esitamise ajavahemikku on kõnealuse kvoodi alla kuuluvaid koguseid veel järele jäänud. Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 649/2014 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et 2014/2015. kvoodiaastaks järelejäänud kogus on 12 358 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikliga 29 on ette nähtud ettevõtjate jaoks võimalus esitada litsentsitaotlusi 1. novembrist 10. novembrini, kui pärast kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud litsentsitaotluste esitamise ajavahemikku on kõnealuse kvoodi alla kuuluvaid koguseid veel järele jäänud. Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 649/2014 (3) artiklis 1 on täpsustatud, et 2014/2015. kvoodiaastaks järelejäänud kogus on 12 358 tonni.

| (3) | Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2014 esitatud taotlused kestva kvoodiaasta 2014/2015 allesjäänud ajavahemikuks hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Sellest tulenevalt on vastavalt määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 31 lõike 3 neljandale lõigule asjakohane sätestada järelejäänud koguse jaotamine. Sellise allesjäänud koguse jaoks ekspordilitsentside väljaandmise tingimuseks peaks olema asjaomase ettevõtja poolt pädevale asutusele esitatud teave vastuvõetud täiendava koguse kohta ja huvitatud ettevõtjate antud tagatis, |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2014 esitatud taotlused kestva kvoodiaasta 2014/2015 allesjäänud ajavahemikuks hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. Sellest tulenevalt on vastavalt määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 31 lõike 3 neljandale lõigule asjakohane sätestada järelejäänud koguse jaotamine. Sellise allesjäänud koguse jaoks ekspordilitsentside väljaandmise tingimuseks peaks olema asjaomase ettevõtja poolt pädevale asutusele esitatud teave vastuvõetud täiendava koguse kohta ja huvitatud ettevõtjate antud tagatis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1.–10. novembrini 2014 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kestva kvoodiaasta 2014/2015 allesjäänud ajavahemikuks on vastu võetud.

Esimeses lõigus osutatud ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused määruse (EÜ) nr 1187/2009 artikli 27 lõikes 2 osutatud toodetele korrutatakse jaotuskoefitsiendiga 3,071073.

Kogustele, mis ületavad taotletud koguseid ning mis jaotatakse vastavalt teises lõigus osutatud koefitsiendile, antakse ekspordilitsents pärast seda, kui ettevõtja on käesoleva määruse avaldamisest arvates ühe nädala jooksul teatanud vastuvõtmisest ning vastav tagatis on esitatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1187/2009, 27. november 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta (ELT L 318, 4.12.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 649/2014, 17. juuni 2014, millega määratakse kindlaks määruses (EÜ) nr 1187/2009 osutatud kvoodi alusel Dominikaani Vabariiki eksporditavate teatavate piimatoodete ekspordilitsentside jaotuskoefitsient (ELT L 178, 18.6.2014, lk 9).

3

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/42

---

ELi-PVO ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2014,

8. mai 2014,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelise kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

(2014/867/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitlevat Euroopa — Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut, eriti protokolli nr 3 artiklit 39,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (1) (edaspidi „leping”) (muudetud ELi-PVO ühiskomitee 24. juuni 2009. aasta otsusega nr 1/2009) (2) protokolli nr 3 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu (1) (edaspidi „leping”) (muudetud ELi-PVO ühiskomitee 24. juuni 2009. aasta otsusega nr 1/2009) (2) protokolli nr 3 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2009.

| (2) | PVO taotlusel tegi komisjon 2010. aastal ettepaneku pikendada kõnealuse lepingu protokolli nr 3 artikli 15 kohaldamisaega 31. detsembrini 2012. ELi-PVO ühiskomitee ei ole sellist otsust siiski kunagi vastu võtnud. |
| --- | --- |

(2)

PVO taotlusel tegi komisjon 2010. aastal ettepaneku pikendada kõnealuse lepingu protokolli nr 3 artikli 15 kohaldamisaega 31. detsembrini 2012. ELi-PVO ühiskomitee ei ole sellist otsust siiski kunagi vastu võtnud.

| (3) | Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks ning kehtestada komisjoni ettepanekuga hõlmatud ajavahemik, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 3 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega kuue aasta võrra alates 1. jaanuarist 2010. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks ning kehtestada komisjoni ettepanekuga hõlmatud ajavahemik, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 3 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega kuue aasta võrra alates 1. jaanuarist 2010.

| (4) | Lepingu protokolli nr 3 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu protokolli nr 3 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Kuna lepingu protokolli nr 3 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2009, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2010, |
| --- | --- |

(5)

Kuna lepingu protokolli nr 3 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2009, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel sõlmitud kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa — Vahemere piirkonna ajutise assotsiatsioonilepingu protokolli nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat lõiget kohaldatakse 31. detsembrini 2015 ja seda võib ühisel kokkuleppel läbi vaadata.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Brüssel, 8. mai 2014

Ühiskomitee nimel

eesistuja

H. MINGARELLI

---

(1)  EÜT L 187, 16.7.1997, lk 3.

1

(2)  ELT L 298, 13.11.2009, lk 1.

2

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/44

---

ELi-EGIPTUSE ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2014,

4. september 2014,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

(2014/868/EL)

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa — Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vaheline assotsiatsioon, eriti protokolli nr 4 artiklit 39,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) (mida on muudetud ELi–Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 3. augusti 2010. aasta otsusega nr 1/2010) (2) protokolli nr 4 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) (mida on muudetud ELi–Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 3. augusti 2010. aasta otsusega nr 1/2010) (2) protokolli nr 4 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2012.

| (2) | Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega alates 1. jaanuarist 2013 kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega alates 1. jaanuarist 2013 kolmeks aastaks.

| (3) | Lepingu protokolli nr 4 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu protokolli nr 4 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (4) | Kuna lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2012, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, |
| --- | --- |

(4)

Kuna lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2012, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel, protokolli nr 4 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse 31. detsembrini 2015 ja neid võib ühisel kokkuleppel läbi vaadata.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Brüssel, 4. september 2014

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

1

(2)  ELT L 249, 23.9.2010, lk 5.

2

---

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/45

---

ELi-MAROKO ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2014,

3. oktoober 2014,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 4 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõiget 7

(2014/869/EL)

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa — Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vaheline assotsiatsioon, eriti protokolli nr 4 artiklit 39,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) (mida on muudetud ELi–Maroko assotsiatsiooninõukogu 23. augusti 2010. aasta otsusega nr 1/2010) (2) protokolli nr 4 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel sõlmitud Euroopa — Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (1) („leping”) (mida on muudetud ELi–Maroko assotsiatsiooninõukogu 23. augusti 2010. aasta otsusega nr 1/2010) (2) protokolli nr 4 artikli 15 lõikega 7 lubatakse teatavatel tingimustel osalist tollimaksude või samaväärse toimega maksude tagastamist või nendest vabastamist kuni 31. detsembrini 2012.

| (2) | Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega alates 1. jaanuarist 2013 kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada selgus, majandusliku olukorra pikaajaline ennustatavus ja õiguskindlus ettevõtjate jaoks, jõudsid lepinguosalised kokkuleppele pikendada lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõike 7 kohaldamisaega alates 1. jaanuarist 2013 kolmeks aastaks.

| (3) | Lepingu protokolli nr 4 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu protokolli nr 4 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (4) | Kuna lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2012, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, |
| --- | --- |

(4)

Kuna lepingu protokolli nr 4 artikli 15 lõige 7 kaotas kehtivuse 31. detsembril 2012, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa — Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokolli nr 4 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) artikli 15 lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat lõiget kohaldatakse 31. detsembrini 2015 ja seda võib ühisel kokkuleppel läbi vaadata.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Brüssel, 3. oktoober 2014

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

1

(2)  ELT L 248, 22.9.2010, lk 66.

2

---

Parandused

| 3.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/46

---

Komisjoni 22. juuli 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1014/2014 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011) seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatavate toimingute suhtes kohaldatava ühise seire- ja hindamissüsteemi sisu ja struktuuriga) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 283, 27. september 2014
  )

Leheküljel 16 lisa II osas „Väljundnäitajad” alapealkirja „Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine (projektide arv, välja arvatud punkt 1)” all

asendatakse

| „1. | Rakendatud kohaliku arengu strateegiate arv” |
| --- | --- |

„1.

Rakendatud kohaliku arengu strateegiate arv”

järgmisega:

| „1. | Rahastamiseks valitud kohaliku arengu strateegiate arv” |
| --- | --- |

„1.

Rahastamiseks valitud kohaliku arengu strateegiate arv”

Leheküljel 17 lisa III osas „Tulemusnäitajad” alapealkirja „Liidu prioriteet 1 — keskkonnasäästliku, ressursitõhusa, uuendusliku, konkurentsivõimelise ja teadmistel põhineva kalanduse edendamine” all

asendatakse

| „5. | Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saagi väärtus eurodes)” |
| --- | --- |

„5.

Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saagi väärtus eurodes)”

järgmisega:

| „5. | Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saak tonnides)” |
| --- | --- |

„5.

Kalapüügi kütusetõhususega seotud muutused (kütuseliitrite arv/lossitud saak tonnides)”

Leheküljel 19 lisa III osas „Tulemusnäitajad” alapealkirja „Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine” all

asendatakse

| „1. | Vesiviljelussektoris loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)” |
| --- | --- |

„1.

Vesiviljelussektoris loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)”

järgmisega:

| „1. | Loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)” |
| --- | --- |

„1.

Loodud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)”

Leheküljel 19 lisa III osas „Tulemusnäitajad” alapealkirja „Liidu prioriteet 4 — tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine” all

asendatakse

| „2. | Vesiviljelussektoris säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)” |
| --- | --- |

„2.

Vesiviljelussektoris säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)”

järgmisega:

| „2. | Säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)” |
| --- | --- |

„2.

Säilitatud töökohtade arv (täistööajale taandatud töötajate arv)”

---