# Europeiska unionens L 363/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 363 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången18 december 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 363

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången18 december 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1340/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1341/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1342/2014 av den 17 december 2014 om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (
  1
  ) | 67 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1343/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 | 75 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1344/2014 av den 17 december 2014 om tillägg till 2014–2015 års fångstkvot för ansjovis i Biscayabukten av de mängder som innehölls av Frankrike och Spanien under fiskesäsongen 2013/2014 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 | 78 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1345/2014 av den 17 december 2014 om fastställande av överskottskvantiteter av socker, isoglukos och fruktos i Kroatien | 80 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1346/2014 av den 17 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 82 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1347/2014 av den 17 december 2014 om upphävande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 | 101 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 av den 17 december 2014 om rapportering av uppgifter för att genomföra artikel 8.2 och 8.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (
  1
  ) | 121 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1349/2014 av den 17 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 143 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/919/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 9 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern | 145 |
| | * | Rådets beslut 2014/920/Gusp av den 15 december 2014 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté | 149 |
| | | 2014/921/EU |
| | * | Rådets genomförandebeslut av den 16 december 2014 om bemyndigande för Kroatien att tillämpa skattebefrielse på dieselbrännolja som används för att driva maskiner vid humanitär minröjning, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG | 150 |
| | * | Rådets beslut 2014/922/Gusp av den 17 december 2014 om ändring och förlängning av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) | 152 |
| | | 2014/923/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2014 om inrättande av Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Jiv-Eric) | 156 |
| | | 2014/924/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Amerikas förenta stater
  [delgivet med nr C(2014) 9469] | 170 |
| | | 2014/925/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2014 och om ändring av genomförandebeslut 2013/722/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr C(2014) 9650] | 173 |
| | | 2014/926/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 december 2014 om fastställande av att det tillfälliga upphävandet av förmånstullarna enligt stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, inte är lämpligt för import av bananer med ursprung i Peru under 2014 | 181 |
| | | 2014/927/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 december 2014 om ändring av genomförandeförordning 2013/770/EU för att omvandla genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor till genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor | 183 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1340/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

1

*

Rådets förordning (EU) nr 1341/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter

10

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1342/2014 av den 17 december 2014 om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar (
  1
  )

1

67

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1343/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006

75

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1344/2014 av den 17 december 2014 om tillägg till 2014–2015 års fångstkvot för ansjovis i Biscayabukten av de mängder som innehölls av Frankrike och Spanien under fiskesäsongen 2013/2014 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96

78

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1345/2014 av den 17 december 2014 om fastställande av överskottskvantiteter av socker, isoglukos och fruktos i Kroatien

80

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1346/2014 av den 17 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

82

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1347/2014 av den 17 december 2014 om upphävande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009

101

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2014 av den 17 december 2014 om rapportering av uppgifter för att genomföra artikel 8.2 och 8.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (
  1
  )

1

121

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1349/2014 av den 17 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

143

BESLUT

2014/919/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 9 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern

145

*

Rådets beslut 2014/920/Gusp av den 15 december 2014 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté

149

2014/921/EU

*

Rådets genomförandebeslut av den 16 december 2014 om bemyndigande för Kroatien att tillämpa skattebefrielse på dieselbrännolja som används för att driva maskiner vid humanitär minröjning, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG

150

*

Rådets beslut 2014/922/Gusp av den 17 december 2014 om ändring och förlängning av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan)

152

2014/923/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2014 om inrättande av Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Jiv-Eric)

156

2014/924/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Amerikas förenta stater
  [delgivet med nr C(2014) 9469]

Fraxinus

[delgivet med nr C(2014) 9469]

170

2014/925/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 december 2014 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2014 och om ändring av genomförandebeslut 2013/722/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr C(2014) 9650]

[delgivet med nr C(2014) 9650]

173

2014/926/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 december 2014 om fastställande av att det tillfälliga upphävandet av förmånstullarna enligt stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, inte är lämpligt för import av bananer med ursprung i Peru under 2014

181

2014/927/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 december 2014 om ändring av genomförandeförordning 2013/770/EU för att omvandla genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor till genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

183

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1078/2014 av den 7 augusti 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier ( EUT L 297, 15.10.2014 ) | 185 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1078/2014 av den 7 augusti 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier ( EUT L 297, 15.10.2014 )

( EUT L 297, 15.10.2014 )

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1340/2014

av den 15 december 2014

om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 31,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa varor vars produktion är otillräcklig i unionen och för att undvika störningar på marknaderna för vissa jordbruks- och industriprodukter öppnades autonoma tullkvoter genom rådets förordning (EU) nr 1388/2013 (1). Produkter som omfattas av dessa tullkvoter kan importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats. Av de ovan angivna skälen är det nödvändigt att med verkan från och med den 1 januari 2015 öppna nya tullkvoter för nio nya produkter till nolltullsats för en lämplig volym. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa varor vars produktion är otillräcklig i unionen och för att undvika störningar på marknaderna för vissa jordbruks- och industriprodukter öppnades autonoma tullkvoter genom rådets förordning (EU) nr 1388/2013 (1). Produkter som omfattas av dessa tullkvoter kan importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats. Av de ovan angivna skälen är det nödvändigt att med verkan från och med den 1 januari 2015 öppna nya tullkvoter för nio nya produkter till nolltullsats för en lämplig volym.

| (2) | I vissa fall bör de befintliga autonoma unionstullkvoterna anpassas. För tre produkter är det nödvändigt att ändra produktbeskrivningen för att göra den tydligare och för att ta hänsyn till den senaste produktutvecklingen. För sju ytterligare produkter bör Taric-nummer ändras på grund av ändringar i KN och i klassificeringen. För ytterligare en produkt måste kvotvolymen ökas för att tillgodose behoven hos ekonomiska aktörer i unionen. Dessutom bör en kvotperiod specificeras och ett löpnummer ändras i förtydligande syfte. |
| --- | --- |

(2)

I vissa fall bör de befintliga autonoma unionstullkvoterna anpassas. För tre produkter är det nödvändigt att ändra produktbeskrivningen för att göra den tydligare och för att ta hänsyn till den senaste produktutvecklingen. För sju ytterligare produkter bör Taric-nummer ändras på grund av ändringar i KN och i klassificeringen. För ytterligare en produkt måste kvotvolymen ökas för att tillgodose behoven hos ekonomiska aktörer i unionen. Dessutom bör en kvotperiod specificeras och ett löpnummer ändras i förtydligande syfte.

| (3) | För en produkt bör den autonoma unionstullkvoten stängas med verkan från och med den 1 januari 2015 eftersom ett fortsatt beviljande från och med den dagen inte ligger i unionens intresse. |
| --- | --- |

(3)

För en produkt bör den autonoma unionstullkvoten stängas med verkan från och med den 1 januari 2015 eftersom ett fortsatt beviljande från och med den dagen inte ligger i unionens intresse.

| (4) | Tullkvoter bör regelbundet ses över och eventuellt tas bort på begäran av en berörd part. |
| --- | --- |

(4)

Tullkvoter bör regelbundet ses över och eventuellt tas bort på begäran av en berörd part.

| (5) | På grund av det stora antalet ändringar som måste göras i bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013 bör den ersättas helt för att bli klar och överskådlig. |
| --- | --- |

(5)

På grund av det stora antalet ändringar som måste göras i bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013 bör den ersättas helt för att bli klar och överskådlig.

| (6) | Förordning (EU) nr 1388/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EU) nr 1388/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Eftersom vissa av de ändrade tullkvoter som fastställs i denna förordning bör börja gälla den 1 januari 2015 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom vissa av de ändrade tullkvoter som fastställs i denna förordning bör börja gälla den 1 januari 2015 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1388/2013 av den 17 december 2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter och om upphävande av förordning (EU) nr 7/2010 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 319).

1

---

BILAGA

| Löpnr | KN-nummer | Taric | Beskrivning | Kvotperiod | Kvotmängd | Kvottullsats (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Svampar av arten Auricularia polytricha (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, avsedda att användas för beredning av färdiga maträtter (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 ton | 0 |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Sorghumkorn, bearbetade genom malningsteknik, där åtminstone skal och grodd avlägsnats, för tillverkning av löst fyllningsmaterial för förpackningsändamål (1) | 1.1.–31.12. | 1 500 ton | 0 |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Söta körsbär med tillsats av alkohol, med eller utan ett sockerinnehåll av 9 viktprocent, med en diameter av högst 19,9 mm med kärna, avsedda för tillverkning av chokladvaror (1) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 10 (3) |
| 09.2913 | ex 2401 10 35
  ex 2401 10 70
  ex 2401 10 95
  ex 2401 10 95
  ex 2401 10 95
  ex 2401 20 35
  ex 2401 20 70
  ex 2401 20 95
  ex 2401 20 95
  ex 2401 20 95 | 91
  10
  11
  21
  91
  91
  10
  11
  21
  91 | Råtobak, ostripad eller helt eller delvis stripad, med ett tullvärde av minst 450 euro/100 kg netto, avsedd att användas som omblad eller täckblad i tillverkningen av varor enligt nr 2402 10 00 (1) | 1.1.–31.12. | 6 000 ton | 0 |
| 09.2928 | ex 2811 22 00 | 40 | Fyllnadsmedel (kiseldioxid) i form av granulat, med en kiseldioxidhalt av minst 97 % | 1.1.–31.12. | 1 700 ton | 0 |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadinoxider och vanadinhydroxider, avsedda uteslutande för tillverkning av legeringar (1) | 1.1.–31.12. | 13 000 ton | 0 |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioxid, inbegripet blå volframoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8) | 1.1.–31.12. | 12 000 ton | 0 |
| 09.2929 | 2903 22 00 | | Trikloreten (CAS RN 79-01-6) | 1.1.–31.12. | 10 000 ton | 0 |
| 09.2837 | ex 2903 79 90 | 10 | Bromklormetan (CAS RN 74-97-5) | 1.1.–31.12. | 600 ton | 0 |
| 09.2933 | ex 2903 99 90 | 30 | 1,3-Diklorbensen (CAS RN 541-73-1) | 1.1.–31.12. | 2 600 ton | 0 |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Kloretanol, avsedd att användas för tillverkning av flytande tioplaster enligt nr 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1) | 1.1.–31.12. | 15 000 ton | 0 |
| (4) 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Cyklopropylmetanol (CAS RN 2516-33-8) | 1.1.–31.12. | 20 ton | 0 |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-Kresol med en renhetsgrad av minst 98,5 viktprocent (CAS RN 95-48-7) | 1.1.–31.12. | 20 000 ton | 0 |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etylvanillin (3-etoxi-4-hydroxibensaldehyd) (CAS RN 121-32-4) | 1.1.–31.12. | 950 ton | 0 |
| 09.2852 | ex 2914 29 00 | 60 | Cyklopropylmetylketon (CAS RN 765-43-5) | 1.1.–31.12. | 300 ton | 0 |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Ättiksyra med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent (CAS RN 64-19-7) | 1.1.–31.12. | 1 000 000 ton | 0 |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Ättiksyraanhydrid (CAS RN 108-24-7) | 1.1.–31.12. | 20 000 ton | 0 |
| (4) 09.2679 | 2915 32 00 | | Vinylacetat (CAS RN 108-05-4) | 1.1.–31.12. | 200 000 ton | 0 |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kalium(E,E)-hexa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5) | 1.1.–31.12. | 8 000 ton | 0 |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetylsebacat (CAS RN 106-79-6) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 0 |
| (4) 09.2680 | ex 2917 19 90 | 25 | n-Dodecenylbärnstenssyraanhydrid (CAS RN 19780-11-1) med






  — | ett värde på Gardner-färgskalanpå högst 1, |

Löpnr

KN-nummer

Taric

Beskrivning

Kvotperiod

Kvotmängd

Kvottullsats (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Svampar av arten Auricularia polytricha (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, avsedda att användas för beredning av färdiga maträtter (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 ton

0

09.2663

ex 1104 29 17

10

Sorghumkorn, bearbetade genom malningsteknik, där åtminstone skal och grodd avlägsnats, för tillverkning av löst fyllningsmaterial för förpackningsändamål (1)

1.1.–31.12.

1 500 ton

0

09.2664

ex 2008 60 39

30

Söta körsbär med tillsats av alkohol, med eller utan ett sockerinnehåll av 9 viktprocent, med en diameter av högst 19,9 mm med kärna, avsedda för tillverkning av chokladvaror (1)

1.1.–31.12.

1 000 ton

10 (3)

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Råtobak, ostripad eller helt eller delvis stripad, med ett tullvärde av minst 450 euro/100 kg netto, avsedd att användas som omblad eller täckblad i tillverkningen av varor enligt nr 2402 10 00 (1)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0

09.2928

ex 2811 22 00

40

Fyllnadsmedel (kiseldioxid) i form av granulat, med en kiseldioxidhalt av minst 97 %

1.1.–31.12.

1 700 ton

0

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanadinoxider och vanadinhydroxider, avsedda uteslutande för tillverkning av legeringar (1)

1.1.–31.12.

13 000 ton

0

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioxid, inbegripet blå volframoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 ton

0

09.2929

2903 22 00

Trikloreten (CAS RN 79-01-6)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0

09.2837

ex 2903 79 90

10

Bromklormetan (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0

09.2933

ex 2903 99 90

30

1,3-Diklorbensen (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 ton

0

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Kloretanol, avsedd att användas för tillverkning av flytande tioplaster enligt nr 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1)

1.1.–31.12.

15 000 ton

0

(4) 09.2830

ex 2906 19 00

40

Cyklopropylmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 ton

0

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-Kresol med en renhetsgrad av minst 98,5 viktprocent (CAS RN 95-48-7)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0

09.2624

2912 42 00

Etylvanillin (3-etoxi-4-hydroxibensaldehyd) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

950 ton

0

09.2852

ex 2914 29 00

60

Cyklopropylmetylketon (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 ton

0

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ättiksyra med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent (CAS RN 64-19-7)

1.1.–31.12.

1 000 000 ton

0

09.2972

2915 24 00

Ättiksyraanhydrid (CAS RN 108-24-7)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0

(4) 09.2679

2915 32 00

Vinylacetat (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

200 000 ton

0

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalium(E,E)-hexa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 000 ton

0

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetylsebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0

(4) 09.2680

ex 2917 19 90

25

n-Dodecenylbärnstenssyraanhydrid (CAS RN 19780-11-1) med

—

ett värde på Gardner-färgskalanpå högst 1,

| — | överföring vid 500 nm pp minst 98 % för en lösning av 10viktprocent toluen |
| --- | --- |

—

överföring vid 500 nm pp minst 98 % för en lösning av 10viktprocent toluen

för användning vid framställning av billacker (1)

1.1.–31.12.

80 ton

0

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekandisyra, med en renhetsgrad av mer än 98,5 viktprocent (CAS RN 693-23-2)

1.1.–31.12.

4 600 ton

0

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetylsalicylsyra (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 ton

0

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenón-3,3′,4,4′-tetrakarboxyldianhydrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0

(4) 09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent (CAS RN 62-53-3)

1.1.–31.12.

50 000 ton

0

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenylendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 ton

0

09.2977

2926 10 00

Akrylnitril (CAS RN 107-13-1)

1.1.–31.12.

75 000 ton

0

09.2856

ex 2926 90 95

84

2-Nitro-4-(trifluormetyl)bensonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

500 ton

0

09.2838

ex 2927 00 00

85

C,C′-Azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3) med

| — | pH-värde av minst 6,5 och högst 7,5 och |
| --- | --- |

—

pH-värde av minst 6,5 och högst 7,5 och

| — | en andel av semikarbazid (CAS RN 57-56-7) av högst 1 500 mg/kg som bestämts genom vätskekromatografi-masspektrometri (LC-MS), |
| --- | --- |

—

en andel av semikarbazid (CAS RN 57-56-7) av högst 1 500 mg/kg som bestämts genom vätskekromatografi-masspektrometri (LC-MS),

| — | sönderfallstemperatur-intervall mellan 195 °C och 205 °C, |
| --- | --- |

—

sönderfallstemperatur-intervall mellan 195 °C och 205 °C,

| — | specifik vikt mellan 1,64–1,66, och |
| --- | --- |

—

specifik vikt mellan 1,64–1,66, och

| — | förbränningsvärme 215–220 kcal/mol |
| --- | --- |

—

förbränningsvärme 215–220 kcal/mol

1.1.–31.12.

100 ton

0

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1.–31.12.

300 ton

0

09.2812

ex 2932 20 90

77

Hexan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 ton

0

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 ton

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetylbensyliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

1.1.–31.12.

500 ton

0

(4) 09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametylpiperidin-4-ol (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0

(4) 09.2674

ex 2933 39 99

44

Klorpyrifos (ISO) (CAS RN 2921-88-2)

1.1.–31.12.

9 000 ton

0

(4) 09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetylamino)propyl]hexahydro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

400 ton

0

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetylamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

200 ton

0

(4) 09.2675

ex 2935 00 90

79

4-[[(2-metoxibensoyl)amino]sulfonyl]bensoylklorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

542 ton

0

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-Xylos (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 ton

0

(4) 09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparat på basis av färgämne C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) som innehåller minst 60 viktprocent av färgämnet

1.1.–31.12.

50 ton

0

(4) 09.2677

ex 3204 17 00

45

Färgämne C.I. Pigment Yellow 174 (CAS RN 4118-16-5, pigment med hög hartshalt – ca 35 % oproportionerlig harts (disproportionate resin), med en renhetsgrad på 98 viktprocent eller mer, i form av extruderade kulor med en fukthalt som inte överstiger 1 volymprocent

1.1.–31.12.

500 ton

0

(4) 09.2666

ex 3204 17 00

55

Färgämne C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7) och preparat på basis av detta som innehåller minst 50 viktprocent C.I. Pigment Red 169

1.1.–31.12.

40 ton

0

(4) 09.2678

ex 3204 17 00

67

Färgämne C.I. Pigment Red 57:1 (CAS RN 5281-04-9) med en renhetsgrad på 98 viktprocent eller mer, i form av extruderade kulor med en fukthalt på högst 1,5 viktprocent

1.1.–31.12.

150 ton

0

09.2659

ex 3802 90 00

19

Diatomit, kalcinerad med soda som flussmedel

1.1.–31.12.

30 000 ton

0

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natriumlignosulfonat

1.1.–31.12.

40 000 ton

0

09.2889

3805 10 90

Sulfatterpentin

1.1.–31.12.

25 000 ton

0

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonium och hartssyror erhållna från färska barrträdsbalsamer

1.1.–31.12.

280 000 ton

0

(4) 09.2832

ex 3808 92 90

40

Beredning bestående av minst 38 men högst 50 viktprocent zinkpyrition (INN) (CAS RN 13463-41-7) i vattendispersion

1.1.–31.12.

500 ton

0

(4) 09.2681

ex 3824 90 92

85

Blandning av bis(3-trietoxisilylpropyl)sulfider (CAS RN 211519-85-6)

1.1.–31.12.

9 000 ton

0

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalysatorer bestående av titandioxid och volframtrioxid

1.1.–31.12.

3 000 ton

0

(4) 09.2644

ex 3824 90 92

77

Preparat innehållande

| — | minst 55viktprocent men högst 78viktprocent dimetylglutarat, |
| --- | --- |

—

minst 55viktprocent men högst 78viktprocent dimetylglutarat,

| — | minst 10viktprocent men högst 30viktprocent dimetyladipat, och |
| --- | --- |

—

minst 10viktprocent men högst 30viktprocent dimetyladipat, och

| — | högst 35viktprocent dimetylsuccinat |
| --- | --- |

—

högst 35viktprocent dimetylsuccinat

1.1.–31.12.

10 000 ton

0

(4) 09.2140

ex 3824 90 92

79

Blandningar av tertiära aminer innehållande:

| — | 2,0–4,0 viktprocent N,N-dimetyl-1-1-oktanamin |
| --- | --- |

—

2,0–4,0 viktprocent N,N-dimetyl-1-1-oktanamin

| — | minst 94 viktprocent N,N-dimetyl-1-dekanamin |
| --- | --- |

—

minst 94 viktprocent N,N-dimetyl-1-dekanamin

| — | högst 2 viktprocent N,N-dimetyl-1-dodekanamin |
| --- | --- |

—

högst 2 viktprocent N,N-dimetyl-1-dodekanamin

1.1.–31.12.

4 500 ton

0

(4) 09.2829

ex 3824 90 93

43

Extrakt i fast form, olösligt i alifatiska lösningsmedel, av den återstod som erhålls vid extraktion av kolofonium ur trä, med följande egenskaper:

| — | en halt av hartssyra av högst 30 viktprocent, |
| --- | --- |

—

en halt av hartssyra av högst 30 viktprocent,

| — | ett syratal av högst 110 |
| --- | --- |

—

ett syratal av högst 110

| — | och en smältpunkt av minst 100 °C |
| --- | --- |

—

och en smältpunkt av minst 100 °C

1.1.–31.12.

1 600 ton

0

(4) 09.2907

ex 3824 90 93

67

Blandningar av växtsteroler i pulverform, innehållande

| — | minst 75 viktprocent steroler, |
| --- | --- |

—

minst 75 viktprocent steroler,

| — | högst 25 viktprocent stanoler, |
| --- | --- |

—

högst 25 viktprocent stanoler,

som används för framställning av stanoler/steroler eller stanol- och sterolestrar (1)

1.1.–31.12.

2 500 ton

0

(4) 09.2660

ex 3902 30 00

98

Tejp av amorf polyalfaolefin för framställning av hygienprodukter (1)

1.1.–31.12.

500 ton

0

(4) 09.2639

3905 30 00

Polyvinylalkohol, även innehållande ohydrolyserade acetatgrupper

1.1.–31.12.2015

15 000 ton

0

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polyvinylbutyral (CAS RN 63148-65-2):

| — | innehållande 17,5–20 viktprocent hydroxigrupper, och |
| --- | --- |

—

innehållande 17,5–20 viktprocent hydroxigrupper, och

| — | med en medianpartikelstorlek (D50) på över 0,6 mm |
| --- | --- |

—

med en medianpartikelstorlek (D50) på över 0,6 mm

1.1.–31.12.

11 000 ton

0

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polydimetylsiloxan med en polymeriseringsgrad på 2 800 monomera enheter (± 100)

1.1.–31.12.

1 300 ton

0

09.2816

ex 3912 11 00

20

Cellulosaacetatflingor

1.1.–31.12.

75 000 ton

0

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natriumalginat, extraherat från brunalger (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natriumhyaluronat, icke-sterilt, med:

| — | en genomsnittlig molekylvikt (Mw) av högst 900 000, |
| --- | --- |

—

en genomsnittlig molekylvikt (Mw) av högst 900 000,

| — | en endotoxinnivå av högst 0,008 endotoxinenheter (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

en endotoxinnivå av högst 0,008 endotoxinenheter (EU)/mg,

| — | ett etanolinnehåll av högst 1viktprocent, |
| --- | --- |

—

ett etanolinnehåll av högst 1viktprocent,

| — | ett isopropanolinnehåll av högst 0,5viktprocent |
| --- | --- |

—

ett isopropanolinnehåll av högst 0,5viktprocent

1.1.–31.12.

200 kg

0

09.2661

ex 3920 51 00

50

Skivor av polymetylmetakrylat som uppfyller standarderna

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) och DTD5592A, eller |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) och DTD5592A, eller

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) och DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) och DTD5592A

1.1.–31.12.

100 ton

0

09.2645

ex 3921 14 00

20

Poröst block av cellulosaregenerat, impregnerat med vatten innehållande magnesiumklorid och kvartär ammoniumförening, med måtten 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 300 ton

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Eldfasta murstenar

| — | som är längre än 300 mm |
| --- | --- |

—

som är längre än 300 mm

| — | som innehåller högst 1 viktprocent TiO2 |
| --- | --- |

—

som innehåller högst 1 viktprocent TiO2

| — | som innehåller högst 0,4 viktprocent Al2O3 |
| --- | --- |

—

som innehåller högst 0,4 viktprocent Al2O3

| — | vars volymförändring är mindre än 9 % vid 1 700 °C |
| --- | --- |

—

vars volymförändring är mindre än 9 % vid 1 700 °C

1.1.–31.12.

225 ton

0

09.2628

ex 7019 52 00

10

Vävnader av glasfibrer, överdragna med plast, vägande 120 g/m2 (± 10 g/m2), av sådana slag som vanligtvis används för tillverkning av upprullbara insektsnät och insektsnät med fast ram

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokrom innehållande minst 1,5 men högst 4 viktprocent kol och högst 70 viktprocent krom

1.1.–31.12.

50 000 ton

0

(4) 09.2834

ex 7604 29 10

20

Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 200 mm eller mer men högst 300 mm

1.1.–31.12.

1 000 ton

0

(4) 09.2835

ex 7604 29 10

30

Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 300,1 mm eller mer men högst 533,4 mm

1.1.–31.12.

500 ton

0

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnesiumpulver:

| — | med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent, men högst 99,5 viktprocent |
| --- | --- |

—

med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent, men högst 99,5 viktprocent

| — | med en partikelstorlek på minst 0,2 mm men högst 0,8 mm |
| --- | --- |

—

med en partikelstorlek på minst 0,2 mm men högst 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 ton

0

(4) 09.2629

ex 8302 49 00

91

Hopskjutbara handtag av aluminium, avsedda att användas för tillverkning av resgods (1)

1.1.–31.12.

800 000 styck

0

09.2642

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

30

40

Enhet, bestående av:

| — | en elektrisk kommutatormotor för växelström, 1-fas, med en uteffekt av minst 480 W men högst 1 400 W, en tillförd effekt på minst 900 W men högst 1 600 W, en yttre diameter av minst 119,8 mm men högst 135,2 mm och ett varvtal av minst 30 000 varv/min men högst 50 000 varv/min, och |
| --- | --- |

—

en elektrisk kommutatormotor för växelström, 1-fas, med en uteffekt av minst 480 W men högst 1 400 W, en tillförd effekt på minst 900 W men högst 1 600 W, en yttre diameter av minst 119,8 mm men högst 135,2 mm och ett varvtal av minst 30 000 varv/min men högst 50 000 varv/min, och

| — | en sugfläkt, |
| --- | --- |

—

en sugfläkt,

för användning för tillverkning av dammsugare (1)

1.1.–31.12.

120 000 styck

0

09.2763

ex 8501 40 80

30

Elektriska kommutatormotorer för växelström, 1-fas, med en uteffekt av mer än 750 W, med en tillförd effekt av mer än 1 600 W men högst 2 700 W, med en ytterdiameter av mer än 120 mm (± 0,2 mm) men högst 135 mm (± 0,2 mm), med ett märkvarvtal av mer än 30 000 r/min men högst 50 000 r/min, utrustade med en sugfläkt, för användning för tillverkning av dammsugare (1)

1.1.–31.12.

2 000 000 styck

0

09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektrisk likriktare, med en kapacitet på högst 1 kVA, för användning vid tillverkning av apparater enligt nummer 8509 80 och 8510 (1)

1.1.–31.12.

4 500 000 styck

0

09.2643

ex 8504 40 82

30

Strömförsörjningskort för användning vid tillverkning av varor enligt nr 8521 och 8528 (1)

1.1.–31.12.

1 038 000 styck

0

09.2620

ex 8526 91 20

20

Enheter till GPS-system med positionsbestämmande funktion, utan bildskärm och med en vikt på högst 2 500 g

1.1.–31.12.

3 000 000 styck

0

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Kretskort med lysdioder (LED)

| — | med eller utan prismor/linser, och |
| --- | --- |

—

med eller utan prismor/linser, och

| — | med eller utan kopplingsdon |
| --- | --- |

—

med eller utan kopplingsdon

för tillverkning av bakgrundsbelysningsenheter för varor enligt nr 8528 (1)

1.1.–31.12.

115 000 000 styck

0

09.2003

ex 8543 70 90

63

Spänningsstyrda frekvensgeneratorer, bestående av aktiva och passiva element monterade på en tryckt krets innesluten i ett hölje vars mått inte överstiger 30 mm × 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 styck

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Cykelramar av kolfiber och konstharts, målade, lackerade och/eller polerade, för användning vid tillverkning av cyklar (1)

1.1.–31.12.

125 000 styck

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Cykelframgafflar, av kolfiber och konstharts, målade, lackerade och/eller polerade, för användning vid tillverkning av cyklar (1)

1.1.–31.12.

97 000 styck

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Omonterade glaslinser, prismor och sammanfogade element, avsedda att användas för tillverkning eller reparation av varor enligt nr 9002, 9005, 9013 10 och 9015 (1)

1.1.–31.12.

5 000 000 styck

0

(4) 09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Glasögonbågar av plast eller oädel metall, avsedda att användas för tillverkning av glasögon för synkorrektion (1)

1.1.–31.12.

5 800 000 styck

0

---

(1)  Tullbefrielse på de villkor som anges i artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(2)  Åtgärden är dock inte tillåten då beredning utförs av detaljhandels- eller restaurangrörelser.

(3)  Den särskilda tullen är tillämplig.

(4)  Nytt eller ändrat nummer.

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1341/2014

av den 15 december 2014

om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 31,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Det ligger i unionens intresse att bevilja hel befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för 135 produkter som för närvarande inte förtecknas i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 1387/2013 (1). Dessa produkter bör därför införas i den bilagan. |
| --- | --- |

(1)

Det ligger i unionens intresse att bevilja hel befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för 135 produkter som för närvarande inte förtecknas i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 1387/2013 (1). Dessa produkter bör därför införas i den bilagan.

| (2) | Det ligger inte längre i unionens intresse att behålla befrielsen från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för 52 av de produkter som för närvarande förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013. Dessa produkter bör därför utgå ur den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

Det ligger inte längre i unionens intresse att behålla befrielsen från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för 52 av de produkter som för närvarande förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013. Dessa produkter bör därför utgå ur den bilagan.

| (3) | Det är nödvändigt att ändra produktbeskrivningen i 29 av de befrielser som finns med i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, för att ta hänsyn till den tekniska produktutvecklingen och ekonomiska trender på marknaden eller för att göra språkliga anpassningar. Med anledning av kommande ändringar av Kombinerade nomenklaturen per den 1 januari 2015 ändras dessutom Taric-numren för ytterligare 95 produkter. Dessutom anses det för en produkt inte längre nödvändigt att klassificera den flera gånger. De befrielser för vilka ändringar är nödvändiga bör utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att ändra produktbeskrivningen i 29 av de befrielser som finns med i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, för att ta hänsyn till den tekniska produktutvecklingen och ekonomiska trender på marknaden eller för att göra språkliga anpassningar. Med anledning av kommande ändringar av Kombinerade nomenklaturen per den 1 januari 2015 ändras dessutom Taric-numren för ytterligare 95 produkter. Dessutom anses det för en produkt inte längre nödvändigt att klassificera den flera gånger. De befrielser för vilka ändringar är nödvändiga bör utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen.

| (4) | Tullbefrielser bör regelbundet ses över och eventuellt upphävas på begäran av en berörd part. Om det är motiverat av unionens intresse förlängs tullbefrielse och det fastställs ett nytt datum för översynen. |
| --- | --- |

(4)

Tullbefrielser bör regelbundet ses över och eventuellt upphävas på begäran av en berörd part. Om det är motiverat av unionens intresse förlängs tullbefrielse och det fastställs ett nytt datum för översynen.

| (5) | För 184 produkter är det i unionens intresse nödvändigt att ändra datumet för den obligatoriska översynen av befrielserna för produkterna, för att möjliggöra tullfri import efter det datumet. Befrielserna för dessa produkter har varit föremål för översyn och reviderade datum för nästa obligatoriska översyn har fastlagts. De bör därför utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013 och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen. |
| --- | --- |

(5)

För 184 produkter är det i unionens intresse nödvändigt att ändra datumet för den obligatoriska översynen av befrielserna för produkterna, för att möjliggöra tullfri import efter det datumet. Befrielserna för dessa produkter har varit föremål för översyn och reviderade datum för nästa obligatoriska översyn har fastlagts. De bör därför utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013 och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen.

| (6) | I unionens intresse är det nödvändigt att förkorta perioden för obligatorisk översyn för fyra produkter. Befrielserna för dessa produkter bör därför utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen. För att i tillräcklig grad säkerställa att befrielserna tillämpas kontinuerligt (utan något avbrott) bör befrielsen gällande Taric-numren ex 8501320050 och ex 8501330055 tillämpas från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(6)

I unionens intresse är det nödvändigt att förkorta perioden för obligatorisk översyn för fyra produkter. Befrielserna för dessa produkter bör därför utgå ur förteckningen över befrielser i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, och de ändrade befrielserna bör återinföras i den förteckningen. För att i tillräcklig grad säkerställa att befrielserna tillämpas kontinuerligt (utan något avbrott) bör befrielsen gällande Taric-numren ex 8501320050 och ex 8501330055 tillämpas från och med den 1 januari 2014.

| (7) | Av tydlighetsskäl bör de ändrade posterna markeras med en asterisk. |
| --- | --- |

(7)

Av tydlighetsskäl bör de ändrade posterna markeras med en asterisk.

| (8) | För att möjliggöra en adekvat statistisk övervakning bör bilaga II till förordning (EU) nr 1387/2013 kompletteras med kompletterande enheter för vissa av de nya produkter för vilka tullbefrielse beviljas. Av enhetlighetsskäl bör de kompletterande enheterna för de produkter som utgår ur bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013 utgå ur bilaga II till förordningen. |
| --- | --- |

(8)

För att möjliggöra en adekvat statistisk övervakning bör bilaga II till förordning (EU) nr 1387/2013 kompletteras med kompletterande enheter för vissa av de nya produkter för vilka tullbefrielse beviljas. Av enhetlighetsskäl bör de kompletterande enheterna för de produkter som utgår ur bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013 utgå ur bilaga II till förordningen.

| (9) | Förordning (EU) nr 1387/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) nr 1387/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom ändringarna enligt denna förordning bör få verkan från och med den 1 januari 2015 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom ändringarna enligt denna förordning bör få verkan från och med den 1 januari 2015 bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1387/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Tabellen i bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande anmärkning ska införas mellan rubriken och tabellen:






  ”(*) | Befrielse som avser en produkt i denna bilaga för vilken KN-numret, Taric-numret, produktbeskrivningen eller datumet för obligatorisk översyn ändrats genom rådets förordning (EU) nr 722/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 192, 1.7.2014, s. 9) och rådets förordning (EU) nr 1341/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 363, 18.12.2014, s. 10).” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tabellen i bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Följande anmärkning ska införas mellan rubriken och tabellen:

”(*)

Befrielse som avser en produkt i denna bilaga för vilken KN-numret, Taric-numret, produktbeskrivningen eller datumet för obligatorisk översyn ändrats genom rådets förordning (EU) nr 722/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 192, 1.7.2014, s. 9) och rådets förordning (EU) nr 1341/2014 av den 15 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 363, 18.12.2014, s. 10).”

| b) | Följande anmärkning ska utgå mellan rubriken och tabellen:






  ”(*) | Befrielse som avser en produkt för vilken KN-numret, Taric-numret, produktbeskrivningen eller datumet för obligatorisk översyn ändrats genom rådets förordning (EU) nr 722/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 192, 1.7.2014, s. 9).” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande anmärkning ska utgå mellan rubriken och tabellen:

”(*)

Befrielse som avser en produkt för vilken KN-numret, Taric-numret, produktbeskrivningen eller datumet för obligatorisk översyn ändrats genom rådets förordning (EU) nr 722/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1387/2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter (EUT L 192, 1.7.2014, s. 9).”

| c) | Rader för de produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen ska införas i tabellen i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, i ordningsföljden för KN-numren i första kolumnen i den tabellen. |
| --- | --- |

c)

Rader för de produkter som förtecknas i bilaga I till den här förordningen ska införas i tabellen i bilaga I till förordning (EU) nr 1387/2013, i ordningsföljden för KN-numren i första kolumnen i den tabellen.

| d) | De produktrader vars KN- och Taric-nummer anges i bilaga II till denna förordning ska utgå. |
| --- | --- |

d)

De produktrader vars KN- och Taric-nummer anges i bilaga II till denna förordning ska utgå.

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Rader med kompletterande enheter för de produkter för vilka KN- och Taric-numren anges i bilaga III till denna förordning ska läggas till. |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Rader med kompletterande enheter för de produkter för vilka KN- och Taric-numren anges i bilaga III till denna förordning ska läggas till.

| b) | Raderna med kompletterande enheter för de produkter för vilka KN- och Taric-numren anges i bilaga IV till denna förordning ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Raderna med kompletterande enheter för de produkter för vilka KN- och Taric-numren anges i bilaga IV till denna förordning ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

För produkter med Taric-nummer ex 8501320050 och ex 8501330055 ska den emellertid tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1387/2013 av den 17 december 2013 om befrielse från Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för vissa jordbruks- och industriprodukter och om upphävande av förordning (EU) nr 1344/2011 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 201).

1

---

BILAGA I

Tullbefrielser som avses i artikel 1.1 c:

| KN-nummer | Taric | Beskrivning | Autonom tullsats | Datum för obligatorisk översyn |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Palmolja, kokosolja (kopraolja), palmkärnolja, avsedd att användas för tillverkning av:






  — | tekniska enbasiska fettsyror enligt nr 3823 19 10, |

KN-nummer

Taric

Beskrivning

Autonom tullsats

Datum för obligatorisk översyn

*ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Palmolja, kokosolja (kopraolja), palmkärnolja, avsedd att användas för tillverkning av:

—

tekniska enbasiska fettsyror enligt nr 3823 19 10,

| — | metylestrar av fettsyror enligt nr 2915 eller 2916, |
| --- | --- |

—

metylestrar av fettsyror enligt nr 2915 eller 2916,

| — | fettalkoholer enligt nr 2905 17, 2905 19 och 3823 70 som används vid tillverkning av kosmetika, tvättmedel eller farmaceutiska produkter, |
| --- | --- |

—

fettalkoholer enligt nr 2905 17, 2905 19 och 3823 70 som används vid tillverkning av kosmetika, tvättmedel eller farmaceutiska produkter,

| — | fettalkoholer enligt nr 2905 16, rena eller blandade, som används vid tillverkning av kosmetika, tvättmedel eller farmaceutiska produkter, |
| --- | --- |

—

fettalkoholer enligt nr 2905 16, rena eller blandade, som används vid tillverkning av kosmetika, tvättmedel eller farmaceutiska produkter,

| — | stearinsyra enligt nr 3823 11 00, |
| --- | --- |

—

stearinsyra enligt nr 3823 11 00,

| — | produkter enligt nr 3401, eller |
| --- | --- |

—

produkter enligt nr 3401, eller

| — | fettsyror med hög renhet enligt nr 2915 för tillverkning av andra kemiska produkter än produkter enligt nr 3826 (1) |
| --- | --- |

—

fettsyror med hög renhet enligt nr 2915 för tillverkning av andra kemiska produkter än produkter enligt nr 3826 (1)

0 %

31.12.2015

*ex 1516 20 96

20

Jojobaolja, som hydrerats och interesterifierats, utan ytterligare kemisk modifiering och som inte har ingått i någon textureringsprocess

0 %

31.12.2019

*ex 1517 90 99

10

Vegetabilisk olja, raffinerad, innehållande minst 25, men högst 50 viktprocent arakidonsyra eller minst 12, men högst 65 viktprocent dokosahexaensyra, och som standardiserats med solrosolja med hög oljesyrahalt (HOSO)

0 %

31.12.2016

*ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Puré av boysenbär, kärnfri, utan tillsatt alkohol, med eller utan tillsats av socker

0 %

31.12.2019

*ex 2009 49 30

91

Ananassaft i annan form än pulver:

| — | med ett Brixtal av mer än 20 och högst 67 |
| --- | --- |

—

med ett Brixtal av mer än 20 och högst 67

| — | till ett värde som överstiger 30 euro per 100 kg nettovikt |
| --- | --- |

—

till ett värde som överstiger 30 euro per 100 kg nettovikt

| — | med tillsats av socker |
| --- | --- |

—

med tillsats av socker

för tillverkning av produkter inom livsmedels- och dryckesindustrin (1)

0 %

31.12.2019

*ex 2009 81 31

10

Koncentrat av tranbärssaft:

| — | med ett Brixtal av minst 40 och högst 66 |
| --- | --- |

—

med ett Brixtal av minst 40 och högst 66

| — | i detaljhandelsförpackningar innehållande 50 liter eller mer |
| --- | --- |

—

i detaljhandelsförpackningar innehållande 50 liter eller mer

0 %

31.12.2019

ex 2009 89 73

ex 2009 89 73

11

13

Saft och koncentrerad saft av passionsfrukt, även fryst

| — | med ett Brixtal av minst 13,7 men högst 55 |
| --- | --- |

—

med ett Brixtal av minst 13,7 men högst 55

| — | med ett värde per 100 kg netto av mer än 30 € |
| --- | --- |

—

med ett värde per 100 kg netto av mer än 30 €

| — | i förpackningar med ett innehåll av minst 50 liter och |
| --- | --- |

—

i förpackningar med ett innehåll av minst 50 liter och

| — | med tillsats av socker |
| --- | --- |

—

med tillsats av socker

för användning vid framställning av produkter i livsmedels- och dryckesindustrin (1)

0 %

31.12.2019

ex 2009 89 97

ex 2009 89 97

21

29

Saft och koncentrerad saft av passionsfrukt, även fryst

| — | med ett Brixtal av minst 10 men högst 13,7 |
| --- | --- |

—

med ett Brixtal av minst 10 men högst 13,7

| — | med ett värde per 100 kg netto av mer än 30 € |
| --- | --- |

—

med ett värde per 100 kg netto av mer än 30 €

| — | i förpackningar med ett innehåll av minst 50 liter och |
| --- | --- |

—

i förpackningar med ett innehåll av minst 50 liter och

| — | utan tillsats av socker |
| --- | --- |

—

utan tillsats av socker

för användning vid framställning av produkter i livsmedels- och dryckesindustrin (1)

0 %

31.12.2019

*ex 2207 20 00

ex 2207 20 00

ex 3820 00 00

20

80

20

Råvara vars vikt består av:

| — | minst 88 % men högst 92 % etanol, |
| --- | --- |

—

minst 88 % men högst 92 % etanol,

| — | minst 2,2 % men högst 2,7 % monoetylenglykol, |
| --- | --- |

—

minst 2,2 % men högst 2,7 % monoetylenglykol,

| — | minst 1,0 % men högst 1,3 % metyletylketon, |
| --- | --- |

—

minst 1,0 % men högst 1,3 % metyletylketon,

| — | 0,36 % men högst 0,40 % anjoniska tensider (ca 30 % aktivt), |
| --- | --- |

—

0,36 % men högst 0,40 % anjoniska tensider (ca 30 % aktivt),

| — | minst 0,0293 % men högst 0,0396 % metylisopropylketon, |
| --- | --- |

—

minst 0,0293 % men högst 0,0396 % metylisopropylketon,

| — | minst 0,0195 % men högst 0,0264 % 5 metyl-3-heptanon, |
| --- | --- |

—

minst 0,0195 % men högst 0,0264 % 5 metyl-3-heptanon,

| — | 10 ppm eller mer, men inte mer än 12 ppm, denatoniumbenzoat (Bitrex), |
| --- | --- |

—

10 ppm eller mer, men inte mer än 12 ppm, denatoniumbenzoat (Bitrex),

| — | högst 0,01 % parfym, |
| --- | --- |

—

högst 0,01 % parfym,

| — | minst 6,5 % men högst 8,0 % vatten, |
| --- | --- |

—

minst 6,5 % men högst 8,0 % vatten,

för användning vid tillverkning av spolarvätska och andra avisningsberedningar (1)

0 %

31.12.2018

ex 2707 50 00

ex 2707 99 80

20

10

Blandning av xylenolisomerer och etylfenolisomerer,med en sammanlagd halt av xylenol minst 62 men högst 95 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2811 22 00

50

Kalcinerad amorft kiseldioxidpulver med en partikelstorlek på högst 12 μm av en typ som används vid tillverkningen av katalysatorer för polymerisering för framställning av polyetylen

0 %

31.12.2019

*ex 2818 20 00

10

Aktiverad aluminiumoxid med en specifik ytarea av mer än 350 m2/g

0 %

31.12.2019

ex 2841 70 00

20

Diammoniumtridekaoxotetramolybdat(2-) (CAS RN 12207-64-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2842 10 00

20

Syntetiskt chabasit-zeolitpulver

0 %

31.12.2019

*ex 2842 90 10

10

Natriumselenat (CAS RN 13410-01-0)

0 %

31.12.2019

*ex 2846 10 00

ex 3824 90 96

10

53

Koncentrat av sällsynta jordarter, innehållande minst 60 viktprocent men högst 95 viktprocent oxider av sällsynta jordarter och vardera högst 1 viktprocent zirkoniumoxid, aluminiumoxid eller järnoxid, och med en glödgningsförlust av minst 5 viktprocent

0 %

31.12.2018

*ex 2846 10 00

40

Ceriumlantanneodympraseodymkarbonat, även hydrerat

0 %

31.12.2015

ex 2903 39 90

70

1,1,1,2-Tetrafluoretan-insatsvara för produktion av farmaceutisk kvalitet enligt följande specifikationer:

| — | högst 600 vikt-ppm R134 (1,1,2,2-Tetrafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 600 vikt-ppm R134 (1,1,2,2-Tetrafluoretan),

| — | högst 5 vikt-ppm R143a (1,1,1-Trifluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 5 vikt-ppm R143a (1,1,1-Trifluoretan),

| — | högst 2 vikt-ppm R125 (Pentafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 2 vikt-ppm R125 (Pentafluoretan),

| — | högst vikt-ppm R124 (1-Klor-1,2,2,2-tetrafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst vikt-ppm R124 (1-Klor-1,2,2,2-tetrafluoretan),

| — | högst 30 vikt-ppm R114 (1,2-Diklortetrafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 30 vikt-ppm R114 (1,2-Diklortetrafluoretan),

| — | högst 50 vikt-ppm R114a (1,1- Diklortetrafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 50 vikt-ppm R114a (1,1- Diklortetrafluoretan),

| — | högst 250 vikt-ppm R133a (1-Klor-2,2,2-Trifluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 250 vikt-ppm R133a (1-Klor-2,2,2-Trifluoretan),

| — | högst 2 vikt-ppm R22 (Klordifluormetan), |
| --- | --- |

—

högst 2 vikt-ppm R22 (Klordifluormetan),

| — | högst 2 vikt-ppm R115 (Klorpentafluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 2 vikt-ppm R115 (Klorpentafluoretan),

| — | högst 2 vikt-ppm R12 (Diklordifluormetan), |
| --- | --- |

—

högst 2 vikt-ppm R12 (Diklordifluormetan),

| — | högst 20 vikt-ppm R40 (Metylklorid), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm R40 (Metylklorid),

| — | högst 20 vikt-ppm R245cb (1,1,1,2,2-pentafluorpropan), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm R245cb (1,1,1,2,2-pentafluorpropan),

| — | högst 20 vikt-ppm R12B1 (Klordifluorbrommetan), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm R12B1 (Klordifluorbrommetan),

| — | högst 20 vikt-ppm R32 (Difluormetan), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm R32 (Difluormetan),

| — | högst 15 vikt-ppm R31 (Klorfluormetan), |
| --- | --- |

—

högst 15 vikt-ppm R31 (Klorfluormetan),

| — | högst 10 vikt-ppm R152a (1,1-Difluoretan), |
| --- | --- |

—

högst 10 vikt-ppm R152a (1,1-Difluoretan),

| — | högst 20 vikt-ppm 1131 (1-Klor-2 Fluoretylen), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm 1131 (1-Klor-2 Fluoretylen),

| — | högst 20 vikt-ppm 1122 (1-Klor-2,2-Difluoretylen), |
| --- | --- |

—

högst 20 vikt-ppm 1122 (1-Klor-2,2-Difluoretylen),

| — | högst 3 vikt-ppm 1234yf (2,3,3,3-Tetrafluorpropen), |
| --- | --- |

—

högst 3 vikt-ppm 1234yf (2,3,3,3-Tetrafluorpropen),

| — | högst 3 vikt-ppm 1243zf (3,3,3 Trifluorpropen), |
| --- | --- |

—

högst 3 vikt-ppm 1243zf (3,3,3 Trifluorpropen),

| — | högst 3 vikt-ppm 1122a (1-Klor-1,2-Difluoretylen), |
| --- | --- |

—

högst 3 vikt-ppm 1122a (1-Klor-1,2-Difluoretylen),

| — | högst 4.5 vikt-ppm 1234yf+1122a+1243zf (2,3,3,3-Tetrafluorpropen, +1-Klor-1,2-Difluoretylen+3,3,3-Trifluorpropen) |
| --- | --- |

—

högst 4.5 vikt-ppm 1234yf+1122a+1243zf (2,3,3,3-Tetrafluorpropen, +1-Klor-1,2-Difluoretylen+3,3,3-Trifluorpropen)

| — | högst 3 vikt-ppm av enskilda ospecificerade/okända kemikalier, |
| --- | --- |

—

högst 3 vikt-ppm av enskilda ospecificerade/okända kemikalier,

| — | högst 10 vikt-ppm av alla ospecificerade/okända kemikalier tillsammans, |
| --- | --- |

—

högst 10 vikt-ppm av alla ospecificerade/okända kemikalier tillsammans,

| — | högst 10 vikt-ppm vatten, |
| --- | --- |

—

högst 10 vikt-ppm vatten,

| — | med en syrahalt av högst 0.1 vikt-ppm, |
| --- | --- |

—

med en syrahalt av högst 0.1 vikt-ppm,

| — | utan halider, |
| --- | --- |

—

utan halider,

| — | högst 0.01 volymprocent av ämnen med hög kokpunkt, |
| --- | --- |

—

högst 0.01 volymprocent av ämnen med hög kokpunkt,

| — | luktfritt (ej illaluktande) |
| --- | --- |

—

luktfritt (ej illaluktande)

För ytterligare rening till en renhetsgrad lämplig för inhalation av HFC 134a framställd enligt GMP (god tillverkningssed) för användning vid tillverkning av drivmedel för medicinska aerosoler vars innehåll appliceras i mun- eller näshålan och/eller i luftvägarna (CAS RN 811-97-2) (1)

0 %

31.12.2019

ex 2903 99 90

75

Clfa,alfa,alfa-trifluoro-3-klorotoluen (CAS RN 98-15-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 10 00

30

Natrium-p-styrensulfonat (CAS RN 2695-37-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 10 00

50

Natrium-2-metylprop-2-en-1-sulfonat (CAS RN 1561-92-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 20 00

40

2-Nitropropan (CAS RN 79-46-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 90 40

10

Triklornitrometan, avsedd att användas för tillverkning av varor enligt nr 3808 92 (CAS RN 76-06-2) (1)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 90 95

20

1-Kloro-2,4-dinitrobensen (CAS RN 97-00-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2904 90 95

30

Tosylklorid (CAS RN 98-59-9)

0 %

31.12.2019

ex 2904 90 95

60

4,4′-Dinitrostilben-2,2′-disulfonsyra (CAS RN 128-42-7)

0 %

31.12.2019

ex 2904 90 95

70

1-Kloro-4-nitrobensen (CAS RN 100-00-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2905 19 00

40

2,6-Dimetylheptan-2-ol (CAS RN 13254-34-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2905 29 90

10

3,5-Dimetylhex-1-yn-3-ol (CAS RN 107-54-0)

0 %

31.12.2015

*ex 2905 59 98

20

2,2,2-Trifluoroetanol (CAS RN 75-89-8)

0 %

31.12.2019

ex 2906 19 00

50

4-tert-Butylcyklohexanol (CAS RN 98-52-2)

0 %

31.12.2019

ex 2907 12 00

20

Blandning av metakresol (CAS RN 108-39-4) och parakresol (CAS RN 106-44-5) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2907 19 10

10

2,6-Xylenol (CAS RN 576-26-1)

0 %

31.12.2019

ex 2908 19 00

30

4-Klorofenol (CAS RN 106-48-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2909 30 90

10

2-(Fenylmetoxi)naftalen (CAS RN 613-62-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2909 30 90

20

1,2-Bis(3-metylfenoxi)etan (CAS RN 54914-85-1)

0 %

31.12.2019

ex 2909 50 00

30

2-tert-Butyl-4-hydroxianisol och 3-tert-butyl-4-hydroxianisol, blandade isomerer (CAS RN 25013-16-5)

0 %

31.12.2019

ex 2914 39 00

15

2,6-Dimetyl-1-indanon (CAS RN 66309-83-9)

0 %

31.12.2019

ex 2914 39 00

25

1,3-Difenylpropan-1,3-dion (CAS RN 120-46-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2914 69 90

20

2-Pentylantrakinon (CAS RN 13936-21-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2915 39 00

50

3-Acetylfenylacetat (CAS RN 2454-35-5)

0 %

31.12.2019

ex 2915 90 70

45

Trimetylortoformat (CAS RN 149-73-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2915 90 70

50

Allylheptanoat (CAS RN 142-19-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2916 13 00

10

Hydroxizinkmetakrylatpulver (CAS RN 63451-47-8)

0 %

31.12.2015

ex 2916 19 95

50

Metyl 2-fluorakrylat (CAS RN 2343-89-7)

0 %

31.12.2019

ex 2916 39 90

13

3,5-Dinitrobensoesyra (CAS RN 99-34-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2917 11 00

30

Koboltoxalat (CAS RN 814-89-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2917 19 10

10

Dimetylmalonat (CAS RN 108-59-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2917 19 90

30

Etylenbrassylat (CAS RN 105-95-3)

0 %

31.12.2019

ex 2918 19 30

10

Cholsyra (CAS RN 81-25-4)

0 %

31.12.2019

ex 2918 19 30

20

3α,12α-Dihydroxi-5β-cholan-24-syra (desoxicholsyra) (CAS RN 83-44-3)

0 %

31.12.2019

ex 2918 30 00

60

4-Oxovaleriansyra (CAS RN 123-76-2)

0 %

31.12.2019

*ex 2918 99 90

20

Metyl-3-metoxiakrylat (CAS RN 5788-17-0)

0 %

31.12.2019

ex 2918 99 90

35

p-Anissyra (CAS RN 100-09-4)

0 %

31.12.2019

ex 2918 99 90

45

4-Metylkatekol-dimetylacetat (CAS RN 52589-39-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2918 99 90

70

Allyl-(3-metylbutoxi)acetat (CAS RN 67634-00-8)

0 %

31.12.2019

ex 2919 90 00

70

Tris(2-butoxietyl)fosfat (CAS RN 78-51-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2921 19 50

ex 2929 90 00

10

20

Dietylamino-trietoxisilan (CAS RN 35077-00-0)

0 %

31.12.2019

ex 2921 19 99

80

Taurin (CAS RN 107-35-7), med 0.5 % tillskott av det klumpförebyggande medlet kiseldioxid (CAS RN 112926-00-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2921 42 00

70

2-Aminobensen-1,4-disulfonsyra (CAS RN 98-44-2)

0 %

31.12.2019

*ex 2921 45 00

10

Natriumväte-3-aminonaftalen-1,5-disulfonat (CAS RN 4681-22-5)

0 %

31.12.2015

*ex 2921 51 19

20

Toluendiamin (TDA), innehållande (i viktprocent):

| — | minst 72 % men högst 82 % 4-metyl-m-fenylendiamin, och |
| --- | --- |

—

minst 72 % men högst 82 % 4-metyl-m-fenylendiamin, och

| — | minst 17 % men högst 22 % 2-metyl-m-fenylendiamin, och |
| --- | --- |

—

minst 17 % men högst 22 % 2-metyl-m-fenylendiamin, och

| — | högst 0,23 % restinnehåll av tjära, |
| --- | --- |

—

högst 0,23 % restinnehåll av tjära,

även innehållande högst 7 % vatten

0 %

31.12.2018

*ex 2921 51 19

50

Mono- och dikoloroderivat av p-fenylendiamin och p-diaminotoluen

0 %

31.12.2019

*ex 2922 19 85

80

N-[2-[2-(Dimetylamino)etoxy]etyl]-N-metyl-1,3-propandiamin (CAS RN 189253-72-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 21 00

30

6-Amino-4-hydroxinaftalen-2-sulfonsyra (CAS RN 90-51-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 21 00

50

Natriumväte-4-amino-5-hydroxinaftalen-2,7-disulfonat (CAS RN 5460-09-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 29 00

65

4-Trifluormetoxianilin (CAS RN 461-82-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 49 85

15

DL-Asparaginsyra för tillverkning av kosttillskott (CAS RN 617-45-8) (1)

0 %

31.12.2019

ex 2922 49 85

25

Dimetyl 2-aminobensen-1,4-dikarboxylat (CAS RN 5372-81-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 49 85

50

D-(-)-Dihydrofenylglycin (CAS RN 26774-88-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2922 50 00

20

1-[2-Amino-1-(4-metoxifenyl)-etyl]-cyklohexanolhydroklorid (CAS RN 130198-05-9)

0 %

31.12.2019

ex 2923 10 00

10

Kalciumfosforylkolin-klorid tetra-hydrat (CAS RN 72556-74-2)

0 %

31.12.2019

ex 2923 90 00

85

N,N,N-Trimetylaniliniumklorid (CAS RN 138-24-9)

0 %

31.12.2019

ex 2924 19 00

15

N-Etyl N-metylkarbamoyl klorid (CAS RN 42252-34-6)

0 %

31.12.2019

ex 2924 29 98

17

2-(Trifluormetyl) bensamid (CAS RN 360-64-5)

0 %

31.12.2019

ex 2924 29 98

19

2-[[2-(Bensyloxikarbonylamin)acetyl]amin]propionsyra (CAS RN 3079-63-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2924 29 98

20

2-Klor-N-(2-etyl-6-metylfenyl)-N-(propan-2-yloximetyl)acetamid (CAS RN 86763-47-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2924 29 98

92

3-Hydroxi-2-naftanilid (CAS RN 92-77-3)

0 %

31.12.2019

ex 2926 90 95

12

Cyflutrin (ISO) (CAS RN 68359-37-5) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2926 90 95

16

4-Cyan-2-nitrobensoesyra-metylester (CAS RN 52449-76-0)

0 %

31.12.2019

*ex 2926 90 95

20

2-(m-Bensoylfenyl)propionnitril (CAS RN 42872-30-0)

0 %

31.12.2019

*ex 2926 90 95

63

1-(Cyanoacetyl)-3-etylurea (CAS RN 41078-06-2)

0 %

31.12.2015

*ex 2926 90 95

64

Esfenvalerat med en renhetsgrad på minst 83 viktprocent, i blandning med dess isomerer (CAS RN 66230-04-4)

0 %

31.12.2019

*ex 2926 90 95

70

Metakrylonitril (CAS RN 126-98-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2926 90 95

74

Klorotalonil (ISO) (CAS RN 1897-45-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2926 90 95

75

Etyl-2-cyano-2-etyl-3-metylhexanoat (CAS RN 100453-11-0)

0 %

31.12.2019

ex 2927 00 00

15

C.C′-Azodi (formamid) (CAS RN 123-77-2) i form av ett gult pulver med en sönderdelningstemperatur på minst 180 °C men högst 220 °C för användning som skumbildande medel vid tillverkning av termoplaster, elastomer och tvärbundet polyetylenskum

0 %

31.12.2019

ex 2928 00 90

65

2-Amino-3-(4-hydroxifenyl) propanalsemikarbazon-väteklorid

0 %

31.12.2019

*ex 2929 10 00

15

3,3′-Dimetylbifenyl-4,4′-diyl diisocyanat (CAS RN 91-97-4)

0 %

31.12.2019

*ex 2930 90 99

64

3-Kloro-2-metylfenyl-metyl-sulfid (CAS RN 82961-52-2)

0 %

31.12.2019

*ex 2930 90 99

81

Dinatriumhexametylen-1,6-bistiosulfatdihydrat (CAS RN 5719-73-3)

3 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

03

Butyletylmagnesium (CAS RN 62202-86-2), i form av en lösning i heptan

0 %

31.12.2018

*ex 2931 90 80

05

Dietylmetoxyboran (CAS RN 7397-46-8), även i form av en lösning i tetrahydrofuran enligt anmärkning 1 e till kapitel 29 i Kombinerade nomenklaturen

0 %

31.12.2015

*ex 2931 90 80

08

Natriumdiisobutylditiofosfinat (CAS RN 13360-78-6) i vattenlösning

0 %

31.12.2017

*ex 2931 90 80

10

Trietylboran (CAS RN 97-94-9)

0 %

31.12.2015

*ex 2931 90 80

13

Trioktylfosfinoxid (CAS RN 78-50-2)

0 %

31.12.2016

*ex 2931 90 80

15

Metylcyklopentadienylmangantrikarbonyl innehållande högst 4,9 viktprocent cyklopentadienylmangantrikarbonyl (CAS RN 12108-13-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

18

Metyl-tris-(2-pentanonoxim)silan (CAS RN 37859-55-5)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

20

Dietylboran isopropoxid (CAS RN 74953-03-0)

0 %

31.12.2015

*ex 2931 90 80

23

Di-tert-butylfosfan (CAS RN 819-19-2)

0 %

31.12.2018

*ex 2931 90 80

25

(Z)-Prop-1-en-1-ylfosfonsyra (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

*ex 2931 90 80

28

N-(Fosfonometyl)iminodiättikssyra (CAS RN 5994-61-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

30

Bis(2,4,4-trimetylpentyl)fosfinsyra (CAS RN 83411-71-6)

0 %

31.12.2018

*ex 2931 90 80

33

Dimetyl[dimetylsilyldiindenil]hafnium (CAS RN 220492-55-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

35

N,N-Dimetylanilinium-tetrakis(pentafluorofenyl)borat (CAS RN 118612-00-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

38

Fenylfosfondiklorid (CAS RN 824-72-6)

0 %

31.12.2016

*ex 2931 90 80

40

Tetrakis(hydroximetyl)fosfoniumklorid (CAS RN 124-64-1)

0 %

31.12.2016

*ex 2931 90 80

43

Blandningar av isomererna 9-ikosyl-9-fosfabicyklo[3.3.1]nonan och 9-ikosyl-9-fosfabicyklo[4.2.1]nonan

0 %

31.12.2018

*ex 2931 90 80

45

Tris(4-metylpentan-2-oximino)metylsilan (CAS RN 37859-57-7)

0 %

31.12.2018

*ex 2931 90 80

48

Tetrabutylfosfoniumacetat, i vattenlösning (CAS RN 30345-49-4)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

50

Trimetylsilan (CAS RN 993-07-7)

0 %

31.12.2016

*ex 2931 90 80

53

Trimetylboran (CAS RN 593-90-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2931 90 80

55

3-(Hydroxifenylfosfinyl)propionsyra (CAS RN 14657-64-8)

0 %

31.12.2018

*ex 2932 19 00

40

Furan (CAS RN 110-00-9) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

0 %

31.12.2019

*ex 2932 19 00

41

2,2 di(tetrahydrofuryl)propan (CAS RN 89686-69-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2932 19 00

45

1,6-Dikloro-1,6-dideoxy-β-D-fruktofuranosyl-4-kloro-4 deoxy-α-D-galaktopyranosid (CAS RN 56038-13-2)

0 %

31.12.2019

*ex 2932 19 00

70

Furfurylamin (CAS RN 617-89-0)

0 %

31.12.2019

ex 2932 99 00

43

Etofumesat (ISO) (CAS RN 26225-79-6) med en renhetsgrad av minst 97 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2933 19 90

15

Pyrasulfotol (ISO) (CAS RN 365400-11-9) med en renhetsgrad av minst 96 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2933 19 90

25

3-Difluormetyl-1-metyl-1H-pyrasol-4-karboxylisyraa (CAS RN 176969-34-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 19 90

50

Fenpyroximat (ISO) (CAS RN 134098-61-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 19 90

60

Pyraflufen-etyl (ISO) (CAS RN 129630-19-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 29 90

40

Triflumizol (ISO) (CAS RN 68694-11-1)

0 %

31.12.2019

ex 2933 29 90

55

Fenamidon (ISO) (CAS RN 161326-34-7) med en renhetsgrad av minst 97 viktprocent

0 %

31.12.2019

2933 39 50

Fluroxipyrmetylester (ISO) (CAS RN 69184-17-4)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

20

Pulver av kopparpyrition (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 39 99

22

Isoniksyraotin (CAS RN 55-22-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

24

2-Klorometyl-4-metoxy-3,5-dimetylpyridin-hydroklorid (CAS RN 86604-75-3)

0 %

31.12.2019

ex 2933 39 99

28

Etyl-3-[(3-amin-4-metylamin-bensoyl)-pyridin-2-yl-amin]-propionat (CAS RN 212322-56-0)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

30

Fluazinam (ISO) (CAS RN 79622-59-6)

0 %

31.12.2019

ex 2933 39 99

34

3-Klor-(5-trifluormetyl)-2-pyridinacetonitril (CAS RN 157764-10-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

45

5-Difluormetoxi-2-[[(3,4-dimetoxi-2-pyridyl)metyl]thio]-1H-benzimidazol (CAS RN 102625-64-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

47

(-)-trans-4-(4-Fluorofenyl)-3-hydroximetyl-N-metylpiperidin (CAS RN 105812-81-5)

0 %

31.12.2015

*ex 2933 39 99

48

Flonicamid (ISO) (CAS RN 158062-67-0)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 39 99

55

Pyriproxifen (ISO) (CAS RN 95737-68-1) med en renhetsgrad på minst 97 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2933 49 10

40

4,7-Diklorokinolin (CAS RN 86-98-6)

0 %

31.12.2019

ex 2933 59 95

33

4,6-Dikloro-5-fluorpyrimidin (CAS RN 213265-83-9)

0 %

31.12.2019

ex 2933 59 95

37

6-Jod-3-propyl-2-tioxo-2,3-dihydrokinazolin-4(1H)-on (CAS RN 200938-58-5)

0 %

31.12.2019

ex 2933 59 95

43

2-(4-(2-Hydroxietyl)piperazin-1-yl)etansulfonsyra (CAS RN 7365-45-9)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 59 95

45

1-[3-(Hydroximetyl)pyridin-2-yl]-4-metyl-2-fenylpiperazin (CAS RN 61337-89-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 59 95

50

2-(2-Piperazin-1-yletoxi)etanol (CAS RN 13349-82-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 59 95

65

1-klorometyl-4-fluor-1,4-diazoniabicyklo[2.2.2]oktan bis(tetrafluorborat) (CAS RN 140681-55-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 59 95

75

(2R,3S/2S,3R)-3-(6-Klor-5-fluor pyrimidin-4-yl)-2-(2,4-difluorfenyl)-1-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)butan-2-ol hydroklorid, (CAS RN 188416-20-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 79 00

60

3,3-pentametylen-4-butyrolaktam (CAS RN 64744-50-9)

0 %

31.12.2019

ex 2933 99 80

23

Tebukonazol (ISO) (CAS RN 107534-96-3) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2933 99 80

27

5,6-Dimetylbensimidazol (CAS RN 582-60-5)

0 %

31.12.2019

ex 2933 99 80

33

Penkonazol (ISO) (CAS RN 66246-88-6)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 99 80

37

8-Klor-5,10-dihydro-11H-dibenzo [b,e] [1,4]diazepin-11-on (CAS RN 50892-62-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2933 99 80

55

Pyridaben (ISO) (CAS RN 96489-71-3)

0 %

31.12.2019

ex 2934 10 00

45

2-Cyanimin-1,3-tiazolidin (CAS RN 26364-65-8)

0 %

31.12.2019

*ex 2934 10 00

60

Fosthiazat (ISO) (CAS RN 98886-44-3)

0 %

31.12.2019

*ex 2934 99 90

20

Tiofen (CAS RN 110-02-1)

0 %

31.12.2019

ex 2934 99 90

24

Flufenacet (ISO) (CAS RN 142459-58-3) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent

0 %

31.12.2019

ex 2934 99 90

26

4-Metylmorfolin 4-oxid i vattenlösning (CAS RN 7529-22-8)

0 %

31.12.2019

ex 2934 99 90

27

2-(4-Hydroxifenyl)-1-bensotiofen-6-ol (CAS RN 63676-22-2)

0 %

31.12.2019

ex 2934 99 90

29

2,2′-Oxibis(5,5-dimetyl-1,3,2-dioxafosforinan)-2,2′-disulfid (CAS RN 4090-51-1)

0 %

31.12.2019

*ex 2934 99 90

30

Dibenzo[b,f][1,4]thiazepin-11(10H)-on (CAS RN 3159-07-7)

0 %

31.12.2019

*ex 2934 99 90

83

Flumioxazin (ISO) (CAS RN 103361-09-7) med en renhetsgrad på minst 96 viktprocent

0 %

31.12.2019

*ex 2934 99 90

84

Etoxazol (ISO) (CAS RN 153233-91-1) med en renhetsgrad på minst 94,8 %

0 %

31.12.2019

*ex 2935 00 90

30

Blandningar av isomerer bestående av N-etyltoluen-2-sulfonamid och N-etyltoluen-4-sulfonamid

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

43

Oryzalin (ISO) (CAS RN 19044-88-3)

0 %

31.12.2019

ex 2935 00 90

47

Halosulfuronmetyl (ISO) (CAS RN 100784-20-1) med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent

0 %

31.12.2019

*ex 2935 00 90

53

2,4-Dikloro-5-sulfamoylbenzoesyra (CAS RN 2736-23-4)

0 %

31.12.2019

*ex 2935 00 90

63

Nikosulfuron (ISO), (CAS RN 111991-09-4) med en renhetsgrad på minst 91 viktprocent

0 %

31.12.2019

*ex 2935 00 90

77

[[4-[2-[[(3-Etyl-2,5-dihydro-4-metyl-2-oxo-1H-pyrrol-1-yl)karbonyl]amin] etyl]fenyl]sulfonyl]-karbamidsyra etyl ester, (CAS RN 318515-70-7)

0 %

31.12.2019

ex 3204 11 00

25

N-(2-kloretyl)-4-[(2,6-diklor-4-nitrofenyl)azo]-N-etyl-m-toluidin (CAS RN 63741-10-6)

0 %

31.12.2019

ex 3204 16 00

10

Färgämne Reactive Black 5 (CAS RN 17095-24-8) och preparat på basis av detta som innehåller minst 60 men högst 75 viktprocent Reactive Black 5

0 %

31.12.2019

ex 3204 17 00

12

Färgämne C.I. Pigment Orange 64 (CAS RN 72102-84-2) och preparat på basis av detta som innehåller minst 90 viktprocent C.I. Orange 64

0 %

31.12.2019

ex 3204 17 00

17

Färgämne C.I. Pigment Red 12 (CAS RN 6410-32-8) och preparat på basis av detta som innehåller minst 35 viktprocent C.I. Pigment Red 12

0 %

31.12.2019

ex 3204 17 00

23

Färgämne C.I. Pigment Brown 41 (CAS RN 211502-16-8 eller CAS RN 68516-75-6)

0 %

31.12.2019

ex 3204 17 00

27

Färgämne C.I. Pigment Brown 41 (CAS RN 211502-16-8 eller CAS RN 68516-75-6) och preparat på basis av detta, som innehåller minst 95 viktprocent organiskt färgämne

0 %

31.12.2019

*ex 3204 17 00

40

Färgämne C.I. Pigment Yellow 120 (CAS RN 29920-31-8) och preparat på basis av detta som innehåller minst 50 viktprocent C.I. Pigment Yellow 120

0 %

31.12.2019

*ex 3204 17 00

50

Färgämne C.I. Pigment Yellow 180 (CAS RN 77804-81-0) och preparat på basis av detta som innehåller minst 90 viktprocent C.I. Pigment Yellow 180

0 %

31.12.2019

*ex 3204 19 00

11

Fotokromatiskt färgämne, 3-(4-butoxyfenyl-6,7-dimetoxy-3-(4-metoxyfenyl)-13,13-dimetyl-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karbonitril

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

12

Färgämne C.I. Solvent Violet 49 (CAS RN 205057-15-4)

0 %

31.12.2019

ex 3204 19 00

14

Beredning av rött färgämne i form av våt pasta som viktmässigt innehåller

| — | minst 35 % eller mer, men högst 40 % av 1-[[4-(fenylazo)fenyl]azo]naftalen-2-ol metylderivat (CAS RN 70879-65-1) |
| --- | --- |

—

minst 35 % eller mer, men högst 40 % av 1-[[4-(fenylazo)fenyl]azo]naftalen-2-ol metylderivat (CAS RN 70879-65-1)

| — | inte mer än 3 % 1-(fenylazo)naftalen-2-ol (CAS RN 842-07-9) |
| --- | --- |

—

inte mer än 3 % 1-(fenylazo)naftalen-2-ol (CAS RN 842-07-9)

| — | inte mer än 3 % 1-[(2-metylfenyl)azo]naftalen-2-ol (CAS RN 2646-17-5) |
| --- | --- |

—

inte mer än 3 % 1-[(2-metylfenyl)azo]naftalen-2-ol (CAS RN 2646-17-5)

| — | 55 % eller mer, men högst 65 % vatten |
| --- | --- |

—

55 % eller mer, men högst 65 % vatten

0 %

31.12.2019

*ex 3204 19 00

21

Fotokromatiskt färgämne, 4-(3-(4-butoxyfenyl)-6-metoxy-3-(4-metoxyfenyl)-13,13-dimetyl-11-(trifluorometyl)-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-7-yl)morfolin (CAS RN 1021540-64-6)

0 %

31.12.2019

*ex 3204 19 00

31

Fotokromatiskt färgämne, N-hexyl -6,7-dimetoxy-3,3-bis(4-metoxyfenyl)-13,13-dimetyl-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karboxamid

0 %

31.12.2015

*ex 3204 19 00

41

Fotokromatiskt färgämne, 4,4′-(13,13-dimetyl-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3,3-diyl)difenol

0 %

31.12.2015

*ex 3204 19 00

51

Fotokromatiskt färgämne, 4-(4-(6,11-difluoro-13,13-dimetyl-3-fenyl-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f ]kromen-3-yl)fenyl)morfolin (CAS RN 1360882-72-6)

0 %

31.12.2015

ex 3206 19 00

20

Färgämne C.I. Pigment Blue 27 (CAS RN 14038-43-8)

0 %

31.12.2019

*ex 3206 49 70

10

Lösningsmedelsburen dispersion, innehållande i viktprocent

| — | minst 57 % men högst 63 % aluminiumoxid (CAS RN 1344-28-1) |
| --- | --- |

—

minst 57 % men högst 63 % aluminiumoxid (CAS RN 1344-28-1)

| — | minst 37 % men högst 42 % titandioxid (CAS RN13463-67-7), och |
| --- | --- |

—

minst 37 % men högst 42 % titandioxid (CAS RN13463-67-7), och

| — | minst 1 % men högst 2 % trietoxykaprylylsilan (CAS RN 2943-75-1) |
| --- | --- |

—

minst 1 % men högst 2 % trietoxykaprylylsilan (CAS RN 2943-75-1)

0 %

31.12.2018

ex 3207 30 00

20

Tryckpasta som innehåller

| — | minst 30 men högst 50 viktprocent silver och |
| --- | --- |

—

minst 30 men högst 50 viktprocent silver och

| — | minst 8 men högst 17 viktprocent palladium |
| --- | --- |

—

minst 8 men högst 17 viktprocent palladium

0 %

31.12.2019

*ex 3208 90 19

ex 3824 90 92

45

63

Polymer som består av ett polykondensat av formaldehyd och naftalendiol, kemiskt ändrad genom reaktion med en alkynhalid, upplöst i propylenglykolmetyleteracetat

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

10

Ytaktiv blandning av metyltri-C8-C10-alkylammoniumklorider

0 %

31.12.2019

*ex 3402 90 10

60

Ytaktiv beredning innehållande 2-etylhexyloxymetyloxiran

0 %

31.12.2015

*ex 3402 90 10

70

Ytaktiv beredning innehållande ethoxylerad 2,4,7,9-tetrametyl-5-dekyn-4,7-diol (CAS RN 9014-85-1)

0 %

31.12.2019

*ex 3506 91 00

40

Självhäftande tryckkänsligt akrylskikt, med en tjocklek av minst 0,076 mm men högst 0,127 mm, i rullar med en bredd av minst 45,7 cm men högst 132 cm, levererat med en skyddsliner med en vidhäftningsgrad av minst 15N/25 mm (uppmätt i enlighet med ASTM D 3330-metoden)

0 %

31.12.2019

ex 3507 90 90

10

Beredning av proteas av Achromobacter lyticus (CAS RN 123175-82-6) för tillverkning av mänskligt insulin och insulinanaloga produkter (1)

0 %

31.12.2019

*ex 3701 30 00

20

Ljuskänslig platta bestående av ett fotopolymerskikt på polyesterfolie med en sammanlagd tjocklek på mer än 0,43 mm men högst 3,18 mm

0 %

31.12.2019

*ex 3705 90 90

10

Fotomasker för fotografisk överföring av kretsscheman till halvledarplattor ”wafers”

0 %

31.12.2019

*ex 3707 10 00

45

Ljuskänslig emulsion bestående av cyklisk polyisopren innehållande

| — | minst 55 och högst 75 viktprocent xylen, och |
| --- | --- |

—

minst 55 och högst 75 viktprocent xylen, och

| — | minst 12 och högst 18 viktprocent etylbensen |
| --- | --- |

—

minst 12 och högst 18 viktprocent etylbensen

0 %

31.12.2019

*ex 3707 10 00

50

Ljuskänslig emulsion innehållande

| — | minst 20 och högst 45 viktprocent sampolymerer av akrylat och/eller metakrylat och hydroxistyrenderivat, |
| --- | --- |

—

minst 20 och högst 45 viktprocent sampolymerer av akrylat och/eller metakrylat och hydroxistyrenderivat,

| — | minst 25 och högst 50 viktprocentorganiska lösningsmedel som åtminstone innehåller etyllaktat och/eller propen-glykolmetyleter-acetat, |
| --- | --- |

—

minst 25 och högst 50 viktprocentorganiska lösningsmedel som åtminstone innehåller etyllaktat och/eller propen-glykolmetyleter-acetat,

| — | minst 5 och högst 30 viktprocent akrylat, |
| --- | --- |

—

minst 5 och högst 30 viktprocent akrylat,

| — | högst 12 viktprocent av en fotoinitiator |
| --- | --- |

—

högst 12 viktprocent av en fotoinitiator

0 %

31.12.2019

*ex 3707 90 90

40

Antireflexskikt, i form av en vattenlösning, innehållande högst

| — | 2 viktprocent halogenfri alkylsulfonsyra, och |
| --- | --- |

—

2 viktprocent halogenfri alkylsulfonsyra, och

| — | 5 viktprocent av en fluorinerad polymer |
| --- | --- |

—

5 viktprocent av en fluorinerad polymer

0 %

31.12.2019

*ex 3707 90 90

85

Rullar innehållande

| — | ett torrt skikt av ljuskänsligt akrylharts, |
| --- | --- |

—

ett torrt skikt av ljuskänsligt akrylharts,

| — | på ena sidan en skyddsfolie av poly(etentereftalat) och |
| --- | --- |

—

på ena sidan en skyddsfolie av poly(etentereftalat) och

| — | på andra sidan en skyddsfolie av polyeten |
| --- | --- |

—

på andra sidan en skyddsfolie av polyeten

0 %

31.12.2019

*ex 3808 91 90

30

Preparat innehållande endosporer eller sporer och proteinkristaller som utvunnits ur

| — | Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai och kurstaki eller |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai och kurstaki eller

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, eller |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, eller

| — | Bacillus thuringiensis subsp. israelensis, eller |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. israelensis, eller

| — | Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, eller |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, eller

| — | Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis

0 %

31.12.2019

*ex 3808 92 90

50

Beredningar baserade på kopparpyrition (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2019

*ex 3808 93 23

10

Herbicid innehållande flazasulfuron (ISO) som verksamt ämne

0 %

31.12.2019

*ex 3808 93 90

10

Beredning, i form av granulat, innehållande i viktprocent:

| — | minst 38,8 % men högst 41,2 % Gibberellin A3, eller |
| --- | --- |

—

minst 38,8 % men högst 41,2 % Gibberellin A3, eller

| — | minst 9,5 % men högst 10,5 % Gibberellin A4 och A7 |
| --- | --- |

—

minst 9,5 % men högst 10,5 % Gibberellin A4 och A7

0 %

31.12.2019

*ex 3809 92 00

20

Skumdämpningsmedel bestående av en blandning av oxydipropanol och 2,5,8,11-tetrametyldodek-6-yn-5,8-diol

0 %

31.12.2019

*ex 3811 19 00

10

Lösning av mer än 61 viktprocent, men högst 63 viktprocent, metylcyklopentadienylmangantrikarbonyl i ett aromatiskt kolvätelösningsmedel, innehållande högst:

| — | 4,9 viktprocent 1,2,4-trimetyl-bensen, |
| --- | --- |

—

4,9 viktprocent 1,2,4-trimetyl-bensen,

| — | 4,9 viktprocent naftalen, och |
| --- | --- |

—

4,9 viktprocent naftalen, och

| — | 0,5 viktprocent 1,3,5-trimetyl-bensen |
| --- | --- |

—

0,5 viktprocent 1,3,5-trimetyl-bensen

0 %

31.12.2019

ex 3811 21 00

48

Tillsatser som innehåller:

| — | magnesium (C20-C24) alkylbenzensulfonsyror, basiska, (CAS RN 231297-75-9) och |
| --- | --- |

—

magnesium (C20-C24) alkylbenzensulfonsyror, basiska, (CAS RN 231297-75-9) och

| — | mineraloljor motsvarande minst 25 viktprocent, men inte mer än 50 viktprocent |
| --- | --- |

—

mineraloljor motsvarande minst 25 viktprocent, men inte mer än 50 viktprocent

med ett bastal mellan 350 och 450, som används i tillverkningen av smörjolja (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

53

Tillsatser som innehåller

| — | kalciumpetroleumsulfonater, basiska, (CAS 68783-96-0) och ett sulfonatinnehåll motsvarande minst 15 viktprocent, men inte mer än 30 viktprocent och |
| --- | --- |

—

kalciumpetroleumsulfonater, basiska, (CAS 68783-96-0) och ett sulfonatinnehåll motsvarande minst 15 viktprocent, men inte mer än 30 viktprocent och

| — | mineraloljor motsvarande minst 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent |
| --- | --- |

—

mineraloljor motsvarande minst 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent

med ett bastal mellan 280 och 420, som används i tillverkningen av smörjolja (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 21 00

55

Tillsatser som innehåller

| — | sulfonerade benzen-polypropenderivats kalciumsalter (CAS RN 75975-85-8) med lågt basnummer och |
| --- | --- |

—

sulfonerade benzen-polypropenderivats kalciumsalter (CAS RN 75975-85-8) med lågt basnummer och

| — | mineraloljor motsvarande över 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent |
| --- | --- |

—

mineraloljor motsvarande över 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent

med ett totalt bastal över 10, men inte över 25, som används i tillverkningen av smörjolja (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 21 00

57

Tillsatsmedel innehållande

| — | en polyisobutylensuccinimidbaserad blandning och |
| --- | --- |

—

en polyisobutylensuccinimidbaserad blandning och

| — | mer än 40 viktprocent men högst 50 viktprocent mineraloljor |
| --- | --- |

—

mer än 40 viktprocent men högst 50 viktprocent mineraloljor

med ett totalt bastal av mer än 40, för användning vid framställning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 21 00

63

Tillsatser som innehåller

| — | en blandning av petroleumsulfonsyror, kalciumsalter, basiska, (CAS RN 61789-86-4) och syntetiska kalciumhaltiga alkylbenzensulfonsyror (CAS RN 68584-23-6 och CAS RN 70024-69-0) med ett totalt sulfonsyreinnehåll som motsvarar minst 15 viktprocent, men högst 25 viktprocent och |
| --- | --- |

—

en blandning av petroleumsulfonsyror, kalciumsalter, basiska, (CAS RN 61789-86-4) och syntetiska kalciumhaltiga alkylbenzensulfonsyror (CAS RN 68584-23-6 och CAS RN 70024-69-0) med ett totalt sulfonsyreinnehåll som motsvarar minst 15 viktprocent, men högst 25 viktprocent och

| — | mineraloljor motsvarande mer än 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent |
| --- | --- |

—

mineraloljor motsvarande mer än 40 viktprocent, men inte mer än 60 viktprocent

med ett totalt basnummer som överstiger 280 men inte 320 som används i tillverkningen av smörjolja (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 21 00

65

Tillsatsmedel innehållande

| — | en polyisobutylensuccinimidbaserad blandning (CAS RN 160610-76-4) och |
| --- | --- |

—

en polyisobutylensuccinimidbaserad blandning (CAS RN 160610-76-4) och

| — | mer än 35 viktprocent men högst 50 viktprocent mineraloljor |
| --- | --- |

—

mer än 35 viktprocent men högst 50 viktprocent mineraloljor

med ett svavelinnehåll av mer än 0,7 viktprocent men högst 1,3 viktprocent, med ett totalt bastal av mer än 8, för användning vid framställning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 29 00

15

Tillsatser som innehåller

| — | formaldehyd, reaktionsprodukt med grenad och linjär heptylfenol, koldisulfid och hydrazin (CAS RN 93925-00-9) och |
| --- | --- |

—

formaldehyd, reaktionsprodukt med grenad och linjär heptylfenol, koldisulfid och hydrazin (CAS RN 93925-00-9) och

| — | mineraloljor motsvarande över 15 viktprocent, men inte mer än 28 viktprocent av petroleumbaserad lätt aromatisk lacknafta |
| --- | --- |

—

mineraloljor motsvarande över 15 viktprocent, men inte mer än 28 viktprocent av petroleumbaserad lätt aromatisk lacknafta

som används i tillverkningen av smörjolja (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 29 00

25

Tillsatsmedel som innehåller åtminstone salter av primära aminer och mono- and dialkylfosforsyror, för användning vid framställning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 29 00

35

Tillsatsmedel som består av en imidazolinbaserad blandning (CAS RN 68784-17-8), för användning vid framställning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 29 00

45

Tillsatser bestående av en blandning av dialkyl(C7-C9)adipater, där diisooktyladipat (CAS RN 1330-86-5) utgör mer än 85 viktprocent av blandningen, för användning vid tillverkning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

ex 3811 29 00

55

Tillsatser bestående av reaktionsprodukter av difenylamin och grenade nonener med

| — | mer än 28 men högst 35 viktprocent 4-monononyldifenylamin och |
| --- | --- |

—

mer än 28 men högst 35 viktprocent 4-monononyldifenylamin och

| — | mer än 50 men högst 65 viktprocent 4,4′-dinonyldifenylamin, |
| --- | --- |

—

mer än 50 men högst 65 viktprocent 4,4′-dinonyldifenylamin,

| — | högst 5 viktprocent sammanlagt av 2,4-dinonyldifenylamin och 2,4′-dinonyldifenylamin, |
| --- | --- |

—

högst 5 viktprocent sammanlagt av 2,4-dinonyldifenylamin och 2,4′-dinonyldifenylamin,

för användning vid tillverkning av smörjoljor (1)

0 %

31.12.2019

*ex 3812 30 80

30

Sammansatta stabiliseringsmedel innehållande minst 15 men högst 40 viktprocent natriumperklorat och högst 70 viktprocent 2-(2-metoxietoxi)etanol

0 %

31.12.2019

*ex 3815 90 90

70

Katalysatorer bestående av en blandning av (2-hydroxipropyl)trimetylammoniumformiat och dipropylenglykoler

0 %

31.12.2019

*ex 3815 90 90

80

Katalysatorer bestående huvudsakligen av dinonylnaftalendisulfonsyra i form av en lösning i isobutanol

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

32

Blandning av divinylbenzenisomerer och etylvinylbenzenisomerer, innehållande minst 56 viktprocent men högst 85 viktprocent divinylbenzen (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 92

ex 3824 90 93

33

40

Preparat för motverkande av korrosion, bestående av salter av dinonylnaftalensulfonsyra, antingen:

| — | på en bärare av mineralvax, även kemiskt modifierat eller |
| --- | --- |

—

på en bärare av mineralvax, även kemiskt modifierat eller

| — | i form av en lösning i organiskt lösningsmedel |
| --- | --- |

—

i form av en lösning i organiskt lösningsmedel

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

34

Oligomer av tetrafluoreten, med en ändgrupp av jodetyl

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

35

Blandningar innehållande minst 92 och högst 96,5 viktprocent 1,3:2,4-bis-O-(4-metylbensyliden)-D-glucitol och innehållande karboxylsyraderivat och ett alkylsulfat

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 92

36

Kalciumfosfonatfenat, upplöst i mineralolja

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 92

37

Blandning med ett innehåll av acetater av 3-butylen-1,2-diol på 65-90 viktprocent

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

39

Beredningar innehållande minst 47 viktprocent 1,3:2,4-bis-O-bensyliden-D-glucitol

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 92

40

Blandningar innehållande två eller tre av följande akrylat:

| — | uretanakrylat, |
| --- | --- |

—

uretanakrylat,

| — | tripropylenglykoldiakrylat, |
| --- | --- |

—

tripropylenglykoldiakrylat,

| — | etoxilerat bisfenol-A-akrylat och |
| --- | --- |

—

etoxilerat bisfenol-A-akrylat och

| — | poly(etylenglykol)-400-diakrylat |
| --- | --- |

—

poly(etylenglykol)-400-diakrylat

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

41

Lösning av (klormetyl)bis(4-fluorfenyl)metylsilan med en nominal koncentration på 65 % i toluen

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

42

Preparat av tetrahydro-α-(1-naftylmetyl)furan-2-propionsyra (CAS RN 25379-26-4) i toluen

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

43

Beredning, bestående av en blandning av 2,4,7,9-tetrametyldek-5-yn-4,7-diol och propan-2-ol

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

44

Beredning innehållande (i viktprocent)

| — | minst 85 % men högst 95 % α-4-(2-cyano-2-butoxykarbonyl)vinyl-2-metoxy-fenyl-ω-hydroxyhexa(oxyetylen), och |
| --- | --- |

—

minst 85 % men högst 95 % α-4-(2-cyano-2-butoxykarbonyl)vinyl-2-metoxy-fenyl-ω-hydroxyhexa(oxyetylen), och

| — | minst 5 % men högst 15 % polyoxyetylen (20) sorbitanmonopalmitat |
| --- | --- |

—

minst 5 % men högst 15 % polyoxyetylen (20) sorbitanmonopalmitat

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

45

Beredningar bestående huvudsakligen av γ-butyrolakton och kvaternära ammoniumsalter, avsedda att användas för tillverkning av elektrolytkondensatorer (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

46

Dietylmetoxyboran (CAS RN 7397-46-8) i form av en lösning i tetrahydrofuran

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

47

Beredning innehållande

| — | trioktylfosfinoxid (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktylfosfinoxid (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktylhexylfosfinoxid (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktylhexylfosfinoxid (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktyldihexylfosfinoxid(CAS RN 31160-64-2) och |
| --- | --- |

—

oktyldihexylfosfinoxid(CAS RN 31160-64-2) och

| — | trihexylfosfinoxid (CAS RN 3084-48-8) |
| --- | --- |

—

trihexylfosfinoxid (CAS RN 3084-48-8)

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 92

48

Blandning av

| — | 3,3-bis(2-metyl-1-oktyl-1H-indol-3-yl)ftalid (CAS RN 50292-95-0) och |
| --- | --- |

—

3,3-bis(2-metyl-1-oktyl-1H-indol-3-yl)ftalid (CAS RN 50292-95-0) och

| — | etyl-6′-(dietylamino)-3-oxo-spiro-[isobensofuran-1(3H),9′-[9H]xanten]-2′-karboxylat (CAS RN 154306-60-2) |
| --- | --- |

—

etyl-6′-(dietylamino)-3-oxo-spiro-[isobensofuran-1(3H),9′-[9H]xanten]-2′-karboxylat (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 92

49

Beredning baserad på 2,5,8,11-tetrametyl-6-dodecyn-5,8-dioletoxilat (CAS RN 169117-72-0)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 92

50

Alkylkarbonatbaserad beredning, även med tillsats av UV-absorberare för tillverkning av glasögonglas (1)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 92

51

Blandningar innehållande minst 40 men ej mer än 50 viktprocent 2-hydroxietylmetakrylat och minst 40 men ej mer än 50 viktprocent glycerolester av borsyra

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

52

Beredning bestående av

| — | dipropylenglykol |
| --- | --- |

—

dipropylenglykol

| — | tripropylenglykol |
| --- | --- |

—

tripropylenglykol

| — | tetrapropylenglykol och |
| --- | --- |

—

tetrapropylenglykol och

| — | pentapropylenglykol |
| --- | --- |

—

pentapropylenglykol

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 92

53

Beredningar, bestående huvudsakligen av etylenglykol och:

| — | antingen dietylenglykol, dodekansyra och ammoniak, |
| --- | --- |

—

antingen dietylenglykol, dodekansyra och ammoniak,

| — | eller N,N-dimetylformamid, |
| --- | --- |

—

eller N,N-dimetylformamid,

| — | eller γ-butyrolakton, |
| --- | --- |

—

eller γ-butyrolakton,

| — | eller kiseloxid, |
| --- | --- |

—

eller kiseloxid,

| — | eller ammoniumhydrogenazelat, |
| --- | --- |

—

eller ammoniumhydrogenazelat,

| — | eller ammoniumhydrogenazelat och kiseloxid, |
| --- | --- |

—

eller ammoniumhydrogenazelat och kiseloxid,

| — | eller dodekansyra, ammoniak och kiseloxid, |
| --- | --- |

—

eller dodekansyra, ammoniak och kiseloxid,

avsedda att använda för tillverkning av elektrolytkondensatorer (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

54

Poly(tetrametylenglykol)bis[(9-oxo-9H-tioxanten-1-yloxi)acetat] med en genomsnittlig polymerkedjelängd av mindre än 5 monomera enheter (CAS RN 813452-37-8)

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

55

Tillsatsmedel för färger och beläggningar, innehållande

| — | en blandning av estrar av fosforsyra som erhållits genom reaktion mellan fosforsyraanhydrid och 4-(1,1-dimetylpropyl)fenol och styren-allylalkoholsampolymerer (CAS RN 84605-27-6), och |
| --- | --- |

—

en blandning av estrar av fosforsyra som erhållits genom reaktion mellan fosforsyraanhydrid och 4-(1,1-dimetylpropyl)fenol och styren-allylalkoholsampolymerer (CAS RN 84605-27-6), och

| — | minst 30 viktprocent men högst 35 viktprocent isobutylalkohol |
| --- | --- |

—

minst 30 viktprocent men högst 35 viktprocent isobutylalkohol

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

56

Poly(tetrametylenglykol)bis[(2-benzoyl-fenoxi)acetat] med en genomsnittlig polymerkedjelängd av mindre än 5 monomera enheter

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 92

57

Poly(etylenglykol) bis(p-dimetyl)aminobensoat med en genomsnittlig polymerkedjelängd av mindre än 5 monomera enheter

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 92

58

2-Hydroxibensonitril, i form av en lösning i N,N-dimetylformamid, innehållande minst 45 viktprocent men högst 55 viktprocent 2-hydroxibensonitril

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

59

Kalium-tert-butanolat (CAS RN 865-47-4) i form av en lösning i tetrahydrofuran

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

60

N2-[1-(S)-Etoxikarbonyl-3-fenylpropyl]-N6-trifluoracetyl-L-lysyl-N2-karboxianhydrid i en lösning av diklormetan på 37 %

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

61

3′,4′,5′-Trifluorbifenyl-2-amin, i form av en lösning i toluen innehållande minst 80 viktprocent men högst 90 viktprocent 3′,4′,5′-trifluorbifenyl-2-amin

0 %

31.12.2015

*ex 3824 90 92

62

α-Fenoxikarbonyl-ω-fenoxipoly[oxi(2,6-dibrom-1,4-fenylen) isopropyliden(3,5-dibrom-1,4-fenylen)oxikarbonyl]

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

64

Beredning innehållande

| — | minst 89 viktprocent men högst 98,9 viktprocent 1,2,3-Trideoxy-4,6:5,7-bis-O-[(4-propylfenyl)metylen]-nonitol |
| --- | --- |

—

minst 89 viktprocent men högst 98,9 viktprocent 1,2,3-Trideoxy-4,6:5,7-bis-O-[(4-propylfenyl)metylen]-nonitol

| — | minst 0,1 viktprocent men högst 1 viktprocent färgämnen |
| --- | --- |

—

minst 0,1 viktprocent men högst 1 viktprocent färgämnen

| — | minst 1 viktprocent men högst 10 viktprocent fluorpolymerer |
| --- | --- |

—

minst 1 viktprocent men högst 10 viktprocent fluorpolymerer

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 92

65

Blandningar av primära tert-alkylaminer

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 92

70

Blandning av 80 % (± 10 %) 1-[2-(2-aminobutoxi)etoxi]but-2-ylamin och 20 %(± 10 %) 1-({[2-(2-aminobutoxi)etoxi]metyl} propoxi)but-2-ylamin

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 92

71

Preparat bestående av:

| — | minst 80 men högst 90 viktprocent (S)-α-hydroxi-3-fenoxibenzenacetonitril (CAS RN 61826-76-4) och |
| --- | --- |

—

minst 80 men högst 90 viktprocent (S)-α-hydroxi-3-fenoxibenzenacetonitril (CAS RN 61826-76-4) och

| — | minst 10 men högst 20 viktprocent toluen (CAS RN 108-88-3) |
| --- | --- |

—

minst 10 men högst 20 viktprocent toluen (CAS RN 108-88-3)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

72

N-(2-fenyetyll)-1,3-bensenetanaminderivat (CAS RN 404362-22-7)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

73

α-(2,4,6-Tribromofenyl)-ω-(2,4,6-tribromofenoxi)poly[oxi(2,6-dibromo-1,4-fenylen)isopropyliden(3,5-dibromo-1,4-fenylen)oxikarbonyl]

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

74

C6-24 och C16-18-estrar av omättade fettsyror med sackaros (sucrose polysoyate) (CAS RN 93571-82-5)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

ex 3906 90 90

75

87

Vattenhaltig lösning av polymerer och ammoniak bestående av:

| — | minst 0,1 men högst 0,5 viktprocent ammoniak (CAS RN 1336-21-6), och |
| --- | --- |

—

minst 0,1 men högst 0,5 viktprocent ammoniak (CAS RN 1336-21-6), och

| — | minst 0,3 men högst 10 viktprocent polykarboxylat (linjära polymerer av akrylsyra) |
| --- | --- |

—

minst 0,3 men högst 10 viktprocent polykarboxylat (linjära polymerer av akrylsyra)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

78

Beredningar innehållande antingen minst 10 men högst 20 viktprocent litiumfluorofosfat eller minst 5 men högst 10 viktprocent litiumperklorat i blandningar av organiska lösningsmedel

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

80

Dietylenglykolpropylenglykoltrietanlamintitanatkomplex (CAS RN 68784-48-5) lösta i dietylenglykol (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 92

81

Beredning bestående av

| — | 50 viktprocent (±2 %) bis-alkoxilerad (etyl)acetoacetat-aluminiumkelat, |
| --- | --- |

—

50 viktprocent (±2 %) bis-alkoxilerad (etyl)acetoacetat-aluminiumkelat,

| — | I ett tryckfärgsolje-lösningsmedel (vit mineralolja) |
| --- | --- |

—

I ett tryckfärgsolje-lösningsmedel (vit mineralolja)

Med en kokpunkt på minst 160 °C men högst 180 °C

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 92

ex 3824 90 93

86

57

Blandning av flytande kristaller för tillverkning av bildskärmar (1)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 93

35

Paraffin med en klorering av 70 % eller mer

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 93

42

Blandning av bis{4-(3-(3-(fenoxikarbonylamino)tolyl)ureido}fenylsulfon, difenyltoluen-2,4-dikarbamat och 1-[4-(4-aminobensensulfonyl)-fenyl]-3-(3-fenoxikarbonylamino-tolyl)-karbamid (urinämne)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 93

45

Preparat bestående av minst 83 viktprocent 3a,4,7,7a-tetrahydro-4,7-metanoinden (dicyklopentadien), ett syntetgummi, även innehållande minst 7 viktprocent tricyklopentadien, och:

| — | antingen en aluminium-alkylförening, |
| --- | --- |

—

antingen en aluminium-alkylförening,

| — | eller en organisk komplex volframförening |
| --- | --- |

—

eller en organisk komplex volframförening

| — | eller en organisk komplex molybdenförening |
| --- | --- |

—

eller en organisk komplex molybdenförening

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 93

47

2,4,7,9-Tetrametyldec-5-yn-4,7-diol, hydroxietylerad

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 93

53

Zinkdimetakrylat (CAS RN 13189-00-9), innehållande högst 2,5 viktprocent 2,6-di-tert-butyl-alfa-dimetylamino-p-kresol (CAS RN 88-27-7), i pulverform

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 93

63

Blandningar av växtsteroler, inte i pulverform, innehållande

| — | minst 75 viktprocent steroler, |
| --- | --- |

—

minst 75 viktprocent steroler,

| — | högst 25 viktprocent stanoler, |
| --- | --- |

—

högst 25 viktprocent stanoler,

som används för framställning av stanoler/steroler eller stanol- och sterolestrar (1)

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 93

65

Blandning av fytosteroler utvunna ur trä och träbaserade oljor (tallolja), i form av pulver med en partikelstorlek på högst 300 μm, innehållande

| — | minst 60, men högst 80 viktprocent sitosteroler, |
| --- | --- |

—

minst 60, men högst 80 viktprocent sitosteroler,

| — | högst 15 viktprocent kampesteroler, |
| --- | --- |

—

högst 15 viktprocent kampesteroler,

| — | högst 5 viktprocent stigmasteroler, och |
| --- | --- |

—

högst 5 viktprocent stigmasteroler, och

| — | högst 15 viktprocent beta-sitostanoler |
| --- | --- |

—

högst 15 viktprocent beta-sitostanoler

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 93

70

Oligomera reaktionsprodukter, bestående av bis(4-hydroxifenyl)sulfon och 1,1′-oxibis(2-kloroetan)

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 93

73

Oligomerer av tetrafluoroetylen, med tetrafluorojodoetylslutgrupper

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 93

75

Blandningar av fytosteroler, i form av flingor och kulor, innehållande minst 80 viktprocent steroler och högst 4 viktprocent stanoler

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 93

77

Pulverblandning innehållande

| — | minst 85 viktprocent zinkdiakrylat (CAS RN 14643-87-9) |
| --- | --- |

—

minst 85 viktprocent zinkdiakrylat (CAS RN 14643-87-9)

| — | och högst 5 viktprocent 2,6-di-tert-butyl-alfa-dimetylamino-p-kresol (CAS RN 88-27-7) |
| --- | --- |

—

och högst 5 viktprocent 2,6-di-tert-butyl-alfa-dimetylamino-p-kresol (CAS RN 88-27-7)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 93

ex 3824 90 96

80

67

Film och folier bestående av oxider av antingen barium eller kalcium och antingen titan eller zirkonium, i ett akrylbindemedel

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 93

ex 3824 90 96

83

85

Beredning innehållande

| — | C,C′-azodi(formamid) (CAS RN123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C′-azodi(formamid) (CAS RN123-77-3),

| — | magnesiumoxid (CAS RN1309-48-4) och |
| --- | --- |

—

magnesiumoxid (CAS RN1309-48-4) och

| — | zink-bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN24345-02-6) |
| --- | --- |

—

zink-bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN24345-02-6)

där gasformningen från C,C′-azodi(formamid) uppstår vid 135 °C

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 93

ex 3824 90 96

85

57

Partiklar av kiseldioxid på vilka organiska föreningar är kovalent bundna, avsedda att användas vid tillverkning av kolonner för vätskekromatografi (HPLC) och kolonner för beredning av prover (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

35

Kalcinerad bauxit (eldfast)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

37

Strukturerat kiselaluminatfosfat

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 96

43

Vattendispersion, innehållande:

| — | 76 (± 0,5) viktprocent kiselkarbid(CAS RN 409-21-2) |
| --- | --- |

—

76 (± 0,5) viktprocent kiselkarbid(CAS RN 409-21-2)

| — | 4,6 (± 0,05) viktprocent aluminiumoxid (CAS RN 1344-28-1) och |
| --- | --- |

—

4,6 (± 0,05) viktprocent aluminiumoxid (CAS RN 1344-28-1) och

| — | 2,4 (± 0,05) viktprocent yttriumoxid (CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

2,4 (± 0,05) viktprocent yttriumoxid (CAS RN 1314-36-9)

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 96

45

Blandning av

| — | basiskt zirkoniumkarbonat (CAS RN 57219-64-4) och |
| --- | --- |

—

basiskt zirkoniumkarbonat (CAS RN 57219-64-4) och

| — | ceriumkarbonat (CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

ceriumkarbonat (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 96

47

Blandningar av metalloxider, i form av pulver, innehållande:

| — | antingen minst 5 viktprocent barium, neodym eller magnesium och minst 15 viktprocent titan, |
| --- | --- |

—

antingen minst 5 viktprocent barium, neodym eller magnesium och minst 15 viktprocent titan,

| — | eller minst 30 viktprocent bly och minst 5 viktprocent niob, |
| --- | --- |

—

eller minst 30 viktprocent bly och minst 5 viktprocent niob,

för användning vid tillverkning av dielektrisk film eller avsedda att användas som dielektriskt material vid tillverkning av keramiska flerskiktskondensatorer (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

50

Nickelhydroxid, dopad med minst 12 men högst 18 viktprocent zinkhydroxid och kobolthydroxid, av sådant slag som används för att tillverka positiva elektroder till ackumulatorer

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 96

55

Bärare i pulverform, bestående av:

| — | Ferrit (järnoxid) (CAS RN 1309-37-1) |
| --- | --- |

—

Ferrit (järnoxid) (CAS RN 1309-37-1)

| — | Manganoxid (CAS RN 1344-43-0) |
| --- | --- |

—

Manganoxid (CAS RN 1344-43-0)

| — | Magnesiumoxid (CAS RN 1309-48-4) |
| --- | --- |

—

Magnesiumoxid (CAS RN 1309-48-4)

| — | Sampolymer av styrenakrylat |
| --- | --- |

—

Sampolymer av styrenakrylat

att blandas med tonerpulver vid framställning av flaskor eller kassetter med bläck/toner för telefaxapparater, datorskrivare eller kopieringsmaskiner (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

60

Smält magnesia innehållande minst 15 viktprocent dikromtrioxid

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 96

63

Katalysatorer, innehållande i viktprocent:

| — | 52 %(+/-10 %) koppar(I)oxid (CAS RN1317-39-1), |
| --- | --- |

—

52 %(+/-10 %) koppar(I)oxid (CAS RN1317-39-1),

| — | 38 %(+/-10 %) kopparoxid (CASRN1317-38-0) och |
| --- | --- |

—

38 %(+/-10 %) kopparoxid (CASRN1317-38-0) och

| — | 10 % (+/-5 %) metallisk koppar (CASRN7440-50-8) |
| --- | --- |

—

10 % (+/-5 %) metallisk koppar (CASRN7440-50-8)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

65

Aluminiumnatriumsilikat, i form av kulor med en diameter av:

| — | antingen minst 1,6mm men högst 3,4mm, |
| --- | --- |

—

antingen minst 1,6mm men högst 3,4mm,

| — | eller minst 4mm men högst 6mm |
| --- | --- |

—

eller minst 4mm men högst 6mm

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

73

Reaktionsprodukter, innehållande:

| — | minst 1 viktprocent men högst 40 viktprocent molybdenoxid, |
| --- | --- |

—

minst 1 viktprocent men högst 40 viktprocent molybdenoxid,

| — | minst 10 viktprocent men högst 50 viktprocent nickeloxid, |
| --- | --- |

—

minst 10 viktprocent men högst 50 viktprocent nickeloxid,

| — | minst 30 viktprocent men högst 70 viktprocent volframoxid |
| --- | --- |

—

minst 30 viktprocent men högst 70 viktprocent volframoxid

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 96

75

Ihåliga kulor smält aluminiumsilikat, innehållande 65-80 % amorft aluminiumsilikat med följande egenskaper:

| — | en smältpunkt på mellan 1 600 °C och 1 800 °C, |
| --- | --- |

—

en smältpunkt på mellan 1 600 °C och 1 800 °C,

| — | en densitet på 0,6 – 0,8 g/cm3, |
| --- | --- |

—

en densitet på 0,6 – 0,8 g/cm3,

för användning i tillverkningen av partikelfilter för motorfordon (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 96

77

Beredning bestående av 2,4,7,9-tetrametyldek-5-yn-4,7-diol och kiseldioxid

0 %

31.12.2019

*ex 3824 90 96

79

Pasta innehållande:

| — | minst 75 % men högst 85 % koppar, |
| --- | --- |

—

minst 75 % men högst 85 % koppar,

| — | oorganiska oxider, |
| --- | --- |

—

oorganiska oxider,

| — | etylcellulosa och |
| --- | --- |

—

etylcellulosa och

| — | ett lösningsmedel |
| --- | --- |

—

ett lösningsmedel

0 %

31.12.2017

*ex 3824 90 96

87

Platinum oxid (CAS RN 12035-82-4) fixerat på en porös bärare av aluminiumoxid (CAS RN 1344-28-1), innehållande

| — | minst 0,1 men högst 1 viktprocent platina och |
| --- | --- |

—

minst 0,1 men högst 1 viktprocent platina och

| — | minst 0,5 men högst 5 viktprocent etylaluminiumdiklorid (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

minst 0,5 men högst 5 viktprocent etylaluminiumdiklorid (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

*ex 3901 10 10

10

Linjär polyeten med låg densitet/LLDPE (CAS RN 9002-88-4) i pulverform, med

| — | högst 5 viktprocent av monomer, |
| --- | --- |

—

högst 5 viktprocent av monomer,

| — | smältindex av 15 g/10 min men högst 60 g/10 min, och |
| --- | --- |

—

smältindex av 15 g/10 min men högst 60 g/10 min, och

| — | en densitet av minst 0,924 g/cm3 men högst 0,928 g/cm3 |
| --- | --- |

—

en densitet av minst 0,924 g/cm3 men högst 0,928 g/cm3

0 %

30.06.2015

ex 3901 10 10

ex 3901 90 90

20

50

Högflytande polyetylen-1-buten/LLDPE med linjär densitet (CAS RN 25087-34-7) i form av pulver med

| — | ett smältflytindex (MFR 190 °C/2,16 kg) på 16 g/10 min eller mer, men högst 24 g/10 min, |
| --- | --- |

—

ett smältflytindex (MFR 190 °C/2,16 kg) på 16 g/10 min eller mer, men högst 24 g/10 min,

| — | en densitet (ASTM D 1505) på 0,922 g/cm3 eller mer, men högst 0,926 g/cm3 och |
| --- | --- |

—

en densitet (ASTM D 1505) på 0,922 g/cm3 eller mer, men högst 0,926 g/cm3 och

| — | en vicat-mjukningstemperatur på minst 94 °C |
| --- | --- |

—

en vicat-mjukningstemperatur på minst 94 °C

0 %

30.06.2015

*ex 3901 90 90

30

Linjär polyeten med låg densitet/LLDPE (CAS RN 9002-88-4) i pulverform, med

| — | minst 5 men högst 8 viktprocent av monomer, |
| --- | --- |

—

minst 5 men högst 8 viktprocent av monomer,

| — | smältindex av minst 15 g/10 min men högst 60 g/10 min, och |
| --- | --- |

—

smältindex av minst 15 g/10 min men högst 60 g/10 min, och

| — | en densitet av minst 0,924 g/cm3 men högst 0,928 g/cm3 |
| --- | --- |

—

en densitet av minst 0,924 g/cm3 men högst 0,928 g/cm3

0 %

30.06.2015

*ex 3901 90 90

40

Endast sampolymer av eten och 1-hexen (CAS RN 25213-02-9):

| — | innehållande mer än 5 men högst 20 viktprocent 1-hexen, |
| --- | --- |

—

innehållande mer än 5 men högst 20 viktprocent 1-hexen,

| — | med en densitet på högst 0,93, |
| --- | --- |

—

med en densitet på högst 0,93,

| — | framställd med användning av en metallocenkatalysator |
| --- | --- |

—

framställd med användning av en metallocenkatalysator

0 %

30.06.2015

*ex 3902 10 00

40

Polypropen, inte innehållande mjukningsmedel:

| — | med en draghållfasthet av 32–60MPa (enligt ASTM D 638) |
| --- | --- |

—

med en draghållfasthet av 32–60MPa (enligt ASTM D 638)

| — | med en böjhållfasthet av 50–90MPa (enligt ASTM D 790) |
| --- | --- |

—

med en böjhållfasthet av 50–90MPa (enligt ASTM D 790)

| — | med smältindex (MFR) vid 230°C/2,16kgpå 5–15g/10min (enligt ASTM D 1238) |
| --- | --- |

—

med smältindex (MFR) vid 230°C/2,16kgpå 5–15g/10min (enligt ASTM D 1238)

| — | innehållande minst 40 men högst 80 viktprocent polypropen |
| --- | --- |

—

innehållande minst 40 men högst 80 viktprocent polypropen

| — | innehållande minst 10 men högst 30 viktprocent glasfiber |
| --- | --- |

—

innehållande minst 10 men högst 30 viktprocent glasfiber

| — | innehållande minst 10 men högst 30 viktprocent glimmer |
| --- | --- |

—

innehållande minst 10 men högst 30 viktprocent glimmer

0 %

31.12.2019

*ex 3902 90 90

60

Ohärdad 100 % alifatisk harts (polymer), med följande egenskaper:

| — | flytande vid rumstemperatur |
| --- | --- |

—

flytande vid rumstemperatur

| — | erhållen genom katjonisk polymerisation av C-5 alkenmonomerer |
| --- | --- |

—

erhållen genom katjonisk polymerisation av C-5 alkenmonomerer

| — | med molekylvikt, antalsmedelvärde (Mn) på 370 (± 50) |
| --- | --- |

—

med molekylvikt, antalsmedelvärde (Mn) på 370 (± 50)

| — | med molekylvikt, viktmedelvärde (Mw) på 500 (± 100) |
| --- | --- |

—

med molekylvikt, viktmedelvärde (Mw) på 500 (± 100)

0 %

31.12.2019

*ex 3903 19 00

30

Kristallisk polystyren med en smältpunkt av lägst 268 °C men högst 272 °C och en stelningspunkt av lägst 232 °C men högst 242 °C, med eller utan innehåll av tillsatser och fyllnadsämnen

0 %

31.12.2016

*ex 3903 90 90

15

Sampolymer i form av granulat, innehållande i viktprocent:

| — | 78 ± 4 % styren, |
| --- | --- |

—

78 ± 4 % styren,

| — | 9 ± 2 % n-butylakrylat, |
| --- | --- |

—

9 ± 2 % n-butylakrylat,

| — | 11 ± 3 % n-butylmetakrylat, |
| --- | --- |

—

11 ± 3 % n-butylmetakrylat,

| — | 1,5 ± 0,7 % metakrylsyra och |
| --- | --- |

—

1,5 ± 0,7 % metakrylsyra och

| — | 0,01 % eller mer, men högst 2,5 % polyoleinvax |
| --- | --- |

—

0,01 % eller mer, men högst 2,5 % polyoleinvax

0 %

31.12.2016

*ex 3903 90 90

20

Sampolymer i form av granulat, innehållande i viktprocent:

| — | 83 ±3 % styren, |
| --- | --- |

—

83 ±3 % styren,

| — | 7 ± 2 % n-butylakrylat, |
| --- | --- |

—

7 ± 2 % n-butylakrylat,

| — | 9 ± 2 % n-butylmetakrylat och |
| --- | --- |

—

9 ± 2 % n-butylmetakrylat och

| — | 0,01 % eller mer, men högst 1 % polyoleinvax |
| --- | --- |

—

0,01 % eller mer, men högst 1 % polyoleinvax

0 %

31.12.2016

*ex 3903 90 90

25

Sampolymer i form av granulat, innehållande i viktprocent:

| — | 82 ±6 % styren, |
| --- | --- |

—

82 ±6 % styren,

| — | 13,5 ± 3 % n-butylakrylat, |
| --- | --- |

—

13,5 ± 3 % n-butylakrylat,

| — | 1 ± 0,5 % metakrylsyra och |
| --- | --- |

—

1 ± 0,5 % metakrylsyra och

| — | 0,01 % eller mer, men högst 8,5 % polyoleinvax |
| --- | --- |

—

0,01 % eller mer, men högst 8,5 % polyoleinvax

0 %

31.12.2016

*ex 3904 10 00

20

Poly(vinylklorid)pulver, oblandat med andra ämnen och utan vinylacetat-monomerer, med

| — | en polymeriseringsgrad på 1 000 (± 300) monomera enheter |
| --- | --- |

—

en polymeriseringsgrad på 1 000 (± 300) monomera enheter

| — | en värmegenomgångskoefficient (K-värde) på 60 eller mer, men högst 70, |
| --- | --- |

—

en värmegenomgångskoefficient (K-värde) på 60 eller mer, men högst 70,

| — | ett innehåll av flyktiga ämnen på mindre än 2,00 viktprocent, |
| --- | --- |

—

ett innehåll av flyktiga ämnen på mindre än 2,00 viktprocent,

| — | där en fraktion av högst 1 viktprocent inte passerar genom en sikt med maskstorleken 120 μm, |
| --- | --- |

—

där en fraktion av högst 1 viktprocent inte passerar genom en sikt med maskstorleken 120 μm,

avsett att användas för tillverkning av batteriseparatorer (1)

0 %

31.12.2019

*ex 3904 50 90

92

Vinyliden-klorid-metakrylat sampolymer för användning vid framställning av monofilament (1)

0 %

31.12.2019

*ex 3906 90 90

41

Poly(alkyl-akrylat) med en ester-alkylkedja mellan C10 och C30

0 %

31.12.2019

ex 3906 90 90

73

Beredning innehållande (i viktprocent):

| — | minst 33 % men högst 37 % butylmetakrylat-metakrylsyrasampolymer |
| --- | --- |

—

minst 33 % men högst 37 % butylmetakrylat-metakrylsyrasampolymer

| — | minst 24 % men högst 28 % propylenglykol och |
| --- | --- |

—

minst 24 % men högst 28 % propylenglykol och

| — | minst 37 % men högst 41 % vatten |
| --- | --- |

—

minst 37 % men högst 41 % vatten

0 %

31.12.2019

ex 3907 20 20

ex 3907 20 99

50

75

Poly(p-fenylenoxid) i form av pulver

| — | med en glasomvandlingstemperatur på 210 °C |
| --- | --- |

—

med en glasomvandlingstemperatur på 210 °C

| — | med ett viktmedelvärde för molekylmassa (Mn) på minst 35 000 men högst 80 000 |
| --- | --- |

—

med ett viktmedelvärde för molekylmassa (Mn) på minst 35 000 men högst 80 000

| — | med en inneboende viskositet på minst 0,2, men högst 0,6 dl/gram |
| --- | --- |

—

med en inneboende viskositet på minst 0,2, men högst 0,6 dl/gram

0 %

31.12.2019

ex 3907 20 99

70

α-[3-(3-Maleimido-1-oxopropyl)amino]propyl-ω-metmetoxi, polyoxyetylen (CAS RN 883993-35-9)

0 %

31.12.2019

ex 3907 40 00

70

Polykarbonat av fosgen och bisfenol A:

| — | innehållande i viktprocent 12 % eller mer, men högst 26 % av en sampolymer av isoftaloylklorid, tereftaloylklorid och resorcinol, |
| --- | --- |

—

innehållande i viktprocent 12 % eller mer, men högst 26 % av en sampolymer av isoftaloylklorid, tereftaloylklorid och resorcinol,

| — | med p-kumylfenol som ändgrupper, och |
| --- | --- |

—

med p-kumylfenol som ändgrupper, och

| — | med ett viktmedelvärde för molekylmassa (Mn) på minst 29 900 men högst 31 900 |
| --- | --- |

—

med ett viktmedelvärde för molekylmassa (Mn) på minst 29 900 men högst 31 900

0 %

31.12.2019

ex 3907 40 00

80

Polykarbonat av karbonisk diklorid, 4,4′-(1-metyletyliden)bis[2,6-dibromofenol] och 4,4′-(1-metyletyliden)bis[fenol] med 4-(1-metyl-1-fenyletyl)fenol som ändgrupper

0 %

31.12.2019

*ex 3907 91 90

10

Diallylftalatprepolymer, i pulverform

0 %

31.12.2019

ex 3907 99 90

40

Polykarbonat av fosgen, bisfenol A, resorcinol, isoftaloylklorid, tereftaloylklorid och polysiloxan, med p-kumylfenol som ändrupper, och med viktmedelvärde för molekylmassa (Mn) på minst 24 100 men högst 25 900

0 %

31.12.2019

*ex 3907 99 90

70

Sampolymer av poly(etylen tereftalat) och cyklohexan dimetanol, innehållande mer än 10 viktprocent cyklohexan dimetanol

0 %

31.12.2019

*ex 3909 50 90

10

UV-härdbar vattenlöslig flytande fotopolymer bestående av en blandning innehållande

| — | minst 60 viktprocent bifunktionella akrylerade polyuretanoligomerer och |
| --- | --- |

—

minst 60 viktprocent bifunktionella akrylerade polyuretanoligomerer och

| — | 30 viktprocent (± 8 viktprocent) monofunktionella och trifunktionella (meta)akrylater, och |
| --- | --- |

—

30 viktprocent (± 8 viktprocent) monofunktionella och trifunktionella (meta)akrylater, och

| — | 10 viktprocent (± 3 viktprocent) hydroxifunktionaliserade monofunktionella (meta)akrylater |
| --- | --- |

—

10 viktprocent (± 3 viktprocent) hydroxifunktionaliserade monofunktionella (meta)akrylater

0 %

31.12.2019

ex 3909 50 90

20

Beredning innehållande (i viktprocent):

| — | minst 14 men högst 18 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper, |
| --- | --- |

—

minst 14 men högst 18 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper,

| — | minst 3 % men högst 5 % enzymatiskt modifierad stärkelse och |
| --- | --- |

—

minst 3 % men högst 5 % enzymatiskt modifierad stärkelse och

| — | minst 77 % men högst 83 % vatten |
| --- | --- |

—

minst 77 % men högst 83 % vatten

0 %

31.12.2019

ex 3909 50 90

30

Beredning innehållande (i viktprocent):

| — | minst 16 % men högst 20 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper, |
| --- | --- |

—

minst 16 % men högst 20 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper,

| — | minst 19 % men högst 23 % dietylenglykol-butyleter och |
| --- | --- |

—

minst 19 % men högst 23 % dietylenglykol-butyleter och

| — | minst 60 % men högst 64 % vatten |
| --- | --- |

—

minst 60 % men högst 64 % vatten

0 %

31.12.2019

ex 3909 50 90

40

Beredning innehållande (i viktprocent):

| — | minst 34 % men högst 36 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper, |
| --- | --- |

—

minst 34 % men högst 36 % etoxilerad polyuretan modifierad med hydrofoba grupper,

| — | minst 37 % men högst 39 % propylenglykol och |
| --- | --- |

—

minst 37 % men högst 39 % propylenglykol och

| — | minst 26 % men högst 28 % vatten |
| --- | --- |

—

minst 26 % men högst 28 % vatten

0 %

31.12.2019

*ex 3910 00 00

60

Polydimetylsiloxan, med eller utan substituerad polyetylenglykol och trifluorpropyl, med metakrylat-ändgrupper

0 %

31.12.2019

ex 3910 00 00

80

Polydimetylsiloxan, monometakryloxipropyl terminerad

0 %

31.12.2019

ex 3911 90 19

50

Polykarboxylatnatriumsalt av 2,5-furandion och 2,4,4-trimetylpenten i pulverform

0 %

31.12.2019

*ex 3911 90 99

31

Sampolymerer av butadien och maleinsyra, även innehållande ammoniumsalter

0 %

31.12.2015

*ex 3916 20 00

91

Profiler av polyvinylklorid avsedda för tillverkning av spont och beklädnader, innehållande följande tillsatser:

| — | Titandioxid |
| --- | --- |

—

Titandioxid

| — | Polymetylmetakrylat |
| --- | --- |

—

Polymetylmetakrylat

| — | Kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

Kalciumkarbonat

| — | Bindemedel |
| --- | --- |

—

Bindemedel

0 %

31.12.2019

*ex 3917 40 00

91

Anslutningsdon i plast med o-ringar, säkerhetsklammrar och ett frigörningssystem avsedda att föras in i motorfordons bränsleslangar

0 %

31.12.2019

*ex 3919 10 80

23

Reflekterande folie, bestående av flera skikt innehållande

| — | polyvinylklorid, |
| --- | --- |

—

polyvinylklorid,

| — | polyuretan med, på ena sidan, säkerhetsmärkning mot förfalskning, ändring eller ersättning av uppgifter eller mot mångfaldigande, och ett skikt mikrokulor av glas på andra sidan, |
| --- | --- |

—

polyuretan med, på ena sidan, säkerhetsmärkning mot förfalskning, ändring eller ersättning av uppgifter eller mot mångfaldigande, och ett skikt mikrokulor av glas på andra sidan,

| — | ett skikt med ett säkerhets- och/eller officiellt märke som framträder olika beroende på betraktningsvinkeln, |
| --- | --- |

—

ett skikt med ett säkerhets- och/eller officiellt märke som framträder olika beroende på betraktningsvinkeln,

| — | metalliserad aluminium, |
| --- | --- |

—

metalliserad aluminium,

| — | och ett självhäftande skikt, täckt på ena sidan med en skyddsliner |
| --- | --- |

—

och ett självhäftande skikt, täckt på ena sidan med en skyddsliner

0 %

31.12.2015

*ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

27

20

Polyesterfilm

| — | på ena sidan täckt med en termisk avdragbar självhäftande akrylfilm som släpper vid temperaturer mellan 90 °C och 200 °C och en skyddsfilm i polyester, och |
| --- | --- |

—

på ena sidan täckt med en termisk avdragbar självhäftande akrylfilm som släpper vid temperaturer mellan 90 °C och 200 °C och en skyddsfilm i polyester, och

| — | på andra sidan med eller utan beläggning med ett lager av självhäftande tryckkänsligt akrylskikt eller termisk avdragbar självhäftande akrylfilm som släpper vid temperaturer mellan 90 °C och 200 °C och en skyddsfilm i polyester |
| --- | --- |

—

på andra sidan med eller utan beläggning med ett lager av självhäftande tryckkänsligt akrylskikt eller termisk avdragbar självhäftande akrylfilm som släpper vid temperaturer mellan 90 °C och 200 °C och en skyddsfilm i polyester

0 %

31.12.2019

*ex 3919 10 80

32

Polytetrafluoretylenfolie:

| — | med en tjocklek på minst 110 μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek på minst 110 μm,

| — | med en ytresistans på mellan 102 och1014 ohm, fastställd genom testmetod ASTM D 257, |
| --- | --- |

—

med en ytresistans på mellan 102 och1014 ohm, fastställd genom testmetod ASTM D 257,

| — | på ena sidan täckt med tryckkänslig självhäftande akryl |
| --- | --- |

—

på ena sidan täckt med tryckkänslig självhäftande akryl

0 %

31.12.2015

*ex 3919 10 80

37

Polytetrafluoretylenfolie:

| — | med en tjocklek på minst 100μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek på minst 100μm,

| — | en brottöjning på högst 100 %, |
| --- | --- |

—

en brottöjning på högst 100 %,

| — | på ena sidan täckt med tryckkänsligt självhäftande silikon |
| --- | --- |

—

på ena sidan täckt med tryckkänsligt självhäftande silikon

0 %

31.12.2015

*ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

43

26

Etylenvinylacetatfolie:

| — | med en tjocklek av minst 100 μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av minst 100 μm,

| — | belagd på ena sidan med ett självhäftande eller UV-känsligt lim och en skyddsfilm i polyester eller propylen |
| --- | --- |

—

belagd på ena sidan med ett självhäftande eller UV-känsligt lim och en skyddsfilm i polyester eller propylen

0 %

31.12.2015

*ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

85

28

Polyvinylklorid- eller polyetylen- eller någon annan polyolefinfolie

| — | med en tjocklek av minst 65 μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av minst 65 μm,

| — | belagd på ena sidan med ett UV-känsligt självhäftande akrylskikt och en polyesterliner |
| --- | --- |

—

belagd på ena sidan med ett UV-känsligt självhäftande akrylskikt och en polyesterliner

0 %

31.12.2019

*ex 3919 90 00

24

Reflekterande laminerad duk:

| — | bestående av ett skikt av epoxyakrylat på ena sidan präglat med ett regelbundet mönster, |
| --- | --- |

—

bestående av ett skikt av epoxyakrylat på ena sidan präglat med ett regelbundet mönster,

| — | på båda sidor belagda med ett eller flera skikt av plastmaterial och |
| --- | --- |

—

på båda sidor belagda med ett eller flera skikt av plastmaterial och

| — | på ena sidan belagd med ett självhäftande skikt och en avdragbar skyddsfolie |
| --- | --- |

—

på ena sidan belagd med ett självhäftande skikt och en avdragbar skyddsfolie

0 %

31.12.2019

*ex 3919 90 00

29

Polyesterfilm på båda sidor överdragen med ett självhäftande tryckkänsligt akryl- och/eller gummiskikt, i rullar med en bredd av minst 45,7 cm men högst 132 cm (levererad med en skyddsliner)

0 %

31.12.2019

*ex 3919 90 00

33

Transparent självhäftande polyetynelfilm, utan orenheter och fel, på den ena sidan belagd med ett självhäftande tryckkänsligt akrylskikt, med en sammanlagd tjocklek på 60 μm – 70 μm och en bredd på 1 245 mm – 1 255 mm

0 %

31.12.2018

*ex 3919 90 00

37

UV-absorberande folie av polyvinylklorid

| — | med en tjocklek av minst 78 μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av minst 78 μm,

| — | på ena sidan täckt med ett självhäftande lager och en avdragbar skyddsfolie, |
| --- | --- |

—

på ena sidan täckt med ett självhäftande lager och en avdragbar skyddsfolie,

| — | med en vidhäftningshållfasthet på minst 1 764 mN/25 mm |
| --- | --- |

—

med en vidhäftningshållfasthet på minst 1 764 mN/25 mm

0 %

31.12.2019

*ex 3919 90 00

ex 3921 90 60

44

95

Laminerat tryckark

| — | med ett kärnskikt av glasväv, belagt på båda sidor med ett polyvinylkloridskikt, |
| --- | --- |

—

med ett kärnskikt av glasväv, belagt på båda sidor med ett polyvinylkloridskikt,

| — | på ena sidan täckt med ett polyvinylfluoridskikt, |
| --- | --- |

—

på ena sidan täckt med ett polyvinylfluoridskikt,

| — | även med ett tryckkänsligt självhäftande skikt och en avdragbar skyddsfilm på den andra sidan, |
| --- | --- |

—

även med ett tryckkänsligt självhäftande skikt och en avdragbar skyddsfilm på den andra sidan,

| — | med en toxicitet (enligt testmetoden ABD 0031) på högst 50 ppm vätefluorid, högst 85 ppm väteklorid, högst 10 ppm vätecyanid, högst 10 ppm kväveoxider, högst 300 ppm kolmonoxid och högst 10 ppm divätesulfid och svaveldioxid sammantaget, |
| --- | --- |

—

med en toxicitet (enligt testmetoden ABD 0031) på högst 50 ppm vätefluorid, högst 85 ppm väteklorid, högst 10 ppm vätecyanid, högst 10 ppm kväveoxider, högst 300 ppm kolmonoxid och högst 10 ppm divätesulfid och svaveldioxid sammantaget,

| — | med en antändlighet inom 60 sekunder på högst 110 mm (enligt testmetoden FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83), och |
| --- | --- |

—

med en antändlighet inom 60 sekunder på högst 110 mm (enligt testmetoden FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83), och

| — | med en vikt (utan avdragbar skyddsfilm) på 490 g/m2 (± 45 g/m2) utan självhäftande skikt, på 580 g/m2 (± 50 g/m2) med tryckkänsligt självhäftande skikt |
| --- | --- |

—

med en vikt (utan avdragbar skyddsfilm) på 490 g/m2 (± 45 g/m2) utan självhäftande skikt, på 580 g/m2 (± 50 g/m2) med tryckkänsligt självhäftande skikt

0 %

31.12.2017

*ex 3920 20 29

93

Monoaxiellt orienterad film, bestående av tre skikt som vart och ett består av en blandning av polypropen och en sampolymer av eten och vinylacetat, med:

| — | en tjocklek av minst 55 μm men högst 97 μm, |
| --- | --- |

—

en tjocklek av minst 55 μm men högst 97 μm,

| — | en elasticitetsmodul i bearbetningsriktningen av minst 0,75 GPa men högst 1,45 GPa och |
| --- | --- |

—

en elasticitetsmodul i bearbetningsriktningen av minst 0,75 GPa men högst 1,45 GPa och

| — | en elasticitetsmodul i tvärriktningen av minst 0,20 GPa men högst 0,55 GPa |
| --- | --- |

—

en elasticitetsmodul i tvärriktningen av minst 0,20 GPa men högst 0,55 GPa

0 %

31.12.2019

*ex 3920 62 19

81

Film av polyetentereftalat:

| — | med en tjocklek av högst 20 μm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av högst 20 μm,

| — | belagd på minst en sida med ett gasbarriärskikt bestående av |
| --- | --- |

—

belagd på minst en sida med ett gasbarriärskikt bestående av

| — | en polymermatris vari kiseldioxid är utspridd, med en tjocklek på högst 2 μm, eller |
| --- | --- |

—

en polymermatris vari kiseldioxid är utspridd, med en tjocklek på högst 2 μm, eller

| — | ett skikt kiseldioxid som avsätts genom förångningsdeposition och med en tjocklek av högst 1 μm |
| --- | --- |

—

ett skikt kiseldioxid som avsätts genom förångningsdeposition och med en tjocklek av högst 1 μm

0 %

31.12.2017

*ex 3920 91 00

51

Polyvinylbutyralfolie innehållande minst 25 viktprocent men högst 28 viktprocent tri-isobutylfosfat som mjukgörare

0 %

31.12.2019

*ex 3920 91 00

52

Film och folier av polyvinylbutyral

| — | innehållande 26–30 viktprocent trietylenglykol-bis(2-etylhexanoat) som mjukgörare, |
| --- | --- |

—

innehållande 26–30 viktprocent trietylenglykol-bis(2-etylhexanoat) som mjukgörare,

| — | med en tjocklek av 0,73–1,50 mm |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av 0,73–1,50 mm

0 %

31.12.2019

*ex 3920 91 00

93

Film och folier av polyetentereftalat, som kan vara metalliserade på den ena eller båda sidorna, eller laminerad film av polyetentereftalat, metalliserade enbart på utsidorna, med följande egenskaper:

| — | En genomtränglighet för synligt ljus av minst 50 %. |
| --- | --- |

—

En genomtränglighet för synligt ljus av minst 50 %.

| — | På den ena eller båda sidorna belagda med ett skikt av poly(vinylbutyral) men inte överdragna med självhäftande beläggning eller andra material än poly(vinylbutyral). |
| --- | --- |

—

På den ena eller båda sidorna belagda med ett skikt av poly(vinylbutyral) men inte överdragna med självhäftande beläggning eller andra material än poly(vinylbutyral).

| — | En sammanlagd tjocklek av högst 0,2 mm utan poly(vinylbutyral), och poly(vinylbutyral) med en tjocklek av minst 0,2 mm |
| --- | --- |

—

En sammanlagd tjocklek av högst 0,2 mm utan poly(vinylbutyral), och poly(vinylbutyral) med en tjocklek av minst 0,2 mm

0 %

31.12.2019

*ex 3921 90 55

ex 7019 40 00

ex 7019 40 00

25

21

29

Förimpregnerade skivor eller rullar innehållande polyimidharts

0 %

31.12.2019

*ex 3921 90 55

30

Förimpregnerade skivor eller rullar innehållande glasfibervävförstärkt bromerad epoxyharts, med

| — | krypning på högst 3,6 mm (enligt IPC-TM 650.2.3.17.2), och |
| --- | --- |

—

krypning på högst 3,6 mm (enligt IPC-TM 650.2.3.17.2), och

| — | glasningstemperatur (Tg) på över 170 °C (enligt IPC-TM 650.2.4.25) |
| --- | --- |

—

glasningstemperatur (Tg) på över 170 °C (enligt IPC-TM 650.2.4.25)

för användning i tillverkningen av tryckta kretskort (1)

0 %

31.12.2015

ex 3926 90 97

ex 8543 90 00

31

60

Höljen, delar av höljen, cylindrar, inställningshjul, ramar, lock och andra delar av akrylnitril-butadien-styren för användning vid tillverkning av fjärrkontroller (1)

0 %

31.12.2019

ex 3926 90 97

ex 8538 90 99

37

40

Knappar för kontrollgränssnitt (control interface buttons) av polykarbonat för rattknappar (steering pad switches) med repningsbeständig färg på yttersidan

0 %

31.12.2019

*ex 4408 39 30

10

Skivor av okouméfanér

| — | med en längd av minst 1 270 mm men högst 3 200 mm, |
| --- | --- |

—

med en längd av minst 1 270 mm men högst 3 200 mm,

| — | med en bredd av minst 150 mm men högst 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

med en bredd av minst 150 mm men högst 2 000 mm,

| — | med en tjocklek av minst 0,5 mm men högst 4 mm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av minst 0,5 mm men högst 4 mm,

| — | oslipade, och |
| --- | --- |

—

oslipade, och

| — | ohyvlade |
| --- | --- |

—

ohyvlade

0 %

31.12.2018

ex 5503 90 00

30

Trilobala poly(tio-1,4-fenylen)fibrer

0 %

31.12.2019

*ex 5607 50 90

10

Tråd, icke steril, av poly(glykolsyra) eller av poly(glykolsyra) och dess sampolymerer med mjölksyra, flätad, med en inre kärna, avsedd att användas för tillverkning av kirurgiska suturer (1)

0 %

31.12.2019

*ex 5911 90 90

40

Diskbollar av flerskiktsfiberduk i polyester, impregnerade med polyuretan

0 %

31.12.2019

*ex 6814 10 00

10

Agglomererad glimmer med en tjocklek på högst 0,15 mm, på rullar, även kalcinerad, även förstärkt med aramidfiber

0 %

31.12.2018

ex 7006 00 90

25

Glaswafer av borosilikatflytglas

| — | med en total variation i tjockleken av högst 1 μm |
| --- | --- |

—

med en total variation i tjockleken av högst 1 μm

| — | lasergraverad |
| --- | --- |

—

lasergraverad

0 %

31.12.2019

ex 7009 10 00

20

Laminerat flerskiktsglasmed mekanisk ljusdämpande förmåga genom olika vinkel för det infallande ljuset, omfattande:

| — | ett kromskikt, |
| --- | --- |

—

ett kromskikt,

| — | brottsäker tejp eller ett vidhäftande lager med värmelim och |
| --- | --- |

—

brottsäker tejp eller ett vidhäftande lager med värmelim och

| — | avdragbar skyddsfilm på framsidan och skyddspapper på baksidan, |
| --- | --- |

—

avdragbar skyddsfilm på framsidan och skyddspapper på baksidan,

av en typ som används i inre backspeglar i fordon

0 %

31.12.2019

*ex 7019 19 10

30

Garn med en längdvikt av 22 tex (± 1,6 tex), framställt av ändlösa glasfiberfilament med en nominell diameter på 7 μm, i vilket filament med en diameter på 6,35 μm-7,61 μm dominerar

0 %

31.12.2019

*ex 7019 19 10

55

Glascord impregnerad med gummi eller plast, av K- eller U-glasfiber, bestående av

| — | minst 9 % men högst 16 % magnesiumoxid, |
| --- | --- |

—

minst 9 % men högst 16 % magnesiumoxid,

| — | minst 19 % men högst 25 % aluminiumoxid, |
| --- | --- |

—

minst 19 % men högst 25 % aluminiumoxid,

| — | minst 0 % men högst 2 % boroxid, |
| --- | --- |

—

minst 0 % men högst 2 % boroxid,

| — | utan kalciumoxid, |
| --- | --- |

—

utan kalciumoxid,

överdragen med latex som minst innehåller resorcinol-formaldelhydharts och klorsulfonerad polyetylen

0 %

31.12.2019

*ex 7325 99 10

20

Ankarhuvuden av varmförtent galvaniserat segjärn av den sort som används vid produktion av jordankare

0 %

31.12.2019

*ex 7326 20 00

20

Metallfilt, bestående av en massa av trådar av rostfritt stål med en diameter på mellan 0,001 mm och 0,070 mm, som pressats samman genom sintring och valsning

0 %

31.12.2016

ex 7604 29 10

40

Stänger av aluminiumlegeringar i vikt innehållande

| — | minst 0,25 % men högst 7 % zink, |
| --- | --- |

—

minst 0,25 % men högst 7 % zink,

| — | minst 1 % men högst 3 % magnesium, |
| --- | --- |

—

minst 1 % men högst 3 % magnesium,

| — | minst 1 % men högst 5 % koppar, och |
| --- | --- |

—

minst 1 % men högst 5 % koppar, och

| — | högst 1 % mangan |
| --- | --- |

—

högst 1 % mangan

överstämmande med materialspecifikationer AMS QQ-A-225, av ett slag som används i flygindustrin (bl.a. förenlig med NADCAP och AS9100) och som erhålls genom valsverksprocess

0 %

31.12.2019

ex 7605 29 00

10

Tråd av aluminiumlegeringar i vikt innehållande

| — | minst 0,10 % men högst 5 % koppar, |
| --- | --- |

—

minst 0,10 % men högst 5 % koppar,

| — | minst 0,2 % men högst 6 % magnesium, |
| --- | --- |

—

minst 0,2 % men högst 6 % magnesium,

| — | minst 0,10 % men högst 7 % zink, och |
| --- | --- |

—

minst 0,10 % men högst 7 % zink, och

| — | högst 1 % mangan |
| --- | --- |

—

högst 1 % mangan

överensstämmande med materialspecifikationer AMS QQ-A-430, av ett slag som används inom flygindustrin (bl.a. förenlig med NADCAP och AS9100) och erhållen genom valsverksprocess

0 %

31.12.2019

ex 8103 90 90

10

Sputtringsmål av tantal med

| — | en stödplatta av kopparkromlegering, |
| --- | --- |

—

en stödplatta av kopparkromlegering,

| — | en diameter på 312 mm, och |
| --- | --- |

—

en diameter på 312 mm, och

| — | med en tjocklek av 6,3 mm |
| --- | --- |

—

med en tjocklek av 6,3 mm

0 %

31.12.2019

*ex 8108 90 30

10

Stänger av titanlegering enligt standard EN 2002-1, EN 4267 eller DIN 65040

0 %

31.12.2019

ex 8108 90 50

15

Legering av titan, koppar, tenn, kisel, och niob som innehåller

| — | minst 0,8 men högst 1,2 viktprocent koppar, |
| --- | --- |

—

minst 0,8 men högst 1,2 viktprocent koppar,

| — | minst 0,9 men högst 1,15 viktprocent tenn, |
| --- | --- |

—

minst 0,9 men högst 1,15 viktprocent tenn,

| — | minst 0,25 % men högst 0,45 viktprocent kisel och |
| --- | --- |

—

minst 0,25 % men högst 0,45 viktprocent kisel och

| — | minst 0,2 men högst 0,35 viktprocent niob, |
| --- | --- |

—

minst 0,2 men högst 0,35 viktprocent niob,

i plåt, band eller folier

0 %

31.12.2019

ex 8207 19 10

10

Insatser för borrverktyg med verksam del av agglomererad diamant

0 %

31.12.2019

ex 8401 40 00

10

Styrstavar i rostfritt stål, fyllda med neutronabsorberande kemiska grundämnen

0 %

31.12.2019

*ex 8405 90 00

ex 8708 21 10

ex 8708 21 90

10

10

10

Metallhölje till gasgeneratorer för bältessträckare till säkerhetsbälten i fordon

0 %

31.12.2019

*ex 8409 91 00

ex 8409 99 00

10

20

Avgasgrenrör som uppfyller normen DIN EN 13835, med eller utan turbinhus, med fyra insugskanaler, för användning i tillverkningen av avgasgrenrör som böjs, fräses, borras och/eller bearbetas på andra sätt (1)

0 %

31.12.2016

*ex 8411 99 00

50

Drivdon för en engångs turbokompressor

| — | med inbyggd ventil och skarvmuff, |
| --- | --- |

—

med inbyggd ventil och skarvmuff,

| — | av en rostfri stållegering, |
| --- | --- |

—

av en rostfri stållegering,

| — | med eller utan ventiler som har ett manöveravstånd på 20 mm eller mer, men högst 40 mm, |
| --- | --- |

—

med eller utan ventiler som har ett manöveravstånd på 20 mm eller mer, men högst 40 mm,

| — | med en längd på högst 350 mm, |
| --- | --- |

—

med en längd på högst 350 mm,

| — | med en diameter på högst 75 mm, |
| --- | --- |

—

med en diameter på högst 75 mm,

| — | med en höjd på högst 110 mm |
| --- | --- |

—

med en höjd på högst 110 mm

0 %

31.12.2018

ex 8413 91 00

30

Kåpa till bränslepump:

| — | bestående av aluminiumlegeringar, |
| --- | --- |

—

bestående av aluminiumlegeringar,

| — | med en diameter av 38 mm eller 50 mm, |
| --- | --- |

—

med en diameter av 38 mm eller 50 mm,

| — | med två koncentriska ringformade spår på ytan, |
| --- | --- |

—

med två koncentriska ringformade spår på ytan,

| — | anodiserad, |
| --- | --- |

—

anodiserad,

av sådant slag som används i motorfordon med bensinmotorer

0 %

31.12.2019

*ex 8414 30 81

50

Hermetiska eller halvhermetiska elektriska skruvkompressorer med varierande varvtal, med en nominell effekt på minst 0,5 kW men högst 10 kW, med en cylindervolym på högst 35 cm3, av den typ som används i kylutrustning

0 %

31.12.2019

*ex 8414 90 00

20

Aluminiumkolvar, avsedda att ingå i kompressorer för luftkonditioneringsapparater för motorfordon (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8418 99 10

50

Förångare bestående av aluminiumflänsar och en kopparspole, av den typ som används i kylutrustning

0 %

31.12.2019

*ex 8418 99 10

60

Kondensor bestående av två koncentriska kopparrör, av den typ som används i kylutrustning

0 %

31.12.2019

ex 8421 21 00

20

System för förbehandling av vatten som består av ett eller flera element, även med moduler för sterilisering och sanering av dessa element:

| — | ultrafiltreringssystem |
| --- | --- |

—

ultrafiltreringssystem

| — | system för filtrering med kol |
| --- | --- |

—

system för filtrering med kol

| — | vattenavhärdningssystem |
| --- | --- |

—

vattenavhärdningssystem

för användning i ett biofarmaceutiskt laboratorium

0 %

31.12.2019

*ex 8467 99 00

ex 8536 50 11

10

35

Mekaniska strömställare för anslutning av elektriska kretsar, med

| — | en driftspänning på minst 14,4 V och högst 42 V, |
| --- | --- |

—

en driftspänning på minst 14,4 V och högst 42 V,

| — | en strömstyrka på minst 10 A och högst 42 A, |
| --- | --- |

—

en strömstyrka på minst 10 A och högst 42 A,

för användning vid tillverkning av maskiner enligt 8467 (1)

0 %

31.12.2019

ex 8479 89 97

60

Bioreaktor för biofarmaceutisk cellkultur (med innnerytor av typen 316L austenitiskt rostfritt stål) med en processkapacitet på 50 liter, 500 liter, 3 000 liter eller 10 000 liter, med eller utan ett ”clean-in-process”-system

0 %

31.12.2019

*ex 8481 30 91

91

Backventiler med

| — | ett öppningstryck på högst 800 kPa och |
| --- | --- |

—

ett öppningstryck på högst 800 kPa och

| — | en ytterdiameter på högst 37 mm |
| --- | --- |

—

en ytterdiameter på högst 37 mm

0 %

31.12.2019

ex 8482 10 10

ex 8482 10 90

ex 8482 50 00

10

10

10

Kullager och cylindriska lager:

| — | med en yttre diameter av minst 28 mm men högst 140 mm |
| --- | --- |

—

med en yttre diameter av minst 28 mm men högst 140 mm

| — | med en operativ termal påfrestning på mer än 150 °C vid ett arbetstryck på upp till 14 MPa, |
| --- | --- |

—

med en operativ termal påfrestning på mer än 150 °C vid ett arbetstryck på upp till 14 MPa,

för tillverkning av maskineri för skydd och kontroll av kärnreaktorer i kärnkraftverk (1)

0 %

31.12.2019

ex 8482 10 10

20

Kullager:

| — | med inre diameter av 10 mm eller mer, |
| --- | --- |

—

med inre diameter av 10 mm eller mer,

| — | med yttre diameter av högst 30 mm, |
| --- | --- |

—

med yttre diameter av högst 30 mm,

| — | med en bredd av högst 10 mm, |
| --- | --- |

—

med en bredd av högst 10 mm,

| — | även försedda med dammskydd, |
| --- | --- |

—

även försedda med dammskydd,

för användning vid tillverkning av remdrivna styrsystem för motorfordon (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8501 10 99

82

Likströmsmotorer, borstlösa, med en yttre diameter av högst 29 mm, en märkhastighet av 1 500 (±15 %) eller 6 800 (±15 %) varv/min och en matningsspänning av 2 V eller 8 V

0 %

31.12.2019

*ex 8501 31 00

40

Permantmagnetiserad likströmsmotor med

| — | flerfaslindning, |
| --- | --- |

—

flerfaslindning,

| — | en yttre diameter på minst 30 mm men högst 80 mm, |
| --- | --- |

—

en yttre diameter på minst 30 mm men högst 80 mm,

| — | ett märkvarvtal på högst 15 000 varv per minut, |
| --- | --- |

—

ett märkvarvtal på högst 15 000 varv per minut,

| — | en effekt på minst 45 W men högst 300 W och |
| --- | --- |

—

en effekt på minst 45 W men högst 300 W och

| — | en leveransspänning på minst 9 V men högst 25 V |
| --- | --- |

—

en leveransspänning på minst 9 V men högst 25 V

0 %

31.12.2019

*ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

ex 8501 33 00

65

50

55

Bränslecellmoduler, minst bestående av bränsleceller med polymermembran (PEM-bränsleceller), även i hölje med ett inbyggt integrerat kylsystem, avsedda att användas vid tillverkning av system för framdrivning av personbilar (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8501 31 00

70

Likströmsmotorer,borstlösa, med

| — | en yttre diameter på minst 80 mm men högst 100 mm, |
| --- | --- |

—

en yttre diameter på minst 80 mm men högst 100 mm,

| — | en matarspänning på 12 V, |
| --- | --- |

—

en matarspänning på 12 V,

| — | en effekt vid 20 °C på minst 300 W men högst 650 W, |
| --- | --- |

—

en effekt vid 20 °C på minst 300 W men högst 650 W,

| — | ett vridmoment vid 20 °C på minst 2,00 Nm men högst 5,30 Nm, |
| --- | --- |

—

ett vridmoment vid 20 °C på minst 2,00 Nm men högst 5,30 Nm,

| — | märkvarvtal vid 20 °C på minst 600 rpm men högst 3 100 rpm, |
| --- | --- |

—

märkvarvtal vid 20 °C på minst 600 rpm men högst 3 100 rpm,

| — | försedd med givare för rotordiskens vinkel av resolvertyp eller halleffekttyp |
| --- | --- |

—

försedd med givare för rotordiskens vinkel av resolvertyp eller halleffekttyp

av en typ som används i servostyrsystem för fordon

0 %

31.12.2017

*ex 8503 00 99

35

Resolvergivare för borstlösa motorer till elektrisk servostyrning

0 %

31.12.2019

ex 8503 00 99

60

Motorkåpa för elektroniskt remdrivet styrsystem av galvaniserat stål med en tjocklek av högst 2,5 mm (± 0,25 mm)

0 %

31.12.2019

ex 8504 50 95

60

Talspolemekanism med lackerad lindningstråd av koppar eller aluminium runt spolstommen, försedd med elektriska ledande anslutningskablar, av en typ som används i bilhögtalare

0 %

31.12.2019

ex 8504 90 11

20

Reaktorkärnor för användning i tyristoromvandlare för högspänd likström

0 %

31.12.2019

ex 8504 90 99

20

SGCT-tyristor (Symmetric Gate-Commutated Thyristor) med integrerad grinddrivkrets

| — | i form av en starkströmskrets monterad på kretskortet försett med SGCT-tyristor och elektriska och elektroniska komponenter, |
| --- | --- |

—

i form av en starkströmskrets monterad på kretskortet försett med SGCT-tyristor och elektriska och elektroniska komponenter,

| — | som kan blockera spänningen – 6 500 V – i båda riktningarna (framriktning och backriktning), |
| --- | --- |

—

som kan blockera spänningen – 6 500 V – i båda riktningarna (framriktning och backriktning),

av en typ som används i strömriktare för mellanspänning (likriktare och växelriktare)

0 %

31.12.2019

*ex 8505 11 00

33

Permanentmagneter bestående av en legering av neodym, järn och bor, antingen i form av en avrundad rektangel med

| — | en längd på 90 mm, |
| --- | --- |

—

en längd på 90 mm,

| — | en bredd på högst 90 mm, och |
| --- | --- |

—

en bredd på högst 90 mm, och

| — | en höjd på högst 55 mm, |
| --- | --- |

—

en höjd på högst 55 mm,

eller i form av en skiva vars diameter inte överskrider 90mm, även med hål i mitten

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

45

En fjärdedelsformad manchett, avsedd att tjänstgöra som permanentmagnet efter magnetisering,

| — | bestående av åtminstone neodymium, praseodym, järn, bor, dysprosium, aluminium och kobolt, |
| --- | --- |

—

bestående av åtminstone neodymium, praseodym, järn, bor, dysprosium, aluminium och kobolt,

| — | med en bredd på 9,2 mm (– 0,1) |
| --- | --- |

—

med en bredd på 9,2 mm (– 0,1)

| — | med en längd på 20 mm (+ 0,1) eller 30 mm (+ 0,1) |
| --- | --- |

—

med en längd på 20 mm (+ 0,1) eller 30 mm (+ 0,1)

av en typ som används på rotorer för tillverkning av bränslepumpar

0 %

31.12.2019

*ex 8505 11 00

70

Skiva bestående av en legering av neodymium, järn och bor, täckt med nickel eller zink, som efter magnetisering är avsedd att bli en permanent magnet

| — | med eller utan hål i mitten, |
| --- | --- |

—

med eller utan hål i mitten,

| — | med en diameter på högst 90 mm, |
| --- | --- |

—

med en diameter på högst 90 mm,

av en typ som används i högtalare

0 %

31.12.2018

*ex 8505 11 00

80

Artiklar i form av en triangel, kvadrat eller rektangelavsedda att bli permanenta magneter efter magnetisering, innehållande neodymium, järn och bor, med följande mått:

| — | en längd på minst 9 mm men högst 105 mm, |
| --- | --- |

—

en längd på minst 9 mm men högst 105 mm,

| — | en bredd på minst 5 mm men högst 105 mm, |
| --- | --- |

—

en bredd på minst 5 mm men högst 105 mm,

| — | en höjd på minst 2 mm men högst 55 mm |
| --- | --- |

—

en höjd på minst 2 mm men högst 55 mm

0 %

31.12.2018

*ex 8505 19 90

30

Artiklar av agglomererad ferrit i form av en skiva med en diameter på högst 120 mm, med hål i mitten avsedda att bli permanenta magneter efter magnetisering med remanens mellan 245 mT och 470 mT

0 %

31.12.2018

*ex 8507 60 00

30

Cylindriska litiumjonackumulatorer eller moduler, med en längd av 63 mm eller mer och en diameter av 17,2 mm eller mer, med en nominell kapacitet av 1 200 mAh eller mer, avsedda att användas för tillverkning av uppladdningsbara batterier (1)

0 %

31.12.2019

ex 8507 60 00

ex 8507 80 00

45

20

Uppladdningsbara litiumjonpolymerackumulatorer med

| — | en nominell kapacitet på 1 060 mAh, |
| --- | --- |

—

en nominell kapacitet på 1 060 mAh,

| — | en nominell spänning på 7,4 V (genomsnittlig spänning på 0,2 C urladdning), |
| --- | --- |

—

en nominell spänning på 7,4 V (genomsnittlig spänning på 0,2 C urladdning),

| — | en laddningsspänning på 8,4 V (± 0,05), |
| --- | --- |

—

en laddningsspänning på 8,4 V (± 0,05),

| — | en längd av 86,4 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

en längd av 86,4 mm (± 0,1 mm),

| — | en bredd av 45 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

en bredd av 45 mm (± 0,1 mm),

| — | en höjd av 11 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

en höjd av 11 mm (± 0,1 mm),

för användning vid tillverkning av kassaapparater (1)

0 %

31.12.2019

ex 8511 30 00

20

Spolenhet integrerad i tändsats med:

| — | en tändsats, |
| --- | --- |

—

en tändsats,

| — | en spole på tändstift med integrerad monteringsbygel, |
| --- | --- |

—

en spole på tändstift med integrerad monteringsbygel,

| — | ett hölje, |
| --- | --- |

—

ett hölje,

| — | en längd av minst 140 mm men inte mer än 200 mm (+/– 5 mm), |
| --- | --- |

—

en längd av minst 140 mm men inte mer än 200 mm (+/– 5 mm),

| — | en drifttemperatur på minst –40 °C men högst +130 °C, |
| --- | --- |

—

en drifttemperatur på minst –40 °C men högst +130 °C,

| — | en spänning på14 (+/– 0,1) V |
| --- | --- |

—

en spänning på14 (+/– 0,1) V

0 %

31.12.2019

*ex 8516 90 00

60

Ventilationsunderenhet till elektrisk fritös

| — | utrustad med en motor med en märkeffekt på 8 W vid 4 600 rpm, |
| --- | --- |

—

utrustad med en motor med en märkeffekt på 8 W vid 4 600 rpm,

| — | styrd av en elektronisk krets, |
| --- | --- |

—

styrd av en elektronisk krets,

| — | som fungerar vid en omgivningstemperatur över 110 °C, |
| --- | --- |

—

som fungerar vid en omgivningstemperatur över 110 °C,

| — | utrustad med termostat |
| --- | --- |

—

utrustad med termostat

0 %

31.12.2019

ex 8518 21 00

20

Högtalare med

| — | en impedans på minst 4 ohm men högst 16 ohm, |
| --- | --- |

—

en impedans på minst 4 ohm men högst 16 ohm,

| — | en märkeffekt på minst 2 W men högst 20 W, |
| --- | --- |

—

en märkeffekt på minst 2 W men högst 20 W,

| — | med eller utan fästen av plast, och |
| --- | --- |

—

med eller utan fästen av plast, och

| — | elkabel med anslutningsdon eller trådlös, |
| --- | --- |

—

elkabel med anslutningsdon eller trådlös,

monterad på ett hölje för användning vid tillverkning av tv-apparater och videomonitorer (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8518 40 80

91

Delenhet till kretskort som inkluderar digitalavkodning av audiosignal, audiosignalbehandling och förstärkning med två- och/eller flerkanalsfunktionalitet

0 %

31.12.2019

ex 8518 90 00

30

Magnetsystem som består av:

| — | kärnplattor tillverkade av stål, i form av en skiva som på ena sidan är försedd med en cylinderformad kärna |
| --- | --- |

—

kärnplattor tillverkade av stål, i form av en skiva som på ena sidan är försedd med en cylinderformad kärna

| — | en neodymmagnet |
| --- | --- |

—

en neodymmagnet

| — | en övre platta |
| --- | --- |

—

en övre platta

| — | en nedre platta |
| --- | --- |

—

en nedre platta

av en typ som används i bilhögtalare

0 %

31.12.2019

ex 8518 90 00

40

Högtalarkon, av pappersmassa eller polypropen, med tillhörande dammskydd, av en typ som används i bilhögtalare

0 %

31.12.2019

ex 8518 90 00

50

Membran i elektrodynamisk högtalare med

| — | yttre diameter på minst 25 mm men inte mer än 250 mm, |
| --- | --- |

—

yttre diameter på minst 25 mm men inte mer än 250 mm,

| — | resonansfrekvens på minst 20 Hz men inte mer än 150 Hz, |
| --- | --- |

—

resonansfrekvens på minst 20 Hz men inte mer än 150 Hz,

| — | total höjd på minst 5 mm men inte mer än 50 mm, |
| --- | --- |

—

total höjd på minst 5 mm men inte mer än 50 mm,

| — | kanttjocklek på minst 0,1 mm men inte mer än 3 mm |
| --- | --- |

—

kanttjocklek på minst 0,1 mm men inte mer än 3 mm

0 %

31.12.2019

*ex 8521 90 00

20

Digital video:

| — | utan hårddisk, |
| --- | --- |

—

utan hårddisk,

| — | med eller utan DVD-RW, |
| --- | --- |

—

med eller utan DVD-RW,

| — | antingen med rörelsedetektor eller med möjlighet till rörelsedetektion genom IP-anslutbarhet via LAN-uttag, |
| --- | --- |

—

antingen med rörelsedetektor eller med möjlighet till rörelsedetektion genom IP-anslutbarhet via LAN-uttag,

| — | med eller utan USB-port, |
| --- | --- |

—

med eller utan USB-port,

för framställning av kameraövervakningssystem (CCTV-anläggningar) (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

60

10

25

Komponent med tryckta kretskort, bestående av

| — | en radiotuner (med förmåga att ta emot och dekoda radiosignaler och överföra dessa signaler inom komponenten) utan signalbehandlingsförmåga, |
| --- | --- |

—

en radiotuner (med förmåga att ta emot och dekoda radiosignaler och överföra dessa signaler inom komponenten) utan signalbehandlingsförmåga,

| — | en mikroprocessor med förmåga att ta emot fjärrkontrollmeddelanden och styra tunerns chipset |
| --- | --- |

—

en mikroprocessor med förmåga att ta emot fjärrkontrollmeddelanden och styra tunerns chipset

för användning vid tillverkning av hemunderhållningssystem (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

65

20

40

Delkomponent med tryckta kretskort, bestående av

| — | en radiotuner med förmåga att ta emot och dekoda radiosignaler och överföra dessa signaler inom komponenten, med signaldekoder, |
| --- | --- |

—

en radiotuner med förmåga att ta emot och dekoda radiosignaler och överföra dessa signaler inom komponenten, med signaldekoder,

| — | en radiofrekvensmottagare för fjärrkontroll, |
| --- | --- |

—

en radiofrekvensmottagare för fjärrkontroll,

| — | en infraröd fjärrkontroll-signalöverförare, |
| --- | --- |

—

en infraröd fjärrkontroll-signalöverförare,

| — | en scartsignalgenerator |
| --- | --- |

—

en scartsignalgenerator

| — | en TV-sensor (state sensor) |
| --- | --- |

—

en TV-sensor (state sensor)

för användning vid tillverkning av hemunderhållningssystem (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8525 80 19

25

Långvågig infraröd kamera (LWIR-kamera) (enligt ISO/TS 16949), med

| — | känslighet inom våglängdsområdet från och med 8 μm och till och med 14 μm, |
| --- | --- |

—

känslighet inom våglängdsområdet från och med 8 μm och till och med 14 μm,

| — | upplösning på 324 × 256 pixlar, |
| --- | --- |

—

upplösning på 324 × 256 pixlar,

| — | vikt på högst 400 g, |
| --- | --- |

—

vikt på högst 400 g,

| — | mått på högst 70 mm × 67 mm × 75 mm, |
| --- | --- |

—

mått på högst 70 mm × 67 mm × 75 mm,

| — | vattentätt hölje och uttag som är kvalificerat för fordon och |
| --- | --- |

—

vattentätt hölje och uttag som är kvalificerat för fordon och

| — | avvikelse för utsignalen på högst 20 % över hela driftstemperaturspannet |
| --- | --- |

—

avvikelse för utsignalen på högst 20 % över hela driftstemperaturspannet

0 %

31.12.2019

*ex 8525 80 19

ex 8525 80 91

31

10

Kamera:

| — | med en vikt på högst 5,9 kg, |
| --- | --- |

—

med en vikt på högst 5,9 kg,

| — | utan hölje, |
| --- | --- |

—

utan hölje,

| — | med mått på högst 405 mm × 315 mm, |
| --- | --- |

—

med mått på högst 405 mm × 315 mm,

| — | med antingen en laddningskopplad sensoranordning (CCD) eller en CMOS-sensor, |
| --- | --- |

—

med antingen en laddningskopplad sensoranordning (CCD) eller en CMOS-sensor,

| — | vars upplösning inte överstiger 5 000 000 effektiva pixlar, |
| --- | --- |

—

vars upplösning inte överstiger 5 000 000 effektiva pixlar,

för användning i övervakningsystem med interntelevision (CCTV) eller i apparater för ögonkontroll (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8525 80 19

35

Kameror för bildscanning, med

| — | system för ”Dynamic overlay lines”, |
| --- | --- |

—

system för ”Dynamic overlay lines”,

| — | utgång för NTSC video, |
| --- | --- |

—

utgång för NTSC video,

| — | driftspänning på 6,5 V, |
| --- | --- |

—

driftspänning på 6,5 V,

| — | illuminans på minst 0,5 lux |
| --- | --- |

—

illuminans på minst 0,5 lux

0 %

31.12.2019

*ex 8525 80 19

50

Fjärrkamerahuvud, även i hölje

| — | med mått (utan kabelkontakt) på högst 27 × 30 × 38,5 mm (bredd × höjd × längd) |
| --- | --- |

—

med mått (utan kabelkontakt) på högst 27 × 30 × 38,5 mm (bredd × höjd × längd)

| — | med tre MOS-bildsensorer, vardera med minst 2 effektiva megapixel, och prismablock för spridning av spektralfärger (RGB) till de tre sensorerna |
| --- | --- |

—

med tre MOS-bildsensorer, vardera med minst 2 effektiva megapixel, och prismablock för spridning av spektralfärger (RGB) till de tre sensorerna

| — | med C-fattning för objektivmontering |
| --- | --- |

—

med C-fattning för objektivmontering

| — | med en vikt av högst 70 gram |
| --- | --- |

—

med en vikt av högst 70 gram

| — | med en digital videoutgång (LVDS-teknik) |
| --- | --- |

—

med en digital videoutgång (LVDS-teknik)

| — | med ett permanent EEPROM-minne för lokal lagring av kalibreringsdata för färgåtergivning och kompensering av pixelfel |
| --- | --- |

—

med ett permanent EEPROM-minne för lokal lagring av kalibreringsdata för färgåtergivning och kompensering av pixelfel

för tillverkning av miniatyrkamerasystem för industriändamål (1)

0 %

31.12.2018

ex 8527 21 59

ex 8527 29 00

10

20

Komponent som minst omfattar

| — | en tryckt kretskort, |
| --- | --- |

—

en tryckt kretskort,

| — | en radiotuner, |
| --- | --- |

—

en radiotuner,

| — | tonfrekvensförstärkare |
| --- | --- |

—

tonfrekvensförstärkare

för inmontering i motorfordons underhållningssystem

0 %

31.12.2019

ex 8527 29 00

ex 8543 70 90

30

13

Integrerad audiocentralenhet med digital videoutgång för anslutning till en LCD-pekskärm, med CAN (Controller Area Network) som gränssnitt och dataöverföring via CAN-buss med mellanhastighet och hög hastighet, med eller utan

| — | ett tryckt kretskort innehållande en GPS-mottagare, ett gyroskop och en TMC-tuner (Traffic Message Channel), |
| --- | --- |

—

ett tryckt kretskort innehållande en GPS-mottagare, ett gyroskop och en TMC-tuner (Traffic Message Channel),

| — | en hårddisk med stöd för flera kartor, |
| --- | --- |

—

en hårddisk med stöd för flera kartor,

| — | Flashminne, |
| --- | --- |

—

Flashminne,

| — | en DAB HD-radio, |
| --- | --- |

—

en DAB HD-radio,

| — | Wi-Fi Hot Spot-teknik, |
| --- | --- |

—

Wi-Fi Hot Spot-teknik,

| — | ett röstigenkänningssystem, |
| --- | --- |

—

ett röstigenkänningssystem,

| — | teknik för SMS-uppläsning,
  och med |
| --- | --- |

—

teknik för SMS-uppläsning,

och med

| — | uppkopplingsmöjligheter för Bluetooth, MP3 och Universal Serial Bus (USB), |
| --- | --- |

—

uppkopplingsmöjligheter för Bluetooth, MP3 och Universal Serial Bus (USB),

| — | en driftspänning på minst 10 V och högst 16 V, |
| --- | --- |

—

en driftspänning på minst 10 V och högst 16 V,

för användning vid tillverkning av fordon enligt kapitel 87 (1)

0 %

30.06.2015

*ex 8527 91 99

ex 8529 90 65

10

35

Komponent som minst omfattar

| — | en tonfrekvensförstärkarenhet, som minst omfattar en tonfrekvensförstärkare och en ljudgenerator, |
| --- | --- |

—

en tonfrekvensförstärkarenhet, som minst omfattar en tonfrekvensförstärkare och en ljudgenerator,

| — | en transformator, |
| --- | --- |

—

en transformator,

| — | en rundradiomottagare |
| --- | --- |

—

en rundradiomottagare

0 %

31.12.2019

ex 8528 59 70

20

Videomonitoranordning för färgåtergivning med LCD-bildskärm, monterad på en ram,

| — | ej kombinerad med andra apparater, |
| --- | --- |

—

ej kombinerad med andra apparater,

| — | med pekskärmsmöjligheter, ett tryckt kretskort med drivkrets och elförsörjning, |
| --- | --- |

—

med pekskärmsmöjligheter, ett tryckt kretskort med drivkrets och elförsörjning,

som används för att varaktigt ingå eller varaktigt monteras i underhållningssystem för fordon (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8529 90 65

45

Satellitradiomottagarmodul som omvandlar högfrekventa satellitsignaler till kodade digitala audiosignaler, för användning vid tillverkning av produkter enligt 8527 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8529 90 92

47

Bildsensor av typen ”progressiv scan”Interline CCD- eller CMOS-sensor för digitala videokameror i form av en analog eller digital, monolitisk integrerad krets med en pixelyta på högst 12 μm × 12 μm i monokrom version med mikrolinser monterade på varje enskild pixel (microlens array) eller i polykrom version med ett färgfilter, och med en mikrolinsmodul med en mikrolins monterad på varje enskild pixel

0 %

31.12.2019

*ex 8529 90 92

ex 8536 69 90

49

83

Växelströmsuttag med störningsfilter, bestående av

| — | ett växelströmsuttag (för strömkabelanslutning), 230 V, |
| --- | --- |

—

ett växelströmsuttag (för strömkabelanslutning), 230 V,

| — | ett inbyggt störningsfilter bestående av kondensatorer och induktorer, |
| --- | --- |

—

ett inbyggt störningsfilter bestående av kondensatorer och induktorer,

| — | en kabel för anslutning av växelströmsuttaget till plasmaskärmens strömförsörjningsenhet och |
| --- | --- |

—

en kabel för anslutning av växelströmsuttaget till plasmaskärmens strömförsörjningsenhet och

en metallhållare (i förekommande fall) som fäster växelströmsuttaget vid plasma-TV:n

0 %

31.12.2019

ex 8529 90 92

55

OLED-moduler, bestående av en eller flera TFT-celler av glas eller plast, innehållande organiskt material, inte kombinerade med pekskärmsmöjligheter och en eller flera tryckta kretsar med styrelektronik för pixeladressering, av en typ som används för tillverkning av televisionsmottagare och monitorer

0 %

31.12.2019

ex 8529 90 92

65

OLED-bildskärm bestående av

| — | det organiska skiktet med organiska lysdioder, |
| --- | --- |

—

det organiska skiktet med organiska lysdioder,

| — | två ledande skikt som bygger på elektronöverföring och elektronhål, |
| --- | --- |

—

två ledande skikt som bygger på elektronöverföring och elektronhål,

| — | skikt av transistorer (tunnfilmstransistorer) med en upplösning på 1 920 × 1 080 |
| --- | --- |

—

skikt av transistorer (tunnfilmstransistorer) med en upplösning på 1 920 × 1 080

| — | anod och katod för strömförsörjning för de organiska dioderna, |
| --- | --- |

—

anod och katod för strömförsörjning för de organiska dioderna,

| — | RGB-filter, |
| --- | --- |

—

RGB-filter,

| — | skyddsskikt av glas eller plast, |
| --- | --- |

—

skyddsskikt av glas eller plast,

| — | men utan elektronisk utrustning för adressering av bildelement, |
| --- | --- |

—

men utan elektronisk utrustning för adressering av bildelement,

för användning vid tillverkning av produkter enligt nr 8528 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8529 90 92

70

Rektangulär fäst- och täckram

| — | av en aluminiumlegering innehållande kisel och magnesium, |
| --- | --- |

—

av en aluminiumlegering innehållande kisel och magnesium,

| — | med en längd av minst 500 mm men högst 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

med en längd av minst 500 mm men högst 2 200 mm,

| — | med en bredd av minst 300 mm men högst 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

med en bredd av minst 300 mm men högst 1 500 mm,

av ett slag som används vid tillverkning av tv-apparater

0 %

31.12.2017

*ex 8536 50 80

81

Mekaniska strömställare med varvtalsreglering för anslutning av elektriska kretsar, med

| — | en driftspänning på minst 240 V och högst 250 V, |
| --- | --- |

—

en driftspänning på minst 240 V och högst 250 V,

| — | en strömstyrka på minst 4 A och högst 6 A, |
| --- | --- |

—

en strömstyrka på minst 4 A och högst 6 A,

för användning vid tillverkning av maskiner enligt 8467 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8536 50 80

82

Mekaniska strömställare för anslutning av elektriska kretsar, med

| — | en driftspänning på minst 240 V och högst 300 V, |
| --- | --- |

—

en driftspänning på minst 240 V och högst 300 V,

| — | en strömstyrka på minst 3 A och högst 15 A, |
| --- | --- |

—

en strömstyrka på minst 3 A och högst 15 A,

för användning vid tillverkning av maskiner enligt 8467 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8536 69 90

82

Modulärt uttag eller modulär stickpropp för lokala nätverk, även i kombination med andra uttag, som minst omfattar

| — | en pulstransformator, inbegripet en ferritkärna för bredband, |
| --- | --- |

—

en pulstransformator, inbegripet en ferritkärna för bredband,

| — | en common mode-spole, |
| --- | --- |

—

en common mode-spole,

| — | en resistor, |
| --- | --- |

—

en resistor,

| — | en kondensator, |
| --- | --- |

—

en kondensator,

för användning vid tillverkning av produkter enligt nr 8521 eller 8528 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8536 69 90

85

Uttag eller stickpropp, inbyggd i plast- eller metallhölje med högst 96 stift, för användning vid tillverkning av produkter enligt nr 8521 eller 8528 (1)

0 %

31.12.2016

*ex 8536 69 90

88

Honkontakter och gränssnitt för Secure Digital (SD), CompactFlash, ”Smart Card” och ”Common interface modules (cards)” för användning vid lödning på tryckta kretskort, för anslutning av elektriska apparater och kretsar och omkoppling eller skyddande av elektriska kretsar med en driftspänning av högst 1 000 V

0 %

31.12.2017

ex 8538 90 99

ex 8547 20 00

30

10

Fodral och höljen av polykarbonat eller akrylnitrilbutadienstyren för rattknappar (steering pad switches) både med och utan repningsbeständig färg på yttersidan

0 %

31.12.2019

*ex 8538 90 99

95

Basplatta i koppar, av det slag som används som kyldon [vid tillverkning] för IGBT-moduler som innehåller fler komponenter än IGBT-chips och dioder med en spänning av mer än 650 V, men högst 1 200 V (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8543 90 00

20

Katoder av rostfritt stål i form av en platta försedd med stång för upphängning, även med sidbeslag av plast

0 %

31.12.2019

*ex 8544 20 00

ex 8544 42 90

ex 8544 49 93

10

20

20

PET/PVC-isolerad flexibel kabel

| — | för en spänning av högst 60 V, |
| --- | --- |

—

för en spänning av högst 60 V,

| — | för en strömstyrka av högst 1 A, |
| --- | --- |

—

för en strömstyrka av högst 1 A,

| — | med en värmeresistens av högst 105 °C, |
| --- | --- |

—

med en värmeresistens av högst 105 °C,

| — | med enskilda trådar av en tjocklek av högst 0,1 mm (± 0,01 mm) samt med en bredd av högst 0,8 mm (± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

med enskilda trådar av en tjocklek av högst 0,1 mm (± 0,01 mm) samt med en bredd av högst 0,8 mm (± 0,03 mm),

| — | med ett avstånd mellan ledarna av högst 0,5 mm och |
| --- | --- |

—

med ett avstånd mellan ledarna av högst 0,5 mm och

| — | med ett avstånd från centrumlinje till centrumlinje i ledarna av högst 1,25 mm |
| --- | --- |

—

med ett avstånd från centrumlinje till centrumlinje i ledarna av högst 1,25 mm

0 %

31.12.2018

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

40

40

Ledningsdragning till styrsystemet med en driftspänning av högst 12 V, försedd med kopplingsanordningar på båda sidor, med minst 3 förankringsklämmor i plast för montering på motorfordonets styrväxel

0 %

31.12.2019

ex 8544 30 00

50

Kabelsats för multimätning:

| — | för spänning av minst 5 V men högst 90 V, |
| --- | --- |

—

för spänning av minst 5 V men högst 90 V,

| — | med kapacitet för överföring av information via CAN-protokollet, |
| --- | --- |

—

med kapacitet för överföring av information via CAN-protokollet,

för användning vid tillverkning av fordon enligt nr 8711 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Ramar av aluminium eller aluminium och kolfiber för användning vid tillverkning av cyklar (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

23

33

70

Aluminumframgafflar för användning vid tillverkning av cyklar (1)

0 %

31.12.2018

ex 9001 50 41

ex 9001 50 49

10

10

Organisk oskuren korrigerande glasögonlins, ytbehandlad på båda sidor, rund till formen:

| — | med en diameter på minst 4,9 cm men inte mer än 8,2 cm, |
| --- | --- |

—

med en diameter på minst 4,9 cm men inte mer än 8,2 cm,

| — | med en total tjocklek på minst 0,5 cm men inte mer än 1,2 cm, |
| --- | --- |

—

med en total tjocklek på minst 0,5 cm men inte mer än 1,2 cm,

av en typ som ska bearbetas för att passa ett par glasögon

1.45 %

31.12.2019

ex 9001 50 80

10

Organisk oskuren korrigerande glasögonlins, endast ytbehandlad på ena sidan, rund till formen:

| — | med en diameter på minst 5,9 cm men inte mer än 8,5 cm, |
| --- | --- |

—

med en diameter på minst 5,9 cm men inte mer än 8,5 cm,

| — | med en total tjocklek på minst 1,2 cm men inte mer än 2,7 cm, |
| --- | --- |

—

med en total tjocklek på minst 1,2 cm men inte mer än 2,7 cm,

av en typ som ska bearbetas för att passa ett par glasögon

0 %

31.12.2019

*ex 9001 90 00

65

Optisk folie med minst 5 flerlagerstrukturer, inbegripet en reflektor på baksidan, en beläggning på framsidan och ett kontrastfilter med högst 0,65 μm gitteravstånd, för användning vid tillverkning av skärmar för frontprojektion (1)

0 %

31.12.2019

ex 9013 80 90

10

Elektroniska halvledar-mikrospeglar i ett hölje som lämpar sig för automatisk tryckning av kretskort, som minst omfattar en kombination av

| — | en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) |
| --- | --- |

—

en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC)

| — | en eller flera mikroelektromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik |
| --- | --- |

—

en eller flera mikroelektromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik

av en typ som används för montering i varor i kapitlen 84–90 och 95

0 %

31.12.2019

ex 9025 80 40

40

Elektronisk temperatur-, lufttryck- och luftfuktighetssensor (miljösensor) i ett hölje som lämpar sig för automatisk tryckning av kretskort, som minst omfattar en kombination av

| — | en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) |
| --- | --- |

—

en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC)

| — | en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik, |
| --- | --- |

—

en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik,

av en typ som används för montering i varor i kapitlen 84–90 och 95

0 %

31.12.2019

ex 9031 80 34

40

Halvledarsensor för kamaxelns läge med

| — | ett ytterhölje i gjuten plast, |
| --- | --- |

—

ett ytterhölje i gjuten plast,

| — | driftspänning för styrenheten på minst 4,5 men högst 7 VCC, |
| --- | --- |

—

driftspänning för styrenheten på minst 4,5 men högst 7 VCC,

för användning vid tillverkning av fordon i kapitel 87 (1)

0 %

31.12.2019

*ex 9031 80 38

20

Elektronisk halvledar-accelerationssensor i ett hölje, som minst omfattar

| — | en kombination av en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) och |
| --- | --- |

—

en kombination av en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) och

| — | en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik, |
| --- | --- |

—

en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik,

av en typ som används för montering i varor i kapitlen 84–90 och 95

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

30

Kombinerad elektronisk accelerations- och magnetfältsensor, i ett hölje som lämpar sig för automatisk tryckning av kretskort, som minst omfattar en kombination av

| — | en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) |
| --- | --- |

—

en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC)

| — | en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik. |
| --- | --- |

—

en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik.

av en typ som används för montering i varor i kapitlen 84–90 och 95

0 %

31.12.2019

ex 9031 80 38

40

Elektronisk accelerations-, magnetfält- och vinkelhastighetssensor (riktningssensor) i ett hölje som lämpar sig för automatisk tryckning av kretskort, som minst omfattar en kombination av

| — | en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC) |
| --- | --- |

—

en eller flera användningsspecifika monolitiska integrerade kretsar (ASIC)

| — | en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik |
| --- | --- |

—

en eller flera mikromekaniska sensorelement (MEMS) med mekaniska element i tredimensionella strukturer på halvledarmaterialet, tillverkade i halvledarteknik

av en typ som används för montering i varor i kapitlen 84–90 och 95

0 %

31.12.2019

---

(1)  Tullbefrielse på de villkor som anges i artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

---

BILAGA II

Tullbefrielser som avses i artikel 1.1 d:

| KN-nummer | Taric |
| --- | --- |
| ex 1511 90 19 | 10 |
| ex 1511 90 91 | 10 |
| ex 1513 11 10 | 10 |
| ex 1513 19 30 | 10 |
| ex 1513 21 10 | 10 |
| ex 1513 29 30 | 10 |
| ex 1516 20 96 | 20 |
| ex 1517 90 99 | 10 |
| ex 2008 99 49 | 30 |
| ex 2008 99 99 | 40 |
| ex 2009 49 30 | 91 |
| ex 2009 81 31 | 10 |
| ex 2207 20 00 | 20 |
| ex 2207 20 00 | 80 |
| ex 2818 20 00 | 10 |
| 2819 10 00 | |
| ex 2827 39 85 | 30 |
| ex 2842 10 00 | 20 |
| ex 2842 90 10 | 10 |
| ex 2846 10 00 | 10 |
| ex 2846 10 00 | 40 |
| ex 2904 10 00 | 30 |
| ex 2904 10 00 | 50 |
| ex 2904 20 00 | 40 |
| ex 2904 90 40 | 10 |
| ex 2904 90 95 | 20 |
| ex 2904 90 95 | 30 |
| ex 2905 19 00 | 40 |
| ex 2905 29 90 | 10 |
| ex 2905 29 90 | 20 |
| ex 2905 49 00 | 10 |
| ex 2905 59 98 | 20 |
| ex 2906 29 00 | 10 |
| ex 2907 19 90 | 10 |
| ex 2909 30 90 | 10 |
| ex 2909 30 90 | 20 |
| ex 2914 69 90 | 20 |
| ex 2915 39 00 | 50 |
| ex 2915 90 70 | 50 |
| ex 2916 13 00 | 10 |
| ex 2917 11 00 | 30 |
| ex 2917 19 10 | 10 |
| ex 2917 19 90 | 25 |
| ex 2917 19 90 | 30 |
| ex 2918 99 90 | 20 |
| ex 2918 99 90 | 70 |
| ex 2921 19 50 | 10 |
| ex 2921 42 00 | 70 |
| ex 2921 45 00 | 10 |
| ex 2921 45 00 | 40 |
| ex 2921 49 00 | 60 |
| ex 2921 51 19 | 20 |
| ex 2921 51 19 | 50 |
| ex 2921 59 90 | 50 |
| ex 2922 19 85 | 40 |
| ex 2922 19 85 | 80 |
| ex 2922 21 00 | 30 |
| ex 2922 21 00 | 50 |
| ex 2922 29 00 | 55 |
| ex 2922 29 00 | 65 |
| ex 2922 49 85 | 15 |
| ex 2922 49 85 | 50 |
| ex 2922 50 00 | 20 |
| ex 2923 90 00 | 45 |
| ex 2924 29 98 | 20 |
| ex 2924 29 98 | 92 |
| ex 2926 90 95 | 20 |
| ex 2926 90 95 | 60 |
| ex 2926 90 95 | 63 |
| ex 2926 90 95 | 64 |
| ex 2926 90 95 | 70 |
| ex 2926 90 95 | 74 |
| ex 2926 90 95 | 75 |
| ex 2927 00 00 | 70 |
| ex 2929 10 00 | 15 |
| ex 2929 90 00 | 20 |
| ex 2930 90 99 | 62 |
| ex 2930 90 99 | 64 |
| ex 2930 90 99 | 81 |
| ex 2930 90 99 | 84 |
| ex 2931 90 90 | 05 |
| ex 2931 90 90 | 10 |
| ex 2931 90 90 | 14 |
| ex 2931 90 90 | 15 |
| ex 2931 90 90 | 18 |
| ex 2931 90 90 | 20 |
| ex 2931 90 90 | 24 |
| ex 2931 90 90 | 30 |
| ex 2931 90 90 | 33 |
| ex 2931 90 90 | 35 |
| ex 2931 90 90 | 40 |
| ex 2931 90 90 | 50 |
| ex 2931 90 90 | 55 |
| ex 2931 90 90 | 70 |
| ex 2931 90 90 | 72 |
| ex 2931 90 90 | 75 |
| ex 2931 90 90 | 86 |
| ex 2931 90 90 | 87 |
| ex 2931 90 90 | 89 |
| ex 2931 90 90 | 91 |
| ex 2931 90 90 | 92 |
| ex 2931 90 90 | 96 |
| ex 2932 19 00 | 40 |
| ex 2932 19 00 | 41 |
| ex 2932 19 00 | 45 |
| ex 2932 19 00 | 70 |
| ex 2932 99 00 | 40 |
| ex 2933 19 90 | 50 |
| ex 2933 19 90 | 60 |
| ex 2933 29 90 | 40 |
| ex 2933 39 99 | 20 |
| ex 2933 39 99 | 24 |
| ex 2933 39 99 | 30 |
| ex 2933 39 99 | 45 |
| ex 2933 39 99 | 47 |
| ex 2933 39 99 | 48 |
| ex 2933 39 99 | 55 |
| ex 2933 49 90 | 60 |
| ex 2933 59 95 | 45 |
| ex 2933 59 95 | 50 |
| ex 2933 59 95 | 55 |
| ex 2933 59 95 | 65 |
| ex 2933 59 95 | 75 |
| ex 2933 79 00 | 60 |
| ex 2933 99 80 | 32 |
| ex 2933 99 80 | 35 |
| ex 2933 99 80 | 37 |
| ex 2933 99 80 | 55 |
| ex 2933 99 80 | 76 |
| ex 2933 99 80 | 88 |
| ex 2934 10 00 | 60 |
| ex 2934 99 90 | 20 |
| ex 2934 99 90 | 30 |
| ex 2934 99 90 | 83 |
| ex 2934 99 90 | 84 |
| ex 2935 00 90 | 30 |
| ex 2935 00 90 | 53 |
| ex 2935 00 90 | 63 |
| ex 2935 00 90 | 77 |
| ex 2935 00 90 | 82 |
| ex 3204 17 00 | 40 |
| ex 3204 17 00 | 50 |
| ex 3204 19 00 | 11 |
| ex 3204 19 00 | 21 |
| ex 3204 19 00 | 31 |
| ex 3204 19 00 | 41 |
| ex 3204 19 00 | 51 |
| ex 3204 19 00 | 61 |
| ex 3204 20 00 | 20 |
| ex 3206 49 70 | 10 |
| ex 3208 90 19 | 45 |
| ex 3402 90 10 | 60 |
| ex 3402 90 10 | 70 |
| ex 3504 00 90 | 10 |
| ex 3506 91 00 | 40 |
| ex 3701 30 00 | 20 |
| ex 3705 90 90 | 10 |
| ex 3707 10 00 | 45 |
| ex 3707 10 00 | 50 |
| ex 3707 90 90 | 40 |
| ex 3707 90 90 | 85 |
| ex 3808 91 90 | 30 |
| ex 3808 92 90 | 50 |
| ex 3808 93 23 | 10 |
| ex 3808 93 90 | 10 |
| ex 3809 92 00 | 20 |
| ex 3811 19 00 | 10 |
| ex 3812 30 80 | 30 |
| ex 3815 19 90 | 60 |
| ex 3815 90 90 | 70 |
| ex 3815 90 90 | 80 |
| ex 3820 00 00 | 20 |
| ex 3824 90 97 | 05 |
| ex 3824 90 97 | 06 |
| ex 3824 90 97 | 07 |
| ex 3824 90 97 | 08 |
| ex 3824 90 97 | 09 |
| ex 3824 90 97 | 10 |
| ex 3824 90 97 | 11 |
| ex 3824 90 97 | 12 |
| ex 3824 90 97 | 13 |
| ex 3824 90 97 | 14 |
| ex 3824 90 97 | 15 |
| ex 3824 90 97 | 16 |
| ex 3824 90 97 | 17 |
| ex 3824 90 97 | 18 |
| ex 3824 90 97 | 20 |
| ex 3824 90 97 | 21 |
| ex 3824 90 97 | 22 |
| ex 3824 90 97 | 23 |
| ex 3824 90 97 | 24 |
| ex 3824 90 97 | 25 |
| ex 3824 90 97 | 26 |
| ex 3824 90 97 | 27 |
| ex 3824 90 97 | 28 |
| ex 3824 90 97 | 29 |
| ex 3824 90 97 | 30 |
| ex 3824 90 97 | 31 |
| ex 3824 90 97 | 32 |
| ex 3824 90 97 | 33 |
| ex 3824 90 97 | 34 |
| ex 3824 90 97 | 35 |
| ex 3824 90 97 | 36 |
| ex 3824 90 97 | 37 |
| ex 3824 90 97 | 38 |
| ex 3824 90 97 | 39 |
| ex 3824 90 97 | 40 |
| ex 3824 90 97 | 41 |
| ex 3824 90 97 | 42 |
| ex 3824 90 97 | 43 |
| ex 3824 90 97 | 44 |
| ex 3824 90 97 | 45 |
| ex 3824 90 97 | 46 |
| ex 3824 90 97 | 47 |
| ex 3824 90 97 | 48 |
| ex 3824 90 97 | 49 |
| ex 3824 90 97 | 50 |
| ex 3824 90 97 | 51 |
| ex 3824 90 97 | 52 |
| ex 3824 90 97 | 53 |
| ex 3824 90 97 | 54 |
| ex 3824 90 97 | 55 |
| ex 3824 90 97 | 56 |
| ex 3824 90 97 | 57 |
| ex 3824 90 97 | 58 |
| ex 3824 90 97 | 59 |
| ex 3824 90 97 | 60 |
| ex 3824 90 97 | 61 |
| ex 3824 90 97 | 62 |
| ex 3824 90 97 | 63 |
| ex 3824 90 97 | 64 |
| ex 3824 90 97 | 65 |
| ex 3824 90 97 | 66 |
| ex 3824 90 97 | 78 |
| ex 3824 90 97 | 79 |
| ex 3824 90 97 | 80 |
| ex 3824 90 97 | 81 |
| ex 3824 90 97 | 82 |
| ex 3824 90 97 | 83 |
| ex 3824 90 97 | 84 |
| ex 3824 90 97 | 85 |
| ex 3824 90 97 | 87 |
| ex 3824 90 97 | 88 |
| ex 3824 90 97 | 89 |
| ex 3824 90 97 | 90 |
| ex 3824 90 97 | 92 |
| ex 3824 90 97 | 94 |
| ex 3824 90 97 | 95 |
| ex 3824 90 97 | 97 |
| ex 3901 10 10 | 10 |
| ex 3901 90 90 | 30 |
| ex 3901 90 90 | 40 |
| ex 3902 10 00 | 40 |
| ex 3902 90 90 | 60 |
| ex 3902 90 90 | 93 |
| ex 3903 19 00 | 30 |
| ex 3903 90 90 | 15 |
| ex 3903 90 90 | 20 |
| ex 3903 90 90 | 25 |
| ex 3903 90 90 | 75 |
| ex 3904 10 00 | 20 |
| ex 3904 30 00 | 20 |
| ex 3904 50 90 | 92 |
| ex 3906 90 90 | 41 |
| ex 3906 90 90 | 85 |
| ex 3906 90 90 | 87 |
| ex 3907 40 00 | 10 |
| ex 3907 40 00 | 20 |
| ex 3907 40 00 | 30 |
| ex 3907 40 00 | 40 |
| ex 3907 40 00 | 50 |
| ex 3907 40 00 | 60 |
| ex 3907 60 80 | 30 |
| ex 3907 91 90 | 10 |
| ex 3907 99 90 | 70 |
| ex 3908 90 00 | 50 |
| ex 3909 50 90 | 10 |
| ex 3910 00 00 | 60 |
| ex 3911 90 99 | 31 |
| ex 3916 20 00 | 91 |
| ex 3917 40 00 | 91 |
| ex 3919 10 80 | 23 |
| ex 3919 10 80 | 27 |
| ex 3919 10 80 | 32 |
| ex 3919 10 80 | 37 |
| ex 3919 10 80 | 43 |
| ex 3919 10 80 | 85 |
| ex 3919 90 00 | 20 |
| ex 3919 90 00 | 22 |
| ex 3919 90 00 | 24 |
| ex 3919 90 00 | 26 |
| ex 3919 90 00 | 28 |
| ex 3919 90 00 | 29 |
| ex 3919 90 00 | 33 |
| ex 3919 90 00 | 37 |
| ex 3919 90 00 | 44 |
| ex 3920 20 29 | 93 |
| ex 3920 59 90 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 25 |
| ex 3920 62 19 | 81 |
| ex 3920 91 00 | 51 |
| ex 3920 91 00 | 52 |
| ex 3920 91 00 | 92 |
| ex 3920 91 00 | 93 |
| ex 3921 90 55 | 25 |
| ex 3921 90 55 | 30 |
| ex 3921 90 60 | 95 |
| ex 4408 39 30 | 10 |
| ex 5404 19 00 | 30 |
| ex 5607 50 90 | 10 |
| ex 5911 90 90 | 40 |
| ex 6814 10 00 | 10 |
| ex 7019 19 10 | 30 |
| ex 7019 19 10 | 55 |
| ex 7019 40 00 | 21 |
| ex 7019 40 00 | 29 |
| ex 7325 99 10 | 20 |
| ex 7326 20 00 | 20 |
| ex 8108 90 30 | 10 |
| ex 8405 90 00 | 10 |
| ex 8409 91 00 | 10 |
| ex 8409 99 00 | 20 |
| ex 8411 99 00 | 50 |
| ex 8414 30 81 | 50 |
| ex 8414 90 00 | 20 |
| ex 8418 99 10 | 50 |
| ex 8418 99 10 | 60 |
| ex 8467 99 00 | 10 |
| ex 8479 89 97 | 40 |
| ex 8481 30 91 | 91 |
| ex 8501 10 99 | 82 |
| ex 8501 31 00 | 40 |
| ex 8501 31 00 | 65 |
| ex 8501 31 00 | 70 |
| ex 8503 00 99 | 35 |
| ex 8504 40 82 | 50 |
| ex 8505 11 00 | 33 |
| ex 8505 11 00 | 70 |
| ex 8505 11 00 | 80 |
| ex 8505 19 90 | 30 |
| ex 8507 60 00 | 30 |
| ex 8516 90 00 | 60 |
| ex 8518 40 80 | 91 |
| ex 8521 90 00 | 20 |
| ex 8522 90 49 | 60 |
| ex 8522 90 49 | 65 |
| ex 8525 80 19 | 25 |
| ex 8525 80 19 | 31 |
| ex 8525 80 19 | 35 |
| ex 8525 80 19 | 50 |
| ex 8525 80 91 | 10 |
| ex 8527 91 99 | 10 |
| ex 8527 99 00 | 10 |
| ex 8527 99 00 | 20 |
| ex 8529 90 65 | 25 |
| ex 8529 90 65 | 35 |
| ex 8529 90 65 | 40 |
| ex 8529 90 65 | 45 |
| ex 8529 90 92 | 47 |
| ex 8529 90 92 | 49 |
| ex 8529 90 92 | 70 |
| ex 8536 50 11 | 35 |
| ex 8536 50 80 | 81 |
| ex 8536 50 80 | 82 |
| ex 8536 69 90 | 82 |
| ex 8536 69 90 | 83 |
| ex 8536 69 90 | 85 |
| ex 8536 69 90 | 88 |
| ex 8538 90 99 | 95 |
| ex 8543 90 00 | 20 |
| ex 8544 20 00 | 10 |
| ex 8544 42 90 | 20 |
| ex 8544 49 93 | 20 |
| ex 8544 49 95 | 10 |
| ex 8708 21 10 | 10 |
| ex 8708 21 90 | 10 |
| ex 8714 91 10 | 23 |
| ex 8714 91 10 | 33 |
| ex 8714 91 10 | 70 |
| ex 8714 91 30 | 23 |
| ex 8714 91 30 | 33 |
| ex 8714 91 30 | 70 |
| ex 9001 90 00 | 21 |
| ex 9001 90 00 | 65 |
| ex 9031 80 38 | 20 |

KN-nummer

Taric

ex 1511 90 19

10

ex 1511 90 91

10

ex 1513 11 10

10

ex 1513 19 30

10

ex 1513 21 10

10

ex 1513 29 30

10

ex 1516 20 96

20

ex 1517 90 99

10

ex 2008 99 49

30

ex 2008 99 99

40

ex 2009 49 30

91

ex 2009 81 31

10

ex 2207 20 00

20

ex 2207 20 00

80

ex 2818 20 00

10

2819 10 00

ex 2827 39 85

30

ex 2842 10 00

20

ex 2842 90 10

10

ex 2846 10 00

10

ex 2846 10 00

40

ex 2904 10 00

30

ex 2904 10 00

50

ex 2904 20 00

40

ex 2904 90 40

10

ex 2904 90 95

20

ex 2904 90 95

30

ex 2905 19 00

40

ex 2905 29 90

10

ex 2905 29 90

20

ex 2905 49 00

10

ex 2905 59 98

20

ex 2906 29 00

10

ex 2907 19 90

10

ex 2909 30 90

10

ex 2909 30 90

20

ex 2914 69 90

20

ex 2915 39 00

50

ex 2915 90 70

50

ex 2916 13 00

10

ex 2917 11 00

30

ex 2917 19 10

10

ex 2917 19 90

25

ex 2917 19 90

30

ex 2918 99 90

20

ex 2918 99 90

70

ex 2921 19 50

10

ex 2921 42 00

70

ex 2921 45 00

10

ex 2921 45 00

40

ex 2921 49 00

60

ex 2921 51 19

20

ex 2921 51 19

50

ex 2921 59 90

50

ex 2922 19 85

40

ex 2922 19 85

80

ex 2922 21 00

30

ex 2922 21 00

50

ex 2922 29 00

55

ex 2922 29 00

65

ex 2922 49 85

15

ex 2922 49 85

50

ex 2922 50 00

20

ex 2923 90 00

45

ex 2924 29 98

20

ex 2924 29 98

92

ex 2926 90 95

20

ex 2926 90 95

60

ex 2926 90 95

63

ex 2926 90 95

64

ex 2926 90 95

70

ex 2926 90 95

74

ex 2926 90 95

75

ex 2927 00 00

70

ex 2929 10 00

15

ex 2929 90 00

20

ex 2930 90 99

62

ex 2930 90 99

64

ex 2930 90 99

81

ex 2930 90 99

84

ex 2931 90 90

05

ex 2931 90 90

10

ex 2931 90 90

14

ex 2931 90 90

15

ex 2931 90 90

18

ex 2931 90 90

20

ex 2931 90 90

24

ex 2931 90 90

30

ex 2931 90 90

33

ex 2931 90 90

35

ex 2931 90 90

40

ex 2931 90 90

50

ex 2931 90 90

55

ex 2931 90 90

70

ex 2931 90 90

72

ex 2931 90 90

75

ex 2931 90 90

86

ex 2931 90 90

87

ex 2931 90 90

89

ex 2931 90 90

91

ex 2931 90 90

92

ex 2931 90 90

96

ex 2932 19 00

40

ex 2932 19 00

41

ex 2932 19 00

45

ex 2932 19 00

70

ex 2932 99 00

40

ex 2933 19 90

50

ex 2933 19 90

60

ex 2933 29 90

40

ex 2933 39 99

20

ex 2933 39 99

24

ex 2933 39 99

30

ex 2933 39 99

45

ex 2933 39 99

47

ex 2933 39 99

48

ex 2933 39 99

55

ex 2933 49 90

60

ex 2933 59 95

45

ex 2933 59 95

50

ex 2933 59 95

55

ex 2933 59 95

65

ex 2933 59 95

75

ex 2933 79 00

60

ex 2933 99 80

32

ex 2933 99 80

35

ex 2933 99 80

37

ex 2933 99 80

55

ex 2933 99 80

76

ex 2933 99 80

88

ex 2934 10 00

60

ex 2934 99 90

20

ex 2934 99 90

30

ex 2934 99 90

83

ex 2934 99 90

84

ex 2935 00 90

30

ex 2935 00 90

53

ex 2935 00 90

63

ex 2935 00 90

77

ex 2935 00 90

82

ex 3204 17 00

40

ex 3204 17 00

50

ex 3204 19 00

11

ex 3204 19 00

21

ex 3204 19 00

31

ex 3204 19 00

41

ex 3204 19 00

51

ex 3204 19 00

61

ex 3204 20 00

20

ex 3206 49 70

10

ex 3208 90 19

45

ex 3402 90 10

60

ex 3402 90 10

70

ex 3504 00 90

10

ex 3506 91 00

40

ex 3701 30 00

20

ex 3705 90 90

10

ex 3707 10 00

45

ex 3707 10 00

50

ex 3707 90 90

40

ex 3707 90 90

85

ex 3808 91 90

30

ex 3808 92 90

50

ex 3808 93 23

10

ex 3808 93 90

10

ex 3809 92 00

20

ex 3811 19 00

10

ex 3812 30 80

30

ex 3815 19 90

60

ex 3815 90 90

70

ex 3815 90 90

80

ex 3820 00 00

20

ex 3824 90 97

05

ex 3824 90 97

06

ex 3824 90 97

07

ex 3824 90 97

08

ex 3824 90 97

09

ex 3824 90 97

10

ex 3824 90 97

11

ex 3824 90 97

12

ex 3824 90 97

13

ex 3824 90 97

14

ex 3824 90 97

15

ex 3824 90 97

16

ex 3824 90 97

17

ex 3824 90 97

18

ex 3824 90 97

20

ex 3824 90 97

21

ex 3824 90 97

22

ex 3824 90 97

23

ex 3824 90 97

24

ex 3824 90 97

25

ex 3824 90 97

26

ex 3824 90 97

27

ex 3824 90 97

28

ex 3824 90 97

29

ex 3824 90 97

30

ex 3824 90 97

31

ex 3824 90 97

32

ex 3824 90 97

33

ex 3824 90 97

34

ex 3824 90 97

35

ex 3824 90 97

36

ex 3824 90 97

37

ex 3824 90 97

38

ex 3824 90 97

39

ex 3824 90 97

40

ex 3824 90 97

41

ex 3824 90 97

42

ex 3824 90 97

43

ex 3824 90 97

44

ex 3824 90 97

45

ex 3824 90 97

46

ex 3824 90 97

47

ex 3824 90 97

48

ex 3824 90 97

49

ex 3824 90 97

50

ex 3824 90 97

51

ex 3824 90 97

52

ex 3824 90 97

53

ex 3824 90 97

54

ex 3824 90 97

55

ex 3824 90 97

56

ex 3824 90 97

57

ex 3824 90 97

58

ex 3824 90 97

59

ex 3824 90 97

60

ex 3824 90 97

61

ex 3824 90 97

62

ex 3824 90 97

63

ex 3824 90 97

64

ex 3824 90 97

65

ex 3824 90 97

66

ex 3824 90 97

78

ex 3824 90 97

79

ex 3824 90 97

80

ex 3824 90 97

81

ex 3824 90 97

82

ex 3824 90 97

83

ex 3824 90 97

84

ex 3824 90 97

85

ex 3824 90 97

87

ex 3824 90 97

88

ex 3824 90 97

89

ex 3824 90 97

90

ex 3824 90 97

92

ex 3824 90 97

94

ex 3824 90 97

95

ex 3824 90 97

97

ex 3901 10 10

10

ex 3901 90 90

30

ex 3901 90 90

40

ex 3902 10 00

40

ex 3902 90 90

60

ex 3902 90 90

93

ex 3903 19 00

30

ex 3903 90 90

15

ex 3903 90 90

20

ex 3903 90 90

25

ex 3903 90 90

75

ex 3904 10 00

20

ex 3904 30 00

20

ex 3904 50 90

92

ex 3906 90 90

41

ex 3906 90 90

85

ex 3906 90 90

87

ex 3907 40 00

10

ex 3907 40 00

20

ex 3907 40 00

30

ex 3907 40 00

40

ex 3907 40 00

50

ex 3907 40 00

60

ex 3907 60 80

30

ex 3907 91 90

10

ex 3907 99 90

70

ex 3908 90 00

50

ex 3909 50 90

10

ex 3910 00 00

60

ex 3911 90 99

31

ex 3916 20 00

91

ex 3917 40 00

91

ex 3919 10 80

23

ex 3919 10 80

27

ex 3919 10 80

32

ex 3919 10 80

37

ex 3919 10 80

43

ex 3919 10 80

85

ex 3919 90 00

20

ex 3919 90 00

22

ex 3919 90 00

24

ex 3919 90 00

26

ex 3919 90 00

28

ex 3919 90 00

29

ex 3919 90 00

33

ex 3919 90 00

37

ex 3919 90 00

44

ex 3920 20 29

93

ex 3920 59 90

20

ex 3920 62 19

25

ex 3920 62 19

81

ex 3920 91 00

51

ex 3920 91 00

52

ex 3920 91 00

92

ex 3920 91 00

93

ex 3921 90 55

25

ex 3921 90 55

30

ex 3921 90 60

95

ex 4408 39 30

10

ex 5404 19 00

30

ex 5607 50 90

10

ex 5911 90 90

40

ex 6814 10 00

10

ex 7019 19 10

30

ex 7019 19 10

55

ex 7019 40 00

21

ex 7019 40 00

29

ex 7325 99 10

20

ex 7326 20 00

20

ex 8108 90 30

10

ex 8405 90 00

10

ex 8409 91 00

10

ex 8409 99 00

20

ex 8411 99 00

50

ex 8414 30 81

50

ex 8414 90 00

20

ex 8418 99 10

50

ex 8418 99 10

60

ex 8467 99 00

10

ex 8479 89 97

40

ex 8481 30 91

91

ex 8501 10 99

82

ex 8501 31 00

40

ex 8501 31 00

65

ex 8501 31 00

70

ex 8503 00 99

35

ex 8504 40 82

50

ex 8505 11 00

33

ex 8505 11 00

70

ex 8505 11 00

80

ex 8505 19 90

30

ex 8507 60 00

30

ex 8516 90 00

60

ex 8518 40 80

91

ex 8521 90 00

20

ex 8522 90 49

60

ex 8522 90 49

65

ex 8525 80 19

25

ex 8525 80 19

31

ex 8525 80 19

35

ex 8525 80 19

50

ex 8525 80 91

10

ex 8527 91 99

10

ex 8527 99 00

10

ex 8527 99 00

20

ex 8529 90 65

25

ex 8529 90 65

35

ex 8529 90 65

40

ex 8529 90 65

45

ex 8529 90 92

47

ex 8529 90 92

49

ex 8529 90 92

70

ex 8536 50 11

35

ex 8536 50 80

81

ex 8536 50 80

82

ex 8536 69 90

82

ex 8536 69 90

83

ex 8536 69 90

85

ex 8536 69 90

88

ex 8538 90 99

95

ex 8543 90 00

20

ex 8544 20 00

10

ex 8544 42 90

20

ex 8544 49 93

20

ex 8544 49 95

10

ex 8708 21 10

10

ex 8708 21 90

10

ex 8714 91 10

23

ex 8714 91 10

33

ex 8714 91 10

70

ex 8714 91 30

23

ex 8714 91 30

33

ex 8714 91 30

70

ex 9001 90 00

21

ex 9001 90 00

65

ex 9031 80 38

20

---

BILAGA III

Kompletterande enheter som avses i artikel 1.2 a:

| KN | Taric | Kompletterande enhet |
| --- | --- | --- |
| 3926 90 97 | 31 | p/st |
| 3926 90 97 | 37 | p/st |
| 7006 00 90 | 25 | p/st |
| 7009 10 00 | 20 | p/st |
| 8103 90 90 | 10 | p/st |
| 8207 19 10 | 10 | p/st |
| 8401 40 00 | 10 | p/st |
| 8413 91 00 | 30 | p/st |
| 8421 21 00 | 20 | p/st |
| 8479 89 97 | 60 | p/st |
| 8482 10 10 | 10 | p/st |
| 8482 10 10 | 20 | p/st |
| 8482 10 90 | 10 | p/st |
| 8482 50 00 | 10 | p/st |
| 8503 00 99 | 60 | p/st |
| 8504 50 95 | 60 | p/st |
| 8504 90 11 | 20 | p/st |
| 8504 90 99 | 20 | p/st |
| 8505 11 00 | 45 | p/st |
| 8511 30 00 | 20 | p/st |
| 8518 90 00 | 30 | p/st |
| 8518 90 00 | 40 | p/st |
| 8518 90 00 | 50 | p/st |
| 8527 29 00 | 30 | p/st |
| 8529 90 92 | 55 | p/st |
| 8529 90 92 | 65 | p/st |
| 8538 90 99 | 30 | p/st |
| 8538 90 99 | 40 | p/st |
| 8543 70 90 | 13 | p/st |
| 8543 90 00 | 60 | p/st |
| 8544 30 00 | 40 | p/st |
| 8544 30 00 | 50 | p/st |
| 8544 42 90 | 40 | p/st |
| 8547 20 00 | 10 | p/st |
| 9013 80 90 | 10 | p/st |
| 9025 80 40 | 40 | p/st |
| 9031 80 34 | 40 | p/st |
| 9031 80 38 | 30 | p/st |
| 9031 80 38 | 40 | p/st |
| 3824 90 96 | 75 | m3 |
| 7605 29 00 | 10 | m |

KN

Taric

Kompletterande enhet

3926 90 97

31

p/st

3926 90 97

37

p/st

7006 00 90

25

p/st

7009 10 00

20

p/st

8103 90 90

10

p/st

8207 19 10

10

p/st

8401 40 00

10

p/st

8413 91 00

30

p/st

8421 21 00

20

p/st

8479 89 97

60

p/st

8482 10 10

10

p/st

8482 10 10

20

p/st

8482 10 90

10

p/st

8482 50 00

10

p/st

8503 00 99

60

p/st

8504 50 95

60

p/st

8504 90 11

20

p/st

8504 90 99

20

p/st

8505 11 00

45

p/st

8511 30 00

20

p/st

8518 90 00

30

p/st

8518 90 00

40

p/st

8518 90 00

50

p/st

8527 29 00

30

p/st

8529 90 92

55

p/st

8529 90 92

65

p/st

8538 90 99

30

p/st

8538 90 99

40

p/st

8543 70 90

13

p/st

8543 90 00

60

p/st

8544 30 00

40

p/st

8544 30 00

50

p/st

8544 42 90

40

p/st

8547 20 00

10

p/st

9013 80 90

10

p/st

9025 80 40

40

p/st

9031 80 34

40

p/st

9031 80 38

30

p/st

9031 80 38

40

p/st

3824 90 96

75

m3

7605 29 00

10

m

---

BILAGA IV

Kompletterande enheter som avses i artikel 1.2 b:

| KN | Taric | Kompletterande enhet |
| --- | --- | --- |
| 8479 89 97 | 40 | p/st |
| 8504 40 82 | 50 | p/st |
| 3907 40 00 | 50 | m3 |
| 3907 40 00 | 60 | m3 |
| 3824 90 97 | 90 | m3 |

KN

Taric

Kompletterande enhet

8479 89 97

40

p/st

8504 40 82

50

p/st

3907 40 00

50

m3

3907 40 00

60

m3

3824 90 97

90

m3

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/67

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1342/2014

av den 17 december 2014

om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (1), särskilt artikel 7.4 a och 7.5 samt artikel 14.2 och 14.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 850/2004 genomförs i unionens lagstiftning de åtaganden som ingår i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen), godkänd genom rådets beslut 2006/507/EG (2) på gemenskapens vägnar, och i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (nedan kallat protokollet), godkänt genom rådets beslut 2004/259/EG (3) på gemenskapens vägnar. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 850/2004 genomförs i unionens lagstiftning de åtaganden som ingår i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen), godkänd genom rådets beslut 2006/507/EG (2) på gemenskapens vägnar, och i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (nedan kallat protokollet), godkänt genom rådets beslut 2004/259/EG (3) på gemenskapens vägnar.

| (2) | Vid det fjärde mötet i partskonferensen den 4–8 maj 2009 beslutades att klordekon, hexabrombifenyl, hexaklorocyclohexan, inbegripet lindan och pentaklorbensen, tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter samt perfluorooktan sulfonsyra och dess derivater (nedan kallade PFOS) skulle föras in i bilagorna till konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Vid det fjärde mötet i partskonferensen den 4–8 maj 2009 beslutades att klordekon, hexabrombifenyl, hexaklorocyclohexan, inbegripet lindan och pentaklorbensen, tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter samt perfluorooktan sulfonsyra och dess derivater (nedan kallade PFOS) skulle föras in i bilagorna till konventionen.

| (3) | Eftersom farhågor framförts för att vetenskapliga uppgifter om mängder och koncentrationer av POP-klassificerade bromerade difenyletrar och PFOS i varor och avfall inte är fullständiga och representativa fördes dessa ämnen tillfälligt upp på listorna i bilagorna IV och V till förordning (EG) 850/2004 utan uppgift om högsta koncentrationsgränser. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom farhågor framförts för att vetenskapliga uppgifter om mängder och koncentrationer av POP-klassificerade bromerade difenyletrar och PFOS i varor och avfall inte är fullständiga och representativa fördes dessa ämnen tillfälligt upp på listorna i bilagorna IV och V till förordning (EG) 850/2004 utan uppgift om högsta koncentrationsgränser.

| (4) | Ytterligare vetenskapliga uppgifter om vilka mängder och koncentrationer av POP-klassificerade bromerade difenyletrar och PFOS som ingår i varor och avfall har nu utvärderats. Det är därför nödvändigt att fastställa högsta koncentrationsgränser för dessa långlivade organiska föroreningar utan onödigt dröjsmål för att kunna säkerställa en enhetlig tillämpning av förordning (EG) nr 850/2004, och undvika fortsatta utsläpp av dessa ämnen i miljön. |
| --- | --- |

(4)

Ytterligare vetenskapliga uppgifter om vilka mängder och koncentrationer av POP-klassificerade bromerade difenyletrar och PFOS som ingår i varor och avfall har nu utvärderats. Det är därför nödvändigt att fastställa högsta koncentrationsgränser för dessa långlivade organiska föroreningar utan onödigt dröjsmål för att kunna säkerställa en enhetlig tillämpning av förordning (EG) nr 850/2004, och undvika fortsatta utsläpp av dessa ämnen i miljön.

| (5) | Vid sitt 27:e möte den 14–18 december 2009 beslöt verkställande organet för protokollet att lägga till hexaklorbutadien, polyklorerade naftalener och klorparaffiner med kort kolkedja till protokollet. |
| --- | --- |

(5)

Vid sitt 27:e möte den 14–18 december 2009 beslöt verkställande organet för protokollet att lägga till hexaklorbutadien, polyklorerade naftalener och klorparaffiner med kort kolkedja till protokollet.

| (6) | Vid sitt femte möte den 25–29 april 2011 beslöt partskonferensen för konventionen att lägga till endosulfan till den förteckning över långlivade organiska föroreningar som ska elimineras globalt, dock med vissa undantag. |
| --- | --- |

(6)

Vid sitt femte möte den 25–29 april 2011 beslöt partskonferensen för konventionen att lägga till endosulfan till den förteckning över långlivade organiska föroreningar som ska elimineras globalt, dock med vissa undantag.

| (7) | Mot bakgrund av de beslut som fattades av verkställande organet för protokollet och partskonferensen till konventionen är det nödvändigt att uppdatera bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004 så att dessa ämnen läggs till på listan. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av de beslut som fattades av verkställande organet för protokollet och partskonferensen till konventionen är det nödvändigt att uppdatera bilagorna IV och V till förordning (EG) nr 850/2004 så att dessa ämnen läggs till på listan.

| (8) | Förordning (EG) nr 850/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 850/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att företag och behöriga myndigheter ska få tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya kraven bör denna förordning gälla från och med den 18 juni 2015. |
| --- | --- |

(9)

För att företag och behöriga myndigheter ska få tillräckligt med tid för att anpassa sig till de nya kraven bör denna förordning gälla från och med den 18 juni 2015.

| (10) | De åtgärder som fastställs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4). |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som fastställs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 850/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| 2. | Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 18 juni 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 158, 30.4.2004, s. 7.

1

(2)  Rådets beslut 2006/507/EG av den 14 oktober 2004 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föreningar (EUT L 209, 31.7.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 2004/259/EG av den 19 februari 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (EUT L 81, 19.2.2004, s. 35).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

4

---

BILAGA I

”BILAGA IV

Ämnen som omfattas av bestämmelserna om avfallshantering i artikel 7

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a |
| --- | --- | --- | --- |
| Endosulfan | 115-29-7
  959-98-8
  33213-65-9 | 204-079-4 | 50 mg/kg |
| Hexaklorbutadien | 87-68-3 | 201-765-5 | 100 mg/kg |
| Polyklorerade naftalener (1) | | | 10 mg/kg |
| Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 10 000 mg/kg |
| Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O | | | Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter: 1 000 mg/kg |
| Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O | | |
| Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O | | |
| Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O | | |
| Perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS)
  C8F17SO2X
  (X = OH, metallsalt (O-M+), halid, amid och andra derivat, även polymerer) | | | 50 mg/kg |
| Polyklorerade dibenzo-p-dioxiner och dibenzofuraner (PCDD/PCDF) | | | 15 μg/kg (2) |
| DDT (1,1,1-triklor-2,2-bis(4-klorfenyl)etan) | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |
| Klordan | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |
| Hexaklorocyclohexan, inbegripet lindan | 58-89-9
  319-84-6
  319-85-7
  608-73-1 | 210-168-9
  200-401-2
  206-270-8
  206-271-3 | 50 mg/kg |
| Dieldrin | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |
| Endrin | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |
| Heptaklor | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |
| Hexaklorbensen | 118-74-1 | 200-273-9 | 50 mg/kg |
| Klordekon | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |
| Aldrin | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |
| Pentaklorbensen | 608-93-5 | 210-172-5 | 50 mg/kg |
| Polyklorerade bifenyler (PCB) | 1336-36-3 med flera | 215-648-1 | 50 mg/kg (3) |
| Mirex | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |
| Toxafen | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |
| Hexabrombifenyl | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |

Ämne

CAS-nr

EG-nr

Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a

Endosulfan

115-29-7

959-98-8

33213-65-9

204-079-4

50 mg/kg

Hexaklorbutadien

87-68-3

201-765-5

100 mg/kg

Polyklorerade naftalener (1)

10 mg/kg

Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

85535-84-8

287-476-5

10 000 mg/kg

Tetrabromdifenyleter

C12H6Br4O

Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter och heptabromdifenyleter: 1 000 mg/kg

Pentabromdifenyleter

C12H5Br5O

Hexabromdifenyleter

C12H4Br6O

Heptabromdifenyleter

C12H3Br7O

Perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS)

C8F17SO2X

(X = OH, metallsalt (O-M+), halid, amid och andra derivat, även polymerer)

50 mg/kg

Polyklorerade dibenzo-p-dioxiner och dibenzofuraner (PCDD/PCDF)

15 μg/kg (2)

DDT (1,1,1-triklor-2,2-bis(4-klorfenyl)etan)

50-29-3

200-024-3

50 mg/kg

Klordan

57-74-9

200-349-0

50 mg/kg

Hexaklorocyclohexan, inbegripet lindan

58-89-9

319-84-6

319-85-7

608-73-1

210-168-9

200-401-2

206-270-8

206-271-3

50 mg/kg

Dieldrin

60-57-1

200-484-5

50 mg/kg

Endrin

72-20-8

200-775-7

50 mg/kg

Heptaklor

76-44-8

200-962-3

50 mg/kg

Hexaklorbensen

118-74-1

200-273-9

50 mg/kg

Klordekon

143-50-0

205-601-3

50 mg/kg

Aldrin

309-00-2

206-215-8

50 mg/kg

Pentaklorbensen

608-93-5

210-172-5

50 mg/kg

Polyklorerade bifenyler (PCB)

1336-36-3 med flera

215-648-1

50 mg/kg (3)

Mirex

2385-85-5

219-196-6

50 mg/kg

Toxafen

8001-35-2

232-283-3

50 mg/kg

Hexabrombifenyl

36355-01-8

252-994-2

50 mg/kg

---

(1)  Polyklorerade naftalener är kemiska föreningar baserade på naftalenringsystemet, där en eller flera väteatomer har ersatts med kloratomer.

1

(2)  Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF):

2

| PCDD | TEF |
| --- | --- |
| 2,3,7,8-TeCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0003 |
| PCDF | TEF |
| 2,3,7,8-TeCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| PCDD | TEF |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0003 |

PCDD

TEF

2,3,7,8-TeCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0003

PCDF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCDD

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

(3)  I tillämpliga fall ska beräkningsmetoden enligt de europeiska standarderna EN 12766-1 och EN 12766-2 tillämpas.”

3

---

BILAGA II

I bilaga V del 2 ska tabellen ersättas med följande:

| ”Avfall enligt klassificeringen i beslut 2000/532/EG | Högsta koncentrationsgränser för de ämnen som anges i bilaga IV (1) | Verksamhet |
| --- | --- | --- |
| 10 | AVFALL FRÅN TERMISKA PROCESSER | Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) 10 000 mg/kg
  Aldrin: 5 000 mg/kg
  Klordan: 5 000 mg/kg
  Klordekon: 5 000 mg/kg
  DDT (1,1,1-triklor-2,2-bis(4-klorfenyl)etan): 5 000 mg/kg
  Dieldrin: 5 000 mg/kg
  Endosulfan: 50 000 mg/kg
  Endrin: 5 000 mg/kg
  Heptaklor: 5 000 mg/kg
  Hexabromobifenyl: 5 000 mg/kg
  Hexaklorbensen: 5 000 mg/kg
  Hexaklorbutadien: 1 000 mg/kg
  Hexaklorcyklohexan, inbegripet lindan: 5 000 mg/kg
  Mirex: 5 000 mg/kg
  Pentaklorbensen: 5 000 mg/kg
  Perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS)
  (C8F17SO2X)
  (X = OH, metallsalt (O-M+), halid, amid och andra derivat, även polymerer) 50 mg/kg
  Polyklorerade bifenyler (PCB) (3): 50 mg/kg
  Polyklorerade dibenzo-p-dioxiner och dibenzofuraner (PCDD/PCDF) (4): 5 mg/kg
  Polyklorerade naftalener* 1 000 mg/kg
  Summan av koncentrationer av tetrabromodifenyleter C12H6Br4O), pentabromodifenyleter (C12H5Br5O), hexabromodifenyleter C12H4Br6O) och heptabromodifenyleter (C12H3Br7O): 10 000 mg/kg
  Toxafen: 5 000 mg/kg | Permanent lagring får endast förekomma om samtliga villkor som anges nedan uppfylls:






  1. | Lagringen sker i en av följande lokaler:






  — | säkra, djupa, hårda berggrundsformationer under jord, |

”Avfall enligt klassificeringen i beslut 2000/532/EG

Högsta koncentrationsgränser för de ämnen som anges i bilaga IV (1)

Verksamhet

10

AVFALL FRÅN TERMISKA PROCESSER

Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) 10 000 mg/kg

Aldrin: 5 000 mg/kg

Klordan: 5 000 mg/kg

Klordekon: 5 000 mg/kg

DDT (1,1,1-triklor-2,2-bis(4-klorfenyl)etan): 5 000 mg/kg

Dieldrin: 5 000 mg/kg

Endosulfan: 50 000 mg/kg

Endrin: 5 000 mg/kg

Heptaklor: 5 000 mg/kg

Hexabromobifenyl: 5 000 mg/kg

Hexaklorbensen: 5 000 mg/kg

Hexaklorbutadien: 1 000 mg/kg

Hexaklorcyklohexan, inbegripet lindan: 5 000 mg/kg

Mirex: 5 000 mg/kg

Pentaklorbensen: 5 000 mg/kg

Perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS)

(C8F17SO2X)

(X = OH, metallsalt (O-M+), halid, amid och andra derivat, även polymerer) 50 mg/kg

Polyklorerade bifenyler (PCB) (3): 50 mg/kg

Polyklorerade dibenzo-p-dioxiner och dibenzofuraner (PCDD/PCDF) (4): 5 mg/kg

Polyklorerade naftalener* 1 000 mg/kg

Summan av koncentrationer av tetrabromodifenyleter C12H6Br4O), pentabromodifenyleter (C12H5Br5O), hexabromodifenyleter C12H4Br6O) och heptabromodifenyleter (C12H3Br7O): 10 000 mg/kg

Toxafen: 5 000 mg/kg

Permanent lagring får endast förekomma om samtliga villkor som anges nedan uppfylls:

1.

Lagringen sker i en av följande lokaler:

—

säkra, djupa, hårda berggrundsformationer under jord,

| — | saltgruvor eller |
| --- | --- |

—

saltgruvor eller

| — | avfallsupplag för miljöfarligt avfall, förutsatt att avfallet är solidifierat eller delvis stabiliserat, om tekniskt möjligt, på det sätt som krävs för klassificering av avfallet enligt underkapitel 1903 i beslut 2000/532/EG. |
| --- | --- |

—

avfallsupplag för miljöfarligt avfall, förutsatt att avfallet är solidifierat eller delvis stabiliserat, om tekniskt möjligt, på det sätt som krävs för klassificering av avfallet enligt underkapitel 1903 i beslut 2000/532/EG.

| 2. | Bestämmelserna i rådets direktiv 1999/31/EG (5) och i rådets beslut 2003/33/EG (6) iakttas. |
| --- | --- |

2.

Bestämmelserna i rådets direktiv 1999/31/EG (5) och i rådets beslut 2003/33/EG (6) iakttas.

| 3. | Det har visats att den aktuella åtgärden är att föredra från miljösynpunkt. |
| --- | --- |

3.

Det har visats att den aktuella åtgärden är att föredra från miljösynpunkt.

10 01

Avfall från kraftverk och andra förbränningsanläggningar (utom 19)

10 01 14 * (2)

Bottenaska, slagg och pannaska från samförbränning som innehåller farliga ämnen

10 01 16 *

Flygaska från samförbränning som innehåller farliga ämnen

10 02

Avfall från järn- och stålindustri

10 02 07 *

Fast avfall från rökgasrening som innehåller farliga ämnen

10 03

Avfall från aluminiumsmältverk

10 03 04 *

Slagg från primär smältning

10 03 08 *

Saltslagg från sekundär smältning

10 03 09 *

Svart slagg från sekundär smältning

10 03 19 *

Stoft från rökgasrening som innehåller farliga ämnen

10 03 21 *

Annat partikelformigt material och stoft (även stoft från kulkvarnar) som innehåller farliga ämnen

10 03 29 *

Avfall från behandling av saltslagg och svart slagg som innehåller farliga ämnen

10 04

Avfall från blysmältverk

10 04 01 *

Slagg från primär och sekundär smältning

10 04 02 *

Slagg och avdraget material från primär och sekundär smältning

10 04 04 *

Stoft från rökgasrening

10 04 05 *

Annat partikelformigt material och stoft

10 04 06 *

Fast avfall från rökgasrening

10 05

Avfall från zinksmältverk

10 05 03 *

Stoft från rökgasrening

10 05 05 *

Fast avfall från rökgasbehandling

10 06

Avfall från kopparsmältverk

10 06 03 *

Stoft från rökgasrening

10 06 06 *

Fast avfall från rökgasrening

10 08

Avfall från andra icke-järnsmältverk

10 08 08 *

Saltslagg från primär och sekundär smältning

10 08 15 *

Stoft från rökgasrening som innehåller farliga ämnen

10 09

Avfall från järngjuterier

10 09 09 *

Stoft från rökgasrening som innehåller farliga ämnen

16

AVFALL SOM INTE ANGES PÅ ANNAN PLATS I FÖRTECKNINGEN

16 11

Förbrukad infodring och förbrukade eldfasta material

16 11 01 *

Kolbaserad infodring och kolbaserade eldfasta material från metallurgiska processer som innehåller farliga ämnen

16 11 03 *

Annan infodring och andra eldfasta material från metallurgiska processer som innehåller farliga ämnen

17

BYGG- OCH RIVNINGSAVFALL (ÄVEN UPPGRÄVDA MASSOR FRÅN FÖRORENADE OMRÅDEN)

17 01

Betong, tegel, klinker och keramik

17 01 06 *

Blandningar eller separata fraktioner av betong, tegel, klinker och keramik som innehåller farliga ämnen

17 05

Jord (även uppgrävda massor från förorenade områden), sten och muddermassor

17 05 03 *

Jord och sten som innehåller farliga ämnen

17 09

Annat bygg- och rivningsavfall

17 09 02 *

Bygg- och rivningsavfall som innehåller PCB, med undantag av utrustning som innehåller PCB

17 09 03 *

Annat bygg- och rivningsavfall (inklusive blandat avfall) som innehåller farliga ämnen

19

AVFALL FRÅN AVFALLSHANTERINGSANLÄGGNINGAR, EXTERNA AVLOPPSRENINGSVERK OCH FRAMSTÄLLNING AV DRICKSVATTEN ELLER VATTEN FÖR INDUSTRIÄNDAMÅL

19 01

Avfall från förbränning eller pyrolys av avfall

19 01 07 *

Fast avfall från rökgasrening

19 01 11 *

Bottenaska och slagg som innehåller farliga ämnen

19 01 13 *

Flygaska som innehåller farliga ämnen

19 01 15 *

Pannaska som innehåller farliga ämnen

19 04

Förglasat avfall och avfall från förglasning

19 04 02 *

Flygaska och annat avfall från rökgasrening

19 04 03 *

Icke-förglasad fast fas

---

(1)  Dessa gränser gäller uteslutande för avfallsupplag för miljöfarligt avfall och gäller inte permanenta lagringsutrymmen under jord för farligt avfall, däribland saltgruvor.

1

(2)  Varje avfall som har markerats med en asterisk * betraktas som farligt avfall i enlighet med direktiv 2008/98/EG, och omfattas av bestämmelserna i det direktivet.

2

(3)  Den beräkningsmetod som fastställs i de europeiska standarderna EN 12766-1 och EN 12766-2 ska användas.

3

(4)  Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF):

4

| PCDD | TEF |
| --- | --- |
| 2,3,7,8-TeCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0003 |
| PCDF | TEF |
| 2,3,7,8-TeCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0003 |

PCDD

TEF

2,3,7,8-TeCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0003

PCDF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

(5)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 27.”

6

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1343/2014

av den 17 december 2014

om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (1), särskilt artikel 11.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens har antagit förordning (EG) nr 951/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens har antagit förordning (EG) nr 951/2007 (2).

| (2) | Eftersom igångsättandet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentets program för gränsöverskridande samarbete försenades, förlängdes genomförandefasen för projekten från den 31 december 2014 till den 31 december 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 (3). Följaktligen bör den avslutande fasen och relevanta bestämmelser anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom igångsättandet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentets program för gränsöverskridande samarbete försenades, förlängdes genomförandefasen för projekten från den 31 december 2014 till den 31 december 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 (3). Följaktligen bör den avslutande fasen och relevanta bestämmelser anpassas i enlighet med detta.

| (3) | Bestämmelser bör antas om en klausul som gör det möjligt för kommissionen att godkänna en förlängning av genomförandeperioden för ett gemensamt operativt program efter en motiverad begäran från den gemensamma övervakningskommittén vid oförutsedda och vederbörligen motiverade behov eller omständigheter. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelser bör antas om en klausul som gör det möjligt för kommissionen att godkänna en förlängning av genomförandeperioden för ett gemensamt operativt program efter en motiverad begäran från den gemensamma övervakningskommittén vid oförutsedda och vederbörligen motiverade behov eller omständigheter.

| (4) | En effektiv hantering av oriktigheter är nödvändigt för att skydda unionens ekonomiska intressen och upprätthålla principen om sund ekonomisk förvaltning av programmen. I denna anda och med tanke på att finansiella korrigeringar är det viktigaste redskapet för att återställa oriktigheter beträffande utgifter som finansieras av unionen genom delad förvaltning, bör relevanta bestämmelser om finansiella korrigeringar införas i förordning (EG) nr 951/2007. |
| --- | --- |

(4)

En effektiv hantering av oriktigheter är nödvändigt för att skydda unionens ekonomiska intressen och upprätthålla principen om sund ekonomisk förvaltning av programmen. I denna anda och med tanke på att finansiella korrigeringar är det viktigaste redskapet för att återställa oriktigheter beträffande utgifter som finansieras av unionen genom delad förvaltning, bör relevanta bestämmelser om finansiella korrigeringar införas i förordning (EG) nr 951/2007.

| (5) | För att skapa rättslig förutsebarhet för de deltagande länderna, är det lämpligt att fastställa särskilda former och förfaranden för finansiella korrigeringar av de gemensamma förvaltningsmyndigheterna, som respekterar principerna om likabehandling, öppenhet och proportionalitet. |
| --- | --- |

(5)

För att skapa rättslig förutsebarhet för de deltagande länderna, är det lämpligt att fastställa särskilda former och förfaranden för finansiella korrigeringar av de gemensamma förvaltningsmyndigheterna, som respekterar principerna om likabehandling, öppenhet och proportionalitet.

| (6) | Förordning (EG) nr 951/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 951/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 (4). |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 951/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 26a:
  ”Artikel 26a
  Förvaltningsmyndighetens finansiella korrigeringar
  1.   Förvaltningsmyndigheten ska ha det huvudsakliga ansvaret för att förebygga och utreda oriktigheter och för att utföra nödvändiga finansiella korrigeringar och återkrav.
  Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska utföra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga i samband med att enskilda eller systembetingade oriktigheter upptäcks i projekt eller tekniskt stöd. Finansiella korrigeringar innebär att unionens bidrag till ett projekt eller till tekniskt stöd ställs in helt eller delvis. Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska med beaktande av oriktigheternas art och allvar och den ekonomiska förlusten företa en proportionell finansiell korrigering. Kriterierna för att fastställa hur omfattande finansiella korrigeringar som ska göras och för att tillämpa schablonsatser eller göra en extrapolerad finansiell korrigering får vara de som fastställts i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013 (5), särskilt artikel 144, samt de som anges i kommissionens beslut av den 19 december 2013 (6). Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska föra in de finansiella korrigeringarna i årsräkenskaperna för det räkenskapsår då inställandet beslutades.
  2.   Det unionsbidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får återanvändas inom det berörda programmet, med förbehåll för punkt 3. Omfördelningen av programmets medel ska bland annat uppfylla kraven i artiklarna 7, 13, 18 och 43.
  3.   Det bidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får inte återanvändas för det projekt för vilket en finansiell korrigering gjorts eller för projekt som väljs ut genom förslagsinfordringar. |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 26a:

”Artikel 26a

Förvaltningsmyndighetens finansiella korrigeringar

1.   Förvaltningsmyndigheten ska ha det huvudsakliga ansvaret för att förebygga och utreda oriktigheter och för att utföra nödvändiga finansiella korrigeringar och återkrav.

Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska utföra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga i samband med att enskilda eller systembetingade oriktigheter upptäcks i projekt eller tekniskt stöd. Finansiella korrigeringar innebär att unionens bidrag till ett projekt eller till tekniskt stöd ställs in helt eller delvis. Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska med beaktande av oriktigheternas art och allvar och den ekonomiska förlusten företa en proportionell finansiell korrigering. Kriterierna för att fastställa hur omfattande finansiella korrigeringar som ska göras och för att tillämpa schablonsatser eller göra en extrapolerad finansiell korrigering får vara de som fastställts i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013 (5), särskilt artikel 144, samt de som anges i kommissionens beslut av den 19 december 2013 (6). Den gemensamma förvaltningsmyndigheten ska föra in de finansiella korrigeringarna i årsräkenskaperna för det räkenskapsår då inställandet beslutades.

2.   Det unionsbidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får återanvändas inom det berörda programmet, med förbehåll för punkt 3. Omfördelningen av programmets medel ska bland annat uppfylla kraven i artiklarna 7, 13, 18 och 43.

3.   Det bidrag som ställs in i enlighet med punkt 1 får inte återanvändas för det projekt för vilket en finansiell korrigering gjorts eller för projekt som väljs ut genom förslagsinfordringar.

| 2. | Artikel 32 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 32
  Slutrapporten om genomförandet av det gemensamma operativa programmet ska i tillämpliga delar ha samma innehåll som årsapporterna, inbegripet bilagor, för programmets hela löptid. Den ska lämnas in senast den 30 juni 2017 för de program som har börjat med förlängningen av genomförandefasen från den 31 december 2014 till den 31 december 2015, och senast den 30 juni 2016 för programmen med genomförandefas som löper ut den 31 december 2014.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 32 ska ersättas med följande:

”Artikel 32

Slutrapporten om genomförandet av det gemensamma operativa programmet ska i tillämpliga delar ha samma innehåll som årsapporterna, inbegripet bilagor, för programmets hela löptid. Den ska lämnas in senast den 30 juni 2017 för de program som har börjat med förlängningen av genomförandefasen från den 31 december 2014 till den 31 december 2015, och senast den 30 juni 2016 för programmen med genomförandefas som löper ut den 31 december 2014.”

| 3. | Artikel 43 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Ett gemensamt operativt programs löptid ska börja den dag då det antas av kommissionen och ska upphöra senast den 31 december 2017.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 43 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Ett gemensamt operativt programs löptid ska börja den dag då det antas av kommissionen och ska upphöra senast den 31 december 2017.”

| b) | Punkt 2 c ska ersättas med följande:






  ”c) | En fas av avslutning i finansiellt hänseende av det gemensamma operativa programmet som omfattar avslutning av samtliga kontrakt som ingåtts inom ramen för programmet, utvärdering i efterhand av programmet, inlämnande av slutrapporten samt slutbetalning eller slutlig reglering av återkrav från kommissionens sida. Denna fas ska avslutas senast den 31 december 2017.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 c ska ersättas med följande:

”c)

En fas av avslutning i finansiellt hänseende av det gemensamma operativa programmet som omfattar avslutning av samtliga kontrakt som ingåtts inom ramen för programmet, utvärdering i efterhand av programmet, inlämnande av slutrapporten samt slutbetalning eller slutlig reglering av återkrav från kommissionens sida. Denna fas ska avslutas senast den 31 december 2017.”

| c) | En ny punkt ska läggas till som punkt 3:
  ”3.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2, får kommissionen, vid oförutsedda och vederbörligen motiverade behov eller omständigheter, eller efter en motiverad begäran från den gemensamma övervakningskommittén, gå med på en förlängning av genomförandeperioden för det gemensamma operativa programmet. I sådana fall ska det datum för inlämnande av slutrapport som anges i artikel 32 inte tillämpas.” |
| --- | --- |

c)

En ny punkt ska läggas till som punkt 3:

”3.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2, får kommissionen, vid oförutsedda och vederbörligen motiverade behov eller omständigheter, eller efter en motiverad begäran från den gemensamma övervakningskommittén, gå med på en förlängning av genomförandeperioden för det gemensamma operativa programmet. I sådana fall ska det datum för inlämnande av slutrapport som anges i artikel 32 inte tillämpas.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 951/2007 av den 9 augusti 2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EUT L 210, 10.8.2007, s. 10).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 435/2011 av den 5 maj 2011 om ändring av förordning (EG) nr 951/2007 om fastställande av tillämpningsbestämmelser för program för gränsöverskridande samarbete som finansieras inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (EUT L 118, 6.5.2011, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 232/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument (EUT L 77, 15.3.2014, s. 27).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

5

(6)  Kommissionens beslut av den 19 december 2013 om fastställande och godkännande av riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa på utgifter som finansieras av unionen genom delad förvaltning, i de fall som bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts (C(2013) 9527).”

6

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/78

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1344/2014

av den 17 december 2014

om tillägg till 2014–2015 års fångstkvot för ansjovis i Biscayabukten av de mängder som innehölls av Frankrike och Spanien under fiskesäsongen 2013/2014 i enlighet med artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (1), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat, före den 31 oktober det år fiskekvoten tillämpas, be kommissionen att hålla inne högst 10 % av kvoten och överföra den till påföljande år. Kommissionen måste lägga den kvantitet som hållits inne till den berörda kvoten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat, före den 31 oktober det år fiskekvoten tillämpas, be kommissionen att hålla inne högst 10 % av kvoten och överföra den till påföljande år. Kommissionen måste lägga den kvantitet som hållits inne till den berörda kvoten.

| (2) | Totala tillåtna fångstmängder och medlemsstaternas kvoter för ansjovisbeståndet i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) fastställs för en årlig förvaltningssäsong som löper från och med den 1 juli till och med den 30 juni det påföljande året. |
| --- | --- |

(2)

Totala tillåtna fångstmängder och medlemsstaternas kvoter för ansjovisbeståndet i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) fastställs för en årlig förvaltningssäsong som löper från och med den 1 juli till och med den 30 juni det påföljande året.

| (3) | I rådets förordning (EU) nr 713/2013 (2) fastställs fångstkvoter för ansjovis i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) för perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 juni 2014. |
| --- | --- |

(3)

I rådets förordning (EU) nr 713/2013 (2) fastställs fångstkvoter för ansjovis i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) för perioden från och med den 1 juli 2013 till och med den 30 juni 2014.

| (4) | I rådets förordning (EU) nr 779/2014 (3) fastställs fångstkvoter för ansjovis i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) för perioden från och med den 1 juli 2014 till och med den 30 juni 2015. |
| --- | --- |

(4)

I rådets förordning (EU) nr 779/2014 (3) fastställs fångstkvoter för ansjovis i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) för perioden från och med den 1 juli 2014 till och med den 30 juni 2015.

| (5) | Med beaktande av utbyte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) och kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 uppgick emellertid Frankrikes och Spaniens tillgängliga kvoter för detta bestånd under fiskesäsongen 2013/2014 till 3 590,9 ton respektive 15 226 ton. |
| --- | --- |

(5)

Med beaktande av utbyte av fiskemöjligheter enligt artikel 16.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) och kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 uppgick emellertid Frankrikes och Spaniens tillgängliga kvoter för detta bestånd under fiskesäsongen 2013/2014 till 3 590,9 ton respektive 15 226 ton.

| (6) | I slutet av fiskesäsongen rapporterade Frankrike och Spanien fångster av ansjovis i Biscayabukten uppgående till totalt 3 197,05 ton respektive 14 468,16 ton. |
| --- | --- |

(6)

I slutet av fiskesäsongen rapporterade Frankrike och Spanien fångster av ansjovis i Biscayabukten uppgående till totalt 3 197,05 ton respektive 14 468,16 ton.

| (7) | Frankrike och Spanien har i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 begärt att en del av deras ansjoviskvoter för fiskesäsongen 2013/2014 hålls inne och överförs till nästa fiskesäsong. Inom de gränser som anges i den förordningen ska de kvantiteter som hållits inne läggas till de respektive kvoter som fastställs genom förordning (EU) nr 779/2014 för fiskesäsongen 2014/2015. |
| --- | --- |

(7)

Frankrike och Spanien har i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 begärt att en del av deras ansjoviskvoter för fiskesäsongen 2013/2014 hålls inne och överförs till nästa fiskesäsong. Inom de gränser som anges i den förordningen ska de kvantiteter som hållits inne läggas till de respektive kvoter som fastställs genom förordning (EU) nr 779/2014 för fiskesäsongen 2014/2015.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den fiskekvot för ansjovis i Biscayabukten som fastställts för Frankrike i förordning (EU) nr 779/2014 ska ökas med 359,09 ton.

Artikel 2

Den fiskekvot för ansjovis i Biscayabukten som fastställts för Spanien i förordning (EU) nr 779/2014 ska ökas med 757,84 ton.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 115, 9.5.1996, s. 3

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 713/2013 av den 23 juli 2013 om fastställande av fiskemöjligheterna för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2013/2014 (EUT L 201, 26.7.2013, s. 8).

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 779/2014 av den 17 juli 2014 om fastställande av fiskemöjligheterna för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2014/2015 (EUT L 212, 18.7.2014, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

4

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/80

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1345/2014

av den 17 december 2014

om fastställande av överskottskvantiteter av socker, isoglukos och fruktos i Kroatien

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av anslutningsfördraget för Kroatien,

med beaktande av anslutningsakten för Kroatien,

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 av den 25 februari 2013 om övergångsåtgärder inom sockersektorn med anledning av Kroatiens anslutning (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | För att undvika störningar på unionsmarknaden inom sockersektorn med anledning av Kroatiens anslutning till unionen den 1 juli 2013 föreskrivs det i kapitel II avsnitt 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 regler för att fastställa och ta bort de kvantiteter av obearbetat socker, socker i bearbetade produkter samt isoglukos och fruktos som överskrider den kvantitet som anses motsvara de normala övergångslagren den 1 juli 2013 (nedan kallade överskottskvantiteter). I artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 föreskrivs det att dessa överskottskvantiteter ska tas bort från marknaden i form av obearbetat socker eller isoglukos på Kroatiens bekostnad. |
| --- | --- |

(1)

För att undvika störningar på unionsmarknaden inom sockersektorn med anledning av Kroatiens anslutning till unionen den 1 juli 2013 föreskrivs det i kapitel II avsnitt 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 regler för att fastställa och ta bort de kvantiteter av obearbetat socker, socker i bearbetade produkter samt isoglukos och fruktos som överskrider den kvantitet som anses motsvara de normala övergångslagren den 1 juli 2013 (nedan kallade överskottskvantiteter). I artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 föreskrivs det att dessa överskottskvantiteter ska tas bort från marknaden i form av obearbetat socker eller isoglukos på Kroatiens bekostnad.

| (2) | I kapitel II avsnitt 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 föreskrivs det att kommissionen ska fastställa överskottskvantiteterna senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel II avsnitt 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 föreskrivs det att kommissionen ska fastställa överskottskvantiteterna senast den 31 december 2014.

| (3) | För att fastställa överskottskvantiteter skulle Kroatien enligt artikel 13.2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 till kommissionen lämna relevanta uppgifter om de kvantiteter som producerats, konsumerats, lagrats, exporterats och importerats samt uppgifter om det system som upprättats för identifiering av överskottskvantiteter. På grundval av detta bör kommissionen fastställa överskottskvantiteterna genom att jämföra utvecklingen på den kroatiska sockermarknaden under perioden 1 juli 2012–30 juni 2013 med de tre föregående åren. Särskilda lagringsförhållanden bör också beaktas i enlighet med artikel 7.2 c i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. I synnerhet bör vederbörlig hänsyn tas till den ökade konsumtionen och de växande lagren i Kroatien samt till utvecklingen i unionen, vilket också föreslagits av Kroatien. |
| --- | --- |

(3)

För att fastställa överskottskvantiteter skulle Kroatien enligt artikel 13.2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 till kommissionen lämna relevanta uppgifter om de kvantiteter som producerats, konsumerats, lagrats, exporterats och importerats samt uppgifter om det system som upprättats för identifiering av överskottskvantiteter. På grundval av detta bör kommissionen fastställa överskottskvantiteterna genom att jämföra utvecklingen på den kroatiska sockermarknaden under perioden 1 juli 2012–30 juni 2013 med de tre föregående åren. Särskilda lagringsförhållanden bör också beaktas i enlighet med artikel 7.2 c i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. I synnerhet bör vederbörlig hänsyn tas till den ökade konsumtionen och de växande lagren i Kroatien samt till utvecklingen i unionen, vilket också föreslagits av Kroatien.

| (4) | På grundval av Kroatiens meddelanden bör överskottskvantiteter av socker fastställas i enlighet med denna metod. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av Kroatiens meddelanden bör överskottskvantiteter av socker fastställas i enlighet med denna metod.

| (5) | Vid fastställandet av överskottskvantiteter av isoglukos och fruktos tillämpades samma metod. Därför är det inte nödvändigt att fastställa överskottskvantiteter av fruktos och isoglukos. |
| --- | --- |

(5)

Vid fastställandet av överskottskvantiteter av isoglukos och fruktos tillämpades samma metod. Därför är det inte nödvändigt att fastställa överskottskvantiteter av fruktos och isoglukos.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter socker som överskrider den kvantitet som anses motsvara de normala övergångslagren den 1 juli 2013 och som ska tas bort från unionsmarknaden på Kroatiens bekostnad i enlighet med artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013 är 37 138 ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 55, 27.2.2013, s. 1.

1

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/82

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1346/2014

av den 17 december 2014

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (2) införde rådet i juli 2002 en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (2) införde rådet i juli 2002 en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Genom rådets förordning (EG) nr 1338/2002 (3) infördes en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EG) nr 1338/2002 (3) infördes en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.

| (3) | Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien.

| (4) | Efter en ny absorptionsundersökning höjde rådet i februari 2004 genom förordning (EG) nr 236/2004 (5) den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina från 21 % till 33,7 %. |
| --- | --- |

(4)

Efter en ny absorptionsundersökning höjde rådet i februari 2004 genom förordning (EG) nr 236/2004 (5) den slutgiltiga antidumpningstull som är tillämplig på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina från 21 % till 33,7 %.

| (5) | Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (6) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (6) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet.

| (6) | Genom beslut 2006/37/EG (7) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Rådets förordningar (EG) nr 1338/2002 och (EG) nr 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (8) i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genom beslut 2006/37/EG (7) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Rådets förordningar (EG) nr 1338/2002 och (EG) nr 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (8) i enlighet med detta.

| (7) | Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom förordning (EG) nr 1000/2008 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom förordning (EG) nr 1010/2008 (10) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra. |
| --- | --- |

(7)

Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom förordning (EG) nr 1000/2008 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom förordning (EG) nr 1010/2008 (10) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (8) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att antidumpningsåtgärderna som tillämpas på importen från Kina och Indien snart kommer att löpa ut (11), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. Begäran ingavs av CUF – Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion. |
| --- | --- |

(8)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att antidumpningsåtgärderna som tillämpas på importen från Kina och Indien snart kommer att löpa ut (11), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. Begäran ingavs av CUF – Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion.

| (9) | Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(9)

Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (10) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

4.   Parallell undersökning

| (11) | Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 16 oktober 2013 (13) meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (14), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(11)

Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 16 oktober 2013 (13) meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (14), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.

5.   Undersökning

5.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut den 30 september 2013 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut den 30 september 2013 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

5.2   Berörda parter

| (13) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Kina och i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för de exporterande länderna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Kina och i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för de exporterande länderna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (14) | Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den. |
| --- | --- |

(14)

Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den.

5.3   Stickprovsförfarande

| (15) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och Kina samt icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och Kina samt icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Kommissionen mottog svar på stickprovsformuläret från två indiska exporterande tillverkare, men inte några svar från kinesiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen mottog svar på stickprovsformuläret från två indiska exporterande tillverkare, men inte några svar från kinesiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

| (17) | En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från de berörda länderna och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(17)

En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från de berörda länderna och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

| (18) | Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna.

5.4   Undersökning

| (19) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de två exporterande tillverkarna i Indien, kända importörer och användare i unionen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de två exporterande tillverkarna i Indien, kända importörer och användare i unionen.

| (20) | Endast den ena (Kokan) av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna indiska tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(20)

Endast den ena (Kokan) av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna indiska tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden.

| (21) | Kontrollbesök genomfördes i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare:







  — | CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kontrollbesök genomfördes i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare:

—

CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal

| b) | Exporterande tillverkare och tillverkare i det jämförbara landet:







  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare och tillverkare i det jämförbara landet:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien

| c) | Användare i unionen:







  — | Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i unionen:

—

Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland

| — | Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal |
| --- | --- |

—

Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

| — | IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien |
| --- | --- |

—

IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (22) | Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart. |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart.

| (23) | Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i de berörda länderna på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i de berörda länderna på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (24) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de åtgärder som tillämpas på import från Kina och Indien upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om de åtgärder som tillämpas på import från Kina och Indien upphörde att gälla.

1.   Inledande anmärkningar

1.1   Kina

| (25) | Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts kontaktade kommissionen 39 kända kinesiska exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Ingen av dessa tillverkare gav sig till känna och samarbetade. |
| --- | --- |

(25)

Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts kontaktade kommissionen 39 kända kinesiska exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna. Ingen av dessa tillverkare gav sig till känna och samarbetade.

| (26) | Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de berörda exporterande tillverkarna om sin avsikt att använda lämpligaste tillgängliga uppgifter för sina slutsatser på grundval av artikel 18 i grundförordningen. Parterna lämnade inte in några synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen underrättade de kinesiska myndigheterna och de berörda exporterande tillverkarna om sin avsikt att använda lämpligaste tillgängliga uppgifter för sina slutsatser på grundval av artikel 18 i grundförordningen. Parterna lämnade inte in några synpunkter på detta.

| (27) | Följaktligen måste slutsatserna om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning grundas på tillgängliga uppgifter, det vill säga uppgifter som lämnats av sökanden, särskilt de uppgifter som lämnas i begäran om översyn och uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(27)

Följaktligen måste slutsatserna om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning grundas på tillgängliga uppgifter, det vill säga uppgifter som lämnats av sökanden, särskilt de uppgifter som lämnas i begäran om översyn och uppgifter från Eurostat.

| (28) | Endast en liten mängd av den berörda produkten importerades från Kina till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Endast en liten mängd av den berörda produkten importerades från Kina till unionen under översynsperioden.

1.2   Indien

| (29) | Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts, kontaktade kommissionen 25 kända indiska exporterande tillverkare, varav endast en, nämligen Kokan, besvarade frågeformuläret och samarbetade i undersökningen. Företaget svarade för merparten av den indiska exporten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Efter det att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts, kontaktade kommissionen 25 kända indiska exporterande tillverkare, varav endast en, nämligen Kokan, besvarade frågeformuläret och samarbetade i undersökningen. Företaget svarade för merparten av den indiska exporten till unionen under översynsperioden.

| (30) | Under skadeundersökningsperioden var denna exporterande tillverkare verksam under ett prisåtagande som godtogs av kommissionen och som befanns ha respekterats. |
| --- | --- |

(30)

Under skadeundersökningsperioden var denna exporterande tillverkare verksam under ett prisåtagande som godtogs av kommissionen och som befanns ha respekterats.

2.   Dumpning

2.1   Kina

2.1.1   Jämförbart land

| (31) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(31)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (32) | I den ursprungliga undersökningen användes Indien som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande angavs Indien som jämförbart land och berörda parter inbjöds att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter mottogs, och det fanns inget som tydde på att Indien inte längre var ett lämpligt val. Unionsindustrin föreslog Förenta staterna som jämförbart land i sin begäran om översyn, men förslaget tillbakavisades på grund av de faktiska omständigheterna att det bara finns en enda tillverkare i Förenta staterna och att marknaden i Förenta staterna varit skyddad av antidumpnings- och utjämningstullar på import av sulfanilsyra från Kina och Indien i över 20 år. Därför valde man att använda Indien som jämförbart land även vid denna undersökning. |
| --- | --- |

(32)

I den ursprungliga undersökningen användes Indien som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande angavs Indien som jämförbart land och berörda parter inbjöds att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter mottogs, och det fanns inget som tydde på att Indien inte längre var ett lämpligt val. Unionsindustrin föreslog Förenta staterna som jämförbart land i sin begäran om översyn, men förslaget tillbakavisades på grund av de faktiska omständigheterna att det bara finns en enda tillverkare i Förenta staterna och att marknaden i Förenta staterna varit skyddad av antidumpnings- och utjämningstullar på import av sulfanilsyra från Kina och Indien i över 20 år. Därför valde man att använda Indien som jämförbart land även vid denna undersökning.

| (33) | Uppgifterna användes därför från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(33)

Uppgifterna användes därför från den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren.

2.1.2   Normalvärde

| (34) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, nämligen Kokan. Inhemsk försäljning användes för att fastställa normalvärdet (se skälen 42–47). |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, nämligen Kokan. Inhemsk försäljning användes för att fastställa normalvärdet (se skälen 42–47).

2.1.3   Exportpris

| (35) | På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna och därmed avsaknaden av specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset utifrån tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i detta syfte användes statistiska källor (Eurostat). Det antas att denna informationskälla ligger nära de faktiska priser som kinesiska exportörer tog ut av unionens kunder. |
| --- | --- |

(35)

På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna och därmed avsaknaden av specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset utifrån tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i detta syfte användes statistiska källor (Eurostat). Det antas att denna informationskälla ligger nära de faktiska priser som kinesiska exportörer tog ut av unionens kunder.

2.1.4   Jämförelse

| (36) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(36)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik.

| (37) | I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för olikheter i exportpriset, när det behövdes. För att uttrycka exportpriset på nivån fritt fabrik, och på grundval av de uppgifter som lämnats i begäran om översyn, justerade kommissionen cif-priset utifrån Eurostats uppgifter om kostnaderna för frakt, försäkringar, hantering och krediter. Dessa justeringar utgjorde mellan 5 % och 10 % av cif-priset. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för olikheter i exportpriset, när det behövdes. För att uttrycka exportpriset på nivån fritt fabrik, och på grundval av de uppgifter som lämnats i begäran om översyn, justerade kommissionen cif-priset utifrån Eurostats uppgifter om kostnaderna för frakt, försäkringar, hantering och krediter. Dessa justeringar utgjorde mellan 5 % och 10 % av cif-priset.

2.1.5   Dumpning

| (38) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen utifrån en jämförelse mellan det viktade genomsnittliga normalvärdet och det viktade genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen utifrån en jämförelse mellan det viktade genomsnittliga normalvärdet och det viktade genomsnittliga exportpriset.

| (39) | På grund av det bristande samarbetet från kinesiska exportörer finns det inga tillgängliga uppgifter om mixen av importerade produkter. Trots att det saknas information om hur stora mängder ren respektive teknisk sulfanilsyra som importeras, och även om man antar att all import bestod av ren sulfanilsyra, som i genomsnitt är 20 % dyrare än teknisk sulfanilsyra, konstaterades att Eurostats importpriser låg på en nivå som, jämfört med normalvärdena i det jämförbara landet, inte tydde på att någon dumpning förekom. |
| --- | --- |

(39)

På grund av det bristande samarbetet från kinesiska exportörer finns det inga tillgängliga uppgifter om mixen av importerade produkter. Trots att det saknas information om hur stora mängder ren respektive teknisk sulfanilsyra som importeras, och även om man antar att all import bestod av ren sulfanilsyra, som i genomsnitt är 20 % dyrare än teknisk sulfanilsyra, konstaterades att Eurostats importpriser låg på en nivå som, jämfört med normalvärdena i det jämförbara landet, inte tydde på att någon dumpning förekom.

| (40) | Såsom nämns i skäl 28 var importvolymerna från Kina dessutom mycket små under översynsperioden. Det är allmänt vedertaget inom de berörda industrierna att små mängder, enstaka transporter av sulfanilsyra har betydligt högre enhetspriser än större mängder av vanliga order, vilket kan förklara de höga importpriser som Eurostat rapporterade om. |
| --- | --- |

(40)

Såsom nämns i skäl 28 var importvolymerna från Kina dessutom mycket små under översynsperioden. Det är allmänt vedertaget inom de berörda industrierna att små mängder, enstaka transporter av sulfanilsyra har betydligt högre enhetspriser än större mängder av vanliga order, vilket kan förklara de höga importpriser som Eurostat rapporterade om.

| (41) | Även om de tillgängliga siffrorna visar på negativ dumpning kan en sådan slutsats få begränsad betydelse på grund av de små mängder som importeras och bristen på uppgifter om mixen av importerade produkter, vilket är viktigt eftersom prisskillnaden mellan ren och teknisk sulfanilsyra är stor. |
| --- | --- |

(41)

Även om de tillgängliga siffrorna visar på negativ dumpning kan en sådan slutsats få begränsad betydelse på grund av de små mängder som importeras och bristen på uppgifter om mixen av importerade produkter, vilket är viktigt eftersom prisskillnaden mellan ren och teknisk sulfanilsyra är stor.

2.2   Indien

2.2.1   Normalvärde

| (42) | Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av varje typ av den berörda produkten såldes i representativa mängder och skedde vid normal handel i den mening som avses i artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av varje typ av den berörda produkten såldes i representativa mängder och skedde vid normal handel i den mening som avses i artikel 2.4 i grundförordningen.

| (43) | För varje produkttyp fastställdes andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(43)

För varje produkttyp fastställdes andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden.

| (44) | All inhemsk försäljning skedde till ett nettopris motsvarande eller över den beräknade tillverkningskostnaden, och därmed utgjorde lönsam inhemsk försäljning mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp. Följaktligen fastställdes för var och en av dessa produkttyper normalvärdet utifrån det faktiska inhemska priset och beräknades som ett viktat genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(44)

All inhemsk försäljning skedde till ett nettopris motsvarande eller över den beräknade tillverkningskostnaden, och därmed utgjorde lönsam inhemsk försäljning mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp. Följaktligen fastställdes för var och en av dessa produkttyper normalvärdet utifrån det faktiska inhemska priset och beräknades som ett viktat genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den produkttypen under översynsperioden.

| (45) | Sökanden hävdade att trycket från kinesiska importvaror, som kom in på den indiska marknaden, hade en negativ inverkan på de indiska inhemska priserna och därmed på fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(45)

Sökanden hävdade att trycket från kinesiska importvaror, som kom in på den indiska marknaden, hade en negativ inverkan på de indiska inhemska priserna och därmed på fastställandet av normalvärdet.

| (46) | Lönsam inhemsk försäljning stod för mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp, vilket anges i skäl 44, och normalvärdet måste därför grunda sig på det faktiska priset på hemmamarknaden. Oavsett om importen från Kina pressade ned priserna på den indiska hemmamarknaden eller inte, bestäms normalvärdet dock på ett sådant sätt att detta inte skulle påverka bedömningen. Om 80 % eller mindre av försäljningen av en viss produkttyp var lönsam, skulle fastställandet av normalvärdet endast grundas på den lönsamma försäljningen. Om all försäljning av en viss produkttyp var förlustbringande, skulle normalvärdet grundas på hela produktionskostnaden och en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(46)

Lönsam inhemsk försäljning stod för mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för varje produkttyp, vilket anges i skäl 44, och normalvärdet måste därför grunda sig på det faktiska priset på hemmamarknaden. Oavsett om importen från Kina pressade ned priserna på den indiska hemmamarknaden eller inte, bestäms normalvärdet dock på ett sådant sätt att detta inte skulle påverka bedömningen. Om 80 % eller mindre av försäljningen av en viss produkttyp var lönsam, skulle fastställandet av normalvärdet endast grundas på den lönsamma försäljningen. Om all försäljning av en viss produkttyp var förlustbringande, skulle normalvärdet grundas på hela produktionskostnaden och en skälig vinstmarginal.

| (47) | Kommissionen anser därför att sökandens påstående saknar relevans vad gäller beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen anser därför att sökandens påstående saknar relevans vad gäller beräkningen av normalvärdet.

2.2.2   Exportpris

| (48) | Den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(48)

Den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

| (49) | Sökanden hävdade att det finns en motsägelse mellan prisutvecklingen för bensen och prisutvecklingen för den indiska exporten till unionen. Den ansåg att detta var desto mer anmärkningsvärt då det åtagande om minimipriser som godkänts av kommissionen var indexerat och grundades på prisutvecklingen för bensen. Sökanden påstod också att detta prisåtagande medförde att den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser inte längre var representativa. |
| --- | --- |

(49)

Sökanden hävdade att det finns en motsägelse mellan prisutvecklingen för bensen och prisutvecklingen för den indiska exporten till unionen. Den ansåg att detta var desto mer anmärkningsvärt då det åtagande om minimipriser som godkänts av kommissionen var indexerat och grundades på prisutvecklingen för bensen. Sökanden påstod också att detta prisåtagande medförde att den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser inte längre var representativa.

| (50) | Kommissionen konstaterade att bensen som råvara vid framställning av anilin, som är den viktigaste råvaran i sulfanilsyra, inte kan stå för mer än mellan 50 % och 60 % av produktionskostnaden för den berörda produkten. Indexeringsklausulen för prisåtagandet begränsar dessutom den verkan prisutvecklingen för bensen får på minimipriset. Slutligen undersökte man vid ett kontrollbesök på plats om åtagandet om minimipriser efterlevdes och det kunde konstateras att exportpriserna genomgående låg betydligt högre än minimipriserna i åtagandet, och därmed begränsades dess konsekvenser. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen konstaterade att bensen som råvara vid framställning av anilin, som är den viktigaste råvaran i sulfanilsyra, inte kan stå för mer än mellan 50 % och 60 % av produktionskostnaden för den berörda produkten. Indexeringsklausulen för prisåtagandet begränsar dessutom den verkan prisutvecklingen för bensen får på minimipriset. Slutligen undersökte man vid ett kontrollbesök på plats om åtagandet om minimipriser efterlevdes och det kunde konstateras att exportpriserna genomgående låg betydligt högre än minimipriserna i åtagandet, och därmed begränsades dess konsekvenser.

| (51) | Sökanden påstod vidare att indiska exporterande tillverkare med all sannolikhet lät flera små leveranser gå på export till unionen, vilket skulle ha medfört höga spotpriser, och därigenom ökade nivån på exportpriserna på ett konstgjort sätt. |
| --- | --- |

(51)

Sökanden påstod vidare att indiska exporterande tillverkare med all sannolikhet lät flera små leveranser gå på export till unionen, vilket skulle ha medfört höga spotpriser, och därigenom ökade nivån på exportpriserna på ett konstgjort sätt.

| (52) | Undersökningen visade inte att Kokan, den största indiska exporterande tillverkaren, skulle ha gjort någon sådan försäljning. Den övervägande delen (över 99 %) av försäljningen från de andra indiska exportörerna till unionen befanns också bestå av kvantiteter som inte kan anses vara spotförsäljning. |
| --- | --- |

(52)

Undersökningen visade inte att Kokan, den största indiska exporterande tillverkaren, skulle ha gjort någon sådan försäljning. Den övervägande delen (över 99 %) av försäljningen från de andra indiska exportörerna till unionen befanns också bestå av kvantiteter som inte kan anses vara spotförsäljning.

| (53) | Utifrån ovanstående iakttagelser måste påståendena från sökanden om att de indiska exportpriserna till unionen inte är representativa tillbakavisas. |
| --- | --- |

(53)

Utifrån ovanstående iakttagelser måste påståendena från sökanden om att de indiska exportpriserna till unionen inte är representativa tillbakavisas.

2.2.3   Jämförelse

| (54) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (55) | På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader samt rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. Justeringarna uppgår till mellan 6 % och 10 % av cif-priset vid unionens gräns. |
| --- | --- |

(55)

På denna grund gjordes justeringar för kostnader för transport och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader samt rabatter och provisioner, där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. Justeringarna uppgår till mellan 6 % och 10 % av cif-priset vid unionens gräns.

2.2.4   Dumpning

| (56) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det viktade genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det viktade genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det viktade genomsnittliga normalvärdet för den likadana produkten med det viktade genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten.

| (57) | Utifrån detta räknade man ut att dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren var negativ. Det förekom därför ingen dumpning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Utifrån detta räknade man ut att dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren var negativ. Det förekom därför ingen dumpning under översynsperioden.

| (58) | Sökanden hävdade att slutsatsen att dumpning inte förekom hos den största exporterande tillverkaren inte kan utvidgas till att omfatta andra indiska exporterande tillverkare, eftersom dess exportpriser grundas på ett åtagande om minimipriser vid import. |
| --- | --- |

(58)

Sökanden hävdade att slutsatsen att dumpning inte förekom hos den största exporterande tillverkaren inte kan utvidgas till att omfatta andra indiska exporterande tillverkare, eftersom dess exportpriser grundas på ett åtagande om minimipriser vid import.

| (59) | Den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser låg dock på avsevärt högre nivåer än minimipriserna i åtagandet. Dessutom visade sig de andra indiska tillverkarnas exportpriser, som byggde på uppgifter från Eurostat, vara betydligt högre än den största exporterande tillverkarens. Slutligen visade undersökningen att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpriser till tredjeländer, som inte omfattas av ett åtagande eller antidumpningstullar, låg på en nivå som var jämförbar med dess exportpriser till unionen och var således inte dumpade. Kommissionen drar därför slutsatsen att de indiska exportpriserna fastställdes oberoende av prisåtagandet och enligt marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(59)

Den största indiska exporterande tillverkarens exportpriser låg dock på avsevärt högre nivåer än minimipriserna i åtagandet. Dessutom visade sig de andra indiska tillverkarnas exportpriser, som byggde på uppgifter från Eurostat, vara betydligt högre än den största exporterande tillverkarens. Slutligen visade undersökningen att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpriser till tredjeländer, som inte omfattas av ett åtagande eller antidumpningstullar, låg på en nivå som var jämförbar med dess exportpriser till unionen och var således inte dumpade. Kommissionen drar därför slutsatsen att de indiska exportpriserna fastställdes oberoende av prisåtagandet och enligt marknadsförhållandena.

| (60) | Sökandens påstående att dumpning skulle ha förekommit hos de andra indiska exporterande tillverkarna måste därför tillbakavisas. |
| --- | --- |

(60)

Sökandens påstående att dumpning skulle ha förekommit hos de andra indiska exporterande tillverkarna måste därför tillbakavisas.

3.   Sannolikhet för återkommande dumpning

3.1   Inledande anmärkningar

| (61) | Amerikanska antidumpningsåtgärder på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och Kina och utjämningsåtgärderna med avseende på import från Indien har gällt sedan 1992. Under 2011 förlängde det amerikanska handelsministeriet gällande utjämningstullar på 43,7 % på import från Indien och gällande antidumpningsåtgärder som varierade från 19,1 % till 114,8 % och tillämpades på import från både Indien och Kina. Nivån på åtgärderna utestängde i själva verket den indiska och kinesiska importen från den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(61)

Amerikanska antidumpningsåtgärder på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och Kina och utjämningsåtgärderna med avseende på import från Indien har gällt sedan 1992. Under 2011 förlängde det amerikanska handelsministeriet gällande utjämningstullar på 43,7 % på import från Indien och gällande antidumpningsåtgärder som varierade från 19,1 % till 114,8 % och tillämpades på import från både Indien och Kina. Nivån på åtgärderna utestängde i själva verket den indiska och kinesiska importen från den amerikanska marknaden.

3.2   Kina

| (62) | Den tillgängliga produktionskapaciteten i Kina beräknades på grundval av uppgifter som tillhandahållits av unionstillverkaren och den enda amerikanska tillverkaren Nation Ford Chemical Company (nedan kallad NFC) i den amerikanska översynen vid giltighetstidens utgång om antidumpningsåtgärderna rörande sulfanilsyra med ursprung i Kina (se USITC:s publikation nr 4270). |
| --- | --- |

(62)

Den tillgängliga produktionskapaciteten i Kina beräknades på grundval av uppgifter som tillhandahållits av unionstillverkaren och den enda amerikanska tillverkaren Nation Ford Chemical Company (nedan kallad NFC) i den amerikanska översynen vid giltighetstidens utgång om antidumpningsåtgärderna rörande sulfanilsyra med ursprung i Kina (se USITC:s publikation nr 4270).

| (63) | NFC angav att den befintliga kapaciteten i Kina skulle göra det möjligt att producera 65 500 ton sulfanilsyra varje år, vilket ligger i linje med den uppskattning som sökanden gjorde grundat på en studie som utarbetats av den kinesiska industrin och hävdade att den tillgängliga kapaciteten i Kina uppgår till mellan 65 500 och 82 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades till 20 %, vilket skulle ge mellan 13 100 ton och 16 400 ton. Detta är mer än dubbelt så mycket som unionsförbrukningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(63)

NFC angav att den befintliga kapaciteten i Kina skulle göra det möjligt att producera 65 500 ton sulfanilsyra varje år, vilket ligger i linje med den uppskattning som sökanden gjorde grundat på en studie som utarbetats av den kinesiska industrin och hävdade att den tillgängliga kapaciteten i Kina uppgår till mellan 65 500 och 82 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades till 20 %, vilket skulle ge mellan 13 100 ton och 16 400 ton. Detta är mer än dubbelt så mycket som unionsförbrukningen under översynsperioden.

| (64) | Vidare påstod sökanden att de kinesiska exportörerna också lyckats komma in på den indiska marknaden och styrkte detta påstående med statistiska uppgifter som grundades på den indiska regeringens databas för indisk export och import. Enligt uppgifterna ökade den kinesiska importen av ren sulfanilsyra i Indien avsevärt under översynsperioden jämfört med tidigare perioder till priser som underskred de inhemska försäljningspriser som den samarbetsvilliga indiska tillverkaren tog ut för ren sulfanilsyra. Av uppgifterna framgår att importerad ren sulfanilsyra från Kina kom in på den indiska marknaden till dumpade priser, som låg mellan 82 500 och 92 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl), eftersom normalvärdet för ren sulfanilsyra, med hänsyn tagen till frakt- och försäkringskostnader, som grundas på den enda samarbetsvilliga indiska tillverkarens inhemska försäljning av ren sulfanilsyra i representativa mängder, konstaterades ligga mellan 92 500 och 112 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl). Den noterade dumpningen av importen till den indiska marknaden bidrog till hur man bedömde att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle agera om de nuvarande åtgärderna tilläts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(64)

Vidare påstod sökanden att de kinesiska exportörerna också lyckats komma in på den indiska marknaden och styrkte detta påstående med statistiska uppgifter som grundades på den indiska regeringens databas för indisk export och import. Enligt uppgifterna ökade den kinesiska importen av ren sulfanilsyra i Indien avsevärt under översynsperioden jämfört med tidigare perioder till priser som underskred de inhemska försäljningspriser som den samarbetsvilliga indiska tillverkaren tog ut för ren sulfanilsyra. Av uppgifterna framgår att importerad ren sulfanilsyra från Kina kom in på den indiska marknaden till dumpade priser, som låg mellan 82 500 och 92 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl), eftersom normalvärdet för ren sulfanilsyra, med hänsyn tagen till frakt- och försäkringskostnader, som grundas på den enda samarbetsvilliga indiska tillverkarens inhemska försäljning av ren sulfanilsyra i representativa mängder, konstaterades ligga mellan 92 500 och 112 500 indiska rupier (angivet som ett intervall av sekretesskäl). Den noterade dumpningen av importen till den indiska marknaden bidrog till hur man bedömde att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle agera om de nuvarande åtgärderna tilläts upphöra att gälla.

| (65) | Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och uppgifterna om deras prissättning på en tredje marknad, som inte skyddas av handelspolitiska skyddsåtgärder, är det sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(65)

Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och uppgifterna om deras prissättning på en tredje marknad, som inte skyddas av handelspolitiska skyddsåtgärder, är det sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

3.3   Indien

| (66) | Den totala tillgängliga kapaciteten i Indien uppskattades också på grundval av uppgifter från både NFC och den enda unionstillverkaren. |
| --- | --- |

(66)

Den totala tillgängliga kapaciteten i Indien uppskattades också på grundval av uppgifter från både NFC och den enda unionstillverkaren.

| (67) | Sökanden uppskattade att Indiens totala kapacitet låg på omkring 13 500 ton varav 2 700 ton kan anses vara outnyttjad. Dessa siffror ligger helt i linje med de uppgifter som den enda amerikanska tillverkaren NFC lämnade i den amerikanska undersökningen. |
| --- | --- |

(67)

Sökanden uppskattade att Indiens totala kapacitet låg på omkring 13 500 ton varav 2 700 ton kan anses vara outnyttjad. Dessa siffror ligger helt i linje med de uppgifter som den enda amerikanska tillverkaren NFC lämnade i den amerikanska undersökningen.

| (68) | Sökanden påstod att en outnyttjad kapacitet på 2 700 ton utgör ett hot mot dennes försäljning, eftersom den står för en betydande del av förbrukningen i unionen och att denna outnyttjade kapacitet sannolikt kommer att öka till följd av en ökad närvaro av kinesiska produkter på den indiska marknaden och incitamentet att exportera därför kommer att fortsätta att öka. |
| --- | --- |

(68)

Sökanden påstod att en outnyttjad kapacitet på 2 700 ton utgör ett hot mot dennes försäljning, eftersom den står för en betydande del av förbrukningen i unionen och att denna outnyttjade kapacitet sannolikt kommer att öka till följd av en ökad närvaro av kinesiska produkter på den indiska marknaden och incitamentet att exportera därför kommer att fortsätta att öka.

| (69) | Kommissionen noterade i detta avseende att den största indiska exporterande tillverkaren avstått från sin status som exportorienterat företag under 2013, eftersom man planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Försäljningen hade begränsats avsevärt av villkoren i systemet med exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det trots den tilltagande kinesiska importen inte upplevde någon större press från kinesiska konkurrenter när det gällde teknisk sulfanilsyra (vilket är den produkt Kokan framför allt är intresserad av) och att den indiska marknaden enligt företagets bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares outnyttjade kapacitet kommer att flyttas till unionsmarknaden på grund av påstådd kinesisk press på den indiska marknaden. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen noterade i detta avseende att den största indiska exporterande tillverkaren avstått från sin status som exportorienterat företag under 2013, eftersom man planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Försäljningen hade begränsats avsevärt av villkoren i systemet med exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det trots den tilltagande kinesiska importen inte upplevde någon större press från kinesiska konkurrenter när det gällde teknisk sulfanilsyra (vilket är den produkt Kokan framför allt är intresserad av) och att den indiska marknaden enligt företagets bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares outnyttjade kapacitet kommer att flyttas till unionsmarknaden på grund av påstådd kinesisk press på den indiska marknaden.

| (70) | Trots den uppskattade indiska outnyttjade kapaciteten, verkar det inte vara sannolikt att dumpning ska återkomma, eftersom inte någon export vare sig till unionen eller till tredjeländer var dumpad. |
| --- | --- |

(70)

Trots den uppskattade indiska outnyttjade kapaciteten, verkar det inte vara sannolikt att dumpning ska återkomma, eftersom inte någon export vare sig till unionen eller till tredjeländer var dumpad.

| (71) | Undersökningen visade inte att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren tillämpade en annan prissättning vid försäljning till tredjeländer jämfört med exporten till unionen. Vid export av stora mängder till tredjeländer låg priserna på en nivå som är jämförbar med unionsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(71)

Undersökningen visade inte att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren tillämpade en annan prissättning vid försäljning till tredjeländer jämfört med exporten till unionen. Vid export av stora mängder till tredjeländer låg priserna på en nivå som är jämförbar med unionsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder.

| (72) | I sin inlaga efter meddelandet av uppgifter lämnade sökanden in nya statistiska uppgifter och hävdade utifrån dessa att indisk export till Turkiet dumpades. |
| --- | --- |

(72)

I sin inlaga efter meddelandet av uppgifter lämnade sökanden in nya statistiska uppgifter och hävdade utifrån dessa att indisk export till Turkiet dumpades.

| (73) | Kommissionen fann och undersökte en liknande mängd indisk export till Turkiet och kunde koppla den till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Därför kunde kommissionen grunda sina beräkningar på mer exakta och detaljerade uppgifter om både produktmix och prisnivåer. Kommissionen bekräftar att den volym som exporterades inte var dumpad. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fann och undersökte en liknande mängd indisk export till Turkiet och kunde koppla den till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Därför kunde kommissionen grunda sina beräkningar på mer exakta och detaljerade uppgifter om både produktmix och prisnivåer. Kommissionen bekräftar att den volym som exporterades inte var dumpad.

3.4   Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

| (74) | De slutsatser som drogs om Kina grundades på tillgängliga uppgifter, eftersom det inte förekom något samarbete och följaktligen inte fanns några företagsspecifika uppgifter om den kinesiska outnyttjade kapaciteten eller prissättningen i tredjeländer. |
| --- | --- |

(74)

De slutsatser som drogs om Kina grundades på tillgängliga uppgifter, eftersom det inte förekom något samarbete och följaktligen inte fanns några företagsspecifika uppgifter om den kinesiska outnyttjade kapaciteten eller prissättningen i tredjeländer.

| (75) | Med tanke på att tillgängliga uppgifter tyder på en stor kinesisk outnyttjad kapacitet och dumpning på marknaderna i tredjeländer, och på att prisnivåerna på unionsmarknaden är höga, bedöms det vara sannolikt att dumpningen återkommer. |
| --- | --- |

(75)

Med tanke på att tillgängliga uppgifter tyder på en stor kinesisk outnyttjad kapacitet och dumpning på marknaderna i tredjeländer, och på att prisnivåerna på unionsmarknaden är höga, bedöms det vara sannolikt att dumpningen återkommer.

| (76) | Det konstaterades dock att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma när det gäller Indien, vilket grundas på att det inte förekommit någon dumpning under översynsperioden, att den outnyttjade kapaciteten är avsevärt mindre än Kinas och att exportpriserna till unionen och resten av världen är höga. |
| --- | --- |

(76)

Det konstaterades dock att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma när det gäller Indien, vilket grundas på att det inte förekommit någon dumpning under översynsperioden, att den outnyttjade kapaciteten är avsevärt mindre än Kinas och att exportpriserna till unionen och resten av världen är höga.

D.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Unionstillverkningen och definitionen av unionsindustrin

| (77) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Unionsförbrukningen

| (78) | Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:






  — | Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(78)

Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:

—

Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden.

| — | Importvolymen av sulfanilsyra (på Taricnivå) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat. |
| --- | --- |

—

Importvolymen av sulfanilsyra (på Taricnivå) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat.

| (79) | Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, måste uppgifterna i tabellerna nedan presenteras i indexerad form för att skydda affärshemligheter.

  Tabell 1


  Förbrukning på unionsmarknaden










  Volym (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsförbrukning (2010 = 100) | 100 | 106 | 106 | 114 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(79)

Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, måste uppgifterna i tabellerna nedan presenteras i indexerad form för att skydda affärshemligheter.

Tabell 1

Förbrukning på unionsmarknaden

Volym (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Unionsförbrukning (2010 = 100)

100

106

106

114

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (80) | Det framgick av undersökningen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under skadeundersökningsperioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Det framgick av undersökningen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under skadeundersökningsperioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden.

3.   Import från de berörda länderna

a)   Importvolym och marknadsandelar

Tabell 2

Import från de berörda länderna

| Importvolym (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 100 | 77 | 14 | 1 |
| Indien | 100 | 422 | 187 | 52 |
| De berörda länderna totalt | 100 | 110 | 30 | 6 |
| Källa: Eurostat. |

Importvolym (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Kina

100

77

14

1

Indien

100

422

187

52

De berörda länderna totalt

100

110

30

6

Källa: Eurostat.

Tabell 2a

Import från de berörda länderna

| Importvolym (intervall) (15) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 650–1 000 | 500–800 | 90–250 | 10–60 |
| Indien | 50–200 | 250–550 | 100–250 | 10–80 |
| De berörda länderna totalt | 700–1 200 | 750–1 350 | 190–500 | 20–140 |
| Källa: Eurostat. |

Importvolym (intervall) (15)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Kina

650–1 000

500–800

90–250

10–60

Indien

50–200

250–550

100–250

10–80

De berörda länderna totalt

700–1 200

750–1 350

190–500

20–140

Källa: Eurostat.

Tabell 3

De berörda ländernas marknadsandel

| Marknadsandel (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel för importen från Kina | 100 | 73 | 13 | 1 |
| Marknadsandel för importen från Indien | 100 | 397 | 177 | 46 |
| De berörda länderna totalt | 100 | 103 | 28 | 5 |

Marknadsandel (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Marknadsandel för importen från Kina

100

73

13

1

Marknadsandel för importen från Indien

100

397

177

46

De berörda länderna totalt

100

103

28

5

| (81) | Om man betraktar länderna var för sig, minskade importvolymen från Kina med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period. |
| --- | --- |

(81)

Om man betraktar länderna var för sig, minskade importvolymen från Kina med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period.

| (82) | Volymen av import med ursprung i Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period. |
| --- | --- |

(82)

Volymen av import med ursprung i Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period.

| (83) | Den sammanlagda importvolymen av sulfanilsyra från de berörda länderna har minskat med 94 % under skadeundersökningsperioden och har minskat till en mycket låg nivå under översynsperioden. På liknande sätt har marknadsandelen för importen av sulfanilsyra från de berörda länderna minskat med 95 % under skadeundersökningsperioden och har nått en mycket låg nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Den sammanlagda importvolymen av sulfanilsyra från de berörda länderna har minskat med 94 % under skadeundersökningsperioden och har minskat till en mycket låg nivå under översynsperioden. På liknande sätt har marknadsandelen för importen av sulfanilsyra från de berörda länderna minskat med 95 % under skadeundersökningsperioden och har nått en mycket låg nivå under översynsperioden.

b)   Priser på importerade produkter

Tabell 4

Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från de berörda länderna

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen från Kina (index) (2010 = 100) | 100 | 92 | 104 | 164 |
| Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100) | 100 | 79 | 84 | 92 |
| Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna (index) (2010 = 100) | 100 | 93 | 104 | 126 |
| Källa: Eurostat. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Priser på importen från Kina (index) (2010 = 100)

100

92

104

164

Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100)

100

79

84

92

Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna (index) (2010 = 100)

100

93

104

126

Källa: Eurostat.

Tabell 4a

Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från de berörda länderna

| Priser (intervall) (16) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importvaror från Kina | 1 000–1 400 | 950–1 350 | 1 000–1 400 | 1 700–2 500 |
| Priser på importvaror från Indien | 1 200–1 800 | 1 000–1 400 | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 |
| Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna | 1 000–1 800 | 950–1 400 | 1 000–1 500 | 1 300–2 500 |
| Källa: Eurostat. |

Priser (intervall) (16)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Priser på importvaror från Kina

1 000–1 400

950–1 350

1 000–1 400

1 700–2 500

Priser på importvaror från Indien

1 200–1 800

1 000–1 400

1 100–1 500

1 300–1 700

Genomsnittliga importpriser för de berörda länderna

1 000–1 800

950–1 400

1 000–1 500

1 300–2 500

Källa: Eurostat.

| (84) | Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 för att därefter öka kraftigt med 64 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 för att därefter öka kraftigt med 64 % under översynsperioden.

| (85) | Även de genomsnittliga priserna på den berörda produkten från Indien minskade 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års prisnivå med 8 %. |
| --- | --- |

(85)

Även de genomsnittliga priserna på den berörda produkten från Indien minskade 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års prisnivå med 8 %.

c)   Nivån för prisunderskridande och målprisunderskridande

| (86) | Eftersom de mängder som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna var små och information om mixen av importerade produkter saknades, kunde man inte göra några meningsfulla beräkningar av pris- och målprisunderskridandet. Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande under översynsperioden konstaterades grundat på det antagande som gjorts i skäl 39 om de kinesiska importpriserna enligt Eurostat. |
| --- | --- |

(86)

Eftersom de mängder som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna var små och information om mixen av importerade produkter saknades, kunde man inte göra några meningsfulla beräkningar av pris- och målprisunderskridandet. Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande under översynsperioden konstaterades grundat på det antagande som gjorts i skäl 39 om de kinesiska importpriserna enligt Eurostat.

| (87) | På grundval av importstatistik från unionsindustrin i skäl 64 befanns de kinesiska priserna på ren sulfanilsyra på den indiska marknaden, med justeringar gjorda för unionens importtullar på 6,5 % på den berörda produkten och kostnaderna efter import på 2 % (tullklareringskostnader), vara prisunderskridande och målprisunderskridande med mellan 5 % och 15 % jämfört med unionsindustrins försäljningspris. |
| --- | --- |

(87)

På grundval av importstatistik från unionsindustrin i skäl 64 befanns de kinesiska priserna på ren sulfanilsyra på den indiska marknaden, med justeringar gjorda för unionens importtullar på 6,5 % på den berörda produkten och kostnaderna efter import på 2 % (tullklareringskostnader), vara prisunderskridande och målprisunderskridande med mellan 5 % och 15 % jämfört med unionsindustrins försäljningspris.

| (88) | När det gäller Indien konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande. Eftersom affärshemligheter måste skyddas och beräkningen bygger på försäljningsuppgifter från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, kan de exakta siffrorna inte redovisas. Prisunderskridandet och målprisunderskridandet konstaterades vara mellan – 20 % och – 40 %. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller Indien konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande. Eftersom affärshemligheter måste skyddas och beräkningen bygger på försäljningsuppgifter från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, kan de exakta siffrorna inte redovisas. Prisunderskridandet och målprisunderskridandet konstaterades vara mellan – 20 % och – 40 %.

| (89) | Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg beräknade kommissionen prisunderskridande och målprisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande avseende denna import. Därmed bekräftas slutsatsen i skäl 88. Dessutom gjordes en jämförelse mellan priserna på den berörda produkten som tillverkades och såldes av unionsindustrin och priserna på den berörda produkten som de indiska exportörerna sålde till övriga världen. Denna jämförelse visade inte på vare sig något prisunderskridande eller målprisunderskridande. |
| --- | --- |

(89)

Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg beräknade kommissionen prisunderskridande och målprisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa konstaterades inget prisunderskridande eller målprisunderskridande avseende denna import. Därmed bekräftas slutsatsen i skäl 88. Dessutom gjordes en jämförelse mellan priserna på den berörda produkten som tillverkades och såldes av unionsindustrin och priserna på den berörda produkten som de indiska exportörerna sålde till övriga världen. Denna jämförelse visade inte på vare sig något prisunderskridande eller målprisunderskridande.

| (90) | Dessutom tillhandahöll unionstillverkaren nya beräkningar som visade att skillnaden mellan den genomsnittliga prisnivån för den indiska importen och unionstillverkarens försäljning var mycket liten under 2012. Dessa beräkningar kunde dock inte godtas av kommissionen, eftersom de inte tog hänsyn till att den indiska importen framför allt bestod av teknisk sulfanilsyra medan unionstillverkaren uteslutande sålde ren sulfanilsyra, vilken är ungefär 20 % dyrare. |
| --- | --- |

(90)

Dessutom tillhandahöll unionstillverkaren nya beräkningar som visade att skillnaden mellan den genomsnittliga prisnivån för den indiska importen och unionstillverkarens försäljning var mycket liten under 2012. Dessa beräkningar kunde dock inte godtas av kommissionen, eftersom de inte tog hänsyn till att den indiska importen framför allt bestod av teknisk sulfanilsyra medan unionstillverkaren uteslutande sålde ren sulfanilsyra, vilken är ungefär 20 % dyrare.

4.   Import från övriga tredjeländer

| (91) | Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 5


  Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer (Förenta staterna) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Förenta staterna (index) | 100 | 267 | 253 | 299 |
| Marknadsandel för amerikansk import (index) | 100 | 180 | 171 | 188 |
| Genomsnittspriser för amerikansk import (index) | 100 | 95 | 101 | 102 |
| Källa: Eurostat. |

(91)

Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer (Förenta staterna)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Importvolym från Förenta staterna (index)

100

267

253

299

Marknadsandel för amerikansk import (index)

100

180

171

188

Genomsnittspriser för amerikansk import (index)

100

95

101

102

Källa: Eurostat.

| (92) | Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna. |
| --- | --- |

(92)

Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna.

| (93) | Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkaren. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(93)

Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkaren. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna.

5.   Unionsindustrins situation

| (94) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (95) | För att skydda affärshemligheter måste uppgifterna om den enda unionstillverkaren presenteras i indexerad form. |
| --- | --- |

(95)

För att skydda affärshemligheter måste uppgifterna om den enda unionstillverkaren presenteras i indexerad form.

5.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 6

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) (index) | 100 | 87 | 99 | 107 |
| Kapacitet (ton) (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 87 | 99 | 107 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Produktion (ton) (index)

100

87

99

107

Kapacitet (ton) (index)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande (index)

100

87

99

107

Källa: Svar på frågeformulär.

| (96) | Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen; det ökade med 7 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen; det ökade med 7 % under översynsperioden.

| (97) | Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden.

| (98) | Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden endast uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande under översynsperioden, vilket visar att dess återhämtning fortfarande är mycket ny och bräcklig. |
| --- | --- |

(98)

Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden endast uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande under översynsperioden, vilket visar att dess återhämtning fortfarande är mycket ny och bräcklig.

| (99) | Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 97, vilket inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter. |
| --- | --- |

(99)

Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 97, vilket inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter.

5.2   Utgående lager

Tabell 7

Utgående lagervolym

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) (index) | 100 | 576 | 328 | 171 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Utgående lager (ton) (index)

100

576

328

171

Källa: Svar på frågeformulär.

| (100) | Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend, men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. Den utgående lagernivån utgör dock mindre än en månads produktion grundat på produktionsvolymen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend, men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. Den utgående lagernivån utgör dock mindre än en månads produktion grundat på produktionsvolymen under översynsperioden.

5.3   Försäljningsvolymer och marknadsandel

Tabell 8

Försäljningsvolym och marknadsandel

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) (index) | 100 | 70 | 97 | 104 |
| Marknadsandel (%) (index) | 100 | 66 | 92 | 92 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Försäljningsvolym (ton) (index)

100

70

97

104

Marknadsandel (%) (index)

100

66

92

92

Källa: Svar på frågeformulär.

| (101) | Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till nivåerna i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat. |
| --- | --- |

(101)

Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till nivåerna i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat.

| (102) | När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en betydelsefull marknadsandel på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en betydelsefull marknadsandel på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden.

| (103) | I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil på grund av att sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och gav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt. |
| --- | --- |

(103)

I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil på grund av att sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och gav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt.

| (104) | I detta avseende måste det betonas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5–20 % under 2011. Det är också värt att notera att enligt tillgängliga statistiska uppgifter var det främst den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin förlorade. |
| --- | --- |

(104)

I detta avseende måste det betonas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5–20 % under 2011. Det är också värt att notera att enligt tillgängliga statistiska uppgifter var det främst den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin förlorade.

5.4   Priser och faktorer som påverkar priserna

Tabell 9

Försäljningspriser

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index) | 100 | 109 | 108 | 112 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index)

100

109

108

112

Källa: Svar på frågeformulär.

| (105) | Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin). |
| --- | --- |

(105)

Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin).

5.5   Sysselsättning och produktivitet

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (index) | 100 | 100 | 117 | 117 |
| Arbetskraftens produktivitet (index) | 100 | 88 | 85 | 91 |
| Genomsnittlig arbetskostnad (index) | 100 | 105 | 102 | 116 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Sysselsättning (index)

100

100

117

117

Arbetskraftens produktivitet (index)

100

88

85

91

Genomsnittlig arbetskostnad (index)

100

105

102

116

Källa: Svar på frågeformulär.

| (106) | Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 96, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 96, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden.

5.6   Lönsamhet

Tabell 11

Lönsamhet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet (index) | 100 | 96 | 20 | 65 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Lönsamhet (index)

100

96

20

65

Källa: Svar på frågeformulär.

| (107) | Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden.

| (108) | Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med nästan 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 105. |
| --- | --- |

(108)

Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga tillverkningskostnaden ökade med nästan 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 105.

5.7   Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde

Tabell 12

Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Årliga investeringar (index) | — | 100 | 133 | 57 |
| Avkastning på investeringar (index) | 100 | 86 | 30 | 103 |
| Kassaflöde (index) | 100 | 116 | 68 | 82 |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Årliga investeringar (index)

—

100

133

57

Avkastning på investeringar (index)

100

86

30

103

Kassaflöde (index)

100

116

68

82

| (109) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyrabranschen med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyrabranschen med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden.

| (110) | Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden (se tabell 11). |
| --- | --- |

(110)

Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden (se tabell 11).

| (111) | Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.

5.8   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (112) | Såsom konstateras i skälen 41 och 57–60 påträffades ingen dumpning från de berörda länderna under översynsperioden. |
| --- | --- |

(112)

Såsom konstateras i skälen 41 och 57–60 påträffades ingen dumpning från de berörda länderna under översynsperioden.

| (113) | Med tanke på avsaknaden av dumpad import från Kina och Indien samt ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från de berörda länderna eftersom den var mycket liten under denna period. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(113)

Med tanke på avsaknaden av dumpad import från Kina och Indien samt ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från de berörda länderna eftersom den var mycket liten under denna period. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin.

5.9   Unionsindustrins exportverksamhet

| (114) | Unionsindustrin exporterade endast försumbara volymer under 2012 och översynsperioden, och därför dras slutsatsen att exporten inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrin exporterade endast försumbara volymer under 2012 och översynsperioden, och därför dras slutsatsen att exporten inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation.

6.   Slutsats om unionsindustrins situation

| (115) | Även om de genomsnittliga prisnivåerna som fastställts för den berörda produkten från Kina och Indien under översynsperioden och en jämförelse med tidigare år har begränsad tillförlitlighet på grund av den låga importvolymen, visade ändå översynen att den berörda produkten från Kina och Indien kommit in i unionen till icke-dumpade priser. |
| --- | --- |

(115)

Även om de genomsnittliga prisnivåerna som fastställts för den berörda produkten från Kina och Indien under översynsperioden och en jämförelse med tidigare år har begränsad tillförlitlighet på grund av den låga importvolymen, visade ändå översynen att den berörda produkten från Kina och Indien kommit in i unionen till icke-dumpade priser.

| (116) | Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som de berörda länderna förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(116)

Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som de berörda länderna förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande.

| (117) | Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Kina och Indien, vilket framgår av skäl 113. |
| --- | --- |

(117)

Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Kina och Indien, vilket framgår av skäl 113.

| (118) | Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden.

| (119) | Även om unionsindustrin gjort vissa iakttagelser om skadeanalysen, vilka har tagits upp ovan i skälen 89–90, 98–99 och 103–104, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Även om unionsindustrin gjort vissa iakttagelser om skadeanalysen, vilka har tagits upp ovan i skälen 89–90, 98–99 och 103–104, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt under översynsperioden.

7.   Sannolikhet för återkommande skada

| (120) | Vid bedömningen av sannolikheten att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande – som har uppnåtts under översynsperioden – kunde unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import. |
| --- | --- |

(120)

Vid bedömningen av sannolikheten att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande – som har uppnåtts under översynsperioden – kunde unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import.

| (121) | Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera. |
| --- | --- |

(121)

Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera.

| (122) | Unionsindustrin hade vidare en tämligen stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör. |
| --- | --- |

(122)

Unionsindustrin hade vidare en tämligen stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör.

| (123) | Det är i detta sammanhang som sannolikheten för återkommande skada, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, analyseras i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(123)

Det är i detta sammanhang som sannolikheten för återkommande skada, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla, analyseras i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

7.1   Kina

| (124) | Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen, måste undersökningsresultaten rörande Kina grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade i undersökningen, måste undersökningsresultaten rörande Kina grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (125) | Som redan har konstaterats i skälen 63 och 75, har kinesiska tillverkare en betydande outnyttjad kapacitet när det gäller tillverkning av sulfanilsyra, och det är sannolikt att dumpningen återkommer. |
| --- | --- |

(125)

Som redan har konstaterats i skälen 63 och 75, har kinesiska tillverkare en betydande outnyttjad kapacitet när det gäller tillverkning av sulfanilsyra, och det är sannolikt att dumpningen återkommer.

| (126) | Enligt skälen 64 och 87 tydde tillgängliga uppgifter dessutom på att Kina nyligen hade sålt större mängder än tidigare av sulfanilsyra i Indien till priser som underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(126)

Enligt skälen 64 och 87 tydde tillgängliga uppgifter dessutom på att Kina nyligen hade sålt större mängder än tidigare av sulfanilsyra i Indien till priser som underskred unionsindustrins priser.

| (127) | Den statistik som bygger på kinesisk import in på den indiska marknaden, och förklaras i skäl 64, tyder på att Kina är intresserad av att sälja främst ren sulfanilsyra vilken, om den riktades in på unionsmarknaden, skulle konkurrera direkt med unionstillverkarens försäljning. |
| --- | --- |

(127)

Den statistik som bygger på kinesisk import in på den indiska marknaden, och förklaras i skäl 64, tyder på att Kina är intresserad av att sälja främst ren sulfanilsyra vilken, om den riktades in på unionsmarknaden, skulle konkurrera direkt med unionstillverkarens försäljning.

| (128) | Alla dessa faktorer tillsammans pekar på att Kina snabbt skulle kunna exportera betydande mängder av sulfanilsyra till dumpade priser till unionsmarknaden utan att ens behöva dirigera om sin försäljning från andra marknader om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Unionsmarknaden är attraktiv när det gäller priser och skulle kunna göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att få stordriftsfördelar genom att öka sin produktion. Om detta inträffade, skulle unionsindustrin ställas inför en omedelbar nedgång av sin försäljning och sina försäljningspriser, vilket i sin tur skulle påverka kapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Om dessa skadeindikatorer försämrades, skulle unionsindustrins återhämtning vända snabbt, och väsentlig skada skulle uppkomma. |
| --- | --- |

(128)

Alla dessa faktorer tillsammans pekar på att Kina snabbt skulle kunna exportera betydande mängder av sulfanilsyra till dumpade priser till unionsmarknaden utan att ens behöva dirigera om sin försäljning från andra marknader om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Unionsmarknaden är attraktiv när det gäller priser och skulle kunna göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att få stordriftsfördelar genom att öka sin produktion. Om detta inträffade, skulle unionsindustrin ställas inför en omedelbar nedgång av sin försäljning och sina försäljningspriser, vilket i sin tur skulle påverka kapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Om dessa skadeindikatorer försämrades, skulle unionsindustrins återhämtning vända snabbt, och väsentlig skada skulle uppkomma.

7.2   Indien

| (129) | När det gäller Indien är det inte sannolikt att dumpning återkommer om åtgärden skulle tillåtas upphöra att gälla, vilket anges i skäl 76. Mot bakgrund av detta resultat är analysen av återkommande skada inte nödvändig. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller Indien är det inte sannolikt att dumpning återkommer om åtgärden skulle tillåtas upphöra att gälla, vilket anges i skäl 76. Mot bakgrund av detta resultat är analysen av återkommande skada inte nödvändig.

8.   Slutsats om återkommande skada

| (130) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen och i enlighet med skälen ovan, skulle en brist på åtgärder med all sannolikhet resultera i en betydande ökning av exporten från Kina till låga priser, vilket skulle påverka det finansiella och ekonomiska resultatet negativt för unionsindustrin och leda till att väsentlig skada skulle återkomma. |
| --- | --- |

(130)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen och i enlighet med skälen ovan, skulle en brist på åtgärder med all sannolikhet resultera i en betydande ökning av exporten från Kina till låga priser, vilket skulle påverka det finansiella och ekonomiska resultatet negativt för unionsindustrin och leda till att väsentlig skada skulle återkomma.

| (131) | Sannolikheten för återkommande skada när det gäller Indien analyserades inte, eftersom det konstaterades att dumpning från Indiens sida inte skulle återkomma. |
| --- | --- |

(131)

Sannolikheten för återkommande skada när det gäller Indien analyserades inte, eftersom det konstaterades att dumpning från Indiens sida inte skulle återkomma.

E.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

| (132) | När det gäller de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra från Indien drogs slutsatsen att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma. Därför är det inte nödvändigt att göra något fastställande om unionens intresse. |
| --- | --- |

(132)

När det gäller de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sulfanilsyra från Indien drogs slutsatsen att det inte var sannolikt att dumpning skulle återkomma. Därför är det inte nödvändigt att göra något fastställande om unionens intresse.

| (133) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av åtgärderna i Kinas fall skulle strida mot unionens intresse som helhet betraktat. Unionens intresse fastställdes utifrån en bedömning av de olika parternas intressen, det vill säga unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(133)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av åtgärderna i Kinas fall skulle strida mot unionens intresse som helhet betraktat. Unionens intresse fastställdes utifrån en bedömning av de olika parternas intressen, det vill säga unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.

2.   Unionsindustrins intresse

| (134) | Enligt skäl 113 har åtgärderna varit framgångsrika och gjort det möjligt för unionsindustrin att befästa sin ställning. I skäl 130 drogs samtidigt också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna mot Kina tilläts upphöra att gälla. Därför kan slutsatsen dras att en fortsättning av åtgärderna mot Kina skulle gynna unionsindustrin. |
| --- | --- |

(134)

Enligt skäl 113 har åtgärderna varit framgångsrika och gjort det möjligt för unionsindustrin att befästa sin ställning. I skäl 130 drogs samtidigt också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna mot Kina tilläts upphöra att gälla. Därför kan slutsatsen dras att en fortsättning av åtgärderna mot Kina skulle gynna unionsindustrin.

3.   Användarnas intresse

| (135) | Alla kända användare informerades om inledandet av översynen. Kommissionen mottog fyra fullständiga svar på frågeformuläret och tre ofullständiga svar och synpunkter från användarna av sulfanilsyra. Utifrån dessa uppgifter fastställdes det att inverkan av kostnaden för den berörda produkten på tillverkningskostnaden för produkter i senare led varierar kraftigt mellan användarna beroende på typ av produkt i senare led. |
| --- | --- |

(135)

Alla kända användare informerades om inledandet av översynen. Kommissionen mottog fyra fullständiga svar på frågeformuläret och tre ofullständiga svar och synpunkter från användarna av sulfanilsyra. Utifrån dessa uppgifter fastställdes det att inverkan av kostnaden för den berörda produkten på tillverkningskostnaden för produkter i senare led varierar kraftigt mellan användarna beroende på typ av produkt i senare led.

| (136) | Ett antal användare (tillverkare av läkemedel och färgämnen för särskilda ändamål) medgav att sulfanilsyra endast har en marginell betydelse för tillverkningskostnaderna, och det anses därför att åtgärderna i princip inte påverkar deras tillverkningskostnader och tillverkningspriser. |
| --- | --- |

(136)

Ett antal användare (tillverkare av läkemedel och färgämnen för särskilda ändamål) medgav att sulfanilsyra endast har en marginell betydelse för tillverkningskostnaderna, och det anses därför att åtgärderna i princip inte påverkar deras tillverkningskostnader och tillverkningspriser.

| (137) | För andra användare (tillverkare av tillsatsmedel för cement och optiska vitmedel) däremot stod sulfanilsyra för mellan 4 % och 12 % av kostnaderna för tillverkningen av deras produkter i ett senare led. Dessa användare rapporterade också om förluster under översynsperioden och hävdade att de nu gällande tullarna delvis är orsaken till deras svåra situation. |
| --- | --- |

(137)

För andra användare (tillverkare av tillsatsmedel för cement och optiska vitmedel) däremot stod sulfanilsyra för mellan 4 % och 12 % av kostnaderna för tillverkningen av deras produkter i ett senare led. Dessa användare rapporterade också om förluster under översynsperioden och hävdade att de nu gällande tullarna delvis är orsaken till deras svåra situation.

| (138) | När det gäller detta påstående bör det noteras att importen från Kina nästan var obefintlig under översynsperioden, och därmed skulle tullar mot Kina, som skulle garantera en skälig prisnivå på unionsmarknaden, inte leda till extra kostnader för användarna under skadeundersökningsperioden och kunde därför inte vara en förklaring till de svårigheter som dessa användare stött på. Prisökningen för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden berodde på ökade tillverkningskostnader till följd av prisökningen för den viktigaste råvaran, vilket anges i skälen 105 och 108. Om de nu gällande tullarna mot import av sulfanilsyra från Indien avskaffas, vilket föreslås genom denna förordning, bör detta omgående underlätta tillträdet för ytterligare en sulfanilsyraleverantör på unionsmarknaden till konkurrenskraftiga priser och detta borde därmed ligga i användarnas intresse. Följaktligen anses det att om man behåller åtgärderna rörande Kina kommer det inte att orsaka onödiga svårigheter för användare i framtiden. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller detta påstående bör det noteras att importen från Kina nästan var obefintlig under översynsperioden, och därmed skulle tullar mot Kina, som skulle garantera en skälig prisnivå på unionsmarknaden, inte leda till extra kostnader för användarna under skadeundersökningsperioden och kunde därför inte vara en förklaring till de svårigheter som dessa användare stött på. Prisökningen för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden berodde på ökade tillverkningskostnader till följd av prisökningen för den viktigaste råvaran, vilket anges i skälen 105 och 108. Om de nu gällande tullarna mot import av sulfanilsyra från Indien avskaffas, vilket föreslås genom denna förordning, bör detta omgående underlätta tillträdet för ytterligare en sulfanilsyraleverantör på unionsmarknaden till konkurrenskraftiga priser och detta borde därmed ligga i användarnas intresse. Följaktligen anses det att om man behåller åtgärderna rörande Kina kommer det inte att orsaka onödiga svårigheter för användare i framtiden.

4.   Importörernas intresse

| (139) | Alla kända importörer informerades om inledandet av översynen. En importör av den berörda produkten lämnade ett ofullständigt svar på frågeformuläret där denne påstod att sulfanilsyra inte har någon större betydelse för verksamheten. Ingen annan importör besvarade frågeformuläret eller lämnade några skriftliga inlagor eller synpunkter. Eftersom ytterligare samarbete från importörerna saknades, drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att behålla de åtgärder som införts på import från Kina. |
| --- | --- |

(139)

Alla kända importörer informerades om inledandet av översynen. En importör av den berörda produkten lämnade ett ofullständigt svar på frågeformuläret där denne påstod att sulfanilsyra inte har någon större betydelse för verksamheten. Ingen annan importör besvarade frågeformuläret eller lämnade några skriftliga inlagor eller synpunkter. Eftersom ytterligare samarbete från importörerna saknades, drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att behålla de åtgärder som införts på import från Kina.

5.   Slutsats

| (140) | Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla antidumpningsåtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(140)

Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla antidumpningsåtgärderna mot Kina.

F.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA MOT KINA BEHÅLLS OCH ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDERNA MOT INDIEN AVSLUTAS

| (141) | Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som ligger till grund för rekommendationen att behålla de nuvarande antidumpningstullarna på import av sulfanilsyra från Kina och upphäva dem på import från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(141)

Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som ligger till grund för rekommendationen att behålla de nuvarande antidumpningstullarna på import av sulfanilsyra från Kina och upphäva dem på import från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (142) | Det framgår av ovanstående att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Kina behållas, och de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas. |
| --- | --- |

(142)

Det framgår av ovanstående att i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Kina behållas, och de antidumpningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas.

| (143) | Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen, om unionstillverkaren begär detta, att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(143)

Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen, om unionstillverkaren begär detta, att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts.

| (144) | Det bibehållande av åtgärderna mot Kina och det upphävande av åtgärderna mot Indien som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(144)

Det bibehållande av åtgärderna mot Kina och det upphävande av åtgärderna mot Indien som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt vid unionens gräns för den produkt som avses i punkt 1, före tull:

| Land | Slutgiltig tull (%) |
| --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | 33,7 |

Land

Slutgiltig tull (%)

Folkrepubliken Kina

33,7

3.   Den slutgiltiga antidumpningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien, vilken för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060), ska upphöra att gälla och förfarandet rörande denna import avslutas.

4.   Kommissionens beslut 2006/37/EG om godtagande av det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ska upphöra att gälla.

5.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordföranden

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1339/2002 av den 22 juli 2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien (EGT L 196, 25.7.2002, s. 11).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2002 av den 22 juli 2002 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska utjämningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EGT L 196, 25.7.2002, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslut 2002/611/EG av den 12 juli 2002 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EGT L 196, 25.7.2002, s. 36).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 236/2004 av den 10 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 1339/2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien (EUT L 40, 12.2.2004, s. 17).

5

(6)  Kommissionens beslut 2004/255/EG av den 17 mars 2004 om upphävande av kommissionens beslut 2002/611/EG om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EUT L 80, 18.3.2004, s. 29).

6

(7)  Kommissionens beslut 2006/37/EG av den 5 december 2005 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EUT L 22, 26.1.2006, s. 52).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 123/2006 av den 23 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2002 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 1339/2002 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung bl.a. i Indien (EUT L 22, 26.1.2006, s. 5).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1000/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 275, 16.10.2008, s. 1).

9

(10)  Rådets förordning (EG) nr 1010/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 och om ändring av förordning (EG) nr 1000/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 276, 17.10.2008, s. 3).

10

(11)  EUT C 28, 30.1.2013, s. 12.

11

(12)  EUT C 300, 16.10.2013, s. 14.

12

(13)  EUT C 300, 16.10.2013, s. 5.

13

(14)  Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93).

14

(15)  Efter meddelandet hävdade unionstillverkaren att det var svårt att i absoluta termer bedöma den egentliga utvecklingen av siffrorna och att förstå kommissionens slutsatser av den, eftersom tillgängliga uppgifter om importvolymen och importvärdet för sulfanilsyra från berörda länder låg inom intervall och grundades på indexerade siffror.

15

(16)  Efter meddelandet hävdade unionstillverkaren att det var svårt att i absoluta termer bedöma den egentliga utvecklingen av siffrorna och att förstå kommissionens slutsatser av den, eftersom tillgängliga uppgifter om importvolymen och importvärdet för sulfanilsyra från berörda länder låg inom intervall och grundades på indexerade siffror.

16

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/101

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1347/2014

av den 17 december 2014

om upphävande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 14 och 18, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002 (2) en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

I juli 2002 införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2002 (2) en slutgiltig utjämningstull på 7,1 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien (nedan kallad den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 1339/2002 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 21 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och en slutgiltig antidumpningstull på 18,3 % på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.

| (3) | Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 2002/611/EG (4) godtog kommissionen ett prisåtagande, som inkommit från den indiska exporterande tillverkaren Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (nedan kallad Kokan), beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder på import från Indien.

| (4) | Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (5) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens beslut 2004/255/EG (5) upphävdes i mars 2004 beslut 2002/611/EG efter Kokans frivilliga tillbakadragande av åtagandet.

| (5) | Genom beslut 2006/37/EG (6) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Förordningar (EG) 1338/2002 och (EG) 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (7) i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Genom beslut 2006/37/EG (6) godtog kommissionen ett nytt åtagande som inkommit från Kokan beträffande både antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna på import från Indien. Förordningar (EG) 1338/2002 och (EG) 1339/2002 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 123/2006 (7) i enlighet med detta.

| (6) | Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom kommissionens förordning (EG) nr 1000/2008 (8). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom rådets förordning (EG) nr 1010/2008 (9) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra. |
| --- | --- |

(6)

Efter en översyn av åtgärderna vid giltighetstidens utgång införde rådet antidumpningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien genom kommissionens förordning (EG) nr 1000/2008 (8). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn införde rådet genom rådets förordning (EG) nr 1010/2008 (9) slutgiltiga utjämningstullar på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och ändrade nivån på antidumpningstullarna på import från Indien av sulfanilsyra.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de nu gällande slutgiltiga utjämningsåtgärderna snart kommer att upphöra att gälla (10), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen). Begäran ingavs av CUF – Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion. |
| --- | --- |

(7)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att de nu gällande slutgiltiga utjämningsåtgärderna snart kommer att upphöra att gälla (10), mottog kommissionen den 1 juli 2013 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 597/2009 (nedan kallad grundförordningen). Begäran ingavs av CUF – Quimicos Industriais (nedan kallad sökanden eller CUF) som är den enda tillverkaren av sulfanilsyra i unionen och som därmed svarar för 100 % av unionens produktion.

| (8) | Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(8)

Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta och skadan för unionsindustrin skulle återkomma, om åtgärderna upphörde att gälla.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (9) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (11) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 16 oktober 2013 i Europeiska unionens officiella tidning
   (11) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 18 i grundförordningen.

4.   Parallella undersökningar

| (10) | Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) den 16 oktober 2013 meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (13), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av import av sulfanilsyra med ursprung i bland annat Indien. |
| --- | --- |

(10)

Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (12) den 16 oktober 2013 meddelade kommissionen också att den, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (13), inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av import av sulfanilsyra med ursprung i bland annat Indien.

5.   Undersökning

5.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden 1 oktober 2012–30 september 2013 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

5.2   Berörda parter

| (12) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för det exporterande landet om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, exporterande tillverkare i Indien, importörerna och de användare som den visste var berörda samt företrädarna för det exporterande landet om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (13) | Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den. |
| --- | --- |

(13)

Den enda unionstillverkaren, som också var den enda berörda parten, bad om en utfrågning och beviljades den.

5.3   Stickprovsförfarande

| (14) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Indien och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de berörda parterna att ge sig till känna till kommissionen inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (15) | Kommissionen mottog svar från två indiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen mottog svar från två indiska exporterande tillverkare. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

| (16) | En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från det berörda landet och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(16)

En icke-närstående importör besvarade stickprovsformuläret men importerade inte den berörda produkten från det berörda landet och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

| (17) | Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det endast finns en unionstillverkare, tillämpades inget stickprovsförfarande för unionstillverkarna.

5.4   Undersökning

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt subventionering och för fortsatt eller återkommande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda tillverkaren i unionen, de två exporterande tillverkarna i Indien, indiska myndigheter, kända importörer och användare i unionen. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt subventionering och för fortsatt eller återkommande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till den enda tillverkaren i unionen, de två exporterande tillverkarna i Indien, indiska myndigheter, kända importörer och användare i unionen.

| (19) | Endast den ena av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(19)

Endast den ena av de två indiska exporterande tillverkarna lämnade ett fullständigt svar. Denna tillverkare stod för huvuddelen av den totala indiska exporten till unionen under översynsperioden.

| (20) | Kommissionen genomförde också samråd i Delhi med de indiska myndigheterna, delstatsregeringarna i Maharashtra och Gujarat samt Indiens centralbank. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen genomförde också samråd i Delhi med de indiska myndigheterna, delstatsregeringarna i Maharashtra och Gujarat samt Indiens centralbank.

| (21) | Vidare gjordes kontrollbesök i följande företags lokaler:






  a) | Unionstillverkare:







  — | CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Vidare gjordes kontrollbesök i följande företags lokaler:

a)

Unionstillverkare:

—

CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal

| b) | Exporterande tillverkare:







  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, Indien

| c) | Användare i unionen:







  — | Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i unionen:

—

Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland

| — | Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal |
| --- | --- |

—

Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

| — | IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien |
| --- | --- |

—

IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (22) | Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart. |
| --- | --- |

(22)

Den produkt som berörs är sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060). Det finns två grader av sulfanilsyra som bestäms efter respektive renhetsgrad, det vill säga en teknisk och en ren sulfanilsyra. Ren sulfanilsyra saluförs dessutom ibland i form av ett salt från sulfanilsyra. Sulfanilsyra används som råvara vid tillverkningen av optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong, livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål. Begränsad användning inom läkemedelsindustrin noterades också. Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och därför betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen visade sig att utbytbarheten i praktiken är begränsad. I synnerhet användare som förlitar sig på ren sulfanilsyra kunde använda teknisk sulfanilsyra bara om de själva renade den ytterligare. De användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart.

| (23) | Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren i Indien på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Sulfanilsyra är en ren råvara och dess grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper är identiska oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren i Indien på den inhemska marknaden och till tredjeländer samt de som tillverkas och säljs av unionstillverkaren på unionsmarknaden har således visat sig ha samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden, och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

1.   Inledning

| (24) | Samarbetet från de indiska exportörerna begränsades till en exporterande tillverkare. I brist på samarbete från andra tillverkare måste mängden av utjämningsbara subventioner fastställas utifrån tillgängliga fakta, såsom svaren från det samarbetande företaget, som stod för huvuddelen av exporten från Indien till unionen, och utifrån den information som tillhandahållits av indiska myndigheter. |
| --- | --- |

(24)

Samarbetet från de indiska exportörerna begränsades till en exporterande tillverkare. I brist på samarbete från andra tillverkare måste mängden av utjämningsbara subventioner fastställas utifrån tillgängliga fakta, såsom svaren från det samarbetande företaget, som stod för huvuddelen av exporten från Indien till unionen, och utifrån den information som tillhandahållits av indiska myndigheter.

| (25) | På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods omfatta subventioner:






  — | Subventionssystem som undersöktes i den ursprungliga undersökningen:






  — | Landsomfattande system:






  a) | Systemet med industriella frizoner för bearbetning på export/ systemet med särskilda ekonomiska zoner/ systemet med exportorienterade företag |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(25)

På grundval av uppgifterna i begäran om översyn och svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods omfatta subventioner:

—

Subventionssystem som undersöktes i den ursprungliga undersökningen:

—

Landsomfattande system:

a)

Systemet med industriella frizoner för bearbetning på export/ systemet med särskilda ekonomiska zoner/ systemet med exportorienterade företag

| b) | Tullkreditsystemet |
| --- | --- |

b)

Tullkreditsystemet

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| d) | Systemet med befrielse från inkomstskatt |
| --- | --- |

d)

Systemet med befrielse från inkomstskatt

| e) | Systemet med förhandstillstånd |
| --- | --- |

e)

Systemet med förhandstillstånd

| — | Regionala system:






  f) | Maharashtras delstatsregerings stimulanssystem |
| --- | --- | --- |

—

Regionala system:

f)

Maharashtras delstatsregerings stimulanssystem

| — | Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen men som undersöktes i den första översynen vid giltighetstidens utgång och i den parallella interimsöversynen:






  — | Landsomfattande system:






  g) | Exportkreditsystemet |
| --- | --- | --- | --- |

—

Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen men som undersöktes i den första översynen vid giltighetstidens utgång och i den parallella interimsöversynen:

—

Landsomfattande system:

g)

Exportkreditsystemet

| — | Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen eller vid de tidigare översynerna:






  — | Landsomfattande system:






  h) | Fokusproduktsystemet |
| --- | --- | --- | --- |

—

Subventionssystem som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen eller vid de tidigare översynerna:

—

Landsomfattande system:

h)

Fokusproduktsystemet

| i) | Systemet med tillstånd för tullfri import |
| --- | --- |

i)

Systemet med tillstånd för tullfri import

| j) | Tullrestitutionssystemet |
| --- | --- |

j)

Tullrestitutionssystemet

| k) | Fokusmarknadssystemet |
| --- | --- |

k)

Fokusmarknadssystemet

| l) | Incitamentsystemet |
| --- | --- |

l)

Incitamentsystemet

| m) | Systemet med kapitaltillskott |
| --- | --- |

m)

Systemet med kapitaltillskott

| — | Regionala system:






  n) | Gujarats delstatsregerings regionala system |
| --- | --- | --- |

—

Regionala system:

n)

Gujarats delstatsregerings regionala system

| (26) | Systemen i leden a, b, c, e, h, i, k och l som angivits ovan grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Enligt utrikeshandelslagen får indiska myndigheter göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och regelbundet uppdateras. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden i denna undersökning är Foreign Trade Policy 2009–2014 (nedan kallat FTP 09-14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09-14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden (Handbook of Procedures Volume I, nedan kallad HOP I 09-14). Denna handbok uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(26)

Systemen i leden a, b, c, e, h, i, k och l som angivits ovan grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Enligt utrikeshandelslagen får indiska myndigheter göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och regelbundet uppdateras. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden i denna undersökning är Foreign Trade Policy 2009–2014 (nedan kallat FTP 09-14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09-14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden (Handbook of Procedures Volume I, nedan kallad HOP I 09-14). Denna handbok uppdateras regelbundet.

| (27) | Det system med befrielse från inkomstskatt som anges ovan i led d grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som varje år ändras genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(27)

Det system med befrielse från inkomstskatt som anges ovan i led d grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som varje år ändras genom skattelagen (Finance Act).

| (28) | De regionala systemen som anges ovan i leden f och n förvaltas av delstaterna Maharashtra respektive Gujarat och grundar sig på resolutioner från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor och resolutioner från delstaten Gujarat ministerium för industri- och gruvindustrifrågor. |
| --- | --- |

(28)

De regionala systemen som anges ovan i leden f och n förvaltas av delstaterna Maharashtra respektive Gujarat och grundar sig på resolutioner från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor och resolutioner från delstaten Gujarat ministerium för industri- och gruvindustrifrågor.

| (29) | Det exportkreditsystem som anges ovan i led g grundar sig på paragraferna 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(29)

Det exportkreditsystem som anges ovan i led g grundar sig på paragraferna 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (30) | Det tullrestitutionssystem som anges ovan i led j grundar sig på paragraf 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, paragraf 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och paragraferna 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tull, centrala punktskatter och skatt på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet och tillämpliga satser under översynsperioden var satser för hela branschen (All Industry Rates, AIR) enligt tullrestitutionssatserna för 2012–2013, som offentliggjordes i meddelande nr 92/2012-Cus. (N.T). Tullrestitutionssystemet hänvisas även till som ett tullavskrivningssystem i kapitel 4 i FTP 09-14. |
| --- | --- |

(30)

Det tullrestitutionssystem som anges ovan i led j grundar sig på paragraf 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, paragraf 37 i lagen om centrala punktskatter (Central Excise Act) från 1944 och paragraferna 93A och 94 i budgetlagen (Financial Act) från 1994 samt på restitutionsreglerna för tull, centrala punktskatter och skatt på tjänster (Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet och tillämpliga satser under översynsperioden var satser för hela branschen (All Industry Rates, AIR) enligt tullrestitutionssatserna för 2012–2013, som offentliggjordes i meddelande nr 92/2012-Cus. (N.T). Tullrestitutionssystemet hänvisas även till som ett tullavskrivningssystem i kapitel 4 i FTP 09-14.

2.   Systemet med industriella frizoner för bearbetning på export/ systemet med särskilda ekonomiska zoner/ systemet med exportorienterade företag

| (31) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte befann sig varken i en särskild ekonomisk zon eller i en industriell frizon för bearbetning på export. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade dock status som ett exportorienterat företag och fick utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet med exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(31)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte befann sig varken i en särskild ekonomisk zon eller i en industriell frizon för bearbetning på export. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hade dock status som ett exportorienterat företag och fick utjämningsbara subventioner under översynsperioden. Beskrivningen och utvärderingen nedan rör därför endast systemet med exportorienterade företag.

a)   Rättslig grund

| (32) | Systemet med exportorienterade företag beskrivs i kapitel 6 i FTP 09-14 och i kapitel 6 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(32)

Systemet med exportorienterade företag beskrivs i kapitel 6 i FTP 09-14 och i kapitel 6 i HOP I 09-14.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (33) | Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster etableras inom ramen för systemet med exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om fasta tillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att få status som ett exportorienterat företag. |
| --- | --- |

(33)

Med undantag av rena handelsföretag kan alla företag som i princip åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster etableras inom ramen för systemet med exportorienterade företag. Industriföretag måste uppnå ett visst tröskelvärde i fråga om fasta tillgångar (10 miljoner indiska rupier) för att få status som ett exportorienterat företag.

c)   Praktiskt genomförande

| (34) | Exportorienterade företag kan vara belägna och etablerade var som helst i Indien. |
| --- | --- |

(34)

Exportorienterade företag kan vara belägna och etablerade var som helst i Indien.

| (35) | En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bland annat planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, kommer företaget att underrättas om villkoren för detta. Godkännandet som företag enligt systemet med exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder. |
| --- | --- |

(35)

En ansökan om status som ett exportorienterat företag måste innehålla uppgifter för de kommande fem åren om bland annat planerade produktionsvolymer, prognostiserat exportvärde, importbehov och behov på den inhemska marknaden. Om myndigheterna godkänner företagets ansökan, kommer företaget att underrättas om villkoren för detta. Godkännandet som företag enligt systemet med exportorienterade företag gäller i fem år. Det kan därefter förlängas för ytterligare perioder.

| (36) | En mycket viktig skyldighet för exportorienterade företag är enligt FTP 09-14 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, det vill säga att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor. |
| --- | --- |

(36)

En mycket viktig skyldighet för exportorienterade företag är enligt FTP 09-14 att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, det vill säga att företaget under en referensperiod (fem år) uppnår ett totalt exportvärde som är högre än det totala värdet av importerade varor.

| (37) | Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:






  i) | Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer. |
| --- | --- | --- |

(37)

Exportorienterade företag är berättigade till följande förmåner:

i)

Befrielse från importtullar på alla slags varor (inbegripet kapitalvaror, råvaror och förbrukningsvaror) som behövs för tillverkning, framställning eller bearbetning eller i samband med någon av dessa processer.

| ii) | Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

ii)

Befrielse från punktskatt på varor som anskaffats på den inhemska marknaden.

| iii) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som anskaffats på den lokala marknaden. |
| --- | --- |

iii)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt som betalats för varor som anskaffats på den lokala marknaden.

| iv) | Delvis återbetalning av den skatt som betalats för bränsle som anskaffats hos inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

iv)

Delvis återbetalning av den skatt som betalats för bränsle som anskaffats hos inhemska oljebolag.

| (38) | Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med kapitel 65 i tullagen. |
| --- | --- |

(38)

Företag som omfattas av dessa system bedriver verksamhet under övervakning av tulltjänstemän i enlighet med kapitel 65 i tullagen.

| (39) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren verkade enligt systemet med exportorienterade företag under de första fyra månaderna av översynsperioden. Den formella skrivelsen om att man lämnade systemet och att den tull som var en del av systemet därmed upphörde att gälla utfärdades den 6 februari 2013. Under översynsperioden utnyttjade således företaget systemet enbart för att få omsättningsskatten återbetald. Översynen visade att den berörda exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner som rörde befrielse från importtullar och punktskatter på inhemska inköp och inte heller någon delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag. |
| --- | --- |

(39)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren verkade enligt systemet med exportorienterade företag under de första fyra månaderna av översynsperioden. Den formella skrivelsen om att man lämnade systemet och att den tull som var en del av systemet därmed upphörde att gälla utfärdades den 6 februari 2013. Under översynsperioden utnyttjade således företaget systemet enbart för att få omsättningsskatten återbetald. Översynen visade att den berörda exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner som rörde befrielse från importtullar och punktskatter på inhemska inköp och inte heller någon delvis återbetalning av tull som erlagts för bränsle från inhemska oljebolag.

d)   Slutsatser rörande systemet för exportorienterade företag

| (40) | Återbetalning av statlig omsättningsskatt utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företaget förbättrar sin likviditet genom att det får omsättningsskatten återbetald. Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat och betraktas därför som selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. I enlighet med punkt 6.1 i FTP 09-14 är det exportorienterade företagets exportmål en nödvändig förutsättning för att erhålla dessa förmåner. |
| --- | --- |

(40)

Återbetalning av statlig omsättningsskatt utgör subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Statliga intäkter som skulle ha uppstått i avsaknad av detta system uteblir, vilket vidare innebär att det exportorienterade företaget får en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom företaget förbättrar sin likviditet genom att det får omsättningsskatten återbetald. Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat och betraktas därför som selektiv och utjämningsbar enligt artikel 4.4 a i grundförordningen. I enlighet med punkt 6.1 i FTP 09-14 är det exportorienterade företagets exportmål en nödvändig förutsättning för att erhålla dessa förmåner.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (41) | Subventionsbeloppet beräknades på grundval av den statliga omsättningsskatt som återbetalades för lokalt förvärvade varor under översynsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på den totala exportomsättning som genererats under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 1,4 %. |
| --- | --- |

(41)

Subventionsbeloppet beräknades på grundval av den statliga omsättningsskatt som återbetalades för lokalt förvärvade varor under översynsperioden. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på den totala exportomsättning som genererats under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av framställda, producerade, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den på detta sätt beräknade subventionsmarginalen uppgick till 1,4 %.

3.   Tullkreditsystemet

| (42) | Det bekräftades att tullkreditsystemet i praktiken avskaffades från och med den 30 september 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(42)

Det bekräftades att tullkreditsystemet i praktiken avskaffades från och med den 30 september 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

4.   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   Rättslig grund

| (43) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09-14 och i kapitel 5 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(43)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror beskrivs närmare i kapitel 5 i FTP 09-14 och i kapitel 5 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (44) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(44)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

5.   Systemet med befrielse från inkomstskatt

| (45) | Det bekräftades att systemet med befrielse från inkomstskatt avskaffades i april 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(45)

Det bekräftades att systemet med befrielse från inkomstskatt avskaffades i april 2011, det vill säga före översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

6.   Systemet med förhandstillstånd

a)   Rättslig grund

| (46) | Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.3.1–4.1.14 i FTP 09-14 och avsnitten 4.1–4.30 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(46)

Systemet med förhandstillstånd beskrivs närmare i avsnitten 4.1.3.1–4.1.14 i FTP 09-14 och avsnitten 4.1–4.30 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (47) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med förhandstillstånd under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(47)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med förhandstillstånd under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

7.   Maharashtras delstatsregerings stimulanssystem

a)   Rättslig grund

| (48) | I syfte att uppmuntra etableringen av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar som inrättats i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som stimulanssystemet eller PSI (Package Scheme of Incentives). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes, och under översynsperioden fanns det två giltiga PSI-system: PSI 2007 (som var giltigt fram till april 2013) och PSI 2013. Det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är i) återbetalning av lokal skatt eller ingångsskatt, ii) befrielse från skatt på elektricitet, iii) befrielse från lokal omsättningsskatt eller uppskjutande av denna, iv) räntesubventioner för nya verksamheter och v) vissa bidrag till små och medelstora företag för att de ska kunna uppdatera sin teknik. Översynen visade att det enda delsystem som användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden var uppskjutande av omsättningsskatt (se led iii) som i själva verket hade sitt ursprung i PSI 2001, men den utestående omsättningsskatten skulle fortfarande delvis betalas ut under översynsperioden. |
| --- | --- |

(48)

I syfte att uppmuntra etableringen av industrier i mindre utvecklade områden i delstaten har delstatsregeringen i Maharashtra sedan 1964 beviljat nya eller expanderande anläggningar som inrättats i delstatens utvecklingsregioner stimulansåtgärder enligt ett system som är allmänt känt som stimulanssystemet eller PSI (Package Scheme of Incentives). Systemet har ändrats flera gånger sedan det infördes, och under översynsperioden fanns det två giltiga PSI-system: PSI 2007 (som var giltigt fram till april 2013) och PSI 2013. Det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra består av flera delsystem, varav de viktigaste är i) återbetalning av lokal skatt eller ingångsskatt, ii) befrielse från skatt på elektricitet, iii) befrielse från lokal omsättningsskatt eller uppskjutande av denna, iv) räntesubventioner för nya verksamheter och v) vissa bidrag till små och medelstora företag för att de ska kunna uppdatera sin teknik. Översynen visade att det enda delsystem som användes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren under översynsperioden var uppskjutande av omsättningsskatt (se led iii) som i själva verket hade sitt ursprung i PSI 2001, men den utestående omsättningsskatten skulle fortfarande delvis betalas ut under översynsperioden.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (49) | För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i allmänhet investera i delstatens mindre utvecklade områden (vilka delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling, till exempel föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden), antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Huvudkriteriet för att fastställa stimulansens storlek utgörs av klassificeringen av det område inom vilket företaget är etablerat eller kommer att etableras samt investeringens storlek. |
| --- | --- |

(49)

För att kunna komma i fråga för stöd måste företagen i allmänhet investera i delstatens mindre utvecklade områden (vilka delas in i olika kategorier beroende på deras ekonomiska utveckling, till exempel föga utvecklade områden, mindre utvecklade områden och minst utvecklade områden), antingen genom att inrätta nya industrianläggningar eller genom att göra storskaliga kapitalinvesteringar för att expandera eller diversifiera en befintlig industrianläggning. Huvudkriteriet för att fastställa stimulansens storlek utgörs av klassificeringen av det område inom vilket företaget är etablerat eller kommer att etableras samt investeringens storlek.

c)   Praktiskt genomförande

| (50) | Certifikatet för stödberättigande som delstatsregeringen i Maharashtra hade utfärdat till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde att företaget enligt delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt kunde skjuta upp betalningen av den delstatliga omsättningsskatt som togs ut på dess inhemska försäljning. |
| --- | --- |

(50)

Certifikatet för stödberättigande som delstatsregeringen i Maharashtra hade utfärdat till den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde att företaget enligt delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt kunde skjuta upp betalningen av den delstatliga omsättningsskatt som togs ut på dess inhemska försäljning.

d)   Slutsatser

| (51) | Delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt enligt det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom detta fördröjer inkasseringen av delstatsregeringens inkomster som den annars skulle ha haft. Uppskjutandet av omsättningsskatten innebär att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(51)

Delsystemet för uppskjutande av omsättningsskatt enligt det stimulanssystem som tillämpas av delstatsregeringen i Maharashtra innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Det undersökta delsystemet utgör ett finansiellt bidrag från delstatsregeringen i Maharashtra, eftersom detta fördröjer inkasseringen av delstatsregeringens inkomster som den annars skulle ha haft. Uppskjutandet av omsättningsskatten innebär att företaget beviljas en förmån, eftersom dess likviditet förbättras.

| (52) | Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden inom delstaten Maharashtras jurisdiktion. Det är inte öppet för företag som är belägna utanför dessa områden. Förmånens storlek varierar beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart. |
| --- | --- |

(52)

Delsystemet är endast öppet för företag som har investerat inom vissa avgränsade geografiska områden inom delstaten Maharashtras jurisdiktion. Det är inte öppet för företag som är belägna utanför dessa områden. Förmånens storlek varierar beroende på vilket område det gäller. Systemet är selektivt i enlighet med artikel 4.2 a och 4.3 i grundförordningen och därför utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (53) | Den uppskjutna statliga omsättningsskatten enligt systemet för uppskjutande, som fortfarande skulle betalas i slutet av översynsperioden, betraktades som likvärdig med ett räntefritt lån på samma belopp från delstatsregeringen i Maharashtra. Förmånen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har således beräknats på grundval av den ränta som företaget betalade för ett jämförbart affärslån under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Den uppskjutna statliga omsättningsskatten enligt systemet för uppskjutande, som fortfarande skulle betalas i slutet av översynsperioden, betraktades som likvärdig med ett räntefritt lån på samma belopp från delstatsregeringen i Maharashtra. Förmånen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har således beräknats på grundval av den ränta som företaget betalade för ett jämförbart affärslån under översynsperioden.

| (54) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över företagets totala omsättning under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (55) | På grundval av ovanstående är storleken på den subvention som företaget fått enligt detta system 1,1 %. |
| --- | --- |

(55)

På grundval av ovanstående är storleken på den subvention som företaget fått enligt detta system 1,1 %.

8.   Exportkreditsystemet

| (56) | Det bekräftades att efter ändringar i exportkreditsystemet (juli 2010 för exportkrediter i rupier och maj 2012 för exportkrediter i utländsk valuta) upphörde i princip de förmånliga räntesatserna av exportkrediter inom ramen för detta system att existera med undantag av ett begränsat antal särskilda industrisektorer. Eftersom den aktuella kemiska sektorn inte fanns i förteckningen över sektorer som omfattas av räntesubventionerna under översynsperioden, var det inte nödvändigt att ytterligare analysera detta system i översynen. |
| --- | --- |

(56)

Det bekräftades att efter ändringar i exportkreditsystemet (juli 2010 för exportkrediter i rupier och maj 2012 för exportkrediter i utländsk valuta) upphörde i princip de förmånliga räntesatserna av exportkrediter inom ramen för detta system att existera med undantag av ett begränsat antal särskilda industrisektorer. Eftersom den aktuella kemiska sektorn inte fanns i förteckningen över sektorer som omfattas av räntesubventionerna under översynsperioden, var det inte nödvändigt att ytterligare analysera detta system i översynen.

9.   Fokusproduktsystemet

a)   Rättslig grund

| (57) | Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.15 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.9 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(57)

Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.15 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.9 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (58) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusproduktsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(58)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusproduktsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

10.   Systemet med tillstånd för tullfri import

a)   Rättslig grund

| (59) | Systemet beskrivs närmare i avsnitten 4.2.1–4.2.7 i FTP 09-14 och avsnitten 4.31–4.36 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(59)

Systemet beskrivs närmare i avsnitten 4.2.1–4.2.7 i FTP 09-14 och avsnitten 4.31–4.36 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (60) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med tillstånd för tullfri import under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(60)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med tillstånd för tullfri import under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

11.   Tullrestitutionssystemet

a)   Rättslig grund

| (61) | Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden. |
| --- | --- |

(61)

Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (62) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(62)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (63) | Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett tullrestitutionsbelopp som beräknas som en procentsats av det s.k. fob-värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av insatsvaror vid tillverkning av en produkt och de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under översynsperioden var 4 % av fob-värdet. |
| --- | --- |

(63)

Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett tullrestitutionsbelopp som beräknas som en procentsats av det s.k. fob-värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inklusive den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av insatsvaror vid tillverkning av en produkt och de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullrestitutionsprocentsatsen för den berörda produkten under översynsperioden var 4 % av fob-värdet.

| (64) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern ICEGATE anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in sitt exportintyg, och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel. |
| --- | --- |

(64)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern ICEGATE anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter det att fraktföretaget har lämnat in sitt exportintyg, och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna på fraktsedeln, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel.

| (65) | Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten skett. Detta dokument kan tillhandahållas sedan restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar ett bankintyg inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(65)

Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten skett. Detta dokument kan tillhandahållas sedan restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återkräva det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar ett bankintyg inom en viss tidsfrist.

| (66) | Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål. |
| --- | --- |

(66)

Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål.

| (67) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls. |
| --- | --- |

(67)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfylls.

| (68) | Den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren konstaterades använda tullrestitutionssystemet under översynsperioden efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som var en del av detta system därmed upphört att gälla. |
| --- | --- |

(68)

Den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren konstaterades använda tullrestitutionssystemet under översynsperioden efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som var en del av detta system därmed upphört att gälla.

d)   Slutsatser rörande tullrestitutionssystemet

| (69) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Ett tullrestitutionsbelopp är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom de tillhandahåller det som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(69)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Ett tullrestitutionsbelopp är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom de tillhandahåller det som en direkt överföring. Tullrestitutionsbeloppet innebär också att exportörer får en förmån genom att deras likviditet förbättras.

| (70) | Tullrestitutionssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

Tullrestitutionssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (71) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. |
| --- | --- |

(71)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen.

| (72) | Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I samt bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet oavsett om de importerar några insatsvaror. En exportör beviljas förmånen genom att helt enkelt exportera varor, utan att behöva visa att insatsvaror har importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet. |
| --- | --- |

(72)

Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I samt bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet oavsett om de importerar några insatsvaror. En exportör beviljas förmånen genom att helt enkelt exportera varor, utan att behöva visa att insatsvaror har importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullrestitutionssystemet.

| (73) | Detta bekräftas genom de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att procentsatserna för tullrestitutionen inte är relaterade till det faktiska konsumtionsmönstret av insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en särskild exportör eller särskilda sändningar, och där de regionala myndigheterna informeras om att inga bevis för faktiska tullar för importerade eller inhemska insatsvaror bör krävas av de lokala enheterna tillsammans med ansökningar om justering av tullrestitution från exportörer. |
| --- | --- |

(73)

Detta bekräftas genom de indiska myndigheternas cirkulärskrivelse nr 24/2001, där det tydligt anges att procentsatserna för tullrestitutionen inte är relaterade till det faktiska konsumtionsmönstret av insatsvaror och det faktiska tullbeloppet för insatsvaror för en särskild exportör eller särskilda sändningar, och där de regionala myndigheterna informeras om att inga bevis för faktiska tullar för importerade eller inhemska insatsvaror bör krävas av de lokala enheterna tillsammans med ansökningar om justering av tullrestitution från exportörer.

| (74) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterades det att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(74)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterades det att tullrestitutionssystemet är utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (75) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på de utjämningsbara subventionerna som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bland annat storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på de utjämningsbara subventionerna som den förmån som konstaterats för mottagaren under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bland annat storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av ovanstående bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för systemet under översynsperioden.

| (76) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (77) | Mot bakgrund av ovanstående fastställdes subventionsprocentsatsen genom detta system för den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren till 0,6 %. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av ovanstående fastställdes subventionsprocentsatsen genom detta system för den samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren till 0,6 %.

12.   Fokusmarknadssystemet

a)   Rättslig grund

| (78) | Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.14 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.8 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(78)

Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.14 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.8 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (79) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusmarknadssystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(79)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt fokusmarknadssystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

13.   Incitamentsystemet

a)   Rättslig grund

| (80) | Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.16 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.10 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(80)

Systemet beskrivs närmare i avsnitt 3.16 i FTP 09-14 och i avsnitt 3.10 i HOP I 09-14.

b)   Resultat

| (81) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt incitamentsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(81)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt incitamentsystemet under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

14.   Systemet med kapitaltillskott

| (82) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med kapitaltillskott från de indiska myndigheterna eller delstatsregeringarna. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn. |
| --- | --- |

(82)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte erhöll några förmåner enligt systemet med kapitaltillskott från de indiska myndigheterna eller delstatsregeringarna. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna översyn.

15.   Gujarats delstatsregerings regionala system

| (83) | Det fastställdes att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte har närstående företag eller produktionsanläggningar i delstaten Gujarat. Någon ytterligare analys av Gujarats delstatsregerings regionala system behövde därför inte göras. |
| --- | --- |

(83)

Det fastställdes att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte har närstående företag eller produktionsanläggningar i delstaten Gujarat. Någon ytterligare analys av Gujarats delstatsregerings regionala system behövde därför inte göras.

16.   De utjämningsbara subventionernas storlek

| (84) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna under översynsperioden enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, var för den undersökta exporterande tillverkaren 3,1 %.
  Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd






  System | % |
| --- | --- | --- |
| Systemet med exportorienterade företag (14) | 1,4 |
| Tullkreditsystemet (14) | Noll |
| Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (14) | Noll |
| Systemet med befrielse från inkomstskatt | Noll |
| Systemet med förhandstillstånd (14) | Noll |
| Stimulanssystemet (Maharashtras regionala system) | 1,1 |
| Exportkreditsystemet (14) | Noll |
| Fokusproduktsystemet (14) | Noll |
| Systemet med tillstånd för tullfri import (14) | Noll |
| Tullrestitutionssystemet (14) | 0,6 |
| Fokusmarknadssystemet (14) | Noll |
| Incitamentsystemet (14) | Noll |
| Systemet med kapitaltillskott | Noll |
| Gujarats regionala system | Noll |
| TOTALT | 3,1 |

(84)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna under översynsperioden enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, var för den undersökta exporterande tillverkaren 3,1 %.

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd

System

%

Systemet med exportorienterade företag (14)

1,4

Tullkreditsystemet (14)

Noll

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (14)

Noll

Systemet med befrielse från inkomstskatt

Noll

Systemet med förhandstillstånd (14)

Noll

Stimulanssystemet (Maharashtras regionala system)

1,1

Exportkreditsystemet (14)

Noll

Fokusproduktsystemet (14)

Noll

Systemet med tillstånd för tullfri import (14)

Noll

Tullrestitutionssystemet (14)

0,6

Fokusmarknadssystemet (14)

Noll

Incitamentsystemet (14)

Noll

Systemet med kapitaltillskott

Noll

Gujarats regionala system

Noll

TOTALT

3,1

| (85) | Enligt tillgängliga uppgifter stod den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren för större delen av exporten av sulfanilsyra från Indien till unionen under översynsperioden. Inga uppgifter fanns som visade att subventionsnivån för andra eventuella exporterande tillverkare skulle vara lägre. |
| --- | --- |

(85)

Enligt tillgängliga uppgifter stod den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren för större delen av exporten av sulfanilsyra från Indien till unionen under översynsperioden. Inga uppgifter fanns som visade att subventionsnivån för andra eventuella exporterande tillverkare skulle vara lägre.

17.   Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

| (86) | I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(86)

I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering.

| (87) | Även om den subventionsmarginal som konstaterades under översynen vid giltighetstidens utgång är lägre än den som konstaterades under den ursprungliga undersökningen och tidigare översyn vid giltighetstidens utgång, fann man att den samarbetsvilliga indiska exportören av den berörda produkten fortsatte att få utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Det finns inget som tyder på att tullrestitutionssystemet – det huvudsakliga program som för närvarande används av företaget efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som varit en del av detta system därmed upphört att gälla – kommer att fasas ut inom överskådlig framtid. Under dessa förhållanden står det därför klart att exportören av den berörda produkten kommer att fortsätta att få utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(87)

Även om den subventionsmarginal som konstaterades under översynen vid giltighetstidens utgång är lägre än den som konstaterades under den ursprungliga undersökningen och tidigare översyn vid giltighetstidens utgång, fann man att den samarbetsvilliga indiska exportören av den berörda produkten fortsatte att få utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Det finns inget som tyder på att tullrestitutionssystemet – det huvudsakliga program som för närvarande används av företaget efter det att man lämnat systemet med exportorienterade företag och den tull som varit en del av detta system därmed upphört att gälla – kommer att fasas ut inom överskådlig framtid. Under dessa förhållanden står det därför klart att exportören av den berörda produkten kommer att fortsätta att få utjämningsbara subventioner.

D.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Unionstillverkningen och definitionen av unionsindustrin

| (88) | Under översynsperioden tillverkades en likadan produkt i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

Under översynsperioden tillverkades en likadan produkt i unionen av en enda unionstillverkare som därmed står för 100 % av unionsproduktionen och utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

2.   Unionsförbrukningen

| (89) | Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:






  — | Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(89)

Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av följande:

—

Försäljningsvolymen för unionsindustrins likadana produkt på unionsmarknaden.

| — | Importvolymen av sulfanilsyra (Taricnummer) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat. |
| --- | --- |

—

Importvolymen av sulfanilsyra (Taricnummer) till unionsmarknaden, vilken rapporterats av Eurostat.

| (90) | Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, är det nödvändigt att presentera uppgifterna i tabellerna nedan i indexerad form för att skydda affärshemligheter.

  Tabell 1


  Förbrukning på unionsmarknaden










  Volym (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsförbrukning (2010 = 100) | 100 | 106 | 106 | 114 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(90)

Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare, och det endast finns en amerikansk exporterande tillverkare, är det nödvändigt att presentera uppgifterna i tabellerna nedan i indexerad form för att skydda affärshemligheter.

Tabell 1

Förbrukning på unionsmarknaden

Volym (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Unionsförbrukning (2010 = 100)

100

106

106

114

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (91) | Det framgick av översynen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under den berörda perioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Det framgick av översynen att marknaden för sulfanilsyra gradvis ökade under den berörda perioden och hade ökat med 14 % i slutet av översynsperioden.

3.   Import från det berörda landet

a)   Importvolym och marknadsandel

Tabell 2

Import från det berörda landet

| Importvolym (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 100 | 422 | 187 | 52 |
| Källa: Eurostat. |

Importvolym (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Indien

100

422

187

52

Källa: Eurostat.

Tabell 2a

Import från det berörda landet

| Importvolym (intervall) (15) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 50–200 | 250–550 | 100–250 | 10–80 |
| Källa: Eurostat. |

Importvolym (intervall) (15)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Indien

50–200

250–550

100–250

10–80

Källa: Eurostat.

Tabell 3

Det berörda landets marknadsandel

| Marknadsandel (index) | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel för importen från Indien | 100 | 397 | 177 | 46 |

Marknadsandel (index)

2010

2011

2012

Översynsperioden

Marknadsandel för importen från Indien

100

397

177

46

| (92) | Importvolymen från Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period. |
| --- | --- |

(92)

Importvolymen från Indien minskade med 48 % under skadeundersökningsperioden, och marknadsandelen minskade med 54 % under samma period.

b)   Importpriser

Tabell 4

Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från det berörda landet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100) | 100 | 79 | 84 | 92 |
| Källa: Eurostat. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Priser på importen från Indien (index) (2010 = 100)

100

79

84

92

Källa: Eurostat.

Tabell 4 a

Genomsnittspriserna på importen av sulfanilsyra från det berörda landet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på importen från Indien (intervall) | 1 200–1 800 | 1 000–1 400 | 1 100–1 500 | 1 300–1 700 |
| Källa: Eurostat. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Priser på importen från Indien (intervall)

1 200–1 800

1 000–1 400

1 100–1 500

1 300–1 700

Källa: Eurostat.

| (93) | Det genomsnittliga priset för den berörda produkten från Indien minskade under 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års nivå med 8 %. |
| --- | --- |

(93)

Det genomsnittliga priset för den berörda produkten från Indien minskade under 2011 med 21 % och ökade därefter gradvis men låg fortfarande under 2010 års nivå med 8 %.

c)   Nivån för prisunderskridande

| (94) | Undersökningen visade att de priser som togs ut av den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren inte underskred unionstillverkarens priser. Eftersom affärshemligheter måste skyddas, kan det exakta resultatet inte lämnas ut men prisunderskridandet visade sig ligga mellan -20 % och -40 %. |
| --- | --- |

(94)

Undersökningen visade att de priser som togs ut av den enda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkaren inte underskred unionstillverkarens priser. Eftersom affärshemligheter måste skyddas, kan det exakta resultatet inte lämnas ut men prisunderskridandet visade sig ligga mellan -20 % och -40 %.

| (95) | Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg ombads kommissionen att beräkna ett eventuellt prisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa uppgifter kunde inte något prisunderskridande konstateras när det gäller denna import och därmed kan de slutsatser som anges i skäl 94 bekräftas. |
| --- | --- |

(95)

Efter meddelandet och unionstillverkarens inlägg ombads kommissionen att beräkna ett eventuellt prisunderskridande för den återstående delen av den indiska importen enligt uppgifter från Eurostat. Enligt dessa uppgifter kunde inte något prisunderskridande konstateras när det gäller denna import och därmed kan de slutsatser som anges i skäl 94 bekräftas.

4.   Import från övriga tredjeländer

| (96) | Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Kina och Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 5


  Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Förenta staterna (index) | 100 | 267 | 253 | 299 |
| Marknadsandel för amerikansk import (index) | 100 | 180 | 171 | 188 |
| Genomsnittspriser för amerikansk import (index) | 100 | 95 | 101 | 102 |
| Importvolym från Kina (index) | 100 | 77 | 14 | 1 |
| Marknadsandel för kinesisk import (index) | 100 | 73 | 13 | 1 |
| Genomsnittspriser för kinesisk import (index) | 100 | 92 | 104 | 164 |
| Källa: Eurostat. |

(96)

Med undantag av tre försumbara transaktioner (2010 och 2011 från Schweiz samt en 2012 från Malaysia), kom all sulfanilsyraimport från övriga tredjeländer från Kina och Förenta staterna under skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

Import av sulfanilsyra från övriga tredjeländer

2010

2011

2012

Översynsperioden

Importvolym från Förenta staterna (index)

100

267

253

299

Marknadsandel för amerikansk import (index)

100

180

171

188

Genomsnittspriser för amerikansk import (index)

100

95

101

102

Importvolym från Kina (index)

100

77

14

1

Marknadsandel för kinesisk import (index)

100

73

13

1

Genomsnittspriser för kinesisk import (index)

100

92

104

164

Källa: Eurostat.

| (97) | Importvolymen av sulfanilsyra från Kina minskade med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period. |
| --- | --- |

(97)

Importvolymen av sulfanilsyra från Kina minskade med 99 % mellan 2010 och översynsperioden och marknadsandelen minskade också med 99 % under samma period.

| (98) | Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 och steg därefter kraftigt med 64 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Det genomsnittliga priset på importen av sulfanilsyra från Kina minskade med 8 % under 2011 och steg därefter kraftigt med 64 % under översynsperioden.

| (99) | Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna. |
| --- | --- |

(99)

Både volymen och marknadsandelen för den amerikanska importen av sulfanilsyra ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 199 % respektive 88 %. Medan unionsindustrins marknadsandel förblev relativt stabil under samma period, tog importen från Förenta staterna över marknadsandelarna från de kinesiska och indiska exportörerna.

| (100) | Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkarna. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(100)

Prisnivåerna för den amerikanska importen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden och låg på samma nivåer som för unionstillverkarna. Under översynsperioden konstaterades inget prisunderskridande för importen från Förenta staterna.

5.   Unionsindustrins situation

| (101) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen omfattade granskningen av sannolikheten att skadan skulle fortsätta eller återkomma en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (102) | För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att presentera uppgifterna om den enda unionstillverkaren i indexerad form. |
| --- | --- |

(102)

För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att presentera uppgifterna om den enda unionstillverkaren i indexerad form.

5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 6

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) (index) | 100 | 87 | 99 | 107 |
| Kapacitet (ton) (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 87 | 99 | 107 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Produktion (ton) (index)

100

87

99

107

Kapacitet (ton) (index)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande (index)

100

87

99

107

Källa: Svar på frågeformulär.

| (103) | Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen, det vill säga ökade med 7 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Unionsindustrins tillverkning var 7 % högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kapacitet förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden och därmed förändrades kapacitetsutnyttjandet på samma sätt som produktionen, det vill säga ökade med 7 % under översynsperioden.

| (104) | Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Det bör noteras att unionsindustrin behöll en tillfredsställande grad av kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011, och lyckades uppnå en optimal nivå under översynsperioden.

| (105) | Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande endast under översynsperioden, vilket visar att återhämtningen fortfarande är mycket ny och bräcklig. |
| --- | --- |

(105)

Efter meddelandet hävdade unionsindustrin att den under skadeundersökningsperioden uppnådde optimalt kapacitetsutnyttjande endast under översynsperioden, vilket visar att återhämtningen fortfarande är mycket ny och bräcklig.

| (106) | Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 104, vilka inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter. |
| --- | --- |

(106)

Denna kommentar i kommissionens bedömning ändrar inte slutsatserna i skäl 104, vilka inte på något sätt motsäger unionsindustrins synpunkter.

5.2   Utgående lager

Tabell 7

Utgående lagervolym

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) (index) | 100 | 576 | 328 | 171 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Utgående lager (ton) (index)

100

576

328

171

Källa: Svar på frågeformulär.

| (107) | Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. På grundval av produktionsvolymen under översynsperioden utgör under alla omständigheter den utgående lagernivån mindre än en månads produktion. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins lagernivåer vid årsslutet uppvisade en kraftig ökning under 2011 följt av en nedåtgående trend men fortfarande låg nivån 71 % över 2010 års nivå under översynsperioden. På grundval av produktionsvolymen under översynsperioden utgör under alla omständigheter den utgående lagernivån mindre än en månads produktion.

5.3   Försäljningsvolymer och marknadsandel

Tabell 8

Försäljningsvolym och marknadsandel

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) (index) | 100 | 70 | 97 | 104 |
| Marknadsandel (%) (index) | 100 | 66 | 92 | 92 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Försäljningsvolym (ton) (index)

100

70

97

104

Marknadsandel (%) (index)

100

66

92

92

Källa: Svar på frågeformulär.

| (108) | Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till de nivåer som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat. |
| --- | --- |

(108)

Unionsindustrins försäljningsvolymer ökade med 4 % i förhållande till de nivåer som noterades i början av skadeundersökningsperioden. Det var en mycket kraftig nedgång under 2011, men därefter har försäljningsvolymerna stadigt ökat.

| (109) | När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en dominerande ställning på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

När det gäller marknadsandel kan unionsindustrins resultat betraktas som stabilt under skadeundersökningsperioden, med undantag av 2011 då unionsindustrins marknadsandel minskade i likhet med försäljningsvolymen. Under de följande åren ökade både försäljningen och marknadsandelen. Även om unionstillverkarens marknadsandel låg kvar på en nivå något under 2010 års nivå under översynsperioden, bör det noteras att unionsindustrin fortfarande lyckades ta del av ökningen i unionsförbrukningen och hade en dominerande ställning på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden.

| (110) | I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil, eftersom sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och angav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt. |
| --- | --- |

(110)

I sina kommentarer efter meddelandet uppgav unionsindustrin att dess marknadsandel är mycket instabil, eftersom sulfanilsyra är en prisstyrd råvara, och angav som exempel 2011 när unionsindustrins marknadsandel sjönk kraftigt.

| (111) | I detta avseende måste det understrykas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5–20 % under 2011. Det är också värt att notera att tillgängliga statistiska uppgifter visar att det framför allt var den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin hade förlorat. |
| --- | --- |

(111)

I detta avseende måste det understrykas att den förlorade marknadsandelen under 2011 sammanföll med en prisökning från unionstillverkarens sida, vilket gick emot marknadstrenden vid den tidpunkten. Undersökningen visade att priserna på importen från alla länder minskade med 5–20 % under 2011. Det är också värt att notera att tillgängliga statistiska uppgifter visar att det framför allt var den amerikanska importören som tog över den marknadsandel som unionsindustrin hade förlorat.

5.4   Priser och faktorer som påverkar priserna

Tabell 9

Försäljningspriser

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index) | 100 | 109 | 108 | 112 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Genomsnittliga försäljningspriser (euro/ton) (index)

100

109

108

112

Källa: Svar på frågeformulär.

| (112) | Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin). |
| --- | --- |

(112)

Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på de fortsatt ökade kostnaderna för den viktigaste råvaran (anilin).

5.5   Sysselsättning och produktivitet

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (index) | 100 | 100 | 117 | 117 |
| Arbetskraftens produktivitet (index) | 100 | 88 | 85 | 91 |
| Genomsnittlig arbetskostnad (index) | 100 | 105 | 102 | 116 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Sysselsättning (index)

100

100

117

117

Arbetskraftens produktivitet (index)

100

88

85

91

Genomsnittlig arbetskostnad (index)

100

105

102

116

Källa: Svar på frågeformulär.

| (113) | Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 103, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Sysselsättningen i heltidsekvivalenter ökade med 17 % under översynsperioden. De genomsnittliga arbetskostnaderna visade en ökande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en ökning med 16 % under översynsperioden i förhållande till 2010. Eftersom tillverkningen ökade med endast 7 %, vilket framgår av skäl 103, minskade arbetskraftens produktivitet med 9 % under skadeundersökningsperioden.

5.6   Lönsamhet

Tabell 11

Lönsamhet

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet (index) | 100 | 96 | 20 | 65 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Lönsamhet (index)

100

96

20

65

Källa: Svar på frågeformulär.

| (114) | Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrins lönsamhet för den likadana produkten minskade under skadeundersökningsperioden och var något lägre än den nivå som unionsindustrin hävdade var optimal, men det är viktigt att notera att den fortfarande förblev positiv under hela skadeundersökningsperioden.

| (115) | Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga produktionskostnaden ökade med 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 112. |
| --- | --- |

(115)

Minskningen i lönsamhet beror huvudsakligen på att den genomsnittliga produktionskostnaden ökade med 20 % mellan 2010 och översynsperioden, vilket inte helt kunde uppvägas av ökningen på 12 % av försäljningspriserna som anges i skäl 112.

5.7   Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde

Tabell 12

Investeringar, avkastning på investeringar och kassaflöde

| | 2010 | 2011 | 2012 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (index) | — | 100 | 133 | 57 |
| Avkastning på investeringar (index) | 100 | 86 | 30 | 103 |
| Kassaflöde (index) | 100 | 116 | 68 | 82 |

2010

2011

2012

Översynsperioden

Investeringar (index)

—

100

133

57

Avkastning på investeringar (index)

100

86

30

103

Kassaflöde (index)

100

116

68

82

| (116) | Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyraföretag med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden. |
| --- | --- |

(116)

Undersökningen visade att unionsindustrin inte kunde investera under 2010. Därefter minskade investeringarna för sulfanilsyraföretag med 43 % från 2011 fram till slutet av översynsperioden och storleken på dem i absoluta tal kan anses vara liten och rör framför allt underhållsåtgärder. Dessa resultat stämmer överens med avkastningen på investeringar och den låga lönsamhet som uppnåddes under översynsperioden.

| (117) | Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2011 och 2012. Under översynsperioden förbättrades avkastningen på investeringar och nådde samma nivå som 2010 på grund av den ökade lönsamheten mellan 2012 och översynsperioden.

| (118) | Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Kassaflödet uppvisade en varierande trend men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden minskade kassaflödet med 18 % jämfört med 2010 års nivå. Unionsindustrin rapporterade inte om några svårigheter att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.

5.8   Storleken på den faktiska subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventioner

| (119) | Som framgår av skäl 84, var den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden inte stor, även om den fortfarande låg över miniminivån. |
| --- | --- |

(119)

Som framgår av skäl 84, var den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden inte stor, även om den fortfarande låg över miniminivån.

| (120) | Med tanke på ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare subventionering under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från det berörda landet på grund av dess mycket låga nivå under översynsperioden. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(120)

Med tanke på ökningen av försäljningsvolymer, priser och kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, kan det konstateras att åtgärderna lyckades och att unionsindustrin har återhämtat sig från följderna av tidigare subventionering under skadeundersökningsperioden. En viss nedgång för skadeindikatorer, såsom lönsamhet och marknadsandel, konstaterades under översynsperioden, men detta kan inte tillskrivas importen från det berörda landet på grund av dess mycket låga nivå under översynsperioden. De skadeindikatorer som utvecklades negativt uppvisar dock fortfarande en hållbar situation för unionsindustrin.

6.   Slutsatser om unionsindustrins situation

| (121) | Undersökningen visade att importen av den berörda produkten från Indien har sjunkit till en mycket låg nivå. Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som det berörda landet förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(121)

Undersökningen visade att importen av den berörda produkten från Indien har sjunkit till en mycket låg nivå. Unionsindustrins marknadsandel höll sig förhållandevis stabil och de volymer som det berörda landet förlorade ersattes av import från Förenta staterna till ett pris som motsvarade unionsindustrins. Unionsindustrin lyckades öka försäljningsvolymen och det genomsnittliga försäljningspriset samt uppnå nästan optimalt kapacitetsutnyttjande.

| (122) | Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Indien, vilket framgår av skäl 120. |
| --- | --- |

(122)

Den måttliga minskningen i marknadsandel och lönsamhet för unionsindustrin kan inte tillskrivas importen från Indien, vilket framgår av skäl 120.

| (123) | Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden.

| (124) | Även om unionsindustrin gjorde vissa iakttagelser rörande skadeanalysen, vilka behandlades i skälen 95, 105–106 och 110–111, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt inte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Även om unionsindustrin gjorde vissa iakttagelser rörande skadeanalysen, vilka behandlades i skälen 95, 105–106 och 110–111, höll den med om den övergripande slutsatsen att det inte skett någon väsentlig skada, särskilt inte under översynsperioden.

7.   Sannolikhet för återkommande skada

| (125) | Vid bedömningen av sannolikheten för att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande – som har uppnåtts under översynsperioden – kan unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import. |
| --- | --- |

(125)

Vid bedömningen av sannolikheten för att skadan ska återkomma är det viktigt att påpeka att under optimalt kapacitetsutnyttjande – som har uppnåtts under översynsperioden – kan unionsindustrin inte tillgodose hela unionsförbrukningen och därmed måste en betydande del av den täckas med import.

| (126) | Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera. |
| --- | --- |

(126)

Dessutom tillverkar unionsindustrin endast ren sulfanilsyra, vilket innebär att användare som föredrar teknisk sulfanilsyra för sin produktion måste importera.

| (127) | Unionsindustrin hade vidare en stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör. |
| --- | --- |

(127)

Unionsindustrin hade vidare en stabil marknadsandel med försäljning till ett antal fasta kunder. Av översynen framkom att när det gäller vissa användare måste leverantörerna av sulfanilsyra genomgå stränga och kostsamma certifierings- och kontrollprocesser, vilket gör att det blir svårare att byta leverantör.

| (128) | Mot denna bakgrund undersöktes den eventuella inverkan av den indiska importen på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen för att bedöma sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna får upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(128)

Mot denna bakgrund undersöktes den eventuella inverkan av den indiska importen på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen för att bedöma sannolikheten för att skadan skulle återkomma om åtgärderna får upphöra att gälla.

| (129) | I skälen 84–85 och 87 fastställdes att sulfanilsyra som importeras från Indien fortfarande subventioneras och sannolikt kommer att subventioneras i framtiden. |
| --- | --- |

(129)

I skälen 84–85 och 87 fastställdes att sulfanilsyra som importeras från Indien fortfarande subventioneras och sannolikt kommer att subventioneras i framtiden.

| (130) | Samtidigt tyder inte undersökningsresultaten på att förekomsten av subventionerad import från Indien skulle leda till återkommande skada för unionsindustrin. Detta resonemang grundar sig på en analys av följande faktorer:






  — | outnyttjad kapacitet i Indien |
| --- | --- | --- |

(130)

Samtidigt tyder inte undersökningsresultaten på att förekomsten av subventionerad import från Indien skulle leda till återkommande skada för unionsindustrin. Detta resonemang grundar sig på en analys av följande faktorer:

—

outnyttjad kapacitet i Indien

| — | indiska exportörernas prissättning |
| --- | --- |

—

indiska exportörernas prissättning

| — | subventionsnivåns påverkan på priserna |
| --- | --- |

—

subventionsnivåns påverkan på priserna

| — | indiska produktmixen. |
| --- | --- |

—

indiska produktmixen.

a)   Outnyttjad kapacitet i Indien

| (131) | Undersökningen visade inte att det fanns någon större outnyttjad kapacitet i Indien. |
| --- | --- |

(131)

Undersökningen visade inte att det fanns någon större outnyttjad kapacitet i Indien.

| (132) | Unionsindustrin ifrågasatte denna slutsats och hävdade framför allt att den indiska outnyttjade kapaciteten sannolikt kommer att öka till följd av den ökande förekomsten av kinesiska produkter på den indiska marknaden och att incitamentet att exportera därför kommer att bli ännu starkare. |
| --- | --- |

(132)

Unionsindustrin ifrågasatte denna slutsats och hävdade framför allt att den indiska outnyttjade kapaciteten sannolikt kommer att öka till följd av den ökande förekomsten av kinesiska produkter på den indiska marknaden och att incitamentet att exportera därför kommer att bli ännu starkare.

| (133) | I detta avseende noterar kommissionen att den största kända indiska tillverkaren och exportören av sulfanilsyra övergav sin status som exportorienterat företag under 2013, vilket beskrivs i skäl 39, eftersom företaget planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Denna försäljning skulle ha begränsats avsevärt av de villkor som gäller för exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det inte upplevde någon press från kinesiska konkurrenter och att den indiska marknaden enligt dess bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares nuvarande eller eventuella framtida outnyttjade kapacitet kommer att flytta till unionen på grund av påstått kinesiskt tryck på den indiska marknaden. |
| --- | --- |

(133)

I detta avseende noterar kommissionen att den största kända indiska tillverkaren och exportören av sulfanilsyra övergav sin status som exportorienterat företag under 2013, vilket beskrivs i skäl 39, eftersom företaget planerade att öka sin försäljning på hemmamarknaden. Denna försäljning skulle ha begränsats avsevärt av de villkor som gäller för exportorienterade företag. Företaget bekräftade att det inte upplevde någon press från kinesiska konkurrenter och att den indiska marknaden enligt dess bedömning hade goda utvecklingsmöjligheter. Därmed finns det ingen anledning att förutsätta att indiska tillverkares nuvarande eller eventuella framtida outnyttjade kapacitet kommer att flytta till unionen på grund av påstått kinesiskt tryck på den indiska marknaden.

b)   Indiska exportörernas prissättning

| (134) | När det gäller de indiska exportörernas prissättning konstaterades det i skälen 94 och 95 att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och även andra indiska exportörer sålde till priser som inte underskred unionens priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(134)

När det gäller de indiska exportörernas prissättning konstaterades det i skälen 94 och 95 att den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och även andra indiska exportörer sålde till priser som inte underskred unionens priser under översynsperioden.

| (135) | Unionsindustrin hävdade att Kokans exportpriser grundades på ett prisåtagande och därför inte var representativa för de andra indiska exporterande tillverkarna. Kommissionen noterar att Kokans priser under skadeundersökningsperioden var betydligt högre än det lägsta importpris som fastställs i åtagandet. När det gäller de andra indiska exportörerna var de genomsnittliga exportpriserna enligt Eurostat ännu högre under översynsperioden. Detta innebär att de indiska exportörernas priser, inklusive Kokans, snarare grundades på marknadssituationen än på prisåtagandet. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrin hävdade att Kokans exportpriser grundades på ett prisåtagande och därför inte var representativa för de andra indiska exporterande tillverkarna. Kommissionen noterar att Kokans priser under skadeundersökningsperioden var betydligt högre än det lägsta importpris som fastställs i åtagandet. När det gäller de andra indiska exportörerna var de genomsnittliga exportpriserna enligt Eurostat ännu högre under översynsperioden. Detta innebär att de indiska exportörernas priser, inklusive Kokans, snarare grundades på marknadssituationen än på prisåtagandet.

| (136) | Unionsindustrin påpekade också att priserna på importen från Indien minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, trots en ökning med över 40 % av priset på den viktigaste råvaran (bensen) under samma period. Undersökningen visade att den förhållandevis höga prisnivån på sulfanilsyra på unionsmarknaden skapat utrymme för en prissänkning trots att den viktigaste råvaran blivit dyrare. Trots att bensen är en viktig del av kostnaden, kan den inte vara den enda förklaringen till kostnads- och prisutvecklingen för den undersökta produkten. Slutligen visade undersökningen att de indiska priserna vid försäljningen till unionen inte var ovanligt låga, eftersom de var nästan desamma som de indiska priserna vid export till tredjeländer, något som skedde i stora mängder. Därför har prissättningarna av slutprodukten (sulfanilsyra) och den viktigaste råvaran (bensen), inte visat sig vara oförenliga, något som anförs av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(136)

Unionsindustrin påpekade också att priserna på importen från Indien minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, trots en ökning med över 40 % av priset på den viktigaste råvaran (bensen) under samma period. Undersökningen visade att den förhållandevis höga prisnivån på sulfanilsyra på unionsmarknaden skapat utrymme för en prissänkning trots att den viktigaste råvaran blivit dyrare. Trots att bensen är en viktig del av kostnaden, kan den inte vara den enda förklaringen till kostnads- och prisutvecklingen för den undersökta produkten. Slutligen visade undersökningen att de indiska priserna vid försäljningen till unionen inte var ovanligt låga, eftersom de var nästan desamma som de indiska priserna vid export till tredjeländer, något som skedde i stora mängder. Därför har prissättningarna av slutprodukten (sulfanilsyra) och den viktigaste råvaran (bensen), inte visat sig vara oförenliga, något som anförs av unionsindustrin.

| (137) | Slutligen tog unionsindustrin upp att de indiska exportpriserna till tredjeländer, särskilt Turkiet, var lägre än exportpriserna till EU. Kommissionen noterar att de uppgifter som samlats in från Kokan visade att deras priser till Turkiet också var högre än det lägsta importpriset och att de inte underskred unionsindustrins priser. Kokans exportvolymer till Turkiet låg inom samma intervall som dem som unionsindustrin grundade sitt påstående på och därmed är slutsatserna om Kokan giltiga för all indisk export till Turkiet. De indiska exportörernas påstådda olika prissättning vid export till tredje länder jämfört med till EU stöds inte av tillgänglig information. |
| --- | --- |

(137)

Slutligen tog unionsindustrin upp att de indiska exportpriserna till tredjeländer, särskilt Turkiet, var lägre än exportpriserna till EU. Kommissionen noterar att de uppgifter som samlats in från Kokan visade att deras priser till Turkiet också var högre än det lägsta importpriset och att de inte underskred unionsindustrins priser. Kokans exportvolymer till Turkiet låg inom samma intervall som dem som unionsindustrin grundade sitt påstående på och därmed är slutsatserna om Kokan giltiga för all indisk export till Turkiet. De indiska exportörernas påstådda olika prissättning vid export till tredje länder jämfört med till EU stöds inte av tillgänglig information.

c)   Subventionsnivåns påverkan på priserna

| (138) | Som anges i skäl 84 uppgick den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden för den samarbetsvilliga indiska tillverkaren till 3,1 %. Detta visar en fortsatt nedåtgående trend avseende subventionering, vilken konstaterats sedan införandet av de ursprungliga utjämningsåtgärderna under 2002. |
| --- | --- |

(138)

Som anges i skäl 84 uppgick den subventionsmarginal som konstaterades under översynsperioden för den samarbetsvilliga indiska tillverkaren till 3,1 %. Detta visar en fortsatt nedåtgående trend avseende subventionering, vilken konstaterats sedan införandet av de ursprungliga utjämningsåtgärderna under 2002.

| (139) | Denna minskning beror inte bara på situationen för detta särskilda företag, utan på genomgripande förändringar i det indiska subventionssystemet. Såsom framgår av del C i denna förordning övergav de indiska myndigheterna vissa system och de flesta andra fick minskad betydelse vad gällde förmåner för företagen. Endast för ett av de undersökta systemen, nämligen tullrestitutionssystemet, lättade man på villkoren för stödberättigande och de administrativa rutinerna. Till följd av detta bytte Kokan direkt till detta system. Användningen av tullrestitutionssystemet utesluter dock användning av merparten av de andra systemen (systemet med exportorienterade företag, systemet med förhandstillstånd, fokusproduktsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import och fokusmarknadssystemet). För den berörda produkten har tullrestitutionssystemet en tydlig maximinivå för subventionering. Under översynsperioden var den 4 % av FOB-värdet vid export, och den minskade därefter ytterligare till 3 %. Trots att subventionsnivån är begränsad, kan man förvänta sig att andra tillverkare kommer att gå över till, eller redan har gått över till, detta system eftersom det ger mindre administrativt arbete. |
| --- | --- |

(139)

Denna minskning beror inte bara på situationen för detta särskilda företag, utan på genomgripande förändringar i det indiska subventionssystemet. Såsom framgår av del C i denna förordning övergav de indiska myndigheterna vissa system och de flesta andra fick minskad betydelse vad gällde förmåner för företagen. Endast för ett av de undersökta systemen, nämligen tullrestitutionssystemet, lättade man på villkoren för stödberättigande och de administrativa rutinerna. Till följd av detta bytte Kokan direkt till detta system. Användningen av tullrestitutionssystemet utesluter dock användning av merparten av de andra systemen (systemet med exportorienterade företag, systemet med förhandstillstånd, fokusproduktsystemet, systemet med tillstånd för tullfri import och fokusmarknadssystemet). För den berörda produkten har tullrestitutionssystemet en tydlig maximinivå för subventionering. Under översynsperioden var den 4 % av FOB-värdet vid export, och den minskade därefter ytterligare till 3 %. Trots att subventionsnivån är begränsad, kan man förvänta sig att andra tillverkare kommer att gå över till, eller redan har gått över till, detta system eftersom det ger mindre administrativt arbete.

| (140) | Kommissionen har redan konstaterat denna trend i flera andra antisubventionsundersökningar i Indien under de senaste två åren (16). Det kan således konstateras att resultaten för Kokan, enligt beskrivningen i skäl 139, kan extrapoleras till de andra indiska tillverkarna av sulfanilsyra. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen har redan konstaterat denna trend i flera andra antisubventionsundersökningar i Indien under de senaste två åren (16). Det kan således konstateras att resultaten för Kokan, enligt beskrivningen i skäl 139, kan extrapoleras till de andra indiska tillverkarna av sulfanilsyra.

| (141) | Med hänsyn till ovanstående subventionsnivå (prognos på ca 3 % med tullrestitutionssystemet som det huvudsakliga systemet) och den aktuella nivån på exportpriserna från Indien, som redan innefattar subventioner, dras slutsatsen att dessa exportpriser inte skulle underskrida unionsindustrins priser, även om utjämningsåtgärderna för Indien togs bort. Man kan därför dra slutsatsen att exporten från Indien inte kommer att skada unionsindustrin, även om den subventioneras. |
| --- | --- |

(141)

Med hänsyn till ovanstående subventionsnivå (prognos på ca 3 % med tullrestitutionssystemet som det huvudsakliga systemet) och den aktuella nivån på exportpriserna från Indien, som redan innefattar subventioner, dras slutsatsen att dessa exportpriser inte skulle underskrida unionsindustrins priser, även om utjämningsåtgärderna för Indien togs bort. Man kan därför dra slutsatsen att exporten från Indien inte kommer att skada unionsindustrin, även om den subventioneras.

d)   Indiska produktmixen

| (142) | Den samarbetsvilliga indiska tillverkaren (som svarade för en betydande andel av den indiska importen till unionen) sålde i huvudsak teknisk sulfanilsyra och konkurrerade i första hand med den amerikanska och kinesiska importen, eftersom unionsindustrin inte tillverkade teknisk sulfanilsyra. I stort sett all Kokans export av sulfanilsyra till Turkiet, vilken skedde i stora mängder, var av teknisk kvalitet. |
| --- | --- |

(142)

Den samarbetsvilliga indiska tillverkaren (som svarade för en betydande andel av den indiska importen till unionen) sålde i huvudsak teknisk sulfanilsyra och konkurrerade i första hand med den amerikanska och kinesiska importen, eftersom unionsindustrin inte tillverkade teknisk sulfanilsyra. I stort sett all Kokans export av sulfanilsyra till Turkiet, vilken skedde i stora mängder, var av teknisk kvalitet.

| (143) | Unionsindustrin hävdade att användningen av teknisk sulfanilsyra till stor del överlappade användningen av ren sulfanilsyra och att konkurrensen mellan de båda kvalitetsklasserna därför var stor. |
| --- | --- |

(143)

Unionsindustrin hävdade att användningen av teknisk sulfanilsyra till stor del överlappade användningen av ren sulfanilsyra och att konkurrensen mellan de båda kvalitetsklasserna därför var stor.

| (144) | Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen bekräftades att utbytbarheten i praktiken är begränsad. Särskilt användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av den stora prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart. Det vidhålls därför att indiska tillverkare vid försäljningen av teknisk sulfanilsyra huvudsakligen konkurrerar med kinesiska och amerikanska produkter. |
| --- | --- |

(144)

Även om det inte har bestridits att de båda kvalitetsklasserna betraktas som en enda produkt, är det viktigt att påpeka att det i samband med undersökningen bekräftades att utbytbarheten i praktiken är begränsad. Särskilt användare som behöver eller föredrar teknisk sulfanilsyra skulle i teorin kunna använda ren sulfanilsyra, men på grund av den stora prisskillnaden (20–25 %) är detta inte ekonomiskt hållbart. Det vidhålls därför att indiska tillverkare vid försäljningen av teknisk sulfanilsyra huvudsakligen konkurrerar med kinesiska och amerikanska produkter.

8.   Slutsatser om återkommande skada

| (145) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, som förklaras i skälen ovan, dras slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna mot Indien sannolikt inte kommer att leda till att skadan återkommer på kort till medellång sikt. |
| --- | --- |

(145)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen, som förklaras i skälen ovan, dras slutsatsen att ett upphävande av utjämningsåtgärderna mot Indien sannolikt inte kommer att leda till att skadan återkommer på kort till medellång sikt.

E.   UNIONENS INTRESSE

| (146) | Eftersom det konstaterades att det inte var sannolikt att skadan skulle återkomma, var det inte nödvändigt att fastställa unionens intresse. |
| --- | --- |

(146)

Eftersom det konstaterades att det inte var sannolikt att skadan skulle återkomma, var det inte nödvändigt att fastställa unionens intresse.

F.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER AVSLUTAS

| (147) | Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för rekommendationen att upphäva de nuvarande utjämningsåtgärderna för import av sulfanilsyra från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(147)

Samtliga parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för rekommendationen att upphäva de nuvarande utjämningsåtgärderna för import av sulfanilsyra från Indien. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter det att dessa uppgifter meddelats. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (148) | Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas. |
| --- | --- |

(148)

Av ovanstående följer att de utjämningsåtgärder som tillämpas på sulfanilsyra med ursprung i Indien bör upphävas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionens beslut att godtaga det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan bör också upphävas.

| (149) | Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen på begäran av unionstillverkaren att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(149)

Med tanke på att unionsindustrin börjat återhämta sig nyligen kommer kommissionen på begäran av unionstillverkaren att övervaka importen av den berörda produkten. Övervakningen kommer att begränsas till en period av två år efter det att denna förordning har offentliggjorts.

| (150) | Den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande. |
| --- | --- |

(150)

Den kommitté som inrättats genom artikel 25.1 i grundförordningen avgav inte något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den slutgiltiga utjämningstull på import av sulfanilsyra som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2921 42 00 (Taricnummer 2921420060) med ursprung i Indien ska upphöra att gälla och förfarandet rörande denna import avslutas.

2.   Kommissionens beslut 2006/37/EG om godtagande av det nu gällande åtagandet för import av sulfanilsyra från Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2002 av den 22 juli 2002 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska utjämningstullen på import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EGT L 196, 25.7.2002, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1339/2002 av den 22 juli 2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indie (EGT L 196, 25.7.2002, s. 11).

3

(4)  Kommissionens beslut 2002/611/EG av den 12 juli 2002 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EGT L 196, 25.7.2002, s. 36).

4

(5)  Kommissionens beslut 2004/255/EG av den 17 mars 2004 om upphävande av kommissionens beslut 2002/611/EG om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EUT L 80, 18.3.2004, s. 29).

5

(6)  Kommissionens beslut 2006/37/EG av den 5 december 2005 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet och antisubventionsförfarandet rörande import av sulfanilsyra med ursprung i Republiken Indien (EUT L 22, 26.1.2006, s. 52).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 123/2006 av den 23 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2002 rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien och om ändring av förordning (EG) nr 1339/2002 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung bl.a. i Indien (EUT L 22, 26.1.2006, s. 5).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1000/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 275, 16.10.2008, s. 1).

8

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1010/2008 av den 13 oktober 2008 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 2026/97 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 2026/97 och om ändring av förordning (EG) nr 1000/2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (EUT L 276, 17.10.2008, s. 3).

9

(10)  EUT C 28, 30.1.2013, s. 12.

10

(11)  EUT C 300, 16.10.2013, s. 5.

11

(12)  EUT C 300, 16.10.2013, s. 14.

12

(13)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

13

(14)  Subventioner markerade med en asterisk är exportsubventioner.

14

(15)  Efter meddelandet hävdade unionstillverkaren att det var svårt att i absoluta termer bedöma den egentliga utvecklingen av siffrorna och att förstå kommissionens slutsatser av den, eftersom tillgängliga uppgifter om importvolymen och importvärdet för sulfanilsyra från berörda länder låg inom intervall och grundades på indexerade siffror.

15

(16)  Exempel: Tråd av rostfritt stål (EUT L 240, 7.9.2013) och PET-plast (EUT L 137, 23.5.2013).

16

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/121

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1348/2014

av den 17 december 2014

om rapportering av uppgifter för att genomföra artikel 8.2 och 8.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (1), särskilt artikel 8.2 och 8.6, och

av följande skäl:

| (1) | Effektiv tillsyn av grossistmarknaderna för energi kräver regelbunden övervakning av avtalsuppgifter, inklusive handelsorder samt uppgifter om kapacitet för och användning av anläggningar för produktion, lagring, förbrukning eller överföring av el och naturgas. |
| --- | --- |

(1)

Effektiv tillsyn av grossistmarknaderna för energi kräver regelbunden övervakning av avtalsuppgifter, inklusive handelsorder samt uppgifter om kapacitet för och användning av anläggningar för produktion, lagring, förbrukning eller överföring av el och naturgas.

| (2) | I förordning (EU) nr 1227/2011 krävs att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (2), ska övervaka grossistmarknaderna för energi i unionen. För att byrån ska kunna fullgöra sin uppgift bör den få fullständiga uppsättningar av relevant information i rätt tid. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 1227/2011 krävs att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (2), ska övervaka grossistmarknaderna för energi i unionen. För att byrån ska kunna fullgöra sin uppgift bör den få fullständiga uppsättningar av relevant information i rätt tid.

| (3) | Marknadsaktörer bör till byrån regelbundet rapportera uppgifter om grossistavtal för energi, både i fråga om el- och naturgasförsörjning och transport av dessa varor. Avtal om balanstjänster, avtal mellan olika företag i samma koncern och avtal om försäljning av produktionen från små energiproduktionsanläggningar bör rapporteras till byrån endast från fall till fall och på byråns motiverade begäran. |
| --- | --- |

(3)

Marknadsaktörer bör till byrån regelbundet rapportera uppgifter om grossistavtal för energi, både i fråga om el- och naturgasförsörjning och transport av dessa varor. Avtal om balanstjänster, avtal mellan olika företag i samma koncern och avtal om försäljning av produktionen från små energiproduktionsanläggningar bör rapporteras till byrån endast från fall till fall och på byråns motiverade begäran.

| (4) | I allmänhet bör båda avtalsparterna rapportera de uppgifter om avtalet som krävs. För att underlätta rapportering bör parterna kunna rapportera för varandras räkning eller utnyttja tjänster från tredje part för detta ändamål. Oavsett detta och för att underlätta insamling av uppgifter bör uppgifter om transportavtal som förvärvats genom att en systemansvarig för överföringssystem fördelat primär kapacitet rapporteras endast av respektive systemansvarig för överföringssystem. De rapporterade uppgifterna bör också omfatta matchade och ej matchade ansökningar om kapacitet. |
| --- | --- |

(4)

I allmänhet bör båda avtalsparterna rapportera de uppgifter om avtalet som krävs. För att underlätta rapportering bör parterna kunna rapportera för varandras räkning eller utnyttja tjänster från tredje part för detta ändamål. Oavsett detta och för att underlätta insamling av uppgifter bör uppgifter om transportavtal som förvärvats genom att en systemansvarig för överföringssystem fördelat primär kapacitet rapporteras endast av respektive systemansvarig för överföringssystem. De rapporterade uppgifterna bör också omfatta matchade och ej matchade ansökningar om kapacitet.

| (5) | För att effektivt kunna upptäcka marknadsmissbruk är det viktigt att byrån, vid sidan av avtalsuppgifterna, också kan övervaka handelsorder som läggs på organiserade marknader. Eftersom marknadsaktörerna inte kan förväntas registrera sådana uppgifter med lätthet, bör matchade och omatchade order rapporteras genom den organiserade marknadsplats där de läggs eller genom tredje parter som kan tillhandahålla sådan information. |
| --- | --- |

(5)

För att effektivt kunna upptäcka marknadsmissbruk är det viktigt att byrån, vid sidan av avtalsuppgifterna, också kan övervaka handelsorder som läggs på organiserade marknader. Eftersom marknadsaktörerna inte kan förväntas registrera sådana uppgifter med lätthet, bör matchade och omatchade order rapporteras genom den organiserade marknadsplats där de läggs eller genom tredje parter som kan tillhandahålla sådan information.

| (6) | För att undvika dubbelrapportering bör byrån samla in uppgifter om derivat som rör avtal om försörjning eller transport av el eller naturgas och som har rapporterats från dessa källor till transaktionsregister eller till finansiella tillsynsmyndigheter i enlighet med tillämplig finansiell reglering. Oavsett detta bör organiserade marknader och system för ordermatchning eller rapportering av handel som har rapporterat uppgifter om sådana derivat enligt finansiella regler kunna rapportera samma information också till byrån, förutsatt att de samtycker till detta. |
| --- | --- |

(6)

För att undvika dubbelrapportering bör byrån samla in uppgifter om derivat som rör avtal om försörjning eller transport av el eller naturgas och som har rapporterats från dessa källor till transaktionsregister eller till finansiella tillsynsmyndigheter i enlighet med tillämplig finansiell reglering. Oavsett detta bör organiserade marknader och system för ordermatchning eller rapportering av handel som har rapporterat uppgifter om sådana derivat enligt finansiella regler kunna rapportera samma information också till byrån, förutsatt att de samtycker till detta.

| (7) | Effektiv rapportering och riktad övervakning kräver att standardavtal kan särskiljas från icke-standardavtal. Eftersom priserna i standardavtal också utgör referenspriser för icke-standardavtal bör byrån dagligen få information om standardavtal. Uppgifter om icke-standardavtal bör vara rapporteringspliktiga upp till en månad efter avtalets ingående. |
| --- | --- |

(7)

Effektiv rapportering och riktad övervakning kräver att standardavtal kan särskiljas från icke-standardavtal. Eftersom priserna i standardavtal också utgör referenspriser för icke-standardavtal bör byrån dagligen få information om standardavtal. Uppgifter om icke-standardavtal bör vara rapporteringspliktiga upp till en månad efter avtalets ingående.

| (8) | Marknadsaktörerna bör också regelbundet rapportera till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, uppgifter om tillgången till och utnyttjandet av infrastruktur för energiproduktion och energitransport, inklusive anläggningar för flytande naturgas (nedan kallat LNG) och lagring. För att minska marknadsaktörernas rapporteringsbörda och på bästa sätt använda befintliga uppgiftskällor bör rapporteringen om möjligt omfatta systemansvariga för överföringssystem, Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (nedan kallat Entso för el) och det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (nedan kallat Entso för gas), systemansvariga för LNG-anläggningar och systemansvariga för lagring av naturgas. Rapporteringens regelmässighet kan variera beroende på uppgifternas vikt och tillgänglighet, där dock flertalet uppgifter rapporteras dagligen. Rapporteringskraven bör respektera byråns skyldighet att inte göra kommersiellt känslig information allmänt tillgänglig och att endast offentliggöra eller göra tillgänglig information som sannolikt inte kan leda till snedvridning av konkurrensen på grossistmarknaderna för energi. |
| --- | --- |

(8)

Marknadsaktörerna bör också regelbundet rapportera till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, uppgifter om tillgången till och utnyttjandet av infrastruktur för energiproduktion och energitransport, inklusive anläggningar för flytande naturgas (nedan kallat LNG) och lagring. För att minska marknadsaktörernas rapporteringsbörda och på bästa sätt använda befintliga uppgiftskällor bör rapporteringen om möjligt omfatta systemansvariga för överföringssystem, Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (nedan kallat Entso för el) och det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (nedan kallat Entso för gas), systemansvariga för LNG-anläggningar och systemansvariga för lagring av naturgas. Rapporteringens regelmässighet kan variera beroende på uppgifternas vikt och tillgänglighet, där dock flertalet uppgifter rapporteras dagligen. Rapporteringskraven bör respektera byråns skyldighet att inte göra kommersiellt känslig information allmänt tillgänglig och att endast offentliggöra eller göra tillgänglig information som sannolikt inte kan leda till snedvridning av konkurrensen på grossistmarknaderna för energi.

| (9) | Det är viktigt att de rapporterande parterna har en tydlig uppfattning om den information de är skyldiga att rapportera. För detta syfte bör byrån förklara innehållet i den rapporteringspliktiga informationen i en användarhandbok. Byrån bör även säkerställa att information rapporteras i elektroniska format som är lätt tillgängliga för de rapporterande parterna. |
| --- | --- |

(9)

Det är viktigt att de rapporterande parterna har en tydlig uppfattning om den information de är skyldiga att rapportera. För detta syfte bör byrån förklara innehållet i den rapporteringspliktiga informationen i en användarhandbok. Byrån bör även säkerställa att information rapporteras i elektroniska format som är lätt tillgängliga för de rapporterande parterna.

| (10) | I syfte att säkerställa fortlöpande och säker överföring av fullständiga uppgifter bör de rapporterande parterna uppfylla grundläggande krav när det gäller förmågan att autentisera uppgiftskällor och att kontrollera om uppgifterna är riktiga och fullständiga, samt att säkerställa kontinuitet i verksamheten. Byrån bör bedöma hur de rapporterande parterna uppfyller dessa krav. Bedömningen bör säkerställa en proportionell behandling av professionella tredje parter som hanterar marknadsaktörers uppgifter och marknadsaktörer som rapporterar sina egna uppgifter. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att säkerställa fortlöpande och säker överföring av fullständiga uppgifter bör de rapporterande parterna uppfylla grundläggande krav när det gäller förmågan att autentisera uppgiftskällor och att kontrollera om uppgifterna är riktiga och fullständiga, samt att säkerställa kontinuitet i verksamheten. Byrån bör bedöma hur de rapporterande parterna uppfyller dessa krav. Bedömningen bör säkerställa en proportionell behandling av professionella tredje parter som hanterar marknadsaktörers uppgifter och marknadsaktörer som rapporterar sina egna uppgifter.

| (11) | Olika typer av uppgifter från olika källor kan påverka hur mycket resurser och tid som de rapporterande parterna måste avsätta för inlämning av de rapporteringspliktiga uppgifterna. Exempelvis krävs mindre tid för att rapportera standardavtal som ingås på organiserade marknadsplatser än för att inrätta rapporteringssystem för icke-standardavtal eller vissa grundläggande uppgifter. Därför bör rapporteringsplikten fasas in, till en början för överföring av grundläggande uppgifter som är tillgängliga på transparensplattformarna hos Entso för el och Entso för gas, samt för standardavtal som ingås på organiserade marknadsplatser. Rapportering av icke-standardavtal bör följa därefter, och spegla den extra tid som behövs för att slutföra rapporteringsförfarandena. En tidsmässigt spridd rapportering av uppgifter (staggered data reporting) skulle också hjälpa byrån att bättre fördela sina resurser för att förbereda mottagandet av information. |
| --- | --- |

(11)

Olika typer av uppgifter från olika källor kan påverka hur mycket resurser och tid som de rapporterande parterna måste avsätta för inlämning av de rapporteringspliktiga uppgifterna. Exempelvis krävs mindre tid för att rapportera standardavtal som ingås på organiserade marknadsplatser än för att inrätta rapporteringssystem för icke-standardavtal eller vissa grundläggande uppgifter. Därför bör rapporteringsplikten fasas in, till en början för överföring av grundläggande uppgifter som är tillgängliga på transparensplattformarna hos Entso för el och Entso för gas, samt för standardavtal som ingås på organiserade marknadsplatser. Rapportering av icke-standardavtal bör följa därefter, och spegla den extra tid som behövs för att slutföra rapporteringsförfarandena. En tidsmässigt spridd rapportering av uppgifter (staggered data reporting) skulle också hjälpa byrån att bättre fördela sina resurser för att förbereda mottagandet av information.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1227/2011. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) nr 1227/2011.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler för tillhandahållande av uppgifter till byrån, för att genomföra artikel 8.2 och 8.6 i förordning (EU) nr 1227/2011. I förordningen definieras de uppgifter om grossistenergiprodukter och de grundläggande uppgifter som är rapporteringspliktiga. Dessutom fastställs lämpliga kanaler för rapportering av uppgifter, inklusive tidpunkter och regelmässighet för rapporterna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i artikel 2 i kommissionens förordning (EU) nr 1227/2011 och artikel 3 i förordning (EU) nr 984/2013 (3).

Dessutom gäller följande definitioner:

| 1. | grundläggande uppgifter information om anläggningars kapacitet och användning för produktion, lagring, förbrukning eller överföring av el eller naturgas, eller om LNG-anläggningars kapacitet och användning, inklusive anläggningarnas planerade eller oplanerade otillgänglighet. |
| --- | --- |

1.

grundläggande uppgifter information om anläggningars kapacitet och användning för produktion, lagring, förbrukning eller överföring av el eller naturgas, eller om LNG-anläggningars kapacitet och användning, inklusive anläggningarnas planerade eller oplanerade otillgänglighet.

| 2. | Standardavtal avtal om en grossistenergiprodukt som är upptagen till handel på en organiserad marknadsplats, oavsett om transaktionen faktiskt äger rum på den marknadsplatsen. |
| --- | --- |

2.

Standardavtal avtal om en grossistenergiprodukt som är upptagen till handel på en organiserad marknadsplats, oavsett om transaktionen faktiskt äger rum på den marknadsplatsen.

| 3. | icke-standardavtal avtal som rör en grossistenergiprodukt och som inte är ett standardavtal. |
| --- | --- |

3.

icke-standardavtal avtal som rör en grossistenergiprodukt och som inte är ett standardavtal.

| 4. | organiserad marknadsplats eller organiserad marknad







  a) | ett multilateralt system som sammanför eller underlättar sammanförandet av flera tredje parters köp- och säljintressen i fråga om grossistenergiprodukter på ett sådant sätt att det leder till ett avtal, eller |
| --- | --- | --- |

4.

organiserad marknadsplats eller organiserad marknad

a)

ett multilateralt system som sammanför eller underlättar sammanförandet av flera tredje parters köp- och säljintressen i fråga om grossistenergiprodukter på ett sådant sätt att det leder till ett avtal, eller

| b) | alla andra system eller inrättningar där flera tredje parters köp- och säljintressen i fråga om grossistenergiprodukter kan samverka på ett sätt som leder till ett avtal. |
| --- | --- |

b)

alla andra system eller inrättningar där flera tredje parters köp- och säljintressen i fråga om grossistenergiprodukter kan samverka på ett sätt som leder till ett avtal.

Detta omfattar el- och gasbörser, mäklare och andra personer som yrkesmässigt genomför transaktioner, samt handelsplatser enligt definitionen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (4).

| 5. | Koncern samma betydelse som i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (5). |
| --- | --- |

5.

Koncern samma betydelse som i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (5).

| 6. | koncerninternt avtal avtal om grossistenergiprodukter som ingås med en motpart som ingår i samma koncern, under förutsättning att båda motparterna helt och hållet omfattas av samma koncernredovisning. |
| --- | --- |

6.

koncerninternt avtal avtal om grossistenergiprodukter som ingås med en motpart som ingår i samma koncern, under förutsättning att båda motparterna helt och hållet omfattas av samma koncernredovisning.

| 7. | OTC alla transaktioner som utförs utanför en organiserad marknad. |
| --- | --- |

7.

OTC alla transaktioner som utförs utanför en organiserad marknad.

| 8. | nominering







  — | för el: anmälan av användning av kapacitet mellan elområden från en innehavare av fysiska överföringsrättigheter och dess motpart till sina respektive systemansvariga för överföringssystemen. |
| --- | --- | --- |

8.

nominering

—

för el: anmälan av användning av kapacitet mellan elområden från en innehavare av fysiska överföringsrättigheter och dess motpart till sina respektive systemansvariga för överföringssystemen.

| — | för naturgas: nätanvändarens förhandsmeddelande till den systemansvarige för överföringssystemet om det faktiska gasflöde som nätanvändaren vill mata in i eller ta ut ur systemet. |
| --- | --- |

—

för naturgas: nätanvändarens förhandsmeddelande till den systemansvarige för överföringssystemet om det faktiska gasflöde som nätanvändaren vill mata in i eller ta ut ur systemet.

| 9. | Balansenergi energi som används för balansering av systemansvariga för överföringssystem. |
| --- | --- |

9.

Balansenergi energi som används för balansering av systemansvariga för överföringssystem.

| 10. | balanskapacitet (reserver) den avtalade reservkapaciteten. |
| --- | --- |

10.

balanskapacitet (reserver) den avtalade reservkapaciteten.

| 11. | balanstjänster







  — | för el: balanskapacitet, balansenergi eller båda. |
| --- | --- | --- |

11.

balanstjänster

—

för el: balanskapacitet, balansenergi eller båda.

| — | för naturgas: en tjänst som tillhandahålls till en systemansvarig för överföringssystem via ett avtal, för gas som krävs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan eller tillgången på gas. |
| --- | --- |

—

för naturgas: en tjänst som tillhandahålls till en systemansvarig för överföringssystem via ett avtal, för gas som krävs för att möta kortfristiga fluktuationer i efterfrågan eller tillgången på gas.

| 12. | Förbrukningsenhet resurs som tar emot el eller naturgas för eget bruk. |
| --- | --- |

12.

Förbrukningsenhet resurs som tar emot el eller naturgas för eget bruk.

| 13. | Produktionsanläggning anläggning för produktion av el som utgörs av en enda produktionsenhet eller en samling av produktionsenheter. |
| --- | --- |

13.

Produktionsanläggning anläggning för produktion av el som utgörs av en enda produktionsenhet eller en samling av produktionsenheter.

KAPITEL II

RAPPORTERINGSPLIKT FÖR TRANSAKTIONER

Artikel 3

Förteckning över rapporteringspliktiga avtal

1.   Följande avtal ska rapporteras till byrån:

| a) | När det gäller grossistenergiprodukter för el- eller naturgasförsörjning med leverans i unionen:






  i) | Intradag- eller inomdygnavtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller grossistenergiprodukter för el- eller naturgasförsörjning med leverans i unionen:

i)

Intradag- eller inomdygnavtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| ii) | Dagen före-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- |

ii)

Dagen före-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| iii) | Två dagar före-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- |

iii)

Två dagar före-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| iv) | Veckoslutsavtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- |

iv)

Veckoslutsavtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| v) | Dagen efter-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- |

v)

Dagen efter-avtal som rör el- eller naturgasförsörjning där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| vi) | Andra avtal som rör el- eller naturgasförsörjning med en leveransperiod som är längre än två dagar och där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel. |
| --- | --- |

vi)

Andra avtal som rör el- eller naturgasförsörjning med en leveransperiod som är längre än två dagar och där leverans sker i unionen, oavsett var och hur avtalen handlas, och särskilt oavsett om de handlas på auktion eller i kontinuerlig handel.

| vii) | Avtal för el- eller naturgasförsörjning till en enskild förbrukningsenhet med teknisk möjlighet att förbruka minst 600 GWh/år. |
| --- | --- |

vii)

Avtal för el- eller naturgasförsörjning till en enskild förbrukningsenhet med teknisk möjlighet att förbruka minst 600 GWh/år.

| viii) | Optioner, terminskontrakt, swappar och andra derivat av avtal som rör el eller naturgas som produceras, handlas eller levereras i unionen. |
| --- | --- |

viii)

Optioner, terminskontrakt, swappar och andra derivat av avtal som rör el eller naturgas som produceras, handlas eller levereras i unionen.

| b) | Grossistenergiprodukter för transport av el eller naturgas i unionen:






  i) | Avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen mellan två eller flera platser eller elområden/budområden, som ingåtts till följd av en primär uttrycklig kapacitetstilldelning, utförd av den systemansvarige för överföringssystemet eller för dennes räkning, och som anger fysiska eller finansiella rättigheter eller skyldigheter i fråga om kapacitet. |
| --- | --- | --- |

b)

Grossistenergiprodukter för transport av el eller naturgas i unionen:

i)

Avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen mellan två eller flera platser eller elområden/budområden, som ingåtts till följd av en primär uttrycklig kapacitetstilldelning, utförd av den systemansvarige för överföringssystemet eller för dennes räkning, och som anger fysiska eller finansiella rättigheter eller skyldigheter i fråga om kapacitet.

| ii) | Avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen mellan två eller flera platser eller elområden/budområden, som ingåtts mellan marknadsaktörer på andrahandsmarknader och som anger fysiska eller finansiella rättigheter eller skyldigheter i fråga om kapacitet, inklusive vidareförsäljning och överlåtelse av sådana avtal. |
| --- | --- |

ii)

Avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen mellan två eller flera platser eller elområden/budområden, som ingåtts mellan marknadsaktörer på andrahandsmarknader och som anger fysiska eller finansiella rättigheter eller skyldigheter i fråga om kapacitet, inklusive vidareförsäljning och överlåtelse av sådana avtal.

| iii) | Optioner, terminskontrakt, swappar och andra derivat av avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen. |
| --- | --- |

iii)

Optioner, terminskontrakt, swappar och andra derivat av avtal som rör transport av el eller naturgas i unionen.

2.   För att underlätta rapportering ska byrån utarbeta och upprätthålla en offentlig förteckning över standardavtal och uppdatera denna förteckning i rätt tid. För att underlätta rapportering ska byrån utarbeta och offentliggöra en förteckning över organiserade marknadsplatser när denna förordning träder i kraft. Byrån ska uppdatera denna förteckning i rätt tid.

För att hjälpa byrån att fullgöra sina skyldigheter enligt första stycket bör organiserade marknadsplatser till byrån lämna in identifikationsuppgifter för varje grossistenergiprodukt som de tar upp till handel. Informationen ska lämnas in i ett format som fastställs av byrån innan handel inleds enligt detta specifika avtal. Organiserade marknadsplatser ska uppdatera informationen när förändringar sker.

Slutkunder som är part i ett avtal som avses i artikel 3.1 a vii ska, för att underlätta rapporteringen, underrätta sina motparter om den berörda förbrukningsenheten har teknisk kapacitet att förbruka minst 600 GWh/år.

Artikel 4

Förteckning över rapporteringspliktiga avtal på byråns begäran

1.   Såvida de inte ingåtts på organiserade marknadsplatser ska följande avtal och uppgifter om transaktioner som rör dessa avtal vara rapporteringspliktiga endast från fall till fall och på byråns motiverade begäran:

| a) | Koncerninterna avtal. |
| --- | --- |

a)

Koncerninterna avtal.

| b) | Avtal för fysisk leverans av el som produceras i en enda produktionsanläggning med en kapacitet på högst 10 MW eller i produktionsanläggningar med en sammanlagd kapacitet på högst 10 MW. |
| --- | --- |

b)

Avtal för fysisk leverans av el som produceras i en enda produktionsanläggning med en kapacitet på högst 10 MW eller i produktionsanläggningar med en sammanlagd kapacitet på högst 10 MW.

| c) | Avtal för fysisk leverans av naturgas som produceras i en enda anläggning för naturgasproduktion med en produktionskapacitet på högst 20 MW. |
| --- | --- |

c)

Avtal för fysisk leverans av naturgas som produceras i en enda anläggning för naturgasproduktion med en produktionskapacitet på högst 20 MW.

| d) | Avtal som rör balanstjänster för el och naturgas. |
| --- | --- |

d)

Avtal som rör balanstjänster för el och naturgas.

2.   För marknadsaktörer som endast är inblandade i transaktioner som rör de avtal som avses i punkt 1 b och 1 c ska inte krävas registrering hos den nationella tillsynsmyndigheten i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1227/2011.

Artikel 5

Uppgifter om rapporteringspliktiga avtal, inklusive handelsorder

1.   Den information som ska rapporteras enligt artikel 3 ska innehålla följande:

| a) | För standardavtal som rör försörjning av el eller naturgas: de uppgifter som anges i tabell 1 i bilagan. |
| --- | --- |

a)

För standardavtal som rör försörjning av el eller naturgas: de uppgifter som anges i tabell 1 i bilagan.

| b) | För icke-standardavtal som rör försörjning av el eller naturgas: de uppgifter som anges i tabell 2 i bilagan. |
| --- | --- |

b)

För icke-standardavtal som rör försörjning av el eller naturgas: de uppgifter som anges i tabell 2 i bilagan.

| c) | För standard- och icke-standardavtal som rör transport av el: de uppgifter som anges i tabell 3 i bilagan. |
| --- | --- |

c)

För standard- och icke-standardavtal som rör transport av el: de uppgifter som anges i tabell 3 i bilagan.

| d) | För standard- och icke-standardavtal som rör transport av naturgas: de uppgifter som anges i tabell 4 i bilagan. |
| --- | --- |

d)

För standard- och icke-standardavtal som rör transport av naturgas: de uppgifter som anges i tabell 4 i bilagan.

Uppgifter om transaktioner som genomförs inom ramen för icke-standardavtal som anger åtminstone absolut mängd och pris ska rapporteras enligt tabell 1 i bilagan.

2.   Byrån ska förklara detaljerna i den rapporteringspliktiga information som avses i punkt 1 i en användarhandbok och ska, efter samråd med de relevanta parterna, göra den tillgänglig för allmänheten när denna förordning träder i kraft. Byrån ska samråda med relevanta parter om väsentliga uppdateringar av användarhandboken.

Artikel 6

Rapporteringskanaler för transaktioner

1.   Marknadsaktörer ska till byrån rapportera uppgifter om grossistenergiprodukter som handlas på organiserade marknadsplatser, inklusive matchade och omatchade order, genom den berörda organiserade marknadsplatsen eller genom matchnings- eller rapporteringssystem för energihandel.

Den organiserade marknadsplats där en grossistenergiprodukt handlades eller där en order lades ska på marknadsaktörens begäran erbjuda en överenskommelse om uppgiftsrapportering.

2.   Systemansvariga för överföringssystem eller tredje parter som agerar för deras räkning ska rapportera uppgifter om avtal som avses i artikel 3.1 b i, inklusive matchade och omatchade order.

3.   Marknadsaktörer eller tredje parter som agerar för deras räkning ska rapportera uppgifter om avtal som avses i artikel 3.1 a, 3.1 b ii och 3.1 b iii och som har ingåtts utanför en organiserad marknad.

4.   Information om grossistenergiprodukter som har rapporterats i enlighet med artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (6) eller artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (7) ska lämnas till byrån av

| a) | transaktionsregister som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

a)

transaktionsregister som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 648/2012,

| b) | godkända rapporteringsmekanismer som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 600/2014, |
| --- | --- |

b)

godkända rapporteringsmekanismer som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 600/2014,

| c) | behöriga myndigheter som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014, |
| --- | --- |

c)

behöriga myndigheter som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014,

| d) | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, |
| --- | --- |

d)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten,

beroende på vad som är lämpligt.

5.   Om personer har rapporterat uppgifter om transaktioner i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014 eller artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 ska deras skyldigheter när det gäller att rapportera dessa uppgifter enligt artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1227/2011 anses vara uppfyllda.

6.   I enlighet med artikel 8.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1227/2011, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 i den här artikeln, ska organiserade marknader och system för ordermatchning eller rapportering av handel kunna lämna den information som avses i punkt 1 i den här artikeln direkt till byrån.

7.   Om en tredje part rapporterar för den ena eller båda motparternas räkning, eller om en motpart rapporterar avtalsuppgifter även för den andra motpartens räkning, ska rapporten innehålla relevanta uppgifter för varje motpart och samtliga uppgifter som skulle ha rapporterats om avtalet hade rapporterats av varje motpart för sig.

8.   Byrån får begära ytterligare information och klargöranden från marknadsaktörer och rapporterande parter avseende deras rapporterade uppgifter.

Artikel 7

Tidpunkt för rapportering av transaktioner

1.   Uppgifter om standardavtal och om handelsorder, inklusive sådana för auktioner, ska rapporteras snarast möjligt, dock senast den första arbetsdagen efter det att avtalet ingåtts eller ordern lagts.

Varje ändring eller hävning av det ingångna avtalet eller handelsordern ska rapporteras snarast möjligt, dock senast den första arbetsdagen efter ändringen eller hävningen.

2.   När det gäller auktionsmarknader där order inte offentliggörs ska endast ingångna avtal och slutliga order rapporteras. De ska rapporteras senast den första arbetsdagen efter auktionen.

3.   Order som lagts via mäklares röstassisterade tjänster och som inte syns på elektroniska skärmar ska vara rapporteringspliktiga endast på byråns begäran.

4.   Uppgifter om icke-standardavtal, inklusive varje ändring eller hävning av avtalet, och transaktioner som avses i artikel 5.1 andra stycket ska rapporteras senast en månad efter avtalets ingående, ändring eller hävning.

5.   Uppgifter om avtal som avses i artikel 3.1 b i ska rapporteras snarast möjligt, dock senast den första arbetsdagen efter det att resultatet av tilldelningen är tillgängligt. Varje ändring eller hävning av de ingångna avtalen ska rapporteras snarast möjligt, dock senast den första arbetsdagen efter ändringen eller hävningen.

6.   Uppgifter om grossistenergiavtal som ingåtts före det datum då rapporteringsplikten börjar tillämpas och som fortfarande är utestående detta datum ska rapporteras till byrån inom 90 dagar efter det att rapporteringsplikten börjar tillämpas för dessa avtal.

Rapporteringsplikten omfattar endast uppgifter som kan hämtas från marknadsaktörernas befintliga register. De ska åtminstone omfatta de uppgifter som avses i artikel 44.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (8) och i artikel 40.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (9).

KAPITEL III

RAPPORTERING AV GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER

Artikel 8

Regler för rapportering av grundläggande uppgifter om el

1.   Entso för el ska, för marknadsaktörernas räkning, till byrån rapportera information om kapacitet och användning när det gäller anläggningar för produktion, förbrukning eller överföring av el, inklusive anläggningarnas planerade eller oplanerade otillgänglighet så som avses i artiklarna 6–17 i kommissionens förordning (EU) nr 543/2013 (10). Informationen ska rapporteras genom den centrala plattformen för informationstransparens som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 543/2013.

2.   Entso för el ska göra den information som avses i punkt 1 tillgänglig för byrån så snart den blir tillgänglig på den centrala plattformen för informationstransparens.

Information som avses i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 543/2013 ska senast följande arbetsdag göras tillgänglig för byrån i detaljerad form, inklusive namn och plats för den förbrukningsenhet som avses.

Information som avses i artikel 16.1 a i förordning (EU) nr 543/2013 ska senast följande arbetsdag göras tillgänglig för byrån.

3.   Systemansvariga för överföringssystem för el, eller tredje parter som arbetar för deras räkning, ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, i enlighet med artikel 8.5 i förordning (EU) nr 1227/2011 rapportera slutliga nomineringar mellan elområden och där ange identitet för berörda marknadsaktörer och den planerade kvantiteten. Informationen ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag.

Artikel 9

Regler för rapportering av grundläggande uppgifter om gas

1.   Entso för gas ska, för marknadsaktörernas räkning, till byrån rapportera information om kapacitet och användning när det gäller anläggningar för överföring av naturgas, inklusive anläggningarnas planerade eller oplanerade otillgänglighet, så som avses i punkterna 3.3.1 och 3.3.5 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 (11). Informationen ska göras tillgänglig via den unionsomfattande centrala plattform som avses i punkt 3.1.1.1 h i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2009.

Entso för gas ska göra den information som avses i första stycket tillgänglig för byrån så snart den blir tillgänglig på den unionsomfattande centrala plattformen.

2.   Systemansvariga för överföringssystem för gas, eller tredje parter som arbetar för deras räkning, ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, i enlighet med artikel 8.5 i förordning (EU) nr 1227/2011 rapportera dagen före-nomineringar och slutliga renomineringar av bokad kapacitet och där ange identitet för de berörda marknadsaktörerna och de tilldelade kvantiteterna. Informationen ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag.

Informationen ska lämnas för följande punkter i överföringssystemet:

| a) | Alla sammanlänkningspunkter. |
| --- | --- |

a)

Alla sammanlänkningspunkter.

| b) | Inmatningspunkter för produktionsanläggningar, inklusive uppströms rörledningar. |
| --- | --- |

b)

Inmatningspunkter för produktionsanläggningar, inklusive uppströms rörledningar.

| c) | Uttagspunkter som är anslutna till en enskild kund. |
| --- | --- |

c)

Uttagspunkter som är anslutna till en enskild kund.

| d) | Inmatnings- och uttagspunkter för lagring. |
| --- | --- |

d)

Inmatnings- och uttagspunkter för lagring.

| e) | LNG-anläggningar. |
| --- | --- |

e)

LNG-anläggningar.

| f) | Fysiska och virtuella knutpunkter. |
| --- | --- |

f)

Fysiska och virtuella knutpunkter.

3.   Systemansvariga för LNG-system enligt definitionen i artikel 2.12 i direktiv 2009/73/EG ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, rapportera följande information för varje LNG-anläggning:

| a) | Teknisk, avtalad och tillgänglig kapacitet för LNG-anläggningen per dag. |
| --- | --- |

a)

Teknisk, avtalad och tillgänglig kapacitet för LNG-anläggningen per dag.

| b) | Utmatning och lagermängd för LNG-anläggningen per dag. |
| --- | --- |

b)

Utmatning och lagermängd för LNG-anläggningen per dag.

| c) | Tillkännagivanden om planerad och oplanerad otillgänglighet för LNG-anläggningen, inklusive tidpunkten för tillkännagivandet och den berörda kapaciteten. |
| --- | --- |

c)

Tillkännagivanden om planerad och oplanerad otillgänglighet för LNG-anläggningen, inklusive tidpunkten för tillkännagivandet och den berörda kapaciteten.

4.   Den information som avses i punkt 3 a och 3 b ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag.

Den information, inklusive uppdateringar av den, som avses i punkt 3 c ska göras tillgänglig så snart som denna information blir tillgänglig.

5.   Marknadsaktörer, eller ansvariga för LNG-system som arbetar för deras räkning, ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, rapportera följande uppgifter om varje LNG-anläggning:

| a) | När det gäller lossning och omlastning av last:






  i) | Datum för lossning eller omlastning. |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller lossning och omlastning av last:

i)

Datum för lossning eller omlastning.

| ii) | Lossade eller omlastade volymer per fartyg. |
| --- | --- |

ii)

Lossade eller omlastade volymer per fartyg.

| iii) | Slutkundens namn. |
| --- | --- |

iii)

Slutkundens namn.

| iv) | Namn och storlek för det fartyg som utnyttjar anläggningen. |
| --- | --- |

iv)

Namn och storlek för det fartyg som utnyttjar anläggningen.

| b) | Den planerade lossningen eller omlastningen vid LNG-anläggningen per dag för nästa månad, inklusive marknadsaktören och namnet på slutkunden (om den inte är samma som marknadsaktören). |
| --- | --- |

b)

Den planerade lossningen eller omlastningen vid LNG-anläggningen per dag för nästa månad, inklusive marknadsaktören och namnet på slutkunden (om den inte är samma som marknadsaktören).

6.   Den information som avses i punkt 5 a ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag efter lossning eller omlastning.

Den information som avses i punkt 5 b ska göras tillgänglig före den månad som den gäller.

7.   Systemansvariga för lagring enligt definitionen i artikel 2.10 i direktiv 2009/73/EG ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, via en gemensam plattform rapportera följande information för varje lagringsanläggning eller, om anläggningar drivs i form av en grupp, för varje grupp av anläggningar:

| a) | Teknisk, avtalad och tillgänglig kapacitet för lagringsanläggningen. |
| --- | --- |

a)

Teknisk, avtalad och tillgänglig kapacitet för lagringsanläggningen.

| b) | Mängden gas i lager vid gasdygnets slut, inflöden (inmatningar) och utflöden (uttag) för varje gasdygn. |
| --- | --- |

b)

Mängden gas i lager vid gasdygnets slut, inflöden (inmatningar) och utflöden (uttag) för varje gasdygn.

| c) | Tillkännagivanden om planerad och oplanerad otillgänglighet för lagringsanläggningen, inklusive tidpunkten för tillkännagivandet och den berörda kapaciteten. |
| --- | --- |

c)

Tillkännagivanden om planerad och oplanerad otillgänglighet för lagringsanläggningen, inklusive tidpunkten för tillkännagivandet och den berörda kapaciteten.

8.   Den information som avses i punkt 7 a och 7 b ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag.

Den information, inklusive uppdateringar av den, som avses i punkt 7 c ska göras tillgänglig så snart som informationen blir tillgänglig.

9.   Marknadsaktörer, eller systemansvariga för lagringssystem som arbetar för deras räkning, ska till byrån, och till de nationella tillsynsmyndigheterna på deras begäran, rapportera den mängd gas som marknadsaktören har lagrad vid gasdygnets slut. Denna information ska göras tillgänglig senast följande arbetsdag.

Artikel 10

Rapporteringsförfaranden

1.   Marknadsaktörer som lämnar ut insiderinformation på sina webbplatser eller tjänsteleverantörer som lämnar ut sådan information för marknadsaktörernas räkning ska tillhandahålla webbflöden så att byrån kan samla in denna information på ett effektivt sätt.

2.   Vid rapportering av information som avses i artiklarna 6, 8 och 9, inklusive insiderinformation, ska marknadsaktören identifiera sig, eller identifieras av den tredje part som rapporterar för dess räkning, med hjälp av den registreringskod för Acer som marknadsaktören tagit emot eller den unika kod som marknadsaktören tillhandahållit vid registreringen i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1227/2011.

3.   Byrån ska efter samråd med de relevanta parterna fastställa förfaranden, standarder och elektroniska format baserade på erkända branschnormer för rapportering av sådan information som avses i artiklarna 6, 8 och 9. Byrån ska samråda med relevanta parter om väsentliga uppdateringar av de förfaranden, standarder och elektroniska format som avses.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 11

Tekniska och organisatoriska krav och ansvar för rapportering av uppgifter

1.   För att garantera att utbyte och hantering av information sker ändamålsenligt, effektivt och säkert ska byrån, efter samråd med relevanta parter, utarbeta tekniska och organisatoriska krav för hur uppgifterna ska lämnas in. Byrån ska samråda med relevanta parter om väsentliga uppdateringar av dessa krav.

Kraven ska

| a) | säkerställa informationens säkerhet, sekretess och fullständighet, |
| --- | --- |

a)

säkerställa informationens säkerhet, sekretess och fullständighet,

| b) | möjliggöra identifiering och korrigering av felaktiga uppgifter i rapporter, |
| --- | --- |

b)

möjliggöra identifiering och korrigering av felaktiga uppgifter i rapporter,

| c) | möjliggöra autentisering av informationskällan, |
| --- | --- |

c)

möjliggöra autentisering av informationskällan,

| d) | säkerställa kontinuitet i verksamheten. |
| --- | --- |

d)

säkerställa kontinuitet i verksamheten.

Byrån ska bedöma huruvida de rapporterande parterna uppfyller kraven. Rapporterande parter som uppfyller kraven ska registreras av byrån. För enheter som förtecknas i artikel 6.4 ska de krav som förtecknas i andra stycket anses vara uppfyllda.

2.   Personer som är skyldiga att rapportera uppgifter som avses i artiklarna 6, 8 och 9 ska ha ansvaret för att uppgifterna är fullständiga, exakta och inlämnade i rätt tid till byrån och, när så krävs, till nationella tillsynsmyndigheter.

När en person som avses i första stycket rapporterar dessa uppgifter genom en tredje part ska personen inte vara ansvarig om uppgifterna inte är fullständiga eller exakta eller om de inte lämnas in i rätt tid, om detta kan tillskrivas den tredje parten. I dessa fall ska den tredje parten ansvara för dessa brister, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 4 och 18 i förordning (EU) nr 543/2013 om inlämning av uppgifter på elmarknaderna.

De personer som avses i första stycket ska dock vidta rimliga åtgärder för att kontrollera att de uppgifter som lämnas in via tredje parter är fullständiga och exakta och att de lämnas in i rätt tid.

Artikel 12

Ikraftträdande och andra bestämmelser

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den rapporteringsplikt som föreskrivs i artikel 9.1 ska tillämpas från och med den 7 oktober 2015.

Den rapporteringsplikt som föreskrivs i artikel 6.1 ska, med undantag för avtal som avses i artikel 3.1 b, tillämpas från och med den 7 oktober 2015.

De rapporteringsplikter som föreskrivs i artikel 8.1 ska tillämpas från och med den 7 oktober 2015, men inte innan den centrala plattformen för informationstransparens är i drift i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) nr 543/2013.

De rapporteringsplikter som föreskrivs i artiklarna 6.2, 6.3, 8.3, 9.2, 9.3, 9.5, 9.7 och 9.9 ska tillämpas från och med den 7 april 2016.

Den rapporteringsplikt som föreskrivs i artikel 6.1 och som rör avtal som avses i artikel 3.1 b ska tillämpas från och med den 7 april 2016.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 andra och femte stycket får byrån ingå avtal med organiserade marknadsplatser och system för ordermatchning eller rapportering av handel för att få uppgifter om avtal innan rapporteringsplikten blir tillämplig.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (EUT L 211, 14.8.2009, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 984/2013 av den 14 oktober 2013 om upprättandet av nätföreskrifter för mekanismer för kapacitetstilldelning i överföringssystem för gas och komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 (EUT L 273, 15.10.2013, s. 5).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 55).

9

(10)  Kommissionens förordning (EU) nr 543/2013 av den 14 juni 2013 om inlämnande och offentliggörande av uppgifter på elmarknaderna och om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 (EUT L 163, 15.6.2013, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 (EUT L 211, 14.8.2009, s. 36).

11

---

BILAGA

UPPGIFTER I RAPPORTERINGSPLIKTIGA AVTAL

Tabell 1

Rapporteringspliktiga uppgifter för standardavtal för el- och gasförsörjning

(Formulär för standardrapportering)

| Fält nr | Fält | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Avtalets parter |
| 1 | ID för marknadsaktören eller motparten | Marknadsaktören eller motparten för vars räkning transaktionsposten rapporteras ska identifieras med en unik kod. |
| 2 | Typ av kod i fält 1 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 3 | ID för handlaren och/eller marknadsaktören eller motparten som används av den organiserade marknadsplatsen | Användarnamnet eller handelskontot för inloggning för handlaren och/eller marknadsaktören eller motparten enligt den organiserade marknadsplatsens tekniska system. |
| 4 | ID för den andra marknadsaktören eller motparten | Unikt ID för avtalets andra motpart. |
| 5 | Typ av kod i fält 4 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 6 | Den rapporterande enhetens ID | Identitet för den rapporterande enheten. |
| 7 | Typ av kod i fält 6 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 8 | Mottagar-ID | Om avtalets mottagare som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1227/2011 är motpart i detta avtal ska fältet lämnas tomt. Om avtalets mottagare inte är motpart i detta avtal måste den rapporterande motparten identifiera mottagaren med en unik kod. |
| 9 | Typ av kod i fält 8 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 10 | Handelskapacitet för marknadsaktören eller motparten i fält 1 | Anger om den rapporterande motparten har ingått avtalet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en kund eller för dennes räkning. |
| 11 | Köp-/säljindikator | Anger om avtalet avser en köp- eller säljtransaktion för den marknadsaktör eller motpart som anges i fält 1. |
| 12 | Initiativtagare/antagare | När affären sker elektroniskt eller på en röstassisterad mäklarplattform är initiativtagaren den part som först lägger en fast order på marknaden och antagaren den part som initierar transaktionen. |
| Uppgifter om order |
| 13 | Order-ID | Ordern ska identifieras med hjälp av en unik identifieringskod som tillhandahålls av marknadsplatsen eller motparterna. |
| 14 | Typ av order | Typ av order enligt de definitioner som ges av den organiserade marknadsplatsen. |
| 15 | Villkor för order | Ett särskilt villkor för ordern som ska behandlas. |
| 16 | Orderstatus | Orderns status, till exempel om den är aktiv eller avaktiverad. |
| 17 | Minsta volym för behandling | Minsta volym för behandling – eventuell fastställd minsta kvantitet/volym för att ordern ska behandlas. |
| 18 | Prisgräns | Den fastställda prisgränsen för trigger- eller stopporder. |
| 19 | Hemlig volym | Den volym i ordern som inte avslöjas för marknaden. |
| 20 | Orderns varaktighet | Orderns varaktighet är den tid under vilken ordern finns i systemet tills den tas bort/annulleras, om den inte behandlas. |
| Avtalsuppgifter |
| 21 | Avtals-ID | Avtalet ska identifieras med hjälp av en unik identifieringskod som tillhandahålls av marknadsplatsen eller motparterna. |
| 22 | Avtalets namn | Avtalets namn så som det identifieras på den organiserade marknadsplatsen. |
| 23 | Avtalstyp | Avtalets typ. |
| 24 | Energiprodukt | Klassificering av energiprodukten. |
| 25 | Fastställande index eller referenspris | Fastställande index som sätter priset för avtalet, eller referenspriset för derivat. |
| 26 | Avräkningsmetod | Anger om avtalet avräknas fysiskt, i kontanter, optioner eller annat. |
| 27 | ID för organiserad marknadsplats/OTC | Om marknadsaktören använder en organiserad marknadsplats för att genomföra avtalet ska denna organiserade marknadsplats identifieras med en unik kod. |
| 28 | Avtalets handelstider | De handelstider som gäller för avtalet. |
| 29 | Senaste datum och tidpunkt för handel | Senaste datum och tidpunkt för handel med det rapporterade avtalet. |
| Transaktionsuppgifter |
| 30 | Tidsmarkering för transaktionen | Datum och tidpunkt för avtalets genomförande eller för orderns inlämnande, eller för deras ändring, annullering eller hävning. |
| 31 | Unikt transaktions-ID | Unikt ID för en transaktion, tilldelad av den organiserade marknadsplats där transaktionen genomförs eller, för bilaterala avtal, av de två marknadsaktörerna för att matcha transaktionens båda sidor. |
| 32 | Länkat transaktions-ID | Detta länkade transaktions-ID måste identifiera det avtal som är förknippat med genomförandet. |
| 33 | Länkat order-ID | Detta länkade order-ID måste identifiera den order som är förknippad med genomförandet. |
| 34 | Röstassisterad mäkling | Anger om transaktionen mäklades med röstassistans: ”Y” om så var fallet, tomt fält om så inte var fallet. |
| 35 | Pris | Priset per enhet. |
| 36 | Indexvärde | Det fastställande indexets värde. |
| 37 | Valuta för pris | Det sätt på vilket priset anges. |
| 38 | Nominellt belopp | Avtalets värde |
| 39 | Nominell valuta | Det nominella beloppets valuta. |
| 40 | Kvantitet/volym | Totalt antal enheter som ingår i avtalet eller ordern. |
| 41 | Total nominell kvantitet för avtalet | Det totala antalet enheter av grossistenergiprodukten. |
| 42 | Kvantitetsenhet för fält 40 och 41 | Den måttenhet som används för fält 40 och 41. |
| 43 | Slutdatum | Slutdatum för det rapporterade avtalet. Om detta datum är samma som slutdatum för leverans ska fältet lämnas tomt. |
| Optionsuppgifter |
| 44 | Optionstyp | Anger om optionen endast får lösas in vid ett bestämt datum (europeiska och asiatiska optioner), vid vissa tidpunkter med bestämda intervall (Bermudaoptioner) eller när som helst under avtalstiden (amerikanska optioner). |
| 45 | Optionsslag | Anger om optionen är en köpoption, säljoption eller annan. |
| 46 | Optionens inlösendatum | Ett eller flera datum då optionen löses in. Om det finns flera datum kan ytterligare fält användas. |
| 47 | Optionens lösenpris | Optionens lösenpris. |
| Leveransprofil |
| 48 | Leveransställe eller zon | EIC-kod(er) för leveransställe(n) eller marknadsområde(n). |
| 49 | Leveransens startdatum | Startdatum för leveransen. |
| 50 | Leveransens slutdatum | Slutdatum för leveransen. |
| 51 | Varaktighet | Leveransperiodens varaktighet. |
| 52 | Lasttyp | Anger leveransprofil (baslast, topplast, låglast, blockbud eller annan). |
| 53 | Veckodagar | Veckodagar för leverans. |
| 54 | Leveransintervall för last | Tidsintervall för varje block eller form. |
| 55 | Leveranskapacitet | Antalet enheter som ingår i transaktionen, per tidsintervall för leveransen. |
| 56 | Kvantitetsenhet som används i fält 55 | Den använda måttenheten. |
| 57 | Pris/tidsintervall och kvantitet | I förekommande fall pris per kvantitet för varje tidsintervall i leveransen. |
| Livscykelinformation |
| 58 | Åtgärdstyp | Om rapporten innehåller






  — | ett avtal eller en handelsorder för första gången så ska den anges som ”ny” (New), |

Fält nr

Fält

Beskrivning

Avtalets parter

1

ID för marknadsaktören eller motparten

Marknadsaktören eller motparten för vars räkning transaktionsposten rapporteras ska identifieras med en unik kod.

2

Typ av kod i fält 1

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

3

ID för handlaren och/eller marknadsaktören eller motparten som används av den organiserade marknadsplatsen

Användarnamnet eller handelskontot för inloggning för handlaren och/eller marknadsaktören eller motparten enligt den organiserade marknadsplatsens tekniska system.

4

ID för den andra marknadsaktören eller motparten

Unikt ID för avtalets andra motpart.

5

Typ av kod i fält 4

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

6

Den rapporterande enhetens ID

Identitet för den rapporterande enheten.

7

Typ av kod i fält 6

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

8

Mottagar-ID

Om avtalets mottagare som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1227/2011 är motpart i detta avtal ska fältet lämnas tomt. Om avtalets mottagare inte är motpart i detta avtal måste den rapporterande motparten identifiera mottagaren med en unik kod.

9

Typ av kod i fält 8

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

10

Handelskapacitet för marknadsaktören eller motparten i fält 1

Anger om den rapporterande motparten har ingått avtalet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en kund eller för dennes räkning.

11

Köp-/säljindikator

Anger om avtalet avser en köp- eller säljtransaktion för den marknadsaktör eller motpart som anges i fält 1.

12

Initiativtagare/antagare

När affären sker elektroniskt eller på en röstassisterad mäklarplattform är initiativtagaren den part som först lägger en fast order på marknaden och antagaren den part som initierar transaktionen.

Uppgifter om order

13

Order-ID

Ordern ska identifieras med hjälp av en unik identifieringskod som tillhandahålls av marknadsplatsen eller motparterna.

14

Typ av order

Typ av order enligt de definitioner som ges av den organiserade marknadsplatsen.

15

Villkor för order

Ett särskilt villkor för ordern som ska behandlas.

16

Orderstatus

Orderns status, till exempel om den är aktiv eller avaktiverad.

17

Minsta volym för behandling

Minsta volym för behandling – eventuell fastställd minsta kvantitet/volym för att ordern ska behandlas.

18

Prisgräns

Den fastställda prisgränsen för trigger- eller stopporder.

19

Hemlig volym

Den volym i ordern som inte avslöjas för marknaden.

20

Orderns varaktighet

Orderns varaktighet är den tid under vilken ordern finns i systemet tills den tas bort/annulleras, om den inte behandlas.

Avtalsuppgifter

21

Avtals-ID

Avtalet ska identifieras med hjälp av en unik identifieringskod som tillhandahålls av marknadsplatsen eller motparterna.

22

Avtalets namn

Avtalets namn så som det identifieras på den organiserade marknadsplatsen.

23

Avtalstyp

Avtalets typ.

24

Energiprodukt

Klassificering av energiprodukten.

25

Fastställande index eller referenspris

Fastställande index som sätter priset för avtalet, eller referenspriset för derivat.

26

Avräkningsmetod

Anger om avtalet avräknas fysiskt, i kontanter, optioner eller annat.

27

ID för organiserad marknadsplats/OTC

Om marknadsaktören använder en organiserad marknadsplats för att genomföra avtalet ska denna organiserade marknadsplats identifieras med en unik kod.

28

Avtalets handelstider

De handelstider som gäller för avtalet.

29

Senaste datum och tidpunkt för handel

Senaste datum och tidpunkt för handel med det rapporterade avtalet.

Transaktionsuppgifter

30

Tidsmarkering för transaktionen

Datum och tidpunkt för avtalets genomförande eller för orderns inlämnande, eller för deras ändring, annullering eller hävning.

31

Unikt transaktions-ID

Unikt ID för en transaktion, tilldelad av den organiserade marknadsplats där transaktionen genomförs eller, för bilaterala avtal, av de två marknadsaktörerna för att matcha transaktionens båda sidor.

32

Länkat transaktions-ID

Detta länkade transaktions-ID måste identifiera det avtal som är förknippat med genomförandet.

33

Länkat order-ID

Detta länkade order-ID måste identifiera den order som är förknippad med genomförandet.

34

Röstassisterad mäkling

Anger om transaktionen mäklades med röstassistans: ”Y” om så var fallet, tomt fält om så inte var fallet.

35

Pris

Priset per enhet.

36

Indexvärde

Det fastställande indexets värde.

37

Valuta för pris

Det sätt på vilket priset anges.

38

Nominellt belopp

Avtalets värde

39

Nominell valuta

Det nominella beloppets valuta.

40

Kvantitet/volym

Totalt antal enheter som ingår i avtalet eller ordern.

41

Total nominell kvantitet för avtalet

Det totala antalet enheter av grossistenergiprodukten.

42

Kvantitetsenhet för fält 40 och 41

Den måttenhet som används för fält 40 och 41.

43

Slutdatum

Slutdatum för det rapporterade avtalet. Om detta datum är samma som slutdatum för leverans ska fältet lämnas tomt.

Optionsuppgifter

44

Optionstyp

Anger om optionen endast får lösas in vid ett bestämt datum (europeiska och asiatiska optioner), vid vissa tidpunkter med bestämda intervall (Bermudaoptioner) eller när som helst under avtalstiden (amerikanska optioner).

45

Optionsslag

Anger om optionen är en köpoption, säljoption eller annan.

46

Optionens inlösendatum

Ett eller flera datum då optionen löses in. Om det finns flera datum kan ytterligare fält användas.

47

Optionens lösenpris

Optionens lösenpris.

Leveransprofil

48

Leveransställe eller zon

EIC-kod(er) för leveransställe(n) eller marknadsområde(n).

49

Leveransens startdatum

Startdatum för leveransen.

50

Leveransens slutdatum

Slutdatum för leveransen.

51

Varaktighet

Leveransperiodens varaktighet.

52

Lasttyp

Anger leveransprofil (baslast, topplast, låglast, blockbud eller annan).

53

Veckodagar

Veckodagar för leverans.

54

Leveransintervall för last

Tidsintervall för varje block eller form.

55

Leveranskapacitet

Antalet enheter som ingår i transaktionen, per tidsintervall för leveransen.

56

Kvantitetsenhet som används i fält 55

Den använda måttenheten.

57

Pris/tidsintervall och kvantitet

I förekommande fall pris per kvantitet för varje tidsintervall i leveransen.

Livscykelinformation

58

Åtgärdstyp

Om rapporten innehåller

—

ett avtal eller en handelsorder för första gången så ska den anges som ”ny” (New),

| — | en ändring av uppgifter i en tidigare rapport så ska den anges som ”ändring” (Modify), |
| --- | --- |

—

en ändring av uppgifter i en tidigare rapport så ska den anges som ”ändring” (Modify),

| — | en annullering av en felaktigt inlämnad rapport så ska den anges som ”fel” (Error), |
| --- | --- |

—

en annullering av en felaktigt inlämnad rapport så ska den anges som ”fel” (Error),

| — | en hävning av ett befintligt avtal eller en befintlig handelsorder så ska den anges som ”hävning” (Cancel). |
| --- | --- |

—

en hävning av ett befintligt avtal eller en befintlig handelsorder så ska den anges som ”hävning” (Cancel).

Tabell 2

Rapporteringspliktiga uppgifter för icke-standardavtal för el- och gasförsörjning

(Formulär för icke-standardrapportering)

| Fält nr | Fält | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Avtalets parter |
| 1 | ID för marknadsaktören eller motparten | Marknadsaktören eller motparten för vars räkning transaktionsposten rapporteras ska identifieras med en unik kod. |
| 2 | Typ av kod i fält 1 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 3 | ID för den andra marknadsaktören eller motparten | Unikt ID för avtalets andra motpart. |
| 4 | Typ av kod i fält 3 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 5 | Den rapporterande enhetens ID | Identitet för den rapporterande enheten. |
| 6 | Typ av kod i fält 5 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 7 | Mottagar-ID | Om avtalets mottagare som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1227/2011 är motpart i detta avtal ska fältet lämnas tomt. Om avtalets mottagare inte är motpart i detta avtal måste den rapporterande motparten identifiera mottagaren med en unik kod. |
| 8 | Typ av kod i fält 7 | Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number). |
| 9 | Handelskapacitet för marknadsaktören eller motparten i fält 1 | Anger om den rapporterande motparten har ingått avtalet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en kund eller för dennes räkning. |
| 10 | Köp-/säljindikator | Anger om avtalet avser en köp- eller säljtransaktion för den marknadsaktör eller motpart som anges i fält 1. |
| Avtalsuppgifter |
| 11 | Avtals-ID | Unikt ID för avtalet som tilldelats av de två marknadsaktörerna. |
| 12 | Avtalsdatum | Datum för avtalets ingående eller för dess ändring, annullering eller hävning. |
| 13 | Avtalstyp | Avtalets typ. |
| 14 | Energiprodukt | Klassificering av energiprodukten i det ingångna avtalet. |
| 15 | Pris eller prisformel | Fast pris eller prisformel som används i avtalet. |
| 16 | Uppskattat nominellt belopp | Avtalets uppskattade nominella belopp (i förekommande fall). |
| 17 | Nominell valuta | Det uppskattade nominella beloppets valuta. |
| 18 | Total nominell kvantitet för avtalet | Det uppskattade totala antalet enheter av grossistenergiprodukten. Detta är en beräknad uppgift. |
| 19 | Valmöjligheter för volym – kapacitet | Antalet enheter som ingår i avtalet, per tidsintervall för leveransen om sådant finns. |
| 20 | Nominell kvantitetsenhet | Den måttenhet som används i fält 18 och 19. |
| 21 | Valmöjligheter för volym | Volymklassificering. |
| 22 | Valmöjligheter för volym – frekvens | Frekvens för volymens valmöjligheter: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan, om sådan finns tillgänglig. |
| 23 | Valmöjligheter för volym – intervall | Tidsintervall för varje valmöjlighet för volymen, om sådant finns tillgängligt. |
| Typ av fastställande index |
| 24 | Indextyp för pris | Pris klassificerat som fast, enkelt index (ett enda underliggande) eller komplex prisformel (flera underliggande). |
| 25 | Fastställande index | Förteckning över index som fastställer priset i avtalet. Ange namn för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges. |
| 26 | Typ av fastställande index | Avista, termin, swap, spread osv. |
| 27 | Källa för fastställande index | Ange den publicerande källan för varje index.
  I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges. |
| 28 | Datum för första fastställande | Datum för första fastställande, bestämt genom det tidigaste datumet bland alla fastställanden. |
| 29 | Datum för sista fastställande | Datum för sista fastställande, bestämt genom det senaste datumet bland alla fastställanden. |
| 30 | Frekvens för fastställande | Fastställandets frekvens: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan. |
| 31 | Avräkningsmetod | Anger om avtalet avräknas fysiskt, i kontanter, båda, optioner eller annat. |
| Optionsuppgifter |
| 32 | Optionstyp | Anger om optionen får lösas in vid ett bestämt datum (europeiska och asiatiska optioner), vid vissa tidpunkter med bestämda intervall (Bermudaoptioner) eller när som helst under avtalstiden (amerikanska optioner). |
| 33 | Optionsslag | Anger om optionen är en köpoption, säljoption eller annan. |
| 34 | Optionens första inlösendatum | Datum för första inlösen, bestämt genom det tidigaste datumet bland alla inlösen. |
| 35 | Optionens sista inlösendatum | Datum för sista inlösen, bestämt genom det senaste datumet bland alla inlösen. |
| 36 | Optionens inlösenfrekvens | Frekvens för volymens valmöjligheter: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan. |
| 37 | Optionens lösenindex | Ange namn för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges. |
| 38 | Typ av lösenindex för optionen | Avista, termin, swap, spread osv. |
| 39 | Källa för lösenindex för optionen | Ange typen av fastställande för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges. |
| 40 | Optionens lösenpris | Optionens lösenpris. |
| Leveransprofil |
| 41 | Leveransställe eller zon | EIC-kod(er) för leveransställe(n) eller marknadsområde(n). |
| 42 | Leveransens startdatum | Datum och tidpunkt då leveransen ska starta. För fysiska leveranser skulle detta vara startdatum för leveranser enligt avtalet. |
| 43 | Leveransens slutdatum | Datum och tidpunkt då leveransen ska upphöra. För fysiska leveranser skulle detta vara slutdatum för leveranser enligt avtalet. |
| 44 | Lasttyp | Anger leveransprofil (baslast, topplast, låglast, blockbud eller annan). |
| Livscykelinformation |
| 45 | Åtgärdstyp | Om rapporten innehåller






  — | ett avtal som rapporteras för första gången så ska den anges som ”ny” (New), |

Fält nr

Fält

Beskrivning

Avtalets parter

1

ID för marknadsaktören eller motparten

Marknadsaktören eller motparten för vars räkning transaktionsposten rapporteras ska identifieras med en unik kod.

2

Typ av kod i fält 1

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

3

ID för den andra marknadsaktören eller motparten

Unikt ID för avtalets andra motpart.

4

Typ av kod i fält 3

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

5

Den rapporterande enhetens ID

Identitet för den rapporterande enheten.

6

Typ av kod i fält 5

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

7

Mottagar-ID

Om avtalets mottagare som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) nr 1227/2011 är motpart i detta avtal ska fältet lämnas tomt. Om avtalets mottagare inte är motpart i detta avtal måste den rapporterande motparten identifiera mottagaren med en unik kod.

8

Typ av kod i fält 7

Registreringskod hos Acer, LEI-kod (identifieringskod för juridisk person), BIC (bankidentifieringskod), EIC (Energy Identification Code), GLN/GS1-kod (Global Location Number).

9

Handelskapacitet för marknadsaktören eller motparten i fält 1

Anger om den rapporterande motparten har ingått avtalet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en kund eller för dennes räkning.

10

Köp-/säljindikator

Anger om avtalet avser en köp- eller säljtransaktion för den marknadsaktör eller motpart som anges i fält 1.

Avtalsuppgifter

11

Avtals-ID

Unikt ID för avtalet som tilldelats av de två marknadsaktörerna.

12

Avtalsdatum

Datum för avtalets ingående eller för dess ändring, annullering eller hävning.

13

Avtalstyp

Avtalets typ.

14

Energiprodukt

Klassificering av energiprodukten i det ingångna avtalet.

15

Pris eller prisformel

Fast pris eller prisformel som används i avtalet.

16

Uppskattat nominellt belopp

Avtalets uppskattade nominella belopp (i förekommande fall).

17

Nominell valuta

Det uppskattade nominella beloppets valuta.

18

Total nominell kvantitet för avtalet

Det uppskattade totala antalet enheter av grossistenergiprodukten. Detta är en beräknad uppgift.

19

Valmöjligheter för volym – kapacitet

Antalet enheter som ingår i avtalet, per tidsintervall för leveransen om sådant finns.

20

Nominell kvantitetsenhet

Den måttenhet som används i fält 18 och 19.

21

Valmöjligheter för volym

Volymklassificering.

22

Valmöjligheter för volym – frekvens

Frekvens för volymens valmöjligheter: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan, om sådan finns tillgänglig.

23

Valmöjligheter för volym – intervall

Tidsintervall för varje valmöjlighet för volymen, om sådant finns tillgängligt.

Typ av fastställande index

24

Indextyp för pris

Pris klassificerat som fast, enkelt index (ett enda underliggande) eller komplex prisformel (flera underliggande).

25

Fastställande index

Förteckning över index som fastställer priset i avtalet. Ange namn för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges.

26

Typ av fastställande index

Avista, termin, swap, spread osv.

27

Källa för fastställande index

Ange den publicerande källan för varje index.

I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges.

28

Datum för första fastställande

Datum för första fastställande, bestämt genom det tidigaste datumet bland alla fastställanden.

29

Datum för sista fastställande

Datum för sista fastställande, bestämt genom det senaste datumet bland alla fastställanden.

30

Frekvens för fastställande

Fastställandets frekvens: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan.

31

Avräkningsmetod

Anger om avtalet avräknas fysiskt, i kontanter, båda, optioner eller annat.

Optionsuppgifter

32

Optionstyp

Anger om optionen får lösas in vid ett bestämt datum (europeiska och asiatiska optioner), vid vissa tidpunkter med bestämda intervall (Bermudaoptioner) eller när som helst under avtalstiden (amerikanska optioner).

33

Optionsslag

Anger om optionen är en köpoption, säljoption eller annan.

34

Optionens första inlösendatum

Datum för första inlösen, bestämt genom det tidigaste datumet bland alla inlösen.

35

Optionens sista inlösendatum

Datum för sista inlösen, bestämt genom det senaste datumet bland alla inlösen.

36

Optionens inlösenfrekvens

Frekvens för volymens valmöjligheter: t.ex. daglig, veckovis, månadsvis, per säsong, årlig eller annan.

37

Optionens lösenindex

Ange namn för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges.

38

Typ av lösenindex för optionen

Avista, termin, swap, spread osv.

39

Källa för lösenindex för optionen

Ange typen av fastställande för varje index. I händelse av en indexkorg utan unik identitetsbeteckning ska korgen eller indexet anges.

40

Optionens lösenpris

Optionens lösenpris.

Leveransprofil

41

Leveransställe eller zon

EIC-kod(er) för leveransställe(n) eller marknadsområde(n).

42

Leveransens startdatum

Datum och tidpunkt då leveransen ska starta. För fysiska leveranser skulle detta vara startdatum för leveranser enligt avtalet.

43

Leveransens slutdatum

Datum och tidpunkt då leveransen ska upphöra. För fysiska leveranser skulle detta vara slutdatum för leveranser enligt avtalet.

44

Lasttyp

Anger leveransprofil (baslast, topplast, låglast, blockbud eller annan).

Livscykelinformation

45

Åtgärdstyp

Om rapporten innehåller

—

ett avtal som rapporteras för första gången så ska den anges som ”ny” (New),

| — | en ändring av uppgifter om ett tidigare rapporterat avtal så ska den anges som ”ändring” (Modify), |
| --- | --- |

—

en ändring av uppgifter om ett tidigare rapporterat avtal så ska den anges som ”ändring” (Modify),

| — | en annullering av en felaktigt inlämnad rapport så ska den anges som ”fel” (Error), |
| --- | --- |

—

en annullering av en felaktigt inlämnad rapport så ska den anges som ”fel” (Error),

| — | en hävning av ett befintligt avtal så ska den anges som ”hävning” (Cancel). |
| --- | --- |

—

en hävning av ett befintligt avtal så ska den anges som ”hävning” (Cancel).

Tabell 3

Rapporteringspliktiga uppgifter om grossistenergiprodukter i samband med transport av el – Resultat av primär tilldelning och resultat av vidareförsäljning och överlåtelse av långsiktiga överföringsrättigheter för el på andrahandsmarknad

| Fält nr | Fältnamn | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Gemensamma uppgifter för totalresultat av primär tilldelning och för bud- och rättighetsdokument för vidareförsäljning och överlåtelser på andrahandsmarknad |
| 1. | Dokument-ID | Anger unikt det dokument som de inlämnade tidsserierna gäller. |
| 2. | Dokumentversion | Version av det dokument som skickas. Ett dokument kan skickas flera gånger, varje sändning identifieras av olika versionsnummer som börjar med 1 och sedan stegas uppåt. |
| 3. | Dokumenttyp | Den kodade typen för det dokument som skickas. |
| 4. | Avsändar-ID | Anger den part som är avsändare av dokumentet och som ansvarar för dess innehåll (EIC-kod). |
| 5. | Avsändarens roll | Anger den roll som innehas av avsändaren, t.ex. systemansvarig för överföringssystem eller annan rapporterande enhet. |
| 6. | Mottagar-ID | Anger den part som tar emot dokumentet. |
| 7. | Mottagarens roll | Anger den roll som innehas av mottagaren. |
| 8. | Skapad (datum och tidpunkt) | Datum och tidpunkt när dokumentet skapas, dvs. när den systemansvarige för överföringssystemet eller en annan rapporterande enhet skickar transaktionen till byrån. |
| 9. | Tidsintervall för budgivning/tillämpligt tidsintervall | Start och slut (datum och tidpunkt) för den period som omfattas av dokumentet. |
| 10 | Domän | Den domän som omfattas av dokumentet. |
| 11. | Dokumentstatus (om tillämpligt) | Anger dokumentets status. |
| Tidsserier för kapacitetstilldelning (primär tilldelning) |
| 12. | ID för tidsserie | Unikt ID som anger tidsserien. |
| 13. | ID för buddokument | Anger det dokument som innehåller referenserna till bud eller vidareförsäljningar. |
| 14. | Version av buddokument | Version av anbuds- eller vidareförsäljningsdokumentet som skickats. |
| 15. | ID för anbud | Anger den tidsserie som användes i det ursprungliga budet eller vidareförsäljningen.
  Detta är det unika nummer som tilldelas av anbudsgivaren för det ursprungliga anbudet eller vidareförsäljningen. Lämnas tomt om det ej är tillämpligt. |
| 16. | Budgivande part | Anger den marknadsaktör som ger ett bud på kapaciteten eller den vidaresålda kapaciteten (EIC X-kod). |
| 17. | Auktions-ID | ID som länkar tilldelningen till en uppsättning specifikationer som skapats av auktionsoperatören. |
| 18. | Verksamhetstyp | Anger tidsseriens karaktär. |
| 19. | Område – inkommande | Det område där energin ska levereras (EIC Y-kod). |
| 20. | Område – utgående | Det område som energin kommer från (EIC Y-kod). |
| 21. | Avtalstyp | Avtalstypen anger villkoren som gällde när kapaciteten tilldelades och hanterades, t.ex. daglig auktion, veckovis auktion, månadsvis auktion, årlig auktion, långsiktigt avtal. |
| 22. | Avtals-ID | Anger avtalet om instansen av tidsserien. Detta måste vara ett unikt nummer som tilldelas av auktionsoperatören och som ska användas för alla referenser till tilldelningen. |
| 23. | Måttenhet för kvantitet | Den måttenhet som används för att uttrycka kvantiteten i tidsserien. |
| 24. | Valuta (om tillämpligt) | Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet. |
| 25. | Måttenhet för pris (om tillämpligt) | Den måttenhet som används för att uttrycka priset i tidsserien. |
| 26. | Kurvtyp (i förekommande fall) | Beskriver kurvtypen som tillhandahålls för de aktuella tidsserierna, t.ex. block med variabel eller fast storlek eller punkter. |
| 27. | Klassificeringskategori (om tillämpligt) | Produktkategori enligt definition i marknadsreglerna. |
| Tidsserier för auktioner utan bud (primär tilldelning) |
| 28. | ID | Anger en instans av en tidsserie. |
| 29. | Auktions-ID | Anger auktionen om inga bud har mottagits. |
| 30. | Klassificeringskategori (om tillämpligt) | Produktkategori enligt definition i marknadsreglerna. |
| Tidsserier för andrahandsrättigheter |
| 31. | ID för tidsserie | Anger en instans av en tidsserie.
  Detta måste vara ett unikt nummer som tilldelas av avsändaren för varje tidsserie i dokumentet. |
| 32. | Verksamhetstyp | Anger tidsseriens karaktär, t.ex. kapacitetsrättigheter, meddelande om överlåtelse av kapacitet. |
| 33. | Område – inkommande | Det område där energin ska levereras (EIC Y-kod). |
| 34. | Område – utgående | Det område som energin kommer från (EIC Y-kod). |
| 35. | Rättighetshavare | Anger den marknadsaktör som är ägare till eller har rätt att använda överföringsrättigheterna i fråga (EIC X-kod). |
| 36. | Övertagande part (i förekommande fall) | Anger den marknadsaktör till vilken rättigheterna överlåts eller den ansvarige för handelssammanlänkningen som utsetts av överlåtaren (definierad som rättighetshavare) att använda rättigheterna (EIC X-kod). |
| 37. | Avtals-ID | Anger avtalet om instansen av tidsserien. Detta måste vara det nummer som tilldelats av den som tilldelat överföringskapaciteten, t.ex. systemansvarig för överföringssystem, auktionsoperatör eller tilldelningsplattform. |
| 38. | Avtalstyp | Avtalstypen anger villkoren som gällde när rättigheterna tilldelades och hanterades, t.ex. daglig auktion, veckovis auktion, månadsvis auktion, årlig auktion. |
| 39. | Tidigare avtals-ID (i förekommande fall) | Anger ett tidigare avtal som använts för att identifiera överföringsrättigheterna. |
| 40. | Måttenhet för kvantitet | Den måttenhet som används för att uttrycka kvantiteten i tidsserien. |
| 41. | Auktions-ID (i förekommande fall) | ID som länkar kapacitetsrättigheterna till en uppsättning specifikationer som skapats av den som tilldelat överföringskapaciteten t.ex. systemansvarig för överföringssystem, auktionsoperatör eller tilldelningsplattform. |
| 42. | Valuta (om tillämpligt) | Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet. |
| 43. | Måttenhet för pris (om tillämpligt) | Den måttenhet som används för att uttrycka priset i tidsserien. |
| 44. | Kurvtyp (i förekommande fall) | Beskriver kurvtypen som tillhandahålls för de aktuella tidsserierna, t.ex. block med variabel eller fast storlek eller punkter. |
| Period för primär tilldelning och andrahandsprocesser |
| 45. | Tidsintervall | Denna information ger datum och tidpunkt för rapporteringsperiodens start och slut. |
| 46. | Upplösning | Upplösningen som bestämmer antalet perioder som tidsintervallet är indelat i (ISO 8601). |
| Intervall för primär tilldelning och andrahandsprocesser |
| 47. | Position | Den relativa positionen för en period inom ett intervall. |
| 48. | Kvantitet | Den kvantitet som har tilldelats i den primära auktionen. Den kvantitet som har tilldelats den nominerade parten i fråga om andrahandsrättigheter. |
| 49. | Prisbelopp (om tillämpligt) | Det pris som uttryckts för varje kvantitetsenhet som tilldelats genom den primära tilldelningen. Det pris som uttryckts för varje kvantitetsenhet som sålts vidare eller överlåtits på andrahandsmarknaden, i förekommande fall. |
| 50. | Budets kvantitet (om tillämpligt) | Den kvantitet som fanns i det ursprungliga buddokumentet. |
| 51. | Budets prisbelopp (om tillämpligt) | Det ursprungliga priset som uttryckts i det ursprungliga budet eller vidareförsäljningen for varje kvantitetsenhet som efterfrågats. |
| Orsak till primär tilldelning och andrahandsprocesser |
| 52. | Orsakskod (om tillämpligt) | En kod som anger status för tilldelningen eller rättigheterna. |
| 53. | Orsakstext (om tillämpligt) | Förklaring i textform av orsakskoden. |
| Fält i budets huvuddokument och andra dokument för organiserade marknadsplatser (tillämpligt på andrahandshandel) |
| 54. | Indirekt part | Den marknadsaktör som det inlämnade budet gäller (EIC-kod). |
| 55. | Roll för indirekt part | Den indirekta partens roll. |
| 56. | Delbar | Indikering huruvida varje enskilt element i budet kan accepteras delvis eller inte. |
| 57. | ID för länkade bud (i förekommande fall) | Unikt ID som är kopplat till alla länkade bud. |
| 58. | Blockbud | Indikering att värdena i perioden utgör ett blockbud och att de inte kan ändras. |

Fält nr

Fältnamn

Beskrivning

Gemensamma uppgifter för totalresultat av primär tilldelning och för bud- och rättighetsdokument för vidareförsäljning och överlåtelser på andrahandsmarknad

1.

Dokument-ID

Anger unikt det dokument som de inlämnade tidsserierna gäller.

2.

Dokumentversion

Version av det dokument som skickas. Ett dokument kan skickas flera gånger, varje sändning identifieras av olika versionsnummer som börjar med 1 och sedan stegas uppåt.

3.

Dokumenttyp

Den kodade typen för det dokument som skickas.

4.

Avsändar-ID

Anger den part som är avsändare av dokumentet och som ansvarar för dess innehåll (EIC-kod).

5.

Avsändarens roll

Anger den roll som innehas av avsändaren, t.ex. systemansvarig för överföringssystem eller annan rapporterande enhet.

6.

Mottagar-ID

Anger den part som tar emot dokumentet.

7.

Mottagarens roll

Anger den roll som innehas av mottagaren.

8.

Skapad (datum och tidpunkt)

Datum och tidpunkt när dokumentet skapas, dvs. när den systemansvarige för överföringssystemet eller en annan rapporterande enhet skickar transaktionen till byrån.

9.

Tidsintervall för budgivning/tillämpligt tidsintervall

Start och slut (datum och tidpunkt) för den period som omfattas av dokumentet.

10

Domän

Den domän som omfattas av dokumentet.

11.

Dokumentstatus (om tillämpligt)

Anger dokumentets status.

Tidsserier för kapacitetstilldelning (primär tilldelning)

12.

ID för tidsserie

Unikt ID som anger tidsserien.

13.

ID för buddokument

Anger det dokument som innehåller referenserna till bud eller vidareförsäljningar.

14.

Version av buddokument

Version av anbuds- eller vidareförsäljningsdokumentet som skickats.

15.

ID för anbud

Anger den tidsserie som användes i det ursprungliga budet eller vidareförsäljningen.

Detta är det unika nummer som tilldelas av anbudsgivaren för det ursprungliga anbudet eller vidareförsäljningen. Lämnas tomt om det ej är tillämpligt.

16.

Budgivande part

Anger den marknadsaktör som ger ett bud på kapaciteten eller den vidaresålda kapaciteten (EIC X-kod).

17.

Auktions-ID

ID som länkar tilldelningen till en uppsättning specifikationer som skapats av auktionsoperatören.

18.

Verksamhetstyp

Anger tidsseriens karaktär.

19.

Område – inkommande

Det område där energin ska levereras (EIC Y-kod).

20.

Område – utgående

Det område som energin kommer från (EIC Y-kod).

21.

Avtalstyp

Avtalstypen anger villkoren som gällde när kapaciteten tilldelades och hanterades, t.ex. daglig auktion, veckovis auktion, månadsvis auktion, årlig auktion, långsiktigt avtal.

22.

Avtals-ID

Anger avtalet om instansen av tidsserien. Detta måste vara ett unikt nummer som tilldelas av auktionsoperatören och som ska användas för alla referenser till tilldelningen.

23.

Måttenhet för kvantitet

Den måttenhet som används för att uttrycka kvantiteten i tidsserien.

24.

Valuta (om tillämpligt)

Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet.

25.

Måttenhet för pris (om tillämpligt)

Den måttenhet som används för att uttrycka priset i tidsserien.

26.

Kurvtyp (i förekommande fall)

Beskriver kurvtypen som tillhandahålls för de aktuella tidsserierna, t.ex. block med variabel eller fast storlek eller punkter.

27.

Klassificeringskategori (om tillämpligt)

Produktkategori enligt definition i marknadsreglerna.

Tidsserier för auktioner utan bud (primär tilldelning)

28.

ID

Anger en instans av en tidsserie.

29.

Auktions-ID

Anger auktionen om inga bud har mottagits.

30.

Klassificeringskategori (om tillämpligt)

Produktkategori enligt definition i marknadsreglerna.

Tidsserier för andrahandsrättigheter

31.

ID för tidsserie

Anger en instans av en tidsserie.

Detta måste vara ett unikt nummer som tilldelas av avsändaren för varje tidsserie i dokumentet.

32.

Verksamhetstyp

Anger tidsseriens karaktär, t.ex. kapacitetsrättigheter, meddelande om överlåtelse av kapacitet.

33.

Område – inkommande

Det område där energin ska levereras (EIC Y-kod).

34.

Område – utgående

Det område som energin kommer från (EIC Y-kod).

35.

Rättighetshavare

Anger den marknadsaktör som är ägare till eller har rätt att använda överföringsrättigheterna i fråga (EIC X-kod).

36.

Övertagande part (i förekommande fall)

Anger den marknadsaktör till vilken rättigheterna överlåts eller den ansvarige för handelssammanlänkningen som utsetts av överlåtaren (definierad som rättighetshavare) att använda rättigheterna (EIC X-kod).

37.

Avtals-ID

Anger avtalet om instansen av tidsserien. Detta måste vara det nummer som tilldelats av den som tilldelat överföringskapaciteten, t.ex. systemansvarig för överföringssystem, auktionsoperatör eller tilldelningsplattform.

38.

Avtalstyp

Avtalstypen anger villkoren som gällde när rättigheterna tilldelades och hanterades, t.ex. daglig auktion, veckovis auktion, månadsvis auktion, årlig auktion.

39.

Tidigare avtals-ID (i förekommande fall)

Anger ett tidigare avtal som använts för att identifiera överföringsrättigheterna.

40.

Måttenhet för kvantitet

Den måttenhet som används för att uttrycka kvantiteten i tidsserien.

41.

Auktions-ID (i förekommande fall)

ID som länkar kapacitetsrättigheterna till en uppsättning specifikationer som skapats av den som tilldelat överföringskapaciteten t.ex. systemansvarig för överföringssystem, auktionsoperatör eller tilldelningsplattform.

42.

Valuta (om tillämpligt)

Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet.

43.

Måttenhet för pris (om tillämpligt)

Den måttenhet som används för att uttrycka priset i tidsserien.

44.

Kurvtyp (i förekommande fall)

Beskriver kurvtypen som tillhandahålls för de aktuella tidsserierna, t.ex. block med variabel eller fast storlek eller punkter.

Period för primär tilldelning och andrahandsprocesser

45.

Tidsintervall

Denna information ger datum och tidpunkt för rapporteringsperiodens start och slut.

46.

Upplösning

Upplösningen som bestämmer antalet perioder som tidsintervallet är indelat i (ISO 8601).

Intervall för primär tilldelning och andrahandsprocesser

47.

Position

Den relativa positionen för en period inom ett intervall.

48.

Kvantitet

Den kvantitet som har tilldelats i den primära auktionen. Den kvantitet som har tilldelats den nominerade parten i fråga om andrahandsrättigheter.

49.

Prisbelopp (om tillämpligt)

Det pris som uttryckts för varje kvantitetsenhet som tilldelats genom den primära tilldelningen. Det pris som uttryckts för varje kvantitetsenhet som sålts vidare eller överlåtits på andrahandsmarknaden, i förekommande fall.

50.

Budets kvantitet (om tillämpligt)

Den kvantitet som fanns i det ursprungliga buddokumentet.

51.

Budets prisbelopp (om tillämpligt)

Det ursprungliga priset som uttryckts i det ursprungliga budet eller vidareförsäljningen for varje kvantitetsenhet som efterfrågats.

Orsak till primär tilldelning och andrahandsprocesser

52.

Orsakskod (om tillämpligt)

En kod som anger status för tilldelningen eller rättigheterna.

53.

Orsakstext (om tillämpligt)

Förklaring i textform av orsakskoden.

Fält i budets huvuddokument och andra dokument för organiserade marknadsplatser (tillämpligt på andrahandshandel)

54.

Indirekt part

Den marknadsaktör som det inlämnade budet gäller (EIC-kod).

55.

Roll för indirekt part

Den indirekta partens roll.

56.

Delbar

Indikering huruvida varje enskilt element i budet kan accepteras delvis eller inte.

57.

ID för länkade bud (i förekommande fall)

Unikt ID som är kopplat till alla länkade bud.

58.

Blockbud

Indikering att värdena i perioden utgör ett blockbud och att de inte kan ändras.

Tabell 4

Rapporteringspliktiga uppgifter om grossistenergiprodukter i samband med transport av gas – Primär- och andrahandstilldelningar av kapacitet för gas

| Fält nr | Fältnamn | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Gemensamma uppgifter för primär- och andrahandsprocesser för tilldelning |
| 1. | Avsändar-ID | Anger den part som är ägare till dokumentet och som ansvarar för dess innehåll. |
| 2. | ID för organiserad marknadsplats | Anger organiserad marknadsplats. |
| 3. | Process-ID | Anger auktionen eller annan process såsom den definieras av den kapacitetstilldelande enheten. |
| 4. | Typ av gas | Anger typ av gas. |
| 5. | Transaktions-ID för transport | Ett unikt ID-nummer för kapacitetstilldelningen, utdelat av den organiserade marknadsplatsen eller den systemansvarige för överföringssystemet. |
| 6. | Skapad (datum och tidpunkt) | Datum och tidpunkt då transaktionen skapades. |
| 7. | Datum/tidpunkt för auktionens öppning | Datum och tidpunkt när en auktion öppnas för budgivning. |
| 8. | Datum/tidpunkt för auktionens stängning | Datum och tidpunkt när en auktion stängs för budgivning. |
| 9. | Transaktionstyp för transport | Typen anger karaktären hos den transporttransaktion som ska rapporteras i enlighet med nuvarande gällande branschstandarder, enligt gasnätsföreskrift om driftskompatibilitet och datautbyte. |
| 10. | Startdatum och starttidpunkt | Datum och tidpunkt då transporttransaktionens löptid startar. |
| 11. | Slutdatum och sluttidpunkt | Datum och tidpunkt då transporttransaktionens löptid slutar. |
| 12. | Erbjuden kapacitet | Kapacitet (kvantitet) som är tillgänglig i auktionen, uttryckt i måttenheten. Endast relevant för övervakning av budgivningsbeteende. |
| 13. | Kapacitetskategori | Tillämplig kapacitetskategori. |
| Uppgifter om livscykelrapportering |
| 14. | Åtgärdstyp | Statuskod för rapporten som ska rapporteras i enlighet med nuvarande gällande branschstandarder, enligt gasnätsföreskrift om driftskompatibilitet och datautbyte. |
| Uppgifter för kvantitets- och prisrapportering |
| 15. | Kvantitet | Totalt antal enheter som tilldelats med transporttransaktionen, uttryckt i måttenheten. |
| 16. | Måttenhet | Den använda måttenheten. |
| 17. | Valuta | Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet. |
| 18. | Totalpris | Acceptpris vid tidpunkten för auktionen plus auktionstillägg, eller reglerad avgift för annan tilldelningsmekanism än auktion. |
| 19. | Fast eller flytande acceptpris | Anger typ av acceptpris. |
| 20. | Acceptpris | Anger auktionens acceptpris. |
| 21. | Tilläggspris | Anger auktionens tilläggspris. |
| Uppgifter för angivelse av plats och marknadsaktör |
| 22. | ID för nätpunkt | Inom ett nät, enligt EIC-kod. |
| 23. | Produktkombinationer | Specifikation av produktkombinationer. |
| 24. | Riktning | Specifikation av riktning. |
| 25. | ID för systemansvarig för överföringssystem 1 | Anger den systemansvarige för överföringssystem som uppgiftsrapporteringen gäller. |
| 26. | ID för systemansvarig för överföringssystem 2 | Anger den systemansvarige för överföringssystem som är motpart. |
| 27. | ID för marknadsaktör | Den marknadsaktör som tilldelats kapaciteten. |
| 28. | Balanseringsgrupp eller portföljkod | Balanseringsgruppen (eller balanseringsgrupperna om det gäller kombinerade produkter) som avsändaren tillhör, eller den portföljkod som används av avsändaren om ingen balanseringsgrupp är tillämplig. |
| Uppgifter som endast gäller andrahandstilldelningar |
| 29. | Tillämpligt förfarande: | Specifikation av tillämpligt förfarande. |
| 30. | Högsta budbelopp | Högsta belopp som övertagaren skulle vara beredd att bjuda, uttryckt i valuta per måttenhet. |
| 31. | Lägsta budbelopp | Lägsta belopp som överlåtaren skulle vara beredd att bjuda, uttryckt i valuta per måttenhet. |
| 32. | Högsta kvantitet | Den högsta kvantitet som övertagaren/överlåtaren skulle vara beredd att förvärva/sälja när förslaget till affär läggs. |
| 33. | Lägsta kvantitet | Den lägsta kvantitet som övertagaren/överlåtaren skulle vara beredd att förvärva/sälja när förslaget till affär läggs. |
| 34. | Pris som betalats till systemansvarig för överföringssystem (underliggande pris) | Endast tillämpligt när det finns en tilldelning uttryckt i valutan per måttenhet (som måste vara kWh/h). |
| 35. | Pris som övertagaren betalar till överlåtaren | Pris som övertagaren betalar till överlåtaren, uttryckt i valutan per måttenhet (som måste vara kWh/h). |
| 36. | ID för överlåtare | Den marknadsaktör som överlåter kapaciteten. |
| 37. | ID för övertagare | Den marknadsaktör som övertar kapaciteten. |
| Fält som endast gäller order som läggs i auktioner för primära tilldelningar |
| 38. | Bud-ID | Numeriskt ID för budet, utdelat av den rapporterande enheten. |
| 39. | Nummer för auktionsrunda | Ett heltal som först är 1 och sedan stegas uppåt varje gång en auktion inte leder till något resultat och hålls på nytt med andra parametrar. Lämnas tomt för auktioner utan bindande rundor, t.ex. dagen före-auktioner. |
| 40. | Anbudspris | Det pris som erbjöds för varje kapacitetsenhet, acceptpriset undantaget. Uttryckt i valuta och måttenhet. |
| 41. | Anbudskvantitet | Den kvantitet som anbudet gäller, uttryckt i måttenheten. |

Fält nr

Fältnamn

Beskrivning

Gemensamma uppgifter för primär- och andrahandsprocesser för tilldelning

1.

Avsändar-ID

Anger den part som är ägare till dokumentet och som ansvarar för dess innehåll.

2.

ID för organiserad marknadsplats

Anger organiserad marknadsplats.

3.

Process-ID

Anger auktionen eller annan process såsom den definieras av den kapacitetstilldelande enheten.

4.

Typ av gas

Anger typ av gas.

5.

Transaktions-ID för transport

Ett unikt ID-nummer för kapacitetstilldelningen, utdelat av den organiserade marknadsplatsen eller den systemansvarige för överföringssystemet.

6.

Skapad (datum och tidpunkt)

Datum och tidpunkt då transaktionen skapades.

7.

Datum/tidpunkt för auktionens öppning

Datum och tidpunkt när en auktion öppnas för budgivning.

8.

Datum/tidpunkt för auktionens stängning

Datum och tidpunkt när en auktion stängs för budgivning.

9.

Transaktionstyp för transport

Typen anger karaktären hos den transporttransaktion som ska rapporteras i enlighet med nuvarande gällande branschstandarder, enligt gasnätsföreskrift om driftskompatibilitet och datautbyte.

10.

Startdatum och starttidpunkt

Datum och tidpunkt då transporttransaktionens löptid startar.

11.

Slutdatum och sluttidpunkt

Datum och tidpunkt då transporttransaktionens löptid slutar.

12.

Erbjuden kapacitet

Kapacitet (kvantitet) som är tillgänglig i auktionen, uttryckt i måttenheten. Endast relevant för övervakning av budgivningsbeteende.

13.

Kapacitetskategori

Tillämplig kapacitetskategori.

Uppgifter om livscykelrapportering

14.

Åtgärdstyp

Statuskod för rapporten som ska rapporteras i enlighet med nuvarande gällande branschstandarder, enligt gasnätsföreskrift om driftskompatibilitet och datautbyte.

Uppgifter för kvantitets- och prisrapportering

15.

Kvantitet

Totalt antal enheter som tilldelats med transporttransaktionen, uttryckt i måttenheten.

16.

Måttenhet

Den använda måttenheten.

17.

Valuta

Valutan som används för att uttrycka penningbeloppet.

18.

Totalpris

Acceptpris vid tidpunkten för auktionen plus auktionstillägg, eller reglerad avgift för annan tilldelningsmekanism än auktion.

19.

Fast eller flytande acceptpris

Anger typ av acceptpris.

20.

Acceptpris

Anger auktionens acceptpris.

21.

Tilläggspris

Anger auktionens tilläggspris.

Uppgifter för angivelse av plats och marknadsaktör

22.

ID för nätpunkt

Inom ett nät, enligt EIC-kod.

23.

Produktkombinationer

Specifikation av produktkombinationer.

24.

Riktning

Specifikation av riktning.

25.

ID för systemansvarig för överföringssystem 1

Anger den systemansvarige för överföringssystem som uppgiftsrapporteringen gäller.

26.

ID för systemansvarig för överföringssystem 2

Anger den systemansvarige för överföringssystem som är motpart.

27.

ID för marknadsaktör

Den marknadsaktör som tilldelats kapaciteten.

28.

Balanseringsgrupp eller portföljkod

Balanseringsgruppen (eller balanseringsgrupperna om det gäller kombinerade produkter) som avsändaren tillhör, eller den portföljkod som används av avsändaren om ingen balanseringsgrupp är tillämplig.

Uppgifter som endast gäller andrahandstilldelningar

29.

Tillämpligt förfarande:

Specifikation av tillämpligt förfarande.

30.

Högsta budbelopp

Högsta belopp som övertagaren skulle vara beredd att bjuda, uttryckt i valuta per måttenhet.

31.

Lägsta budbelopp

Lägsta belopp som överlåtaren skulle vara beredd att bjuda, uttryckt i valuta per måttenhet.

32.

Högsta kvantitet

Den högsta kvantitet som övertagaren/överlåtaren skulle vara beredd att förvärva/sälja när förslaget till affär läggs.

33.

Lägsta kvantitet

Den lägsta kvantitet som övertagaren/överlåtaren skulle vara beredd att förvärva/sälja när förslaget till affär läggs.

34.

Pris som betalats till systemansvarig för överföringssystem (underliggande pris)

Endast tillämpligt när det finns en tilldelning uttryckt i valutan per måttenhet (som måste vara kWh/h).

35.

Pris som övertagaren betalar till överlåtaren

Pris som övertagaren betalar till överlåtaren, uttryckt i valutan per måttenhet (som måste vara kWh/h).

36.

ID för överlåtare

Den marknadsaktör som överlåter kapaciteten.

37.

ID för övertagare

Den marknadsaktör som övertar kapaciteten.

Fält som endast gäller order som läggs i auktioner för primära tilldelningar

38.

Bud-ID

Numeriskt ID för budet, utdelat av den rapporterande enheten.

39.

Nummer för auktionsrunda

Ett heltal som först är 1 och sedan stegas uppåt varje gång en auktion inte leder till något resultat och hålls på nytt med andra parametrar. Lämnas tomt för auktioner utan bindande rundor, t.ex. dagen före-auktioner.

40.

Anbudspris

Det pris som erbjöds för varje kapacitetsenhet, acceptpriset undantaget. Uttryckt i valuta och måttenhet.

41.

Anbudskvantitet

Den kvantitet som anbudet gäller, uttryckt i måttenheten.

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/143

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1349/2014

av den 17 december 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 66,4 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,2 |
| TN | 139,2 |
| TR | 109,7 |
| ZZ | 97,8 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 140,4 |
| ZZ | 166,0 |
| 0709 93 10 | MA | 80,0 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 42,9 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 45,6 |
| 0805 20 10 | MA | 57,0 |
| ZZ | 57,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 93,2 |
| MA | 75,3 |
| TR | 75,4 |
| ZZ | 81,3 |
| 0805 50 10 | TR | 77,3 |
| ZZ | 77,3 |
| 0808 10 80 | BR | 56,9 |
| CL | 80,2 |
| NZ | 90,6 |
| US | 93,2 |
| ZA | 143,5 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 30 90 | CN | 97,9 |
| TR | 174,9 |
| ZZ | 136,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

66,4

IL

88,5

MA

85,2

TN

139,2

TR

109,7

ZZ

97,8

0707 00 05

EG

191,6

TR

140,4

ZZ

166,0

0709 93 10

MA

80,0

TR

136,0

ZZ

108,0

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,9

ZA

42,9

ZW

33,9

ZZ

45,6

0805 20 10

MA

57,0

ZZ

57,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

93,2

MA

75,3

TR

75,4

ZZ

81,3

0805 50 10

TR

77,3

ZZ

77,3

0808 10 80

BR

56,9

CL

80,2

NZ

90,6

US

93,2

ZA

143,5

ZZ

92,9

0808 30 90

CN

97,9

TR

174,9

ZZ

136,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/145

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 9 december 2014

om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern

(2014/919/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 7.2 och 7.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt bistånd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 472/2013 är tillämplig på medlemsstater som redan mottar ekonomiskt bistånd, inklusive från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), vid tidpunkten för dess ikraftträdande.

| (2) | I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt bistånd. Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM-fördraget). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 472/2013 fastställs regler för godkännandet av ett makroekonomiskt anpassningsprogram för medlemsstater som mottar ekonomiskt bistånd. Dessa regler måste överensstämma med bestämmelserna i fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM-fördraget).

| (3) | På Cyperns begäran av den 25 juni 2012 om ekonomiskt bistånd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom rådets beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram. |
| --- | --- |

(3)

På Cyperns begäran av den 25 juni 2012 om ekonomiskt bistånd från ESM, beslutade rådet den 25 april 2013 genom rådets beslut 2013/236/EU (2) att Cypern strikt skulle genomföra ett makroekonomiskt anpassningsprogram.

| (4) | Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor och undertecknandet av avtalet av kommissionen på ESM:s vägnar. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 april 2013 beslutade ESM:s styrelse att, i princip, bevilja stabilitetsstöd till Cypern och godkände samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor och undertecknandet av avtalet av kommissionen på ESM:s vägnar.

| (5) | I enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och, där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört den femte utvärderingen av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av denna utvärdering gjordes en uppdatering av det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet, som avspeglar de åtgärder som har vidtagits av de cypriotiska myndigheterna senast det andra kvartalet 2014. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU har kommissionen, i samverkan med Europeiska centralbanken (ECB), och, där så varit lämpligt, med Internationella valutafonden (IMF), genomfört den femte utvärderingen av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Som en följd av denna utvärdering gjordes en uppdatering av det befintliga makroekonomiska anpassningsprogrammet, som avspeglar de åtgärder som har vidtagits av de cypriotiska myndigheterna senast det andra kvartalet 2014.

| (6) | Efter det att förordning (EU) nr 472/2013 hade trätt i kraft antogs det makroekonomiska anpassningsprogrammet i form av rådets genomförandebeslut. Av hänsyn till rättslig klarhet och rättslig förutsebarhet antogs därför programmet på nytt på grundval av artikel 7.2 i förordning (EU) nr 472/2013. Innehållet i programmet förblev i sak identiskt med det program som godkändes genom beslut 2013/236/EU, men inbegrep också resultaten av den utvärdering som genomfördes i enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU. Samtidigt upphörde beslut 2013/236/EU att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Efter det att förordning (EU) nr 472/2013 hade trätt i kraft antogs det makroekonomiska anpassningsprogrammet i form av rådets genomförandebeslut. Av hänsyn till rättslig klarhet och rättslig förutsebarhet antogs därför programmet på nytt på grundval av artikel 7.2 i förordning (EU) nr 472/2013. Innehållet i programmet förblev i sak identiskt med det program som godkändes genom beslut 2013/236/EU, men inbegrep också resultaten av den utvärdering som genomfördes i enlighet med artikel 1.2 i beslut 2013/236/EU. Samtidigt upphörde beslut 2013/236/EU att gälla.

| (7) | Rådets genomförandebeslut 2013/463/EU (3) har redan ändrats genom rådets genomförandebeslut 2014/169/EU (4). Mot bakgrund av den senaste utvecklingen bör det ändras igen. |
| --- | --- |

(7)

Rådets genomförandebeslut 2013/463/EU (3) har redan ändrats genom rådets genomförandebeslut 2014/169/EU (4). Mot bakgrund av den senaste utvecklingen bör det ändras igen.

| (8) | Kommissionen har i samverkan med ECB och IMF genomfört den femte utvärderingen för att bedöma hur genomförandet av de överenskomna åtgärderna fortskrider samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Till följd av detta bör förändringar göras på områdena för reform av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturreformer, särskilt med avseende på följande: i) Framläggande av en uppdaterad plan för att det gradvisa lättandet av externa restriktioner, som myndigheterna åtar sig att först inleda efter det att den samlade bedömningen framgångsrikt slutförts och efter en smidig övergång till den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM); ii) ytterligare åtgärder för att stärka bankernas hantering av nödlidande lån; iii) en skyldighet att slutföra uppföljningen av 2013 års revision av enskilda finansiella institut, i tillämpliga fall införa sanktioner, och offentliggöra det slutliga beslutet; iv) ytterligare åtgärder för att förbättra den operativa kapaciteten i the Cooperative Group; v) ministerrådets antagande av det nya samlade ramverket som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för bolag och fysiska personer, liksom parlamentets (representanthusets) antagande av ändringarna i den rättsliga ramen för utmätning av intecknade fastigheter (dessa två är tidigare insatser) med närmare uppgifter om de föreskrivna inslagen i dessa båda nya regelverk; vi) en revidering av målet för det primära underskottsmålet för de offentliga finanaserna 2014 till högst 210 miljoner EUR (1,3 % av BNP) för att återspegla utfallet för de offentliga finanserna under det första halvåret 2014, med framläggandet av ett förslag som säkerställer budgetneutralitet i reformen av det sociala trygghetssystemet samt att underskotttsmålet för de offentliga finanserna 2015 uppnås, samtidigt som det primära överskottsmålet för 2017 har reviderats ned till 2,5 % av BNP för att underlätta den finanspolitiska korrigeringen under perioden 2017–2018; vii) fastställandet av ytterligare steg för att göra privatiseringsprocessen i den cypriotiska hamnmyndigheten Cyprus Ports Authority och den cypriotiska elektricitetsmyndigheten Electricity Authority of Cyprus operativ; viii) utnämningen av en ny chef och två nya biträdande chefer för den nya skattemyndigheten, upprättandet av en gemensam databas för skattebetalare, och antagandet av nödvändig sekundärlagstiftning för att göra de nya utökade uppbördsbefogenheterna tillämpliga i praktiken; ix) den reform av fastighetsbeskattningen som ska genomföras under 2015; x) inkluderandet av ytterligare krav för att påskynda utfärdandet av lagfartsbevis på bostadsmarknaden; xi) ett utkast till handlingsplan för att få slut på måleftersläpningen i domstolarna och de långa handläggningstiderna, liksom inrättandet av en förvaltningsdomstol; xii) utvärdering av artiklar i den gällande lagstiftningen för den cypriotiska turismorganisationen Cyprus Tourist Organisation som kan vara konkurrenshämmande; och xiii) en preliminär bedömning av den tekniska och ekonomiska potentialen för ytterligare ökad elproduktion från förnybara energikällor och av inköpspriset för olika typer av förnybara energikällor jämfört med konventionella primärenergikällor, tillsammans med åtgärder för att öka kapaciteten och oberoendet för energiregleringsmyndigheten Cyprus Energy Regulatory Agency. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har i samverkan med ECB och IMF genomfört den femte utvärderingen för att bedöma hur genomförandet av de överenskomna åtgärderna fortskrider samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser. Till följd av detta bör förändringar göras på områdena för reform av den finansiella sektorn, finanspolitik och strukturreformer, särskilt med avseende på följande: i) Framläggande av en uppdaterad plan för att det gradvisa lättandet av externa restriktioner, som myndigheterna åtar sig att först inleda efter det att den samlade bedömningen framgångsrikt slutförts och efter en smidig övergång till den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM); ii) ytterligare åtgärder för att stärka bankernas hantering av nödlidande lån; iii) en skyldighet att slutföra uppföljningen av 2013 års revision av enskilda finansiella institut, i tillämpliga fall införa sanktioner, och offentliggöra det slutliga beslutet; iv) ytterligare åtgärder för att förbättra den operativa kapaciteten i the Cooperative Group; v) ministerrådets antagande av det nya samlade ramverket som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för bolag och fysiska personer, liksom parlamentets (representanthusets) antagande av ändringarna i den rättsliga ramen för utmätning av intecknade fastigheter (dessa två är tidigare insatser) med närmare uppgifter om de föreskrivna inslagen i dessa båda nya regelverk; vi) en revidering av målet för det primära underskottsmålet för de offentliga finanaserna 2014 till högst 210 miljoner EUR (1,3 % av BNP) för att återspegla utfallet för de offentliga finanserna under det första halvåret 2014, med framläggandet av ett förslag som säkerställer budgetneutralitet i reformen av det sociala trygghetssystemet samt att underskotttsmålet för de offentliga finanserna 2015 uppnås, samtidigt som det primära överskottsmålet för 2017 har reviderats ned till 2,5 % av BNP för att underlätta den finanspolitiska korrigeringen under perioden 2017–2018; vii) fastställandet av ytterligare steg för att göra privatiseringsprocessen i den cypriotiska hamnmyndigheten Cyprus Ports Authority och den cypriotiska elektricitetsmyndigheten Electricity Authority of Cyprus operativ; viii) utnämningen av en ny chef och två nya biträdande chefer för den nya skattemyndigheten, upprättandet av en gemensam databas för skattebetalare, och antagandet av nödvändig sekundärlagstiftning för att göra de nya utökade uppbördsbefogenheterna tillämpliga i praktiken; ix) den reform av fastighetsbeskattningen som ska genomföras under 2015; x) inkluderandet av ytterligare krav för att påskynda utfärdandet av lagfartsbevis på bostadsmarknaden; xi) ett utkast till handlingsplan för att få slut på måleftersläpningen i domstolarna och de långa handläggningstiderna, liksom inrättandet av en förvaltningsdomstol; xii) utvärdering av artiklar i den gällande lagstiftningen för den cypriotiska turismorganisationen Cyprus Tourist Organisation som kan vara konkurrenshämmande; och xiii) en preliminär bedömning av den tekniska och ekonomiska potentialen för ytterligare ökad elproduktion från förnybara energikällor och av inköpspriset för olika typer av förnybara energikällor jämfört med konventionella primärenergikällor, tillsammans med åtgärder för att öka kapaciteten och oberoendet för energiregleringsmyndigheten Cyprus Energy Regulatory Agency.

| (9) | Under hela genomförandet av det samlade cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet bör begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper. |
| --- | --- |

(9)

Under hela genomförandet av det samlade cypriotiska åtgärdspaketet bör kommissionen ge ytterligare politiska råd samt tekniskt stöd på särskilda områden. En medlemsstat som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram och har otillräcklig administrativ kapacitet bör begära tekniskt stöd från kommissionen, som för detta ändamål kan inrätta expertgrupper.

| (10) | De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet. |
| --- | --- |

(10)

De cypriotiska myndigheterna bör, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, inhämta synpunkter från arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer vid utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i genomförandebeslut 2013/463/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   I syfte att återställa den finansiella sektorns sundhet ska Cypern fortsätta att genomföra omstruktureringen av banksektorn och sektorn för de kooperativa kreditinstituten, fortsätta att stärka tillsyn och reglering i samband med den pågående övergången till SSM, vidta en reform av den rättsliga skuldsaneringsramen och gradvis avskaffa restriktiva åtgärder i linje med landets färdplan, med säkerställande av finansiell stabilitet.
  Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:






  a) | Säkerställa att banksektorns likviditetssituation noga övervakas. De tillfälliga begränsningarna av den fria rörligheten för kapital (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Det gradvisa lättandet av de externa restriktiva åtgärderna ska vara förenligt med den finansiella sektorns stabilitet och bevara betryggande likviditetsbuffertar. Cyperns centralbank kommer att genomföra kontroller på plats av hur restriktionerna verkställs och, vid behov, vidta lämpliga tillsynsåtgärder. Myndigheterna ska endast överväga ytterligare liberalisering av externa restriktiva åtgärder när den heltäckande bedömningen har slutförts och efter en smidig övergång till SSM. Målet är att kontroller ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. Efter resultatet av den samlade bedömningen kommer färdplanen för det gradvisa lättandet av restriktiva åtgärder att uppdateras och offentliggöras. De inhemska bankernas finansierings- och kapitalplaner som bygger på finansiering från centralbanken eller erhållande av statligt stöd ska på ett realistiskt sätt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn och minska beroendet av lån från centralbankerna, men samtidigt undvika akutförsäljningar av tillgångar och kreditåtstramning. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   I syfte att återställa den finansiella sektorns sundhet ska Cypern fortsätta att genomföra omstruktureringen av banksektorn och sektorn för de kooperativa kreditinstituten, fortsätta att stärka tillsyn och reglering i samband med den pågående övergången till SSM, vidta en reform av den rättsliga skuldsaneringsramen och gradvis avskaffa restriktiva åtgärder i linje med landets färdplan, med säkerställande av finansiell stabilitet.

Programmet ska omfatta följande åtgärder och resultat:

a)

Säkerställa att banksektorns likviditetssituation noga övervakas. De tillfälliga begränsningarna av den fria rörligheten för kapital (bland annat begränsningar av kontantuttag, betalningar och transfereringar) ska noga följas upp. Det gradvisa lättandet av de externa restriktiva åtgärderna ska vara förenligt med den finansiella sektorns stabilitet och bevara betryggande likviditetsbuffertar. Cyperns centralbank kommer att genomföra kontroller på plats av hur restriktionerna verkställs och, vid behov, vidta lämpliga tillsynsåtgärder. Myndigheterna ska endast överväga ytterligare liberalisering av externa restriktiva åtgärder när den heltäckande bedömningen har slutförts och efter en smidig övergång till SSM. Målet är att kontroller ska vara kvar endast så länge som det är absolut nödvändigt för att minska allvarliga risker för det finansiella systemets stabilitet. Efter resultatet av den samlade bedömningen kommer färdplanen för det gradvisa lättandet av restriktiva åtgärder att uppdateras och offentliggöras. De inhemska bankernas finansierings- och kapitalplaner som bygger på finansiering från centralbanken eller erhållande av statligt stöd ska på ett realistiskt sätt återspegla den förväntade neddragningen av skuldnivån i banksektorn och minska beroendet av lån från centralbankerna, men samtidigt undvika akutförsäljningar av tillgångar och kreditåtstramning.

| b) | Anpassa minimikapitalkraven, med hänsyn till balansräkningsbedömningens parametrar och det unionsövergripande stresstestet. |
| --- | --- |

b)

Anpassa minimikapitalkraven, med hänsyn till balansräkningsbedömningens parametrar och det unionsövergripande stresstestet.

| c) | Säkerställa att alla eventuella omstruktureringsplaner formellt godkänns enligt reglerna om statligt stöd, innan eventuellt statligt stöd ges. Banker med kapitalbrist får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära rekapitaliseringsstöd från staten i enlighet med regler för statligt stöd. Banker med omstruktureringsplaner ska rapportera hur deras genomförande av planerna fortskrider. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att alla eventuella omstruktureringsplaner formellt godkänns enligt reglerna om statligt stöd, innan eventuellt statligt stöd ges. Banker med kapitalbrist får, om andra åtgärder inte är tillräckliga, begära rekapitaliseringsstöd från staten i enlighet med regler för statligt stöd. Banker med omstruktureringsplaner ska rapportera hur deras genomförande av planerna fortskrider.

| d) | Säkerställa att kreditregistret upprättas och är operativt. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att kreditregistret upprättas och är operativt.

| e) | Med beaktande av övergången till SSM, säkerställa det fullständiga genomförandet av regelverket vad avser låneursprung, nedskrivning av tillgångar och reserveringar. |
| --- | --- |

e)

Med beaktande av övergången till SSM, säkerställa det fullständiga genomförandet av regelverket vad avser låneursprung, nedskrivning av tillgångar och reserveringar.

| f) | Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar myndigheter och marknader hur omstruktureringen av deras verksamheter fortskrider. |
| --- | --- |

f)

Införa obligatoriska informationskrav för att säkerställa att banker regelbundet meddelar myndigheter och marknader hur omstruktureringen av deras verksamheter fortskrider.

| g) | Säkerställa översynen av direktivet om styrelseformer som bland annat ska specificera hur bankernas interna revisionsenheter och banktillsynsmyndigheterna bör samverka. |
| --- | --- |

g)

Säkerställa översynen av direktivet om styrelseformer som bland annat ska specificera hur bankernas interna revisionsenheter och banktillsynsmyndigheterna bör samverka.

| h) | Stärka bankernas styrelseformer, inklusive genom att förbjuda utlåning till oberoende styrelseledamöter eller till dem anknutna parter. |
| --- | --- |

h)

Stärka bankernas styrelseformer, inklusive genom att förbjuda utlåning till oberoende styrelseledamöter eller till dem anknutna parter.

| i) | Säkerställa nödvändiga personalresurser och ändringar mot bakgrund av de nya ansvarsbefogenheter som Cyperns centralbank påtar sig, bland annat genom att säkerställa åtskillnad mellan resolutions- och tillsynsfunktionerna, införlivandet i nationell rätt av det gemensamma regelverket, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (5) och 2014/49/EU (6). |
| --- | --- |

i)

Säkerställa nödvändiga personalresurser och ändringar mot bakgrund av de nya ansvarsbefogenheter som Cyperns centralbank påtar sig, bland annat genom att säkerställa åtskillnad mellan resolutions- och tillsynsfunktionerna, införlivandet i nationell rätt av det gemensamma regelverket, inklusive Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (5) och 2014/49/EU (6).

| j) | Stärka hanteringen av nödlidande lån, med beaktande av den gemensamma tillsynsmekanismens utveckling och tidsramar. I detta ingår särskilt följande: en revidering av uppförandekoden och av bankernas politik och praxis för hantering av obetalda förfallna skulder; bevakning av de omstruktureringsmål som fastställts av Cyperns centralbank; åtgärder för att göra det möjligt för långivare att erhålla korrekt finansiell information om låntagares finansiella situation och att ansöka om, utverka och verkställa en utmätning av finansiella tillgångar och vinstmedel från försumliga låntagare; åtgärder för att möjliggöra och underlätta långivares överföring av befintliga individuella lån till tredje parter, tillsammans med alla panter och säkerheter, utan att behöva inhämta låntagarens godkännande. |
| --- | --- |

j)

Stärka hanteringen av nödlidande lån, med beaktande av den gemensamma tillsynsmekanismens utveckling och tidsramar. I detta ingår särskilt följande: en revidering av uppförandekoden och av bankernas politik och praxis för hantering av obetalda förfallna skulder; bevakning av de omstruktureringsmål som fastställts av Cyperns centralbank; åtgärder för att göra det möjligt för långivare att erhålla korrekt finansiell information om låntagares finansiella situation och att ansöka om, utverka och verkställa en utmätning av finansiella tillgångar och vinstmedel från försumliga låntagare; åtgärder för att möjliggöra och underlätta långivares överföring av befintliga individuella lån till tredje parter, tillsammans med alla panter och säkerheter, utan att behöva inhämta låntagarens godkännande.

| k) | Lätta på begränsningarna för beslagtagande av säkerheter. Detta ska åtfölja utarbetandet av lagstiftning på grundval av ett samlat reformramverk som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för bolag och fysiska personer samt säkerställer att de reviderade ramarna för utmätning och insolvens fungerar smidigt och effektivt. Vidare, när den nya rättsliga ramen för skuldsanering i den privata sektorn väl har reformerats, ska den ses över och ytterligare åtgärder vid behov fastställas. |
| --- | --- |

k)

Lätta på begränsningarna för beslagtagande av säkerheter. Detta ska åtfölja utarbetandet av lagstiftning på grundval av ett samlat reformramverk som fastställer lämpliga insolvensförfaranden för bolag och fysiska personer samt säkerställer att de reviderade ramarna för utmätning och insolvens fungerar smidigt och effektivt. Vidare, när den nya rättsliga ramen för skuldsanering i den privata sektorn väl har reformerats, ska den ses över och ytterligare åtgärder vid behov fastställas.

| l) | Slutföra harmoniseringen av regleringen av och tillsynen över kooperativa kreditinstitut med det som gäller för affärsbanker. |
| --- | --- |

l)

Slutföra harmoniseringen av regleringen av och tillsynen över kooperativa kreditinstitut med det som gäller för affärsbanker.

| m) | Säkerställa att the Cooperative Group i rätt tid och fullt ut genomför den överenskomna omstruktureringsplanen och vidtar ytterligare åtgärder för att förbättra sin operativa kapacitet, särskilt när det gäller hanteringen av obetalda förfallna skulder, ledningsinformationssystem, företagsstyrning och ledningskapacitet. |
| --- | --- |

m)

Säkerställa att the Cooperative Group i rätt tid och fullt ut genomför den överenskomna omstruktureringsplanen och vidtar ytterligare åtgärder för att förbättra sin operativa kapacitet, särskilt när det gäller hanteringen av obetalda förfallna skulder, ledningsinformationssystem, företagsstyrning och ledningskapacitet.

| n) | Fortsätta att ytterligare förstärka ramverket för förhindrande av penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer tillämpningen av förbättrad praxis för kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis. |
| --- | --- |

n)

Fortsätta att ytterligare förstärka ramverket för förhindrande av penningtvätt och genomföra en handlingsplan som säkerställer tillämpningen av förbättrad praxis för kundkontroll och företagsinsyn, i enlighet med bästa praxis.

| 2. | Punkt 8 e ska ersättas med följande:






  ”e) | Anta en lag för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvoffentliga företag samt genomföra en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 8 e ska ersättas med följande:

”e)

Anta en lag för att uppnå ett stabilt system för företagsstyrning i statsägda och halvoffentliga företag samt genomföra en privatiseringsplan för att bidra till att förbättra effektiviteten i ekonomin och återställa en hållbar skuldnivå.”

| 3. | Punkt 13 ska ersättas med följande:
  ”13.   Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programmet. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till att man uppnår de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den nyligen reviderade turismstrategin för 2011-2015, samt genom en utvärdering av Cyprus Tourism Organisation Law (lagen som reglerar Cyperns turismorganisation), närmare bestämt av de artiklar som kan hämma konkurrensen inom turistsektorn. Cypern ska genomföra en strategi för luftfartspolitiken som leder till en anpassning av Cyperns externa luftfartspolitik och tar hänsyn till EU:s externa luftfart och EU:s luftfartsavtal, samtidigt som tillräckliga luftfartsanslutningar säkerställs.” |
| --- | --- |

3.

Punkt 13 ska ersättas med följande:

”13.   Takten i domstolarnas handläggning av ärenden ska förbättras och domstolarnas eftersläpning ska ha avhjälpts i slutet av programmet. Cypern ska ta initiativ för att stärka turismsektorns konkurrenskraft med hjälp av en konkret handlingsplan som ska leda till att man uppnår de kvantifierade mål som identifierats, bland annat i den nyligen reviderade turismstrategin för 2011-2015, samt genom en utvärdering av Cyprus Tourism Organisation Law (lagen som reglerar Cyperns turismorganisation), närmare bestämt av de artiklar som kan hämma konkurrensen inom turistsektorn. Cypern ska genomföra en strategi för luftfartspolitiken som leder till en anpassning av Cyperns externa luftfartspolitik och tar hänsyn till EU:s externa luftfart och EU:s luftfartsavtal, samtidigt som tillräckliga luftfartsanslutningar säkerställs.”

| 4. | Artikel 14 b ska ersättas med följande:






  ”b) | En uttömmande beskrivning av regelverket och marknadsorganisationen för den omstrukturerade energi- och gassektorn, inbegripet en preliminär bedömning av potentialen för ökad elproduktion med hjälp av förnybara energikällor, och” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 14 b ska ersättas med följande:

”b)

En uttömmande beskrivning av regelverket och marknadsorganisationen för den omstrukturerade energi- och gassektorn, inbegripet en preliminär bedömning av potentialen för ökad elproduktion med hjälp av förnybara energikällor, och”

.

| 5. | Punkt 16 ska ersättas med följande:
  ”16.   Vid utarbetande av en samlad och konsekvent tillväxtstrategi ska Cypern beakta den pågående offentliga förvaltningsreformen, reformen av den offentliga ekonomistyrningen, övriga åtaganden i Cyperns makroekonomiska anpassningsprogram och relevanta unionsinitiativ med beaktande av partnerskapsavtalet för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Tillväxtstrategin kommer att utarbetas, samordnas och verkställas genom det gemensamma organ som kommer att växa fram utifrån den arbetsgrupp för tillväxt som redan inrättats och kommer att förankras i det nationella institutionella ramverket.” |
| --- | --- |

5.

Punkt 16 ska ersättas med följande:

”16.   Vid utarbetande av en samlad och konsekvent tillväxtstrategi ska Cypern beakta den pågående offentliga förvaltningsreformen, reformen av den offentliga ekonomistyrningen, övriga åtaganden i Cyperns makroekonomiska anpassningsprogram och relevanta unionsinitiativ med beaktande av partnerskapsavtalet för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Tillväxtstrategin kommer att utarbetas, samordnas och verkställas genom det gemensamma organ som kommer att växa fram utifrån den arbetsgrupp för tillväxt som redan inrättats och kommer att förankras i det nationella institutionella ramverket.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2014.

På rådets vägnar

P. C. PADOAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2013/236/EU av den 25 april 2013 riktat till Cypern om särskilda åtgärder för att återställa finansiell stabilitet och hållbar tillväxt (EUT L 141, 28.5.2013, s. 32).

2

(3)  Rådets genomförandebeslut 2013/463/EU av den 13 september 2013 om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern och om upphävande av beslut 2013/236/EU (EUT L 250, 20.9.2013, s. 40).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut 2014/169/EU av den 24 mars 2014 om ändring av genomförandebeslut 2013/463/EU om godkännande av det makroekonomiska anpassningsprogrammet för Cypern (EUT L 91, 27.3.2014, s. 40).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149).”

6

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/149

---

RÅDETS BESLUT 2014/920/GUSP

av den 15 december 2014

om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240,

med beaktande av rådets beslut 2001/79/Gusp av den 22 januari 2001 om inrättande av Europeiska unionens militära kommitté (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i beslut 2001/79/Gusp ska ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (nedan kallad militära kommittén) utnämnas av rådet på rekommendation av kommittén när denna sammanträder på överbefälhavarnivå. Enligt artikel 3.2 i beslut 2001/79/Gusp är ordförandens ämbetstid tre år, om inte rådet beslutar annat. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i beslut 2001/79/Gusp ska ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (nedan kallad militära kommittén) utnämnas av rådet på rekommendation av kommittén när denna sammanträder på överbefälhavarnivå. Enligt artikel 3.2 i beslut 2001/79/Gusp är ordförandens ämbetstid tre år, om inte rådet beslutar annat.

| (2) | Den 23 januari 2012 utnämnde rådet general Patrick DE ROUSIERS till ordförande i militära kommittén för en period av tre år från och med den 6 november 2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Den 23 januari 2012 utnämnde rådet general Patrick DE ROUSIERS till ordförande i militära kommittén för en period av tre år från och med den 6 november 2012 (2).

| (3) | Vid mötet den 12–13 november 2014 rekommenderade militära kommittén på överbefälhavarnivå att general Mikhail KOSTARAKOS utnämns till ordförande i militära kommittén. |
| --- | --- |

(3)

Vid mötet den 12–13 november 2014 rekommenderade militära kommittén på överbefälhavarnivå att general Mikhail KOSTARAKOS utnämns till ordförande i militära kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

General Mikhail KOSTARAKOS utnämns härmed till ordförande i Europeiska unionens militära kommitté för en period av tre år från och med den 6 november 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  EGT L 27, 30.1.2001, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut 2012/34/Gusp av den 23 januari 2012 om utnämning av ordföranden i Europeiska unionens militära kommitté (EUT L 19, 24.1.2012, s. 21).

2

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/150

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 december 2014

om bemyndigande för Kroatien att tillämpa skattebefrielse på dieselbrännolja som används för att driva maskiner vid humanitär minröjning, i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG

(2014/921/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (1), särskilt artikel 19,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom en skrivelse av den 8 april 2014 begärde de kroatiska myndigheterna i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG att man fattar ett beslut om tillstånd för Kroatien att tillämpa skattebefrielse på dieselbrännolja som används för att driva maskiner vid humanitär minröjning. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 8 april 2014 begärde de kroatiska myndigheterna i enlighet med artikel 19 i direktiv 2003/96/EG att man fattar ett beslut om tillstånd för Kroatien att tillämpa skattebefrielse på dieselbrännolja som används för att driva maskiner vid humanitär minröjning.

| (2) | Med den planerade skattebefrielsen strävar Kroatien efter att påskynda minröjningen av de återstående områden i olika regioner som är kontaminerade med minor. Åtgärden skulle alltså ha omedelbara positiva verkningar för människors liv och hälsa i dessa regioner. |
| --- | --- |

(2)

Med den planerade skattebefrielsen strävar Kroatien efter att påskynda minröjningen av de återstående områden i olika regioner som är kontaminerade med minor. Åtgärden skulle alltså ha omedelbara positiva verkningar för människors liv och hälsa i dessa regioner.

| (3) | Åtgärden bör vara begränsad till godkända specialmaskiner som är utformade och konstruerade särskilt för röjning av minerade områden. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärden bör vara begränsad till godkända specialmaskiner som är utformade och konstruerade särskilt för röjning av minerade områden.

| (4) | Åtgärden bör vara begränsad till de områden på Kroatiens territorium som är kontaminerade med minor. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärden bör vara begränsad till de områden på Kroatiens territorium som är kontaminerade med minor.

| (5) | Åtgärden bör gälla alla aktörer som deltar i humanitär minröjning i Kroatien, och därmed kommer ingen ekonomisk fördel att ges till vissa aktörer. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärden bör gälla alla aktörer som deltar i humanitär minröjning i Kroatien, och därmed kommer ingen ekonomisk fördel att ges till vissa aktörer.

| (6) | Åtgärden kan således godtas med hänsyn till inre marknadens funktion och behovet av att säkerställa en rättvis konkurrens. Åtgärden är förenlig med unionens politik på hälso-, miljö-, energi- och transportområdena. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärden kan således godtas med hänsyn till inre marknadens funktion och behovet av att säkerställa en rättvis konkurrens. Åtgärden är förenlig med unionens politik på hälso-, miljö-, energi- och transportområdena.

| (7) | Det följer av artikel 19.2 i direktiv 2003/96/EG att varje tillstånd som beviljas med stöd av den artikeln måste vara strikt tidsbegränsat. För att ge de ekonomiska aktörerna tillräcklig förutsebarhet och tillräckligt med tid för att slutföra processen för röjning av de områden som är kontaminerade med minor bör tillståndet beviljas för en period av sex år. |
| --- | --- |

(7)

Det följer av artikel 19.2 i direktiv 2003/96/EG att varje tillstånd som beviljas med stöd av den artikeln måste vara strikt tidsbegränsat. För att ge de ekonomiska aktörerna tillräcklig förutsebarhet och tillräckligt med tid för att slutföra processen för röjning av de områden som är kontaminerade med minor bör tillståndet beviljas för en period av sex år.

| (8) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionens bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionens bestämmelser om statligt stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kroatien bemyndigas härmed att bevilja skattebefrielse för dieselbrännolja som används för att driva specialmaskiner som används vid humanitär minröjning på dess territorium. Åtgärden är begränsad till godkända specialmaskiner utformade och byggda särskilt för röjning av minerade områden.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Det upphör att gälla sex år därefter.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Kroatien.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/152

---

RÅDETS BESLUT 2014/922/GUSP

av den 17 december 2014

om ändring och förlängning av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 maj 2010 antog rådet beslut 2010/279/Gusp (1) om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan). Beslutet upphör att gälla den 31 december 2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 maj 2010 antog rådet beslut 2010/279/Gusp (1) om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan). Beslutet upphör att gälla den 31 december 2014.

| (2) | Till följd av den strategiska översynen i februari 2014 bör Eupol Afghanistan förlängas till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av den strategiska översynen i februari 2014 bör Eupol Afghanistan förlängas till och med den 31 december 2016.

| (3) | Eupol Afghanistan kommer att bedrivas i ett läge som kan förvärras och som kan skada målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

Eupol Afghanistan kommer att bedrivas i ett läge som kan förvärras och som kan skada målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/279/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (nedan kallat Eupol Afghanistan eller uppdraget), som inrättades genom gemensam åtgärd 2007/369/Gusp, ska förlängas från och med den 31 maj 2010 till och med den 31 december 2016.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (nedan kallat Eupol Afghanistan eller uppdraget), som inrättades genom gemensam åtgärd 2007/369/Gusp, ska förlängas från och med den 31 maj 2010 till och med den 31 december 2016.”

| 2. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Mål
  Eupol Afghanistan ska stödja de afghanska myndigheterna i den vidare utvecklingen mot en effektiv och ansvarsfull civil poliskår som har utvecklat en effektiv samverkan med rättsväsendet i vid bemärkelse samt respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors rättigheter. Eupol Afghanistan ska arbeta för en gradvis och hållbar övergång samt värna om de resultat som redan har uppnåtts.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Mål

Eupol Afghanistan ska stödja de afghanska myndigheterna i den vidare utvecklingen mot en effektiv och ansvarsfull civil poliskår som har utvecklat en effektiv samverkan med rättsväsendet i vid bemärkelse samt respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors rättigheter. Eupol Afghanistan ska arbeta för en gradvis och hållbar övergång samt värna om de resultat som redan har uppnåtts.”

| 3. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 a ska ersättas med följande:






  ”a) | Bistå Afghanistans regering med att göra framsteg med den institutionella reformen av inrikesministeriet och att utveckla och enhetligt genomföra en strategi för en hållbar och effektiv civil polis, inbegripet jämställdhetsintegrering, särskilt när det gäller den afghanska uniformerade (civila) polisen och den afghanska brottsbekämpande polisen.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 a ska ersättas med följande:

”a)

Bistå Afghanistans regering med att göra framsteg med den institutionella reformen av inrikesministeriet och att utveckla och enhetligt genomföra en strategi för en hållbar och effektiv civil polis, inbegripet jämställdhetsintegrering, särskilt när det gäller den afghanska uniformerade (civila) polisen och den afghanska brottsbekämpande polisen.”

| b) | Punkt 1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Bistå Afghanistans regering med att ytterligare professionalisera den afghanska nationella polisen, särskilt genom att stödja en hållbar rekrytering, bibehållande och integrering av kvinnliga poliser, utvecklingen av infrastruktur för utbildning och stärka Afghanistans förmåga att utveckla och tillhandahålla utbildning.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 b ska ersättas med följande:

”b)

Bistå Afghanistans regering med att ytterligare professionalisera den afghanska nationella polisen, särskilt genom att stödja en hållbar rekrytering, bibehållande och integrering av kvinnliga poliser, utvecklingen av infrastruktur för utbildning och stärka Afghanistans förmåga att utveckla och tillhandahålla utbildning.”

| c) | Punkt 1 d ska ersättas med följande:






  ”d) | Förbättra sammanhållningen och samordningen mellan de internationella aktörerna och främja arbetet med att utveckla en strategi för reformering av polisen, särskilt genom den internationella polissamordningsstyrelsen (IPCB), i nära samordning med det internationella samfundet och genom fortsatt samarbete med viktiga partner, inbegripet det Nato-ledda uppdraget Resolute support samt andra bidragsgivare.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1 d ska ersättas med följande:

”d)

Förbättra sammanhållningen och samordningen mellan de internationella aktörerna och främja arbetet med att utveckla en strategi för reformering av polisen, särskilt genom den internationella polissamordningsstyrelsen (IPCB), i nära samordning med det internationella samfundet och genom fortsatt samarbete med viktiga partner, inbegripet det Nato-ledda uppdraget Resolute support samt andra bidragsgivare.”

| d) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska utgå.

| 4. | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Uppdragets struktur
  1.   Eupol Afghanistan ska ha sitt högkvarter i Kabul.
  2.   Eupol Afghanistan ska organiseras i enlighet med sina planeringsdokument.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Uppdragets struktur

1.   Eupol Afghanistan ska ha sitt högkvarter i Kabul.

2.   Eupol Afghanistan ska organiseras i enlighet med sina planeringsdokument.”

| 5. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska läggas till:
  ”1a   Uppdragschefen ska företräda Eupol Afghanistan inom dess ansvarsområde. Uppdragschefen får under sitt övergripande ansvar delegera förvaltningsuppgifter vad gäller personalfrågor och finansiella frågor till personal som deltar i Eupol Afghanistan.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska läggas till:

”1a   Uppdragschefen ska företräda Eupol Afghanistan inom dess ansvarsområde. Uppdragschefen får under sitt övergripande ansvar delegera förvaltningsuppgifter vad gäller personalfrågor och finansiella frågor till personal som deltar i Eupol Afghanistan.”

| b) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska utgå.

| c) | Punkt 8 ska ersättas med följande:
  ”8.   Uppdragschefen ska se till att Eupol Afghanistan har ett nära samarbete och samordnar verksamheten med Afghanistans regering och i förekommande fall med berörda internationella aktörer, däribland det Nato-ledda uppdraget Resolute support, Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) och tredjestater som för närvarande arbetar med polisreformen i Afghanistan.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.   Uppdragschefen ska se till att Eupol Afghanistan har ett nära samarbete och samordnar verksamheten med Afghanistans regering och i förekommande fall med berörda internationella aktörer, däribland det Nato-ledda uppdraget Resolute support, Förenta nationernas biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) och tredjestater som för närvarande arbetar med polisreformen i Afghanistan.”

| 6. | Artikel 7.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   All personal ska utföra sina uppgifter och agera i uppdragets intresse. All personal ska tillämpa de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (2). |
| --- | --- |

6.

Artikel 7.5 ska ersättas med följande:

”5.   All personal ska utföra sina uppgifter och agera i uppdragets intresse. All personal ska tillämpa de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (2).

| 7. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Anställningsvillkor samt rättigheter och skyldigheter för internationell och lokalanställd personal ska fastställas i avtal mellan Eupol Afghanistan och de berörda anställda.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Anställningsvillkor samt rättigheter och skyldigheter för internationell och lokalanställd personal ska fastställas i avtal mellan Eupol Afghanistan och de berörda anställda.”

| 8. | Artikel 11.6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Uppdragschefen ska säkerställa skydd för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 11.6 ska ersättas med följande:

”6.   Uppdragschefen ska säkerställa skydd för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU.”

| 9. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 12b
  Rättsliga arrangemang
  Eupol Afghanistan ska ha kapacitet att upphandla varor och tjänster, ingå avtal och administrativa samarbeten, rekrytera personal, inneha bankkonton, förvärva och förfoga över tillgångar och betala sina skulder samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter i den utsträckning som krävs för att genomföra detta beslut.” |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12b

Rättsliga arrangemang

Eupol Afghanistan ska ha kapacitet att upphandla varor och tjänster, ingå avtal och administrativa samarbeten, rekrytera personal, inneha bankkonton, förvärva och förfoga över tillgångar och betala sina skulder samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter i den utsträckning som krävs för att genomföra detta beslut.”

| 10. | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13
  Finansiella arrangemang
  1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 31 maj 2010–31 juli 2011 ska vara 54 600 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 augusti 2011–31 juli 2012 ska vara 60 500 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna för Eupol Afghanistan för perioden 1 augusti 2012–31 maj 2013 ska vara 56 870 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 juni 2013–31 december 2014 ska vara 108 050 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 januari 2015–31 december 2015 ska vara 57 750 000 EUR.
  2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av Eupol Afghanistan ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av Eupol Afghanistan. Under förutsättning att kommissionen ger sitt godkännande får uppdraget ingå tekniska överenskommelser med medlemsstaterna, värdstaten, deltagande tredjestater och andra internationella aktörer om tillhandahållande av utrustning, tjänster och lokaler för Eupol Afghanistan.
  3.   Eupol Afghanistan ska ansvara för genomförandet av uppdragets budget. I detta syfte ska Eupol Afghanistan teckna ett avtal med kommissionen.
  4.   Eupol Afghanistan ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om uppdragets och dess personals status, ansvara för alla anspråk och skyldigheter som härrör från genomförandet av uppdraget från och med den 1 januari 2015, med undantag för alla anspråk avseende allvarliga fel begångna av uppdragschefen, vilka uppdragschefen själv ska ansvara för.
  5.   Genomförandet av de finansiella arrangemangen ska inte påverka befälsordningen enligt artiklarna 5, 6 och 9 och Eupol Afghanistans operativa krav, inbegripet kraven på utrustningskompatibilitet och dess gruppers samverkansförmåga.
  6.   Utgifter ska berättiga till bidrag från och med den dag då det avtal som avses i punkt 3 undertecknas.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 31 maj 2010–31 juli 2011 ska vara 54 600 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 augusti 2011–31 juli 2012 ska vara 60 500 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna för Eupol Afghanistan för perioden 1 augusti 2012–31 maj 2013 ska vara 56 870 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 juni 2013–31 december 2014 ska vara 108 050 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka kostnaderna i samband med Eupol Afghanistan för perioden 1 januari 2015–31 december 2015 ska vara 57 750 000 EUR.

2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av Eupol Afghanistan ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av Eupol Afghanistan. Under förutsättning att kommissionen ger sitt godkännande får uppdraget ingå tekniska överenskommelser med medlemsstaterna, värdstaten, deltagande tredjestater och andra internationella aktörer om tillhandahållande av utrustning, tjänster och lokaler för Eupol Afghanistan.

3.   Eupol Afghanistan ska ansvara för genomförandet av uppdragets budget. I detta syfte ska Eupol Afghanistan teckna ett avtal med kommissionen.

4.   Eupol Afghanistan ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om uppdragets och dess personals status, ansvara för alla anspråk och skyldigheter som härrör från genomförandet av uppdraget från och med den 1 januari 2015, med undantag för alla anspråk avseende allvarliga fel begångna av uppdragschefen, vilka uppdragschefen själv ska ansvara för.

5.   Genomförandet av de finansiella arrangemangen ska inte påverka befälsordningen enligt artiklarna 5, 6 och 9 och Eupol Afghanistans operativa krav, inbegripet kraven på utrustningskompatibilitet och dess gruppers samverkansförmåga.

6.   Utgifter ska berättiga till bidrag från och med den dag då det avtal som avses i punkt 3 undertecknas.”

| 11. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 13a
  Projektcell
  1.   Eupol Afghanistan ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt. Eupol Afghanistan ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt, som medlemsstater och tredjestater genomför, på eget ansvar på områden som rör Eupol Afghanistan och till stöd för dess mål.
  2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska Eupol Afghanistan vara bemyndigat att använda finansiella bidrag från medlemsstater eller tredjestater för att genomföra projekt som anses komplettera Eupol Afghanistans övriga insatser på ett konsekvent sätt, om






  — | projektet föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller |
| --- | --- | --- |

11.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 13a

Projektcell

1.   Eupol Afghanistan ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt. Eupol Afghanistan ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt, som medlemsstater och tredjestater genomför, på eget ansvar på områden som rör Eupol Afghanistan och till stöd för dess mål.

2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska Eupol Afghanistan vara bemyndigat att använda finansiella bidrag från medlemsstater eller tredjestater för att genomföra projekt som anses komplettera Eupol Afghanistans övriga insatser på ett konsekvent sätt, om

—

projektet föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller

| — | projektet under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten. |
| --- | --- |

—

projektet under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten.

Eupol Afghanistan ska sluta ett avtal med dessa stater som särskilt omfattar de särskilda förfarandena för att hantera eventuella klagomål från tredje man om skador som orsakats av Eupol Afghanistans handlingar eller försummelser vid användningen av medlen från dessa stater. Under inga omständigheter får de bidragsgivande staterna hålla unionen eller den höga representanten ansvariga för handlingar eller försummelser från Eupol Afghanistans sida vid användningen av medlen från dessa stater.

3.   Finansiella bidrag från tredjestater till projektcellen ska godkännas av Kusp.”

| 12. | I artikel 14 ska punkterna 1–4 ersättas med följande:
  ”1.   Den höga representanten ska bemyndigas att i enlighet med beslut 2013/488/EU till Nato, eller till det Nato-ledda uppdraget Resolute support, lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till. För att underlätta detta ska lokala tekniska arrangemang utformas.
  2.   Den höga representanten ska bemyndigas att, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets behov, till tredjestater som är associerade till detta beslut lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till, upp till nivån ’CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL’ i enlighet med beslut 2013/488/EU.
  3.   Den höga representanten ska bemyndigas att, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets operativa behov, till Unama lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’, i enlighet med beslut 2013/488/EU. För att underlätta detta ska lokala tekniska arrangemang utformas.
  4.   Om det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov, ska den höga representanten även vara bemyndigad att i enlighet med beslut 2013/488/EU till värdlandet lämna ut alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som insatsen ger upphov till upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Det ska i detta syfte ingås överenskommelser mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 14 ska punkterna 1–4 ersättas med följande:

”1.   Den höga representanten ska bemyndigas att i enlighet med beslut 2013/488/EU till Nato, eller till det Nato-ledda uppdraget Resolute support, lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till. För att underlätta detta ska lokala tekniska arrangemang utformas.

2.   Den höga representanten ska bemyndigas att, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets behov, till tredjestater som är associerade till detta beslut lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till, upp till nivån ’CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL’ i enlighet med beslut 2013/488/EU.

3.   Den höga representanten ska bemyndigas att, i tillämpliga fall, alltefter uppdragets operativa behov, till Unama lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som uppdraget gett upphov till, upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’, i enlighet med beslut 2013/488/EU. För att underlätta detta ska lokala tekniska arrangemang utformas.

4.   Om det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov, ska den höga representanten även vara bemyndigad att i enlighet med beslut 2013/488/EU till värdlandet lämna ut alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som insatsen ger upphov till upp till nivån ’RESTREINT UE/EU RESTRICTED’. Det ska i detta syfte ingås överenskommelser mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter.”

| 13. | Artikel 17 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 17
  Ikraftträdande och varaktighet
  Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
  Det ska tillämpas från och med den 31 maj 2010 till och med den 31 december 2016.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Ikraftträdande och varaktighet

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 31 maj 2010 till och med den 31 december 2016.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2014.

På rådets vägnar

G. L. GALLETTI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/279/Gusp av den 18 maj 2010 om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) (EUT L 123, 19.5.2010, s. 4).

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).”

2

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/156 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/156

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 12 december 2014

om inrättande av Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Jiv-Eric)

(2014/923/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (1), särskilt artikel 6.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Republiken Frankrike, Konungariket Nederländerna, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland har begärt att kommissionen inrättar Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallat Jiv-Eric). |
| --- | --- |

(1)

Republiken Frankrike, Konungariket Nederländerna, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland har begärt att kommissionen inrättar Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallat Jiv-Eric).

| (2) | Dessa medlemsstater har enats om att Konungariket Nederländerna ska vara värdmedlemsstat för Jiv-Eric. |
| --- | --- |

(2)

Dessa medlemsstater har enats om att Konungariket Nederländerna ska vara värdmedlemsstat för Jiv-Eric.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed inrättas Gemensamma institutet för långbasinterferometri i form av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallat Jiv-Eric).

2.   Stadgan för Jiv-Eric anges i bilagan. Stadgan ska hållas uppdaterad och vara offentligt tillgänglig på webbplatsen för Jiv-Eric och på platsen för dess stadgeenliga säte.

3.   De viktigaste bestämmelserna i stadgan för Jiv-Eric, för vilka ändringar måste godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 723/2009, anges i artiklarna 1, 2, 18, 20–25, 27 och 28.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

INGRESS

DE GRUNDANDE MEDLEMMARNA,

SOM ERKÄNNER att Joint Institute for Very Long Baseline Interferometry in Europe (gemensamma institutet för långbasinterferometri, Jive) har funnits i många år och är viktigt för det europeiska forskningsområdet, har enats om att överföra all operativa verksamhet från det nederländska organet Stichting JIVE till en juridisk person enligt förordning (EG) nr 723/2009 som ska ges namnet Jiv-Eric,

Har av följande skäl:

Europeiska nätverket för långbasinterferometri (European VLBI Network, EVN) är ett konsortium som funnits i många år. Det har en flexibelt expanderbar struktur och tillhandahåller astronomiska observationstjänster som bygger på gemensamma observationer med hjälp av radioteleskop runt om i Europa och andra världsdelar och som används av ett livaktigt, globalt forskarsamfund. Det har konstaterats att EVN sedan mer än två decennier håller en mycket hög standard och utgör ett mycket stabilt nätverk.

Jive inrättades 1993 inom ramen för EVN som en nederländsk nationell juridisk person (Stichting, stiftelse) för att genomföra centrala tjänster, särskilt behandling (korrelation) av insamlade data från teleskop. Det erbjuder användarna av EVN hjälp med att föreslå, bearbeta och tolka EVN:s observationer. Dessutom ger det feedback om kvaliteten på de data som erhålls från teleskopen. Jive tillhandahåller den huvudsakliga infrastrukturen för EVN:s och de andra nätverkens gemensamma observationer. Jive spelar en aktiv roll när det gäller att öka kapaciteten hos EVN genom att utveckla ny teknik, särskilt rörande den centrala behandlingen och användartjänster.

Rörande detta och andra aktiviteter har Jive agerat företrädare för EVN, särskilt vid genomförandet av gemenskapsprogram. Förbindelserna mellan Jive-infrastrukturen och EVN fastställs i EVN-konsortiets samförståndsavtal som ingicks i Berlin den 22 november 2002.

Jives nuvarande rättsliga ram är en nederländsk stiftelse. Eric är en lämplig juridisk form för Jives vetenskapliga uppdrag och ambitioner. Den rättsliga grunden för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (European Research Infrastructure Consortium, Eric) är förordning (EG) nr 723/2009.

Inrättandet av Jiv-Eric kommer att öka hållbarheten hos det samarbete som sedan många år förs mellan de nationellt upprättade forskningsinstituten på området för långbasinterferometri (nedan kallat VLBI). VLBI-Nätverken erbjuder ledande nuvarande och framtida forskningsinfrastrukturer inom radioastronomi nödvändig, mycket viktig teknik.

Jive-korrelatorn utgör kärnan i Jiv-Eric-infrastrukturen. Den är en central komponent vid bildandet av VLBI-forskningsinfrastrukturen. Jiv-Eric ska fortsätta det befintliga samarbetet med och avtalsförpliktelserna gentemot alla EVN-parter samt strukturera och anpassa dessa så att de passar Jiv-Eric-uppdraget. Jiv-Eric kommer att korrelera alla EVN-projekt. Dessutom kommer Jiv-Eric att främja användningen och den praktiska tillämpningen av VLBI-teknik och annan radioastronomisk teknik.

ENATS OM ATT UPPRÄTTA OCH GENOMFÖRA JIV-ERIC I ENLIGHET MED FÖLJANDE BESTÄMMELSER.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Namn, säte och arbetsspråk

1.   Ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur ska inrättas med namnet ”Gemensamma institutet för långbasinterferometri” (nedan kallat Jiv-Eric).

2.   Jiv-Eric ska vara en forskningsinfrastruktur med verksamhet i de länder som är medlemmar i Jiv-Eric och i de observatörsländer och övriga länder som Jiv-Eric har ingått avtal med i enlighet med artikel 8.1 i stadgan.

3.   Jiv-Eric ska ha den juridiska formen av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric) och bildas enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 samt ges benämningen Jiv-Eric.

4.   Jiv-Eric ska ha sitt stadgeenliga säte i Dwingeloo i Nederländerna.

5.   Arbetsspråket för Jiv-Eric är engelska.

Artikel 2

Uppgifter och verksamhet

1.   Jiv-Eric ska främja och genomföra användningen av långbasinterferometri och annan radioastronomisk teknik. I synnerhet ska Jiv-Eric driva och utveckla dataprocessorn, ofta kallad korrelatorn, samt bistå de forskare som använder EVN:s anläggningar. Jiv-Eric ska korrelera alla EVN-projekt som godkänns av EVN:s programkommitté och schemaläggs av EVN-planeraren och som noterats för korrelering vid Jiv-Eric på EVN:s blockschema.

2.   Jiv-Eric ska främja långbasinterferometri mellan teleskop tillhörande partnerna i EVN och andra nätverk. Jiv-eric ska organisera och underlätta stöd för driften av EVN och andra nätverk och andra relaterade verksamheter inom radioastronomi som är nödvändiga för att uppnå dess syfte.

3.   Jiv-Eric ska drivas utan vinstsyfte. För att ytterligare främja innovation samt överföra kunskap och teknik kan begränsad ekonomisk verksamhet bedrivas förutsatt att denna inte äventyrar kärnverksamheten.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAP

Artikel 3

Medlemskap och företrädare

1.   Följande organ kan bli medlemmar i Jiv-Eric eller observatörer utan rösträtt:

| a) | Medlemsstater |
| --- | --- |

a)

Medlemsstater

| b) | Anslutna länder |
| --- | --- |

b)

Anslutna länder

| c) | Ej anslutna tredjeländer |
| --- | --- |

c)

Ej anslutna tredjeländer

| d) | Mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

d)

Mellanstatliga organisationer.

2.   Samtliga medlemmar eller observatörer kan företrädas av ett offentligt organ eller av ett privat organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som de själva valt eller som utsetts i enlighet med deras egna regler och förfaranden.

3.   De aktuella Jiv-Eric-medlemmarna, observatörerna och deras företrädare anges i bilaga 1. Bilaga 1 ska uppdateras av den verkställande direktören. De som är medlemmar när Eric-ansökan lämnas in ska kallas grundande medlemmar.

Artikel 4

Anslutning av medlemmar

1.   Inträdesvillkoren för nya medlemmar är följande:

| a) | Anslutning av nya medlemmar ska godkännas av rådet. |
| --- | --- |

a)

Anslutning av nya medlemmar ska godkännas av rådet.

| b) | Sökande ska lämna en skriftlig ansökan till rådets ordförande. |
| --- | --- |

b)

Sökande ska lämna en skriftlig ansökan till rådets ordförande.

| c) | I ansökan ska sökanden ange på vilket sätt den kommer att bidra till Jiv-Erics mål och verksamheter, uppfylla sina skyldigheter och utse en bemyndigad lagstadgad enhet till företrädare. |
| --- | --- |

c)

I ansökan ska sökanden ange på vilket sätt den kommer att bidra till Jiv-Erics mål och verksamheter, uppfylla sina skyldigheter och utse en bemyndigad lagstadgad enhet till företrädare.

2.   Den inledande perioden för medlemskap är fem år.

Artikel 5

Medlems utträde och avslutande av medlemskap

1.   En medlem får inte utträda inom fem år från inrättandet av Jiv-Eric, såvida inte medlemskapet har ingåtts för en angiven kortare period. Efter de fem första åren av Jiv-Erics inrättande kan en medlem begära utträde i slutet av ett budgetår, förutsatt att en begäran om utträde lämnats in senast tolv månader tidigare.

2.   En medlem får utträda om rådet beslutar om att höja det årliga bidrag som anges i bilaga 2. Utan hinder av artikel 5.1 ska en medlem som vill utträda göra detta inom sex månader efter det att förslaget om att höja bidraget antas av rådet.

3.   Ett utträde får verkan i slutet av budgetåret förutsatt att den utträdande medlemmen har fullgjort sina åtaganden.

4.   Rådet ska ha befogenhet att avsluta en medlems medlemskap, om följande villkor föreligger:

| a) | Medlemmen har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga. |
| --- | --- |

a)

Medlemmen har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga.

| b) | Medlemmen har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan. |
| --- | --- |

b)

Medlemmen har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan.

Medlemmen ska ges möjlighet att bestrida beslutet om avslutat medlemskap och att lägga fram sina synpunkter inför rådet.

KAPITEL 3

OBSERVATÖRER OCH DELTAGANDE FORSKNINGSINSTITUT

Artikel 6

Anslutning av observatörer

1.   Stater och mellanstatliga organisationer som är beredda att bidra till Jiv-Eric och har för avsikt att bli medlemmar kan ansöka om observatörsstatus.

2.   Anslutningsvillkoren för observatörer är följande:

| a) | Observatörer kan anslutas för en inledande period på tre år. |
| --- | --- |

a)

Observatörer kan anslutas för en inledande period på tre år.

| b) | Anslutning av observatörer ska godkännas av rådet. |
| --- | --- |

b)

Anslutning av observatörer ska godkännas av rådet.

| c) | Ansökan ska göras skriftligen till rådets ordförande och ska ange hur sökanden ska samarbeta för att bidra till Jiv-Erics mål och verksamhet samt utse en bemyndigad lagstadgad enhet till företrädare. |
| --- | --- |

c)

Ansökan ska göras skriftligen till rådets ordförande och ska ange hur sökanden ska samarbeta för att bidra till Jiv-Erics mål och verksamhet samt utse en bemyndigad lagstadgad enhet till företrädare.

3.   En observatör får ansöka om medlemskap när som helst.

Artikel 7

Observatörs utträde och avslutande av observatörsstatus

1.   Den inledande perioden för observatörsstatus är tre år.

2.   En observatörs utträde får verkan i slutet av budgetåret förutsatt att den utträdande observatören har fullgjort sina åtaganden.

3.   Rådet ska ha befogenhet att avsluta en observatörs observatörstatus, om följande villkor föreligger:

| a) | Observatören har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga. |
| --- | --- |

a)

Observatören har gjort sig skyldig till en allvarlig försummelse av en eller flera av sina skyldigheter enligt denna stadga.

| b) | Observatören har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan. |
| --- | --- |

b)

Observatören har underlåtit att korrigera denna försummelse inom sex månader efter anmälan.

Observatören ska ges möjlighet att bestrida beslutet om avslutad observatörsstatus och att lägga fram sina synpunkter inför rådet.

Artikel 8

Forskningsinstituts deltagande i Jiv-Eric

1.   Jiv-Eric får ingå ett samarbetsavtal med forskningsinstitut som driver VLBI-element eller företräder det nationella intresset i VLBI-samarbetet och som inte befinner sig i ett land som är medlem eller observatör. Samarbetsavtalet ska fastställa de villkor enligt vilka de nationella forskningsinstituten får ansluta sig till Jiv-Eric-infrastrukturen och åta sig de uppgifter och den verksamhet som anges i artikel 2.

2.   Samarbetsavtalet ska innehålla det överenskomna bidraget, rätten att bidra med uppgifter till behandling på Jiv-Erics centrala anläggningar och rätten att närvara vid rådets möten, rätten att erhålla dagordningen och bifogade handlingar och att avge ett yttrande om Jiv-Erics operativa verksamhet vid rådets möten.

3.   Samarbetsavtalet ska ingås av den verkställande direktören för Jiv-Eric.

4.   För fastställandet av storleken på forskningsinstitutets årliga bidrag ska samma principer som anges i bilaga 2 vara vägledande. I synnerhet tas hänsyn till de årliga operativa insatserna till förmån för den lokala organisation som deltar i VLBI-infrastrukturen.

KAPITEL 4

RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

Artikel 9

Medlemmarnas rättigheter och skyldigheter

1.   Medlemmarna ska ha rätt att

| a) | närvara och rösta vid rådets möten, |
| --- | --- |

a)

närvara och rösta vid rådets möten,

| b) | delta i utarbetandet av långsiktiga strategier och politik och i förfarandena för beslutsfattande avseende Jiv-Eric. |
| --- | --- |

b)

delta i utarbetandet av långsiktiga strategier och politik och i förfarandena för beslutsfattande avseende Jiv-Eric.

Ytterligare fördelar för medlemmarna omfattar rätten att

| c) | låta sin forskargemenskap delta i Jiv-Eric-evenemang, som exempelvis sommarkurser, workshops, konferenser och utbildningskurser till förmånliga priser i mån av plats, |
| --- | --- |

c)

låta sin forskargemenskap delta i Jiv-Eric-evenemang, som exempelvis sommarkurser, workshops, konferenser och utbildningskurser till förmånliga priser i mån av plats,

| d) | ge sin forskargemenskap tillgång till stöd från Jiv-Eric när det gäller att utveckla relevanta system, processer och tjänster, |
| --- | --- |

d)

ge sin forskargemenskap tillgång till stöd från Jiv-Eric när det gäller att utveckla relevanta system, processer och tjänster,

| e) | bidra med uppgifter till behandling på Jiv-Erics centrala anläggningar och få stöd från Jiv-Eric. |
| --- | --- |

e)

bidra med uppgifter till behandling på Jiv-Erics centrala anläggningar och få stöd från Jiv-Eric.

2.   Varje medlemsstat ska utse två företrädare. Minst en av företrädarna ska ha vetenskaplig sakkunskap och företräda de forskningsinstitut som tillhandahåller resurser till Jiv-Eric.

3.   Varje medlem

| a) | ska betala de bidrag som fastställs av rådet och anges i bilaga 2, |
| --- | --- |

a)

ska betala de bidrag som fastställs av rådet och anges i bilaga 2,

| b) | ska ge en av sina företrädare full befogenhet att rösta i alla frågor som behandlas vid rådets möte, |
| --- | --- |

b)

ska ge en av sina företrädare full befogenhet att rösta i alla frågor som behandlas vid rådets möte,

| c) | får utse eller bemyndiga ett lokalt institut eller infrastrukturkonsortium för att fullgöra sina skyldigheter i enlighet med denna stadga. |
| --- | --- |

c)

får utse eller bemyndiga ett lokalt institut eller infrastrukturkonsortium för att fullgöra sina skyldigheter i enlighet med denna stadga.

4.   Utöver de överenskomna bidrag som avses i artikel 9.3 a får andra avgifter betalas av medlemmar enskilt eller gemensamt i samarbete med andra medlemmar, observatörer eller tredje parter. Sådana bidrag, som kan vara i kontant form eller in natura, måste godkännas av rådet.

Artikel 10

Observatörernas rättigheter och skyldigheter

1.   Observatörer ska ha rätt att

| a) | närvara vid rådets möten utan rösträtt, |
| --- | --- |

a)

närvara vid rådets möten utan rösträtt,

| b) | avge ett yttrande om rådets dagordning, |
| --- | --- |

b)

avge ett yttrande om rådets dagordning,

| c) | erhålla dagordningen och bifogade handlingar, |
| --- | --- |

c)

erhålla dagordningen och bifogade handlingar,

| d) | låta de egna vetenskapliga och tekniska forskarna delta i Jiv-Eric-evenemang. |
| --- | --- |

d)

låta de egna vetenskapliga och tekniska forskarna delta i Jiv-Eric-evenemang.

2.   Varje observatör

| a) | ska utse två företrädare, varav minst en ska företräda de nationellt upprättade institut som tillhandahåller resurser till Jiv-Eric. |
| --- | --- |

a)

ska utse två företrädare, varav minst en ska företräda de nationellt upprättade institut som tillhandahåller resurser till Jiv-Eric.

| b) | ska ange sina uppgifter inom ramen för sitt samarbete för främjande av de Jiv-Eric-mål som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

b)

ska ange sina uppgifter inom ramen för sitt samarbete för främjande av de Jiv-Eric-mål som anges i artikel 2.

| c) | ska lämna en årlig redogörelse till rådet för att möjliggöra en utvärdering av observatörens samarbete för främjande av Jiv-Eric-målen, |
| --- | --- |

c)

ska lämna en årlig redogörelse till rådet för att möjliggöra en utvärdering av observatörens samarbete för främjande av Jiv-Eric-målen,

| d) | får bemyndiga sin företrädare att utföra de uppgifter som avses i artikel 10.2 b. |
| --- | --- |

d)

får bemyndiga sin företrädare att utföra de uppgifter som avses i artikel 10.2 b.

3.   Vid sidan av det överenskomna samarbetet för främjande av de Jiv-Eric-mål som avses i artikel 10.2 b, får andra avgifter betalas av observatörer enskilt eller gemensamt i samarbete med andra medlemmar, observatörer eller tredje parter. Sådana bidrag, som kan vara i kontant form eller in natura, måste godkännas av rådet.

KAPITEL 5

STYRNING

Artikel 11

Styrning och förvaltning

Jiv-Erics styrningsstruktur ska omfatta följande organ:

| a) | Rådet. |
| --- | --- |

a)

Rådet.

| b) | Den verkställande direktören. |
| --- | --- |

b)

Den verkställande direktören.

Artikel 12

Rådet

1.   Rådet ska vara Jiv-Erics ledningsorgan och ska bestå av företrädare för Jiv-Erics medlemmar och observatörer. Varje medlem ska ha en röst. Varje medlem ska utse en röstberättigad representant. Varje delegation av medlemmar och observatörer får bestå av upp till två personer, varav minst en ska ha vetenskaplig sakkunskap av relevans för Jiv-Eric (som avses i artiklarna 9.2 och 10.2). Värdinstitutet ska vara företrätt i värdmedlemmens delegation.

2.   Rådet ska tillhandahålla stående inbjudningar till organ tillhörande, eller företrädare för, EVN och de deltagande forskningsinstituten (som avses i artikel 8.1) och där rådet beslutar att så är relevant.

3.   Rådet ska anta en arbetsordning så snabbt som rimligen möjligt efter det att Jiv-Eric har inrättats, inklusive den arbetsordning som avses i artiklarna 23.1, 25.1 och 26.1.

4.   Rådet ska sammanträda minst en gång om året och ska ansvara för den övergripande ledningen och kontrollen av Jiv-Eric i enlighet med bestämmelserna i denna stadga.

5.   Rådet ska sträva efter vetenskaplig excellens hos VLBI-infrastrukturen och konsekvens, samstämmighet och stabilitet hos de tjänster som tillhandahålls av de berörda forskningsinstitut som ställer resurser till Jiv-Erics förfogande.

6.   Rådet ska åtminstone ha befogenhet att

| a) | anta utvecklingsstrategierna för Jiv-Eric, |
| --- | --- |

a)

anta utvecklingsstrategierna för Jiv-Eric,

| b) | anta det årliga arbetsprogrammet som föreslås av den verkställande direktören och omfattar den årliga budgeten, inklusive anslagen till Jiv-Erics samordnings- och stödkontor och gemensamma tjänster, och ett förslag till långsiktig strategi, |
| --- | --- |

b)

anta det årliga arbetsprogrammet som föreslås av den verkställande direktören och omfattar den årliga budgeten, inklusive anslagen till Jiv-Erics samordnings- och stödkontor och gemensamma tjänster, och ett förslag till långsiktig strategi,

| c) | minst vart femte år fastställa bidraget från medlemmarna och observatörerna varvid de principer för beräkning som anges i bilaga 2 ska följas, |
| --- | --- |

c)

minst vart femte år fastställa bidraget från medlemmarna och observatörerna varvid de principer för beräkning som anges i bilaga 2 ska följas,

| d) | anta Jiv-Erics årsrapport, och godkänna det reviderade bokslutet, |
| --- | --- |

d)

anta Jiv-Erics årsrapport, och godkänna det reviderade bokslutet,

| e) | besluta om anslutningen av nya medlemmar eller observatörer, |
| --- | --- |

e)

besluta om anslutningen av nya medlemmar eller observatörer,

| f) | besluta om avslutande av medlemskap och observatörsstatus, |
| --- | --- |

f)

besluta om avslutande av medlemskap och observatörsstatus,

| g) | besluta om förslag till ändringar av denna stadga, |
| --- | --- |

g)

besluta om förslag till ändringar av denna stadga,

| h) | utnämna, suspendera och avskeda den verkställande direktören, |
| --- | --- |

h)

utnämna, suspendera och avskeda den verkställande direktören,

| i) | inrätta underordnade organ, |
| --- | --- |

i)

inrätta underordnade organ,

| j) | beskriva den verkställande direktörens uppdrag och särskilda uppgifter samt ge den verkställande direktören riktlinjer för ingående av det samarbetsavtal som avses i artikel 8.3. |
| --- | --- |

j)

beskriva den verkställande direktörens uppdrag och särskilda uppgifter samt ge den verkställande direktören riktlinjer för ingående av det samarbetsavtal som avses i artikel 8.3.

7.   Rådet ska sammankallas av ordföranden minst fyra veckor i förväg, och dagordningen ska spridas minst fjorton dagar före mötet. Medlemmarna ska ha rätt att föreslå punkter till dagordningen upp till fem dagar före mötet. Ett möte i rådet kan begäras av minst hälften av medlemmarna.

8.   Rådet ska välja en ordförande med tre fjärdedelars majoritet av rösterna. Ordföranden ska väljas för en period av två år, som kan förnyas en gång.

9.   Rådet ska välja en vice ordförande med tre fjärdedelars majoritet av rösterna. Vice ordföranden ska ersätta ordföranden vid hans/hennes frånvaro och vid intressekonflikter. Vice ordföranden ska väljas för en period av två år, som kan förnyas en gång.

Artikel 13

Rådets beslutsförfarande

1.   Rådet ska inte fatta giltiga beslut om inte åtminstone två tredjedelar av dess representanter är närvarande vid mötet.

2.   Rådet ska göra sitt yttersta för att uppnå konsensus i samtliga beslut.

3.   Om konsensus ej kan uppnås ska en enkel majoritet av avlagda röster vara tillräcklig för att anta beslut, med undantag för beslut som omnämns i artiklarna 12.8, 12.9, 13.4 och 13.5.

4.   Beslut som kräver åtminstone två tredjedels majoritet är beslut för att

| a) | anta eller ändra utvecklingsstrategierna för Jiv-Eric, |
| --- | --- |

a)

anta eller ändra utvecklingsstrategierna för Jiv-Eric,

| b) | avsluta ett medlemskap eller en observatörsstatus, |
| --- | --- |

b)

avsluta ett medlemskap eller en observatörsstatus,

| c) | utnämna, suspendera eller avskeda den verkställande direktören, |
| --- | --- |

c)

utnämna, suspendera eller avskeda den verkställande direktören,

| d) | inrätta underordnade organ, |
| --- | --- |

d)

inrätta underordnade organ,

| e) | anta eller ändra procedurregler, |
| --- | --- |

e)

anta eller ändra procedurregler,

| f) | anta och ändra det årliga arbetsprogrammet och årsbudgeten. |
| --- | --- |

f)

anta och ändra det årliga arbetsprogrammet och årsbudgeten.

5.   Beslut som kräver enhällighet av samtliga närvarande medlemmar av Jiv-Eric är beslut för att

| a) | förelägga kommissionen förslag till stadgeändringar, |
| --- | --- |

a)

förelägga kommissionen förslag till stadgeändringar,

| b) | anta och ändra reglerna för att beräkna bidrag, enligt hänvisning i bilaga 2, |
| --- | --- |

b)

anta och ändra reglerna för att beräkna bidrag, enligt hänvisning i bilaga 2,

| c) | besluta om medlemmarnas och observatörernas bidragsinbetalning, |
| --- | --- |

c)

besluta om medlemmarnas och observatörernas bidragsinbetalning,

| d) | avveckla Jiv-Eric. |
| --- | --- |

d)

avveckla Jiv-Eric.

6.   Beslut enligt artikel 13.4 och 13.5 kan fattas endast om samtliga medlemmar har informerats om de föreslagna besluten senast två veckor före mötet. Stadgeändringar och ändringar i bilaga 2 som avses i artikel 13.5a och 13.5b, kan verkställas endast om samtliga medlemmar har informerats om ändringens exakta lydelse senast två månader före mötet.

7.   Varje stadgeändring ska underkastas bestämmelserna i artikel 11 i förordning (EG) nr 723/2009.

Artikel 14

Verkställande direktören

1.   Rådet ska utnämna en verkställande direktör för Jiv-Eric för en femårsperiod, som kan förnyas. Jiv-Erics verkställande direktör ska ha ansvar för Jiv-Erics vetenskapliga utveckling. Verkställande direktören ska ansvara för att genomföra rådets beslut och den dagliga förvaltningen av Jiv-Erics operativa verksamhet, inbegripet samordning och stödverksamhet, samt vidare utveckling av korrelatorn.

2.   Verkställande direktören är Jiv-Erics rättsliga ombud.

3.   Verkställande direktören ska utarbeta och lägga fram det årliga arbetsprogrammet till rådet, enligt hänvisning i artikel 12.6 b.

4.   När det årliga arbetsprogrammet har antagits av rådet ska den verkställande direktören svara för genomförandet av det årliga arbetsprogrammet, enligt hänvisning i artikel 12.6 b.

5.   Verkställande direktören kan inrätta en eller flera kommittéer för att hjälpa till med genomförandet av Jiv-Erics verksamhet.

Artikel 15

Samordning och stöd

Jiv-Erics kontor för samordning och stöd ska vara huvudkontor för Jiv-Erics dagliga verksamhet. Kontoret stödjer Jiv-Erics dagliga verksamhet, inbegripet assistans till rådet. Kontoret ska inrättas och förvaltas av den verkställande direktören.

KAPITEL 6

FINANSIERING OCH REDOVISNING TILL EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Artikel 16

Budgetregler och bokföring

1.   Jiv-Erics medel får endast utnyttjas i de syften som anges i stadgan.

2.   Jiv-Eric ska förvalta sina egna tillgångar i överensstämmelse med gällande skatteregler. För att uppnå sina mål kan Jiv-Eric förvärva, utnyttja och förvalta medel från en tredje part.

3.   Jiv-Erics budgetår ska löpa från den 1 januari till den 31 december varje år.

4.   Samtliga intäkter och utgifter för Jiv-Eric ska inkluderas i de beräkningar som upprättas för varje budgetår, och dessa ska vara synliga i årsbudgeten. Årsbudgeten ska överensstämma med allmänt vedertagna principer för öppenhet.

5.   Jiv-Erics årsredovisning ska kompletteras med en auktoriserad revisorsberättelse om budgetårets ekonomiska förvaltning.

6.   Jiv-Eric ska omfattas av gällande regler för beredning, bokföring, revision och ekonomisk redovisning.

7.   Jiv-Eric ska säkerställa att dess medel används i överensstämmelse med principerna för sund ekonomisk förvaltning.

8.   Jiv-Eric ska redovisa omkostnader och intäkter för sin ekonomiska verksamhet separat.

9.   Jiv-Erics kontor för samordning och stöd ska ansvara för en noggrann bokföring av samtliga intäkter och utgifter.

Artikel 17

Rapportering

1.   Jiv-Eric ska lägga fram en årlig verksamhetsberättelse som detaljerar särskilt verksamhetens vetenskapliga, operativa och ekonomiska aspekter. Verksamhetsberättelsen ska godkännas av rådet och överlämnas till kommissionen och relevanta offentliga myndigheter senast sex månader efter motsvarande budgetårs slut. Verksamhetsberättelsen ska offentliggöras.

2.   Jiv-Eric ska underrätta Europeiska kommissionen om alla omständigheter som allvarligt kan äventyra genomförandet av Jiv-Erics uppgifter eller förhindra att Jiv-Eric uppfyller kraven enligt förordning (EG) nr 723/2009.

Artikel 18

Ansvar

1.   Jiv-Eric ska bära ansvar för sina skulder.

2.   Medlemmarnas ekonomiska ansvar för Jiv-Erics skulder ska begränsas till varje medlems årsavgift enligt specifikation i Bilaga 2.

3.   Jiv-Eric ska teckna lämplig försäkring för att täcka de särskilda risker som gäller Jiv-Erics konstitution och förvaltning.

KAPITEL 7

ÅTGÄRDER

Artikel 19

Samarbetsavtal med tredje parter

I de fall där Jiv-Eric bedömer det fördelaktigt kan det ingå samarbetsavtal med tredje parter, till exempel forskningsinstitut i länder som inte är medlemmar eller observatörer i Jiv-Eric.

Artikel 20

Tillträdesregler för användare

1.   Jiv-Eric ska eftersträva öppet tillträde till dess infrastruktur inom de gränser och villkor som fastställts i gällande tillträdesregler.

2.   I enlighet med innehållsleverantörernas tillstånd och genom en autentisering som godkänts av Jiv-Eric ska uppgifter, verktyg och tjänster som erbjuds av Jiv-Eric vara tillgängliga för forskarvärlden.

3.   Jiv-Eric ska säkerställa att användarna godkänner de villkor och bestämmelser som gäller tillträde, samt att lämpliga säkerhetsarrangemang har vidtagits för intern lagring och hantering av forskningsresultat.

4.   Jiv-Eric ska inrätta väl fastställda rutiner för att undersöka påstådda säkerhetsöverträdelser och röjande av konfidentiella forskningsuppgifter.

Artikel 21

Vetenskaplig utvärdering

1.   För att underlätta forskningen ska Jiv-Eric ansluta sig till principerna om öppenhet och stödja ”bästa praxis” som överenskommet och stadfästs genom samarbetet med EVN.

2.   Tillgång till Jiv-Erics forskningsanläggningar, observations- och korrelatortid ska baseras på vetenskaplig excellens och tekniskt genomförbara projektförslag som ska bedömas i sakkunnigbedömningar av oberoende experter, i enlighet med de kriterier och förfaranden som fastställts i EVN. Tillgång till korrelatortid ska följa fördelning och schemaläggning av observationstid.

Artikel 22

Riktlinjer för spridning

1.   Jiv-Eric ska vidta alla åtgärder som krävs för att främja infrastrukturen och dess användning inom forskning och utbildning.

2.   Jiv-Eric ska uppmuntra användarna att offentliggöra sina forskningsresultat och göra resultat tillgängliga via Jiv-Eric.

3.   Jiv-Eric ska fastställa en strategi för spridning.

Artikel 23

Immateriella rättigheter

1.   När det gäller immateriella rättigheter som är nödvändiga och som skapas av forskningen och utvecklingen av Jiv-Erics korrelator, ska principen om äganderätt erkännas, men dessa rättigheter kan fördelas mellan alla aktiva deltagare som bidragit till forskningen för att utveckla Jiv-Erics korrelator. Inom Jiv-Eric ska integrerade riktlinjer och avtal om immateriella rättigheter antas för nationella forskningsinstituts rättigheter vad gäller infrastruktur för tekniköverföring och utbyte av immateriella rättigheter, för vilka den verkställande direktören ska föreslå en arbetsordning till rådet.

2.   Jiv-Eric ska ge vägledning (till exempel via en webbplats) till forskare för att se till att den forskning som bedrivs med användning av material som tillgängliggjorts via Jiv-Eric sker med erkännande av dataägarnas rättigheter.

Artikel 24

Anställningsstrategi, inbegripet lika möjligheter

Jiv-Eric tillämpar lika möjligheter vid anställning och ska välja ut den bästa kandidaten, oavsett bakgrund, nationalitet, religion eller kön. Anställningsavtalen ska följa den nationella lagstiftningen i det land där personalen är anställd.

Artikel 25

Strategi för upphandling och skattebefrielse

1.   Jiv-Eric ska behandla upphandlingskandidater och anbudsgivare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt, oavsett om de har sin bas i Europeiska unionen eller inte. Jiv-Erics upphandlingar ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering och konkurrens. Rådet ska anta genomföranderegler med alla nödvändiga uppgifter om exakta upphandlingsförfaranden och -kriterier.

2.   Den verkställande direktören ska ansvara för Jiv-Erics upphandling. Alla anbud ska offentliggöras på Jiv-Erics webbplats och på medlemmarnas och observatörernas territorier. Beslut om tilldelning av en upphandling ska offentliggöras på Jiv-Erics webbplats och innehålla en motivering.

3.   Medlemmars och observatörers upphandling av Jiv-Erics verksamhet ska ske med fullständigt beaktande av Jiv-Erics behov, tekniska krav och de specifikationer som utfärdats av de berörda organen och ska följa tillämpliga nationella regler.

4.   Undantag från mervärdesskatteplikt på grundval av artiklarna 143.1 g och 151.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG (1) och i enlighet med artiklarna 50 och 51 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 (2), ska begränsas till mervärdesskatten för sådana varor och tjänster som ska användas officiellt av Jiv-Eric, vars värde överstiger 225 euro och som till fullo betalas och upphandlas av Ecrin-Eric. Enskilda medlemmars upphandlingar ska inte omfattas av dessa undantag. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 5 och 6 ska inga ytterligare begränsningar tillämpas.

5.   Undantag från skatteplikt ska tillämpas på icke-ekonomisk verksamhet, inte på ekonomisk verksamhet.

6.   Undantag från mervärdesskatt ska tillämpas på varor och tjänster för det vetenskapliga, tekniska och administrativa arbete som bedrivs av Jiv-Eric, i linje med dess huvuduppgifter. Dessa innefattar utgifter för konferenser, seminarier och sammanträden med direkt koppling till Jiv-Erics officiella verksamhet, med undantag för resor och inkvartering.

Artikel 26

Datapolicy

1.   Principerna för öppen källkod och öppen åtkomst ska generellt främjas.

Den verkställande direktören ska föreslå att rådet godkänner ett datapolicydokument för användare av Jiv-Erics infrastruktur, i enlighet med EVN.

2.   Jiv-Eric ska göra alla verktyg offentligt tillgängliga och tillhandahålla tillräcklig dokumentation.

KAPITEL 8

VARAKTIGHET, AVVECKLING, TVISTER, OCH BESTÄMMELSER OM INRÄTTANDE

Artikel 27

Giltighetstid

Jiv-Eric ska inrättas på obestämd tid.

Artikel 28

Avveckling

1.   Avveckling av Jiv-Eric ska ske efter ett beslut av rådet i enlighet med artikel 13.5 d.

2.   Utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar efter antagandet av ett beslut om avveckling av Jiv-Eric, ska Jiv-Eric informera kommissionen om beslutet.

3.   De tillgångar som kvarstår efter betalning av Jiv-Erics skulder ska fördelas på medlemmarna i proportion till deras totala årsavgift till Jiv-Eric enligt bilaga 2.

4.   Utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar efter slutförandet av avvecklingsförfarandet, ska Jiv-Eric informera kommissionen om detta.

5.   Jiv-Eric ska upphöra den dag då Europeiska kommissionen offentliggör ett lämpligt meddelande i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 29

Tillämplig lag

Jiv-Eric ska i prioritetsordning styras genom

| a) | EU-lagstiftningen, i synnerhet förordning (EG) nr 723/2009, |
| --- | --- |

a)

EU-lagstiftningen, i synnerhet förordning (EG) nr 723/2009,

| b) | den nederländska lagstiftningen i frågor som inte omfattas (eller endast delvis omfattas) av EU-lagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

den nederländska lagstiftningen i frågor som inte omfattas (eller endast delvis omfattas) av EU-lagstiftningen,

| c) | denna stadga, |
| --- | --- |

c)

denna stadga,

| d) | arbetsordningen. |
| --- | --- |

d)

arbetsordningen.

Artikel 30

Tvister

1.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra tvister mellan Jiv-Erics medlemmar, eller mellan medlemmarna och Jiv-Eric samt alla tvister i vilka unionen är part.

2.   EU-lagstiftningen om behörig domstol ska tillämpas på tvister mellan Jiv-Eric och tredje parter. I fall som inte omfattas av EU-lagstiftningen ska den nederländska lagstiftningen avgöra vilken domstol som är behörig att avgöra dessa tvister.

Artikel 31

Denna stadgas tillgänglighet

1.   Stadgans giltiga version ska alltid finnas allmänt tillgänglig på Jiv-Erics webbplats och vid dess stadgeenliga säte.

2.   Stadgan ska vara giltig i alla officiella språkversioner för de medlemmar som förtecknas i tillägg 1. Stadgan ska också vara giltig i de officiella språkversioner för de medlemsstater som inte förtecknas i tillägg 1. Ingen språkversion ska ha företräde framför de andra.

3.   Översättning av den ursprungliga versionen av stadgan och ändringar som offentliggörs i EUT ska vara en fråga för Europeiska kommissionen. När översättning inte föreskrivs i Europeiska kommissionen, ska dessa tillhandahållas av Jiv-Erics samordnings- och stödkontor.

Artikel 32

Inrättande- och övergångsbestämmelser

1.   Värdlandet ska sammankalla till ett konstituerande möte i generalförsamlingen så snart som möjligt, men senast 45 kalenderdagar efter ikraftträdandet av kommissionens beslut om inrättande av Jiv-Eric.

2.   Värdlandet ska underrätta de grundande medlemmarna om eventuella brådskande rättsliga åtgärder som måste vidtas på Jiv-Erics vägnar innan det konstituerande sammanträdet hålls. Såvida inte en grundande medlem framför invändningar mot en rättslig åtgärd inom fem arbetsdagar efter det att den underrättats om åtgärden, ska denna åtgärd genomföras av en person som vederbörligen bemyndigats av värdstaten.

3.   Tills Jiv-Eric inrättats ska dess innevarande styrelse och direktör fortsätta att fungera som ställföreträdare för den nederländska stiftelsen. Jiv-Erics verkställande direktör ska utses av både Jiv-Erics styrelse och råd för att fastställa tillvägagångssättet under övergångfasen från en nederländsk stiftelse till en Jiv-Eric.

BILAGA 1

FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMMAR OCH OBSERVATÖRER OCH FÖRETRÄDANDE ORGAN

MEDLEMMAR

| Land eller mellanstatlig organisation | Företrädande organ
  (t.ex. ministerier och forskningsråd) |
| --- | --- |
| Republiken Frankrike | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Konungariket Nederländerna | Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO) |
| Konungariket Sverige | Vetenskapsrådet (VR) |
| Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland | Science and Technology Facilities Council (STFC) |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Land eller mellanstatlig organisation

Företrädande organ

(t.ex. ministerier och forskningsråd)

Republiken Frankrike

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Konungariket Nederländerna

Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO)

Konungariket Sverige

Vetenskapsrådet (VR)

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

Science and Technology Facilities Council (STFC)

OBSERVATÖRER

| Land eller mellanstatlig organisation | Företrädande organ
  (t.ex. ministerier och forskningsråd) |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Land eller mellanstatlig organisation

Företrädande organ

(t.ex. ministerier och forskningsråd)

BILAGA 2

BIDRAG

Jiv-Eric-rådet ska använda följande vägledande principer för att fastställa bidragen till Jiv-Eric, minst vart femte år:

| 1. | Medlemsavgifter:

  Medlemsavgiften är anpassade till lokala driftskostnader efter tillämpning av ett ingångsbidrag. På detta sätt bidrar medlemmar som saknar teleskop med en minimiavgift medan andra medlemmar betalar i förhållande till sina lokala driftskostnader. |
| --- | --- |

1.

Medlemsavgifter:

Medlemsavgiften är anpassade till lokala driftskostnader efter tillämpning av ett ingångsbidrag. På detta sätt bidrar medlemmar som saknar teleskop med en minimiavgift medan andra medlemmar betalar i förhållande till sina lokala driftskostnader.

| 2. | Premieavgift för värdlandet

  Det är underförstått att värdlandet bör vara berett att betala ett betydande bidrag till Jiv-Eric som premieavgift, som dock inte får överstiga hälften av Jive:s grundbudget. |
| --- | --- |

2.

Premieavgift för värdlandet

Det är underförstått att värdlandet bör vara berett att betala ett betydande bidrag till Jiv-Eric som premieavgift, som dock inte får överstiga hälften av Jive:s grundbudget.

| 3. | Överenskomna bidrag för perioden 2015–2019

  Jiv-Erics medlemmar har nått en överenskommelse [... datum...] rörande bidrag i tabellen nedan.










  (i euro) |
| --- | --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Nederländerna | 970 000 | 970 000 | 970 000 | 970 000 | 970 000 |
| Förenade kungadömet | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 | 200 000 |
| Sverige | 110 000 | 110 000 | 110 000 | 110 000 | 110 000 |
| Frankrike | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 |
| Italien | 210 000 | 210 000 | 210 000 | 210 000 | 210 000 |
| Spanien | 140 000 | 140 000 | 140 000 | 140 000 | 140 000 |
| Sydafrika | 65 000 | 65 000 | 65 000 | 65 000 | 65 000 |

3.

Överenskomna bidrag för perioden 2015–2019

Jiv-Erics medlemmar har nått en överenskommelse [... datum...] rörande bidrag i tabellen nedan.

(i euro)

2015

2016

2017

2018

2019

Nederländerna

970 000

970 000

970 000

970 000

970 000

Förenade kungadömet

200 000

200 000

200 000

200 000

200 000

Sverige

110 000

110 000

110 000

110 000

110 000

Frankrike

50 000

50 000

50 000

50 000

50 000

Italien

210 000

210 000

210 000

210 000

210 000

Spanien

140 000

140 000

140 000

140 000

140 000

Sydafrika

65 000

65 000

65 000

65 000

65 000

Det bör noteras att Italien, Spanien och Sydafrika förbereder medlemskap och att deras bidrag införs i kursiverad text för fullständighetens skull.

---

(1)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 av den 15 mars 2011 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 77, 23.3.2011, s. 1).

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/170 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/170

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 december 2014

om undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG vad gäller trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Amerikas förenta stater

[delgivet med nr C(2014) 9469]

(2014/924/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.1 i direktiv 2000/29/EG jämförd med punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till det direktivet ska medlemsstaterna förbjuda införsel till unionen av trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna, såvida inte de särskilda krav som anges i den andra kolumnen i dessa punkter uppfylls. Dessa punkter har senast ändrats genom kommissionens genomförandedirektiv 2014/78/EU (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.1 i direktiv 2000/29/EG jämförd med punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till det direktivet ska medlemsstaterna förbjuda införsel till unionen av trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna, såvida inte de särskilda krav som anges i den andra kolumnen i dessa punkter uppfylls. Dessa punkter har senast ändrats genom kommissionens genomförandedirektiv 2014/78/EU (2).

| (2) | Genom brev av den 20 augusti 2014 och den 9 september 2014 begärde Kanada uppskov med tillämpningen av de punkter som avses i skäl 1 för att anpassa sina system för exportcertifiering till dessa krav. |
| --- | --- |

(2)

Genom brev av den 20 augusti 2014 och den 9 september 2014 begärde Kanada uppskov med tillämpningen av de punkter som avses i skäl 1 för att anpassa sina system för exportcertifiering till dessa krav.

| (3) | Genom ett brev av den 2 september 2014 begärde Förenta staterna uppskov med tillämpningen av de punkter som avses i skäl 1 för att anpassa sina system för exportcertifiering till dessa krav. |
| --- | --- |

(3)

Genom ett brev av den 2 september 2014 begärde Förenta staterna uppskov med tillämpningen av de punkter som avses i skäl 1 för att anpassa sina system för exportcertifiering till dessa krav.

| (4) | Kanada och Förenta staterna har tidigare uppfyllt villkoren avseende trä och bark av ask (Fraxinus L.). |
| --- | --- |

(4)

Kanada och Förenta staterna har tidigare uppfyllt villkoren avseende trä och bark av ask (Fraxinus L.).

| (5) | Medlemsstaterna bör tillfälligt tillåtas att göra undantag från punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG med avseende på införsel till unionen av trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna. Detta undantag bör omfattas av villkor som säkerställer att den respektive fytosanitära risken är godtagbar. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör tillfälligt tillåtas att göra undantag från punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG med avseende på införsel till unionen av trä och bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna. Detta undantag bör omfattas av villkor som säkerställer att den respektive fytosanitära risken är godtagbar.

| (6) | Medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om varje sändning som inte uppfyller villkoren i detta beslut för att säkerställa en effektiv översikt av situationen och, i tillämpliga fall, åtgärderna på unionsnivå. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om varje sändning som inte uppfyller villkoren i detta beslut för att säkerställa en effektiv översikt av situationen och, i tillämpliga fall, åtgärderna på unionsnivå.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillstånd att bevilja undantag

1.   Genom undantag från artikel 5.1 i direktiv 2000/29/EG jämförd med punkterna 2.3, 2.4 och 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till det direktivet får medlemsstaterna tillåta införsel till sina territorier av trä och lös bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna som uppfyller de villkor som fastställs i bilagan till detta beslut.

2.   Genom undantag från artikel 5.1 i direktiv 2000/29/EG jämförd med punkt 2.5 i del A avsnitt I i bilaga IV till det direktivet får medlemsstaterna tillåta införsel till sina territorier av föremål gjorda av bark av ask (Fraxinus L.) med ursprung i Kanada och Förenta staterna som uppfyller de villkor som fastställs i punkt 4 i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Sundhetscertifikat

Det sundhetscertifikat som föreskrivs i artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG ska vara utfärdat i antingen Kanada eller Förenta staterna. Det ska under rubriken ”Tilläggsdeklaration” innehålla följande uppgifter:

| a) | Ett uttalande: ”I enlighet med EU:s krav enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/924/EU (3). |
| --- | --- |

a)

Ett uttalande: ”I enlighet med EU:s krav enligt kommissionens genomförandebeslut 2014/924/EU (3).

| b) | I tillämpliga fall, en uppgift om vilket av villkoren i punkt 1, 2 eller 3 i bilagan som är uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, en uppgift om vilket av villkoren i punkt 1, 2 eller 3 i bilagan som är uppfyllt.

| c) | I tillämpliga fall, det skadegörarfria områdets namn i den mening som avses i punkt 1, 2 eller 3 i bilagan. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, det skadegörarfria områdets namn i den mening som avses i punkt 1, 2 eller 3 i bilagan.

Artikel 3

Anmälan av bristande överensstämmelse

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om varje sändning som inte uppfyller de villkor som anges i bilagan.

Anmälan ska ske senast tre arbetsdagar efter den dag då sändningen vägrats införsel.

Artikel 4

Upphörande

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2015.

Artikel 5

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandedirektiv 2014/78/EU av den 17 juni 2014 om ändring av bilagorna I, II, III, IV och V till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EUT L 183, 24.6.2014, s. 23).

2

(3)  EUT L 363, 18.12.2014, s. 170”.

3

---

BILAGA

VILLKOR SOM AVSES I ARTIKEL 1

Trä och lös bark av ask (Fraxinus L.) som avses i artikel 1.1 ska, i tillämpliga fall, uppfylla villkoren i punkt 1, 2 eller 3. Trä och bark som avses i artikel 1.1 och de andra föremål gjorda av bark av ask (Fraxinus L.) som avses i artikel 1.2 ska uppfylla villkoren i punkt 4.

| 1. | Trä av ask (Fraxinus L.), även av sådana slag som inte finns upptagna bland KN-numren i del B i bilaga V till direktiv 2000/29/EG, inbegripet trä som inte har kvar sin naturliga rundade yta, ska uppfylla ett av följande villkor:






  a) | Träet har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- | --- |

1.

Trä av ask (Fraxinus L.), även av sådana slag som inte finns upptagna bland KN-numren i del B i bilaga V till direktiv 2000/29/EG, inbegripet trä som inte har kvar sin naturliga rundade yta, ska uppfylla ett av följande villkor:

a)

Träet har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire.

| b) | Träet är hugget eller sågat på fyra sidor så att den rundade ytan helt har avlägsnats. |
| --- | --- |

b)

Träet är hugget eller sågat på fyra sidor så att den rundade ytan helt har avlägsnats.

Denna punkt gäller inte trä i form av

| a) | flis som helt eller delvis har erhållits från dessa träd, |
| --- | --- |

a)

flis som helt eller delvis har erhållits från dessa träd,

| b) | förpackningsmaterial i trä i form av packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, lastpallar, pallboxar och liknade anordningar samt pallflänsar som används vid transport av alla slags varor, |
| --- | --- |

b)

förpackningsmaterial i trä i form av packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, lastpallar, pallboxar och liknade anordningar samt pallflänsar som används vid transport av alla slags varor,

| c) | trä som används för att kila fast eller bära upp andra laster än trälaster. |
| --- | --- |

c)

trä som används för att kila fast eller bära upp andra laster än trälaster.

| 2. | Trä i form av flis som helt eller delvis har erhållits från ask (Fraxinus L.), även av sådana slag som inte finns upptagna bland KN-numren i del B i bilaga V till direktiv 2000/29/EG, ska uppfylla ett av följande villkor:






  a) | Träet har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- | --- |

2.

Trä i form av flis som helt eller delvis har erhållits från ask (Fraxinus L.), även av sådana slag som inte finns upptagna bland KN-numren i del B i bilaga V till direktiv 2000/29/EG, ska uppfylla ett av följande villkor:

a)

Träet har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire.

| b) | Träet har bearbetats till högst 2,5 cm tjocka och breda bitar. |
| --- | --- |

b)

Träet har bearbetats till högst 2,5 cm tjocka och breda bitar.

| 3. | Lös bark av ask (Fraxinus L.) ska uppfylla ett av följande villkor:






  a) | Den lösa barken har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- | --- |

3.

Lös bark av ask (Fraxinus L.) ska uppfylla ett av följande villkor:

a)

Den lösa barken har sitt ursprung i ett område som av exportlandets växtinspektion, i enlighet med berörda internationella normer för fytosanitära åtgärder, har fastställts vara fritt från Agrilus planipennis Fairmaire.

| b) | Den lösa barken har bearbetats till högst 2,5 cm tjocka och breda bitar. |
| --- | --- |

b)

Den lösa barken har bearbetats till högst 2,5 cm tjocka och breda bitar.

| 4. | Trä av ask (Fraxinus L.), trä i form av flis som helt eller delvis har erhållits från ask (Fraxinus L.) och lös bark av ask (Fraxinus L.) som omfattas av punkt 1, 2 eller 3 samt de andra föremål gjorda av bark av ask (Fraxinus L.) som avses i artikel 1.2 ska ha genomgått okulär besiktning, provtagning och testning enligt vad som är lämpligt med avseende på egenskaperna hos växtprodukterna och de andra föremålen, för att säkerställa att de, i enlighet med de berörda internationella normerna för fytosanitära åtgärder nr 23 om riktlinjer för besiktning (1), är fria från Agrilus planipennis Fairmaire. |
| --- | --- |

4.

Trä av ask (Fraxinus L.), trä i form av flis som helt eller delvis har erhållits från ask (Fraxinus L.) och lös bark av ask (Fraxinus L.) som omfattas av punkt 1, 2 eller 3 samt de andra föremål gjorda av bark av ask (Fraxinus L.) som avses i artikel 1.2 ska ha genomgått okulär besiktning, provtagning och testning enligt vad som är lämpligt med avseende på egenskaperna hos växtprodukterna och de andra föremålen, för att säkerställa att de, i enlighet med de berörda internationella normerna för fytosanitära åtgärder nr 23 om riktlinjer för besiktning (1), är fria från Agrilus planipennis Fairmaire.

---

(1)  IPPC (FAO), ”Guidelines for inspection”, ISPM No. 23, Rom, 2005.

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/173

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 december 2014

om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2014 och om ändring av genomförandebeslut 2013/722/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet

[delgivet med nr C(2014) 9650]

(2014/925/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 27.5 och 27.6,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (2), särskilt artikel 45.1, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 45.1 andra meningen i förordning (EU) nr 652/2014 fastställs att relevanta bestämmelser i artikel 27 i beslut 2009/470/EG ska fortsätta att gälla för program som genomfördes 2014. I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 45.1 andra meningen i förordning (EU) nr 652/2014 fastställs att relevanta bestämmelser i artikel 27 i beslut 2009/470/EG ska fortsätta att gälla för program som genomfördes 2014. I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | För att godkännas i enlighet med den finansiella unionsåtgärd som anges i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG ska de program som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen rörande utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga I till det beslutet åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till kommissionens beslut 2008/341/EG (3), såsom fastställts i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

För att godkännas i enlighet med den finansiella unionsåtgärd som anges i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG ska de program som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen rörande utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga I till det beslutet åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till kommissionens beslut 2008/341/EG (3), såsom fastställts i det beslutet.

| (3) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/722/EU (4) godkänns vissa nationella program för år 2014 och i beslutet fastställs även procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd till varje program som medlemsstaterna lagt fram. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/722/EU (4) godkänns vissa nationella program för år 2014 och i beslutet fastställs även procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd till varje program som medlemsstaterna lagt fram.

| (4) | I genomförandebeslut 2013/722/EU definieras också de åtgärder som berättigar till unionens finansiella stöd. Kommissionen informerade dock medlemsstaterna skriftligen om att vissa åtgärder endast är stödberättigande om de verksamheter som bedrivits har genomförts korrekt. Det gällde det program för utrotning av bovin tuberkulos som hade godkänts för Irland, där kostnaderna för hudtest med tuberkulin inte ansågs vara stödberättigande på grund av de otillfredsställande resultaten från tidigare år. |
| --- | --- |

(4)

I genomförandebeslut 2013/722/EU definieras också de åtgärder som berättigar till unionens finansiella stöd. Kommissionen informerade dock medlemsstaterna skriftligen om att vissa åtgärder endast är stödberättigande om de verksamheter som bedrivits har genomförts korrekt. Det gällde det program för utrotning av bovin tuberkulos som hade godkänts för Irland, där kostnaderna för hudtest med tuberkulin inte ansågs vara stödberättigande på grund av de otillfredsställande resultaten från tidigare år.

| (5) | Till följd av de framsteg som de behöriga myndigheterna på Irland gjort i fråga om genomförandet av programmet för utrotning av bovin tuberkulos, något som erkänts av de sakkunniga i arbetsgruppen för tuberkulos, berättigar hudtestet med tuberkulin till unionens finansiella stöd i linje med det program som ursprungligen lades fram. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av de framsteg som de behöriga myndigheterna på Irland gjort i fråga om genomförandet av programmet för utrotning av bovin tuberkulos, något som erkänts av de sakkunniga i arbetsgruppen för tuberkulos, berättigar hudtestet med tuberkulin till unionens finansiella stöd i linje med det program som ursprungligen lades fram.

| (6) | Portugal har lämnat in ett ändrat program för utrotning och övervakning av blåtunga. Ungern har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies. Danmark har dragit tillbaka sin ansökan om unionens finansiella stöd 2014 till övervakningsprogrammet för aviär influensa och programmet för övervakning och utrotning av viss transmissibel spongiform encefalopati. Polen har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies. |
| --- | --- |

(6)

Portugal har lämnat in ett ändrat program för utrotning och övervakning av blåtunga. Ungern har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies. Danmark har dragit tillbaka sin ansökan om unionens finansiella stöd 2014 till övervakningsprogrammet för aviär influensa och programmet för övervakning och utrotning av viss transmissibel spongiform encefalopati. Polen har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies.

| (7) | Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. De bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. De bör därför godkännas.

| (8) | Kommissionen har också bedömt de tekniska och finansiella delrapporter om utgifterna för dessa program som medlemsstaterna lagt fram i enlighet med artikel 27.7 i beslut 2009/470/EG. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja anslagen för 2014 fullt ut, medan andra kommer att lägga ut mer än det anslagna beloppet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har också bedömt de tekniska och finansiella delrapporter om utgifterna för dessa program som medlemsstaterna lagt fram i enlighet med artikel 27.7 i beslut 2009/470/EG. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja anslagen för 2014 fullt ut, medan andra kommer att lägga ut mer än det anslagna beloppet.

| (9) | Unionens finansiella stöd till vissa nationella program behöver därför anpassas. För att de öronmärkta medlen ska användas optimalt bör stöd som beviljats nationella program som inte kommer att utnyttja hela anslaget omfördelas till de program där anslagen inte kommer att räcka till på grund av en oförutsedd djurhälsosituation i medlemsstaterna i fråga. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter. |
| --- | --- |

(9)

Unionens finansiella stöd till vissa nationella program behöver därför anpassas. För att de öronmärkta medlen ska användas optimalt bör stöd som beviljats nationella program som inte kommer att utnyttja hela anslaget omfördelas till de program där anslagen inte kommer att räcka till på grund av en oförutsedd djurhälsosituation i medlemsstaterna i fråga. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter.

| (10) | Denna omfördelning kräver flera ändringar i vissa av de ansökningar om finansiellt stöd från unionen som har fastställts i genomförandebeslut 2013/722/EU. Av öppenhetsskäl bör allt finansiellt stöd från unionen till de godkända program för 2014 som berörs av ändringarna fastställas. |
| --- | --- |

(10)

Denna omfördelning kräver flera ändringar i vissa av de ansökningar om finansiellt stöd från unionen som har fastställts i genomförandebeslut 2013/722/EU. Av öppenhetsskäl bör allt finansiellt stöd från unionen till de godkända program för 2014 som berörs av ändringarna fastställas.

| (11) | Enligt yttrandet från EU:s referenslaboratorium för brucellos och tuberkulos av den 15 juli 2014 bör PCR-test betraktas som en viktig vidareutveckling av det bakteriologiska testet. Detta test bör därför läggas till de stödberättigade åtgärderna för utrotningsprogrammen för bovin brucellos, bovin tuberkulos och brucellos hos får och get. |
| --- | --- |

(11)

Enligt yttrandet från EU:s referenslaboratorium för brucellos och tuberkulos av den 15 juli 2014 bör PCR-test betraktas som en viktig vidareutveckling av det bakteriologiska testet. Detta test bör därför läggas till de stödberättigade åtgärderna för utrotningsprogrammen för bovin brucellos, bovin tuberkulos och brucellos hos får och get.

| (12) | Unionens veterinärlagstiftning om blåtunga gäller endast husdjur. Av öppenhetsskäl bör det förtydligas att de nationella programmen för utrotning och övervakning av blåtunga endast gäller husdjur. |
| --- | --- |

(12)

Unionens veterinärlagstiftning om blåtunga gäller endast husdjur. Av öppenhetsskäl bör det förtydligas att de nationella programmen för utrotning och övervakning av blåtunga endast gäller husdjur.

| (13) | Användningen av enhetskostnader i de årliga och fleråriga programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser godkänns i kommissionens beslut C(2014) 1035 final (5). Enhetskostnaderna för provtagning baserar sig på timlönen, den tid som krävs för att göra provtagningen och allmänna omkostnader motsvarande 7 procent. |
| --- | --- |

(13)

Användningen av enhetskostnader i de årliga och fleråriga programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser godkänns i kommissionens beslut C(2014) 1035 final (5). Enhetskostnaderna för provtagning baserar sig på timlönen, den tid som krävs för att göra provtagningen och allmänna omkostnader motsvarande 7 procent.

| (14) | På grundval av den information som Irland tillhandahållit förefaller det som om medlemsstaterna inte ådrar sig de totala provtagningskostnaderna för vissa typer av tuberkulintestning. I detta fall bör unionens stöd basera sig på de verkliga kostnader som uppstått och på vilka medfinansieringssatsen tillämpas. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av den information som Irland tillhandahållit förefaller det som om medlemsstaterna inte ådrar sig de totala provtagningskostnaderna för vissa typer av tuberkulintestning. I detta fall bör unionens stöd basera sig på de verkliga kostnader som uppstått och på vilka medfinansieringssatsen tillämpas.

| (15) | Det bör också förtydligas att medlemsstaterna inte behöver förfinansiera den del av deras program som genomförs i tredjeländer. |
| --- | --- |

(15)

Det bör också förtydligas att medlemsstaterna inte behöver förfinansiera den del av deras program som genomförs i tredjeländer.

| (16) | Genomförandebeslut 2013/722/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Genomförandebeslut 2013/722/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av Portugals ändrade årliga program för utrotning och övervakning av blåtunga

Det ändrade årliga programmet för utrotning och övervakning av blåtunga som Portugal lade fram den 12 september 2014 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.

Artikel 2

Godkännande av Ungerns ändrade årliga program för utrotning av rabies

Det ändrade årliga programmet för utrotning av rabies som Ungern lade fram den 23 april 2014 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.

Artikel 3

Godkännande av Lettlands ändrade årliga program för bekämpning och övervakning av klassisk svinpest

Det ändrade årliga programmet för bekämpning och övervakning av klassisk svinpest som Lettland lade fram den 5 november 2014 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.

Artikel 4

Godkännande av Polens ändrade årliga program för utrotning av rabies

Det ändrade årliga programmet för utrotning av rabies som Polen lade fram den 7 november 2014 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.

Artikel 5

Ändringar av genomförandebeslut 2013/722/EU

Genomförandebeslut 2013/722/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.2 b ska led iii ersättas med följande:






  ”iii) | bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2.2 b ska led iii ersättas med följande:

”iii)

bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,”

| 2. | I artikel 2.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 5 100 000 euro för Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I artikel 2.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

5 100 000 euro för Spanien,

| ii) | 150 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

ii)

150 000 euro för Kroatien,

| iii) | 2 715 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iii)

2 715 000 euro för Italien,

| iv) | 805 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

iv)

805 000 euro för Portugal,

| v) | 1 560 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

v)

1 560 000 euro för Förenade kungariket.”

| 3. | I artikel 3.2 ska första meningen ersättas med följande:
  ”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i punkt 1” |
| --- | --- |

3.

I artikel 3.2 ska första meningen ersättas med följande:

”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som avses i punkt 1”

| 4. | I artikel 3.2 b ska led i ersättas med följande:






  ”i) | bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 3.2 b ska led i ersättas med följande:

”i)

bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,”

| 5. | I artikel 3.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 12 700 000 euro för Irland, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

I artikel 3.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

12 700 000 euro för Irland,

| ii) | 14 000 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

ii)

14 000 000 euro för Spanien,

| iii) | 330 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

iii)

330 000 euro för Kroatien,

| iv) | 5 100 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iv)

5 100 000 euro för Italien,

| v) | 1 035 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

v)

1 035 000 euro för Portugal,

| vi) | 31 000 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

vi)

31 000 000 euro för Förenade kungariket.”

| 6. | Artikel 3.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om medlemsstaten inte direkt ådrar sig kostnaderna för tuberkulintestningen ska unionens finansiella stöd, genom undantag från artikel 3.2, begränsas till 50 % av medlemsstatens verkliga kostnader för inköp av tuberkulin.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

”3.   Om medlemsstaten inte direkt ådrar sig kostnaderna för tuberkulintestningen ska unionens finansiella stöd, genom undantag från artikel 3.2, begränsas till 50 % av medlemsstatens verkliga kostnader för inköp av tuberkulin.”

| 7. | I artikel 4.2 b ska led i ersättas med följande:






  ”i) | bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,” |
| --- | --- | --- |

7.

I artikel 4.2 b ska led i ersättas med följande:

”i)

bakteriologiska tester/PCR-tester, upp till högst 10 euro i genomsnitt per test,”

| 8. | I artikel 4.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 7 300 000 euro för Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

8.

I artikel 4.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

7 300 000 euro för Spanien,

| ii) | 385 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

ii)

385 000 euro för Kroatien,

| iii) | 3 935 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iii)

3 935 000 euro för Italien,

| iv) | 160 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

iv)

160 000 euro för Cypern,

| v) | 1 125 000 euro för Portugal.” |
| --- | --- |

v)

1 125 000 euro för Portugal.”

| 9. | I artikel 5 ska första stycket ersättas med följande:
  ”1.   De program för utrotning och övervakning av blåtunga hos husdjur som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Litauen, Malta, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Finland godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 5 ska första stycket ersättas med följande:

”1.   De program för utrotning och övervakning av blåtunga hos husdjur som lagts fram av Belgien, Bulgarien, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Litauen, Malta, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Finland godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2014.”

| 10. | I artikel 5.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 11 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

I artikel 5.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

11 000 euro för Belgien,

| ii) | 100 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

100 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 72 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

iii)

72 000 euro för Tyskland,

| iv) | 3 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

iv)

3 000 euro för Estland,

| v) | 75 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

v)

75 000 euro för Grekland,

| vi) | 850 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

vi)

850 000 euro för Spanien,

| vii) | 170 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

vii)

170 000 euro för Frankrike,

| viii) | 2 150 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

viii)

2 150 000 euro för Italien,

| ix) | 6 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

ix)

6 000 euro för Lettland,

| x) | 8 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

x)

8 000 euro för Litauen,

| xi) | 5 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xi)

5 000 euro för Malta,

| xii) | 5 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xii)

5 000 euro för Österrike,

| xiii) | 25 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xiii)

25 000 euro för Polen,

| xiv) | 155 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xiv)

155 000 euro för Portugal,

| xv) | 115 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xv)

115 000 euro för Rumänien,

| xvi) | 16 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xvi)

16 000 euro för Slovenien,

| xvii) | 25 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xvii)

25 000 euro för Slovakien,

| xviii) | 5 000 euro för Finland.” |
| --- | --- |

xviii)

5 000 euro för Finland.”

| 11. | I artikel 6.8 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 1 000 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

11.

I artikel 6.8 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

1 000 000 euro för Belgien,

| ii) | 70 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

70 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 175 000 euro för det program från Tjeckien som avses i punkt 3, |
| --- | --- |

iii)

175 000 euro för det program från Tjeckien som avses i punkt 3,

| iv) | 710 000 euro för det program från Tjeckien som avses i punkt 4, |
| --- | --- |

iv)

710 000 euro för det program från Tjeckien som avses i punkt 4,

| v) | 320 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

v)

320 000 euro för Danmark,

| vi) | 980 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

vi)

980 000 euro för Tyskland,

| vii) | 10 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

vii)

10 000 euro för Estland,

| viii) | 25 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

viii)

25 000 euro för Irland,

| ix) | 860 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

ix)

860 000 euro för Grekland,

| x) | 1 390 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

x)

1 390 000 euro för Spanien,

| xi) | 1 360 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

xi)

1 360 000 euro för Frankrike,

| xii) | 205 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

xii)

205 000 euro för Kroatien,

| xiii) | 1 700 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

xiii)

1 700 000 euro för Italien,

| xiv) | 95 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xiv)

95 000 euro för Cypern,

| xv) | 75 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xv)

75 000 euro för Lettland,

| xvi) | 10 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xvi)

10 000 euro för Luxemburg,

| xvii) | 1 940 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvii)

1 940 000 euro för Ungern,

| xviii) | 20 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xviii)

20 000 euro för Malta,

| xix) | 2 880 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xix)

2 880 000 euro för Nederländerna,

| xx) | 1 190 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xx)

1 190 000 euro för Österrike,

| xxi) | 20 000 euro för det program från Polen som avses i punkt 2, |
| --- | --- |

xxi)

20 000 euro för det program från Polen som avses i punkt 2,

| xxii) | 3 180 000 euro för det program från Polen som avses i punkt 6, |
| --- | --- |

xxii)

3 180 000 euro för det program från Polen som avses i punkt 6,

| xxiii) | 35 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxiii)

35 000 euro för Portugal,

| xxiv) | 250 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxiv)

250 000 euro för Rumänien,

| xxv) | 35 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxv)

35 000 euro för Slovenien,

| xxvi) | 2 500 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxvi)

2 500 000 euro för Slovakien,

| xxvii) | 150 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

xxvii)

150 000 euro för Förenade kungariket.”

| 12. | I artikel 7.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 150 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- | --- |

12.

I artikel 7.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

150 000 euro för Bulgarien,

| ii) | 710 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

ii)

710 000 euro för Tyskland,

| iii) | 35 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

iii)

35 000 euro för Frankrike,

| iv) | 145 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

iv)

145 000 euro för Kroatien,

| v) | 170 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

v)

170 000 euro för Lettland,

| vi) | 60 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

vi)

60 000 euro för Ungern,

| vii) | 835 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

vii)

835 000 euro för Rumänien,

| viii) | 485 000 euro för Slovakien.” |
| --- | --- |

viii)

485 000 euro för Slovakien.”

| 13. | Artikel 7.3 utgår. |
| --- | --- |

13.

Artikel 7.3 utgår.

| 14. | I artikel 8.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga 815 000 euro för Italien.” |
| --- | --- | --- |

14.

I artikel 8.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga 815 000 euro för Italien.”

| 15. | I artikel 9.4 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 50 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

15.

I artikel 9.4 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

50 000 euro för Belgien,

| ii) | 15 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

15 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 15 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

15 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 65 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

iv)

65 000 euro för Tyskland,

| v) | 5 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

v)

5 000 euro för Estland,

| vi) | 70 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

vi)

70 000 euro för Irland,

| vii) | 15 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

vii)

15 000 euro för Grekland,

| viii) | 65 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

viii)

65 000 euro för Spanien,

| ix) | 120 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

ix)

120 000 euro för Frankrike,

| x) | 40 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

x)

40 000 euro för Kroatien,

| xi) | 1 115 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

xi)

1 115 000 euro för Italien,

| xii) | 20 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xii)

20 000 euro för Cypern,

| xiii) | 20 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xiii)

20 000 euro för Lettland,

| xiv) | 10 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

xiv)

10 000 euro för Litauen,

| xv) | 10 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xv)

10 000 euro för Luxemburg,

| xvi) | 165 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvi)

165 000 euro för Ungern,

| xvii) | 5 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xvii)

5 000 euro för Malta,

| xviii) | 160 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xviii)

160 000 euro för Nederländerna,

| xix) | 25 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xix)

25 000 euro för Österrike,

| xx) | 95 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xx)

95 000 euro för Polen,

| xxi) | 25 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxi)

25 000 euro för Portugal,

| xxii) | 165 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxii)

165 000 euro för Rumänien,

| xxiii) | 45 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxiii)

45 000 euro för Slovenien,

| xxiv) | 25 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxiv)

25 000 euro för Slovakien,

| xxv) | 40 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

xxv)

40 000 euro för Finland,

| xxvi) | 30 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

xxvi)

30 000 euro för Sverige,

| xxvii) | 140 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

xxvii)

140 000 euro för Förenade kungariket.”

| 16. | I artikel 10.4 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | och får inte överstiga






  i) | 260 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

16.

I artikel 10.4 ska led e ersättas med följande:

”e)

och får inte överstiga

i)

260 000 euro för Belgien,

| ii) | 330 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

330 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 165 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

165 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 2 390 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

iv)

2 390 000 euro för Tyskland,

| v) | 45 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

v)

45 000 euro för Estland,

| vi) | 755 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

vi)

755 000 euro för Irland,

| vii) | 1 355 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

vii)

1 355 000 euro för Grekland,

| viii) | 1 525 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

viii)

1 525 000 euro för Spanien,

| ix) | 7 700 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

ix)

7 700 000 euro för Frankrike,

| x) | 2 115 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

x)

2 115 000 euro för Italien,

| xi) | 300 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

xi)

300 000 euro för Kroatien,

| xii) | 815 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xii)

815 000 euro för Cypern,

| xiii) | 65 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xiii)

65 000 euro för Lettland,

| xiv) | 75 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

xiv)

75 000 euro för Litauen,

| xv) | 30 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xv)

30 000 euro för Luxemburg,

| xvi) | 660 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvi)

660 000 euro för Ungern,

| xvii) | 15 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xvii)

15 000 euro för Malta,

| xviii) | 465 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xviii)

465 000 euro för Nederländerna,

| xix) | 175 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xix)

175 000 euro för Österrike,

| xx) | 1 220 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xx)

1 220 000 euro för Polen,

| xxi) | 475 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxi)

475 000 euro för Portugal,

| xxii) | 1 060 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxii)

1 060 000 euro för Rumänien,

| xxiii) | 115 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxiii)

115 000 euro för Slovenien,

| xxiv) | 170 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxiv)

170 000 euro för Slovakien,

| xxv) | 100 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

xxv)

100 000 euro för Finland,

| xxvi) | 105 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

xxvi)

105 000 euro för Sverige,

| xxvii) | 1 475 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

xxvii)

1 475 000 euro för Förenade kungariket.”

| 17. | I artikel 11.6 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | och får inte överstiga






  i) | 1 665 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- | --- |

17.

I artikel 11.6 ska led c ersättas med följande:

”c)

och får inte överstiga

i)

1 665 000 euro för Bulgarien,

| ii) | 1 300 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

ii)

1 300 000 euro för Grekland,

| iii) | 460 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

iii)

460 000 euro för Estland,

| iv) | 140 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iv)

140 000 euro för Italien,

| v) | 1 400 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

v)

1 400 000 euro för Kroatien,

| vi) | 400 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

vi)

400 000 euro för Lettland,

| vii) | 2 350 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

vii)

2 350 000 euro för Litauen,

| viii) | 1 970 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

viii)

1 970 000 euro för Ungern,

| ix) | 6 400 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

ix)

6 400 000 euro för Polen,

| x) | 3 000 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

x)

3 000 000 euro för Rumänien,

| xi) | 810 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xi)

810 000 euro för Slovenien,

| xii) | 285 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xii)

285 000 euro för Slovakien,

| xiii) | 250 000 euro för Finland.” |
| --- | --- |

xiii)

250 000 euro för Finland.”

| 18. | I artikel 11.7 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga






  i) | 110 000 euro för den del av Estlands program som genomförs i Ryssland, |
| --- | --- | --- | --- |

18.

I artikel 11.7 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga

i)

110 000 euro för den del av Estlands program som genomförs i Ryssland,

| ii) | 400 000 euro för den del av Lettlands program som genomförs i Vitryssland, |
| --- | --- |

ii)

400 000 euro för den del av Lettlands program som genomförs i Vitryssland,

| iii) | 1 110 000 euro för den del av Litauens program som genomförs i Vitryssland, |
| --- | --- |

iii)

1 110 000 euro för den del av Litauens program som genomförs i Vitryssland,

| iv) | 1 500 000 euro för den del av Polens program som genomförs i Ukraina, |
| --- | --- |

iv)

1 500 000 euro för den del av Polens program som genomförs i Ukraina,

| v) | 95 000 euro för den del av Finlands program som genomförs i Ryssland.” |
| --- | --- |

v)

95 000 euro för den del av Finlands program som genomförs i Ryssland.”

| 19. | Artikel 13.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Endast sådana kostnader för genomförandet av de årliga eller fleråriga program som avses i artiklarna 2–12 som betalats innan medlemsstaten lämnar in slutrapporten ska berättiga till medfinansiering genom finansiellt stöd från unionen, med undantag för de kostnader som avses i artikel 11.7.” |
| --- | --- |

19.

Artikel 13.2 ska ersättas med följande:

”2.   Endast sådana kostnader för genomförandet av de årliga eller fleråriga program som avses i artiklarna 2–12 som betalats innan medlemsstaten lämnar in slutrapporten ska berättiga till medfinansiering genom finansiellt stöd från unionen, med undantag för de kostnader som avses i artikel 11.7.”

| 20) | I bilaga I ska tabellen i punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Tuberkulintestning (programmet för bovin tuberkulos)






  (i euro) |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | Enhetskostnad |
| Kroatien
  Portugal | 1,12 |
| Spanien | 2,63 |
| Irland
  Italien
  Förenade kungariket | 4,36” |

20)

I bilaga I ska tabellen i punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Tuberkulintestning (programmet för bovin tuberkulos)

(i euro)

Medlemsstat

Enhetskostnad

Kroatien

Portugal

1,12

Spanien

2,63

Irland

Italien

Förenade kungariket

4,36”

Artikel 6

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2014.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 189, 27.6.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (EUT L 115, 29.4.2008, s. 44).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/722/EU av den 29 november 2013 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2014 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt unionens finansiella stöd till dessa program (EUT L 328, 7.12.2013, s. 101).

4

(5)  Commission Decision C(2014)1035 of 24 February 2014 authorising the use of unit costs under the annual and multiannual programmes for the eradication, control and surveillance of animal diseases and zoonoses (ej översatt till svenska).

5

Commission Decision C(2014)1035 of 24 February 2014 authorising the use of unit costs under the annual and multiannual programmes for the eradication, control and surveillance of animal diseases and zoonoses

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/181 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/181

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 december 2014

om fastställande av att det tillfälliga upphävandet av förmånstullarna enligt stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, inte är lämpligt för import av bananer med ursprung i Peru under 2014

(2014/926/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 19/2013 av den 15 januari 2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan (1), särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | En stabiliseringsmekanism för bananer infördes genom handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, som gäller provisoriskt mellan parterna avseende Colombia från den 1 augusti 2013 och avseende Peru från den 1 mars 2013. |
| --- | --- |

(1)

En stabiliseringsmekanism för bananer infördes genom handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, som gäller provisoriskt mellan parterna avseende Colombia från den 1 augusti 2013 och avseende Peru från den 1 mars 2013.

| (2) | Enligt denna mekanism och enligt artikel 15.2 i förordning (EU) nr 19/2013 ska kommissionen, när importen av färska bananer (nummer 0803 90 10 i Europeiska unionens kombinerade nomenklatur) från Colombia eller Peru har överskridit en fastställd tröskelvolym, anta en genomförandeakt genom vilken den kan antingen tillfälligt upphäva förmånstullen på import av bananer från Colombia eller Peru, eller besluta att ett sådant upphävande inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt denna mekanism och enligt artikel 15.2 i förordning (EU) nr 19/2013 ska kommissionen, när importen av färska bananer (nummer 0803 90 10 i Europeiska unionens kombinerade nomenklatur) från Colombia eller Peru har överskridit en fastställd tröskelvolym, anta en genomförandeakt genom vilken den kan antingen tillfälligt upphäva förmånstullen på import av bananer från Colombia eller Peru, eller besluta att ett sådant upphävande inte är lämpligt.

| (3) | Kommissionens beslut ska fattas i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 4 i samma förordning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut ska fattas i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 4 i samma förordning.

| (4) | I november 2014 framgick det att importen till unionen av färska bananer från Peru överskred det tröskelvärde som fastställts i ovannämnda handelsavtal. |
| --- | --- |

(4)

I november 2014 framgick det att importen till unionen av färska bananer från Peru överskred det tröskelvärde som fastställts i ovannämnda handelsavtal.

| (5) | I detta sammanhang undersökte kommissionen i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EU) nr 19/2013 den berörda importens inverkan på situationen för Europeiska unionens marknad för bananer, med beaktande av bl.a. den berörda importens betydelse för prisnivån i unionen, utvecklingen av importen från andra källor och den övergripande stabiliteten på unionens marknad. |
| --- | --- |

(5)

I detta sammanhang undersökte kommissionen i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EU) nr 19/2013 den berörda importens inverkan på situationen för Europeiska unionens marknad för bananer, med beaktande av bl.a. den berörda importens betydelse för prisnivån i unionen, utvecklingen av importen från andra källor och den övergripande stabiliteten på unionens marknad.

| (6) | Importen av färska bananer från Peru utgjorde bara 1,9 % av den sammanlagda importen av färska bananer till unionen under januari 2014–september 2014 (enligt Eurostat). |
| --- | --- |

(6)

Importen av färska bananer från Peru utgjorde bara 1,9 % av den sammanlagda importen av färska bananer till unionen under januari 2014–september 2014 (enligt Eurostat).

| (7) | Importen av färska bananer från andra traditionella importländer, särskilt Colombia, Costa Rica och Panama, låg betydligt under de tröskelvärden som fastställts för dem i jämförbara stabiliseringsmekanismer och har följt samma tendens och enhetsvärden under de senaste tre åren. |
| --- | --- |

(7)

Importen av färska bananer från andra traditionella importländer, särskilt Colombia, Costa Rica och Panama, låg betydligt under de tröskelvärden som fastställts för dem i jämförbara stabiliseringsmekanismer och har följt samma tendens och enhetsvärden under de senaste tre åren.

| (8) | Det genomsnittliga grossistpriset på bananer på unionsmarknaden i oktober 2014 (0,98 euro/kg) uppvisade inga större förändringar i förhållande till genomsnittspriserna på bananer under föregående månader. |
| --- | --- |

(8)

Det genomsnittliga grossistpriset på bananer på unionsmarknaden i oktober 2014 (0,98 euro/kg) uppvisade inga större förändringar i förhållande till genomsnittspriserna på bananer under föregående månader.

| (9) | Det finns inte heller några tecken på att stabiliteten på unionsmarknaden har påverkats negativt av den import av färska bananer från Peru som överskrider den fastställda årliga tröskelimportvolymen, eller på att det har haft någon större inverkan på situationen för unionens producenter. |
| --- | --- |

(9)

Det finns inte heller några tecken på att stabiliteten på unionsmarknaden har påverkats negativt av den import av färska bananer från Peru som överskrider den fastställda årliga tröskelimportvolymen, eller på att det har haft någon större inverkan på situationen för unionens producenter.

| (10) | Slutligen föreligger det inget hot om allvarlig försämring eller en allvarlig försämring för producenter i unionens yttersta randområde. |
| --- | --- |

(10)

Slutligen föreligger det inget hot om allvarlig försämring eller en allvarlig försämring för producenter i unionens yttersta randområde.

| (11) | På grundval av granskningen ovan konstaterar kommissionen att ett tillfälligt upphävande av förmånstullarna på import av bananer med ursprung i Peru inte skulle vara lämpligt. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att noga övervaka importen av bananer från Peru. |
| --- | --- |

(11)

På grundval av granskningen ovan konstaterar kommissionen att ett tillfälligt upphävande av förmånstullarna på import av bananer med ursprung i Peru inte skulle vara lämpligt. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att noga övervaka importen av bananer från Peru.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det tillfälliga upphävandet av förmånstullarna på import av färska bananer (nummer 0803 90 10 i Europeiska unionens kombinerade nomenklatur) med ursprung i Peru är inte lämpligt under 2014.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 17, 19.1.2013, s. 1.

1

---

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/183

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 december 2014

om ändring av genomförandeförordning 2013/770/EU för att omvandla ”genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor” till ”genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor”

(2014/927/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU (2) inrättade kommissionen genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (genomförandeorganet) och gav det i uppdrag att förvalta unionens program på konsument- och hälsoområdet under perioden 2014–2020 och att förvalta sådana utbildningsåtgärder på området livsmedelssäkerhet som omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (4). Genomförandeorganet har visat sig vara effektivt. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU (2) inrättade kommissionen genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (genomförandeorganet) och gav det i uppdrag att förvalta unionens program på konsument- och hälsoområdet under perioden 2014–2020 och att förvalta sådana utbildningsåtgärder på området livsmedelssäkerhet som omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (4). Genomförandeorganet har visat sig vara effektivt.

| (2) | I sitt meddelande av den 29 juni 2011En budget för Europa 2020
   (5) föreslog kommissionen att man i större utsträckning ska använda befintliga genomförandeorgan för genomförandet av unionens program i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande av den 29 juni 2011En budget för Europa 2020
   (5) föreslog kommissionen att man i större utsträckning ska använda befintliga genomförandeorgan för genomförandet av unionens program i nästa fleråriga budgetram.

| (3) | Förvaltningen av sådana informations- och marknadsföringsåtgärder avseende jordbruksprodukter som genomförs på inre marknaden och i tredjeländer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 (6) omfattar genomförandet av tekniska projekt som inte är förbundna med något politiskt beslutsfattande och som förutsätter en hög nivå av teknisk och finansiell expertis under hela projektcykeln. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningen av sådana informations- och marknadsföringsåtgärder avseende jordbruksprodukter som genomförs på inre marknaden och i tredjeländer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 (6) omfattar genomförandet av tekniska projekt som inte är förbundna med något politiskt beslutsfattande och som förutsätter en hög nivå av teknisk och finansiell expertis under hela projektcykeln.

| (4) | Den kostnads- och lönsamhetsanalys (7) som utförts i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 58/2003 för att fastställa kostnaderna och vinsterna av att delegera delar av unionens utgiftsprogram för 2014–2020 till genomförandeorgan omfattade förvaltningen av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1144/2014. Analysen justerades av kommissionen för att ge ytterligare effektivitetsvinster och kompletterades med ytterligare personalminskningar på kommissionsnivå för att säkerställa budgetneutralitet genom att kompensera de kompletterande personalresurserna i genomförandeorganden med en motsvarande minskning av personalresurserna inom kommissionen. De resurser som är kopplade till delegeringen av detta program införlivades redan där. Kostnads- och lönsamhetsanalysen visar att om man anförtror genomförandeorganet vissa genomförandeuppgifter avseende informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder skulle det ge betydande kvalitativa och kvantitativa fördelar jämfört med att låta kommissionen internt förvalta dessa aspekter. Dessa uppgifter passar tematiskt sett in i genomförandeorganets mandat och uppdrag. Genomförandeorganet har redan byggt upp kompetens, färdigheter och kapaciteter som är av direkt betydelse för dessa uppgifter. I och med att genomförandeorganet är relativt litet är det lämpat för uppgifter som rör ett program med liknande genomförandemetod. Om genomförandeorganet sköter förvaltningen kommer det att synliggöra unionens insatser på detta område. De nya uppgifterna kan dra nytta av genomförandeorganets befintliga informations- och kommunikationskanaler. Genom att ta på sig de nya uppgifterna kommer genomförandeorganet att förvalta större budgetar och växa till en storlek där ytterligare synergieffekter kan uppnås. |
| --- | --- |

(4)

Den kostnads- och lönsamhetsanalys (7) som utförts i enlighet med artikel 3.1 i förordning (EG) nr 58/2003 för att fastställa kostnaderna och vinsterna av att delegera delar av unionens utgiftsprogram för 2014–2020 till genomförandeorgan omfattade förvaltningen av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1144/2014. Analysen justerades av kommissionen för att ge ytterligare effektivitetsvinster och kompletterades med ytterligare personalminskningar på kommissionsnivå för att säkerställa budgetneutralitet genom att kompensera de kompletterande personalresurserna i genomförandeorganden med en motsvarande minskning av personalresurserna inom kommissionen. De resurser som är kopplade till delegeringen av detta program införlivades redan där. Kostnads- och lönsamhetsanalysen visar att om man anförtror genomförandeorganet vissa genomförandeuppgifter avseende informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder skulle det ge betydande kvalitativa och kvantitativa fördelar jämfört med att låta kommissionen internt förvalta dessa aspekter. Dessa uppgifter passar tematiskt sett in i genomförandeorganets mandat och uppdrag. Genomförandeorganet har redan byggt upp kompetens, färdigheter och kapaciteter som är av direkt betydelse för dessa uppgifter. I och med att genomförandeorganet är relativt litet är det lämpat för uppgifter som rör ett program med liknande genomförandemetod. Om genomförandeorganet sköter förvaltningen kommer det att synliggöra unionens insatser på detta område. De nya uppgifterna kan dra nytta av genomförandeorganets befintliga informations- och kommunikationskanaler. Genom att ta på sig de nya uppgifterna kommer genomförandeorganet att förvalta större budgetar och växa till en storlek där ytterligare synergieffekter kan uppnås.

| (5) | Med tanke på tidpunkten för antagandet av förordning (EU) nr 1144/2014 omfattade genomförandeorganets uppgifter enligt genomförandebeslut 2013/770/EU inte delegeringen av detta nya program. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på tidpunkten för antagandet av förordning (EU) nr 1144/2014 omfattade genomförandeorganets uppgifter enligt genomförandebeslut 2013/770/EU inte delegeringen av detta nya program.

| (6) | Som en anpassning till dessa ytterligare uppgifter bör genomförandeorganet omvandlas till genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

Som en anpassning till dessa ytterligare uppgifter bör genomförandeorganet omvandlas till genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor.

| (7) | Genomförandebeslut 2013/770/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Genomförandebeslut 2013/770/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för genomförandeorgan. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för genomförandeorgan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Genomförandebeslut 2013/770/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Inrättande
  Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (genomförandeorganet), som ska ersätta och efterträda det genomförandeorgan som inrättades genom beslut 2004/858/EG, inrättas härmed för perioden 1 januari 2014–31 december 2024, och dess stadga ska regleras av förordning (EG) nr 58/2003.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Inrättande

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (genomförandeorganet), som ska ersätta och efterträda det genomförandeorgan som inrättades genom beslut 2004/858/EG, inrättas härmed för perioden 1 januari 2014–31 december 2024, och dess stadga ska regleras av förordning (EG) nr 58/2003.”

| 2. | I artikel 3.1 första stycket ska följande läggas till som led d:






  ”d) | De informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 3.1 första stycket ska följande läggas till som led d:

”d)

De informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland.”

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/770/EU av den 17 december 2013 om inrättande av genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor och om upphävande av beslut 2004/858/EG (EUT L 341, 18.12.2013, s. 69).

2

(3)  Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

4

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En budget för Europa 2020, KOM(2011) 500 slutlig.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (EUT L 317, 4.11.2014, s. 56).

6

(7)  Cost Benefit Analysis for the delegation of certain tasks regarding the implementation of Union Programmes 2014–2020 to the Executive Agencies (slutrapport 19 augusti 2013).

7

Cost Benefit Analysis for the delegation of certain tasks regarding the implementation of Union Programmes 2014–2020 to the Executive Agencies

---

Rättelser

| 18.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 363/185 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 363/185

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1078/2014 av den 7 augusti 2014 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 297 av den 15 oktober 2014
  )

På sidan 5, punkt 2 d i bilagan, i ändringarna till del 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 649/2012, ska det

i stället för:

| ”d) | Följande poster ska läggas till:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ’Azocyklotin | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p | |
| Bitertanol | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p | |
| Cinidon-ethyl | 142891-20-1 | finns inte | 2925 19 95 | p | |
| Cyklanilid | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p | |
| Cyhexatin | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p | |
| Etoxisulfuron | 126801-58-9 | finns inte | 2933 59 95 | p | |
| Oxadiargyl | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p | |
| Rotenon | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p’” | |

”d)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

’Azocyklotin

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p

Bitertanol

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p

Cinidon-ethyl

142891-20-1

finns inte

2925 19 95

p

Cyklanilid

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p

Cyhexatin

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p

Etoxisulfuron

126801-58-9

finns inte

2933 59 95

p

Oxadiargyl

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p

Rotenon

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p’”

vara:

| ”d) | Följande poster ska läggas till:










  Kemikalie | CAS-nr | Einecs-nr | KN-nummer | Kategori (*) | Begränsningar för användning (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ’Azocyklotin | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p | b |
| Bitertanol | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p | b |
| Cinidonetyl | 142891-20-1 | finns inte | 2925 19 95 | p | b |
| Cyklanilid | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p | b |
| Cyhexatin | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p | b |
| Etoxisulfuron | 126801-58-9 | finns inte | 2933 59 95 | p | b |
| Oxadiargyl | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p | b |
| Rotenon | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p | sr’” |

”d)

Följande poster ska läggas till:

Kemikalie

CAS-nr

Einecs-nr

KN-nummer

Kategori (*)

Begränsningar för användning (**)

’Azocyklotin

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p

b

Bitertanol

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p

b

Cinidonetyl

142891-20-1

finns inte

2925 19 95

p

b

Cyklanilid

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p

b

Cyhexatin

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p

b

Etoxisulfuron

126801-58-9

finns inte

2933 59 95

p

b

Oxadiargyl

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p

b

Rotenon

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p

sr’”

---