# Az Európai Unió C 463/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 463 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. december 23. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 463

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. december 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2014/C 463/01 | A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról | 1 |
| 2014/C 463/02 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről | 4 |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 463/03 | Euroátváltási árfolyamok | 15 |
| | Európai Külügyi Szolgálat |
| 2014/C 463/04 | A hatálybalépésre vonatkozó értesítés | 16 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2014/C 463/05 | Munkaszüneti napok 2015-ban | 17 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2014/C 463/01

A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról

1

2014/C 463/02

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről

4

Európai Bizottság

2014/C 463/03

Euroátváltási árfolyamok

15

Európai Külügyi Szolgálat

2014/C 463/04

A hatálybalépésre vonatkozó értesítés

16

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2014/C 463/05

Munkaszüneti napok 2015-ban

17

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 463/06 | Ajánlattételi felhívások a munkaprogram keretében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön belül a transzeurópai távközlő hálózatok területén a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó támogatás nyújtása céljából (A C(2014) 9588 bizottsági határozattal módosított C(2014) 2069 bizottsági határozat) | 18 |
| 2014/C 463/07 | Európa kulturális fővárosai EAC/A03/2014. sz. pályázati felhívás | 19 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 463/08 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 20 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 463/06

Ajánlattételi felhívások a munkaprogram keretében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön belül a transzeurópai távközlő hálózatok területén a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó támogatás nyújtása céljából (A C(2014) 9588 bizottsági határozattal módosított C(2014) 2069 bizottsági határozat)

18

2014/C 463/07

Európa kulturális fővárosai EAC/A03/2014. sz. pályázati felhívás

19

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2014/C 463/08

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

20

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/1

---

A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról

(2014/C 463/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | a kulturális kormányzásról szóló, 2012. november 26-i tanácsi következtetésekre (1), melyekben a Tanács kiemelte, hogy a kulturális kormányzást nyitottabbá, fokozott részvételen alapulóvá, hatékonyabbá és koherensebbé kell tenni, és felhívta a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a kulturális politikai döntéshozatalban való széles körű részvételen alapuló megközelítést; |
| --- | --- |

1.

a kulturális kormányzásról szóló, 2012. november 26-i tanácsi következtetésekre (1), melyekben a Tanács kiemelte, hogy a kulturális kormányzást nyitottabbá, fokozott részvételen alapulóvá, hatékonyabbá és koherensebbé kell tenni, és felhívta a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a kulturális politikai döntéshozatalban való széles körű részvételen alapuló megközelítést;

| 2. | a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló, 2014. május 21-i tanácsi következtetésekre (2), melyekben a Tanács megállapította, hogy a kulturális örökség horizontális szakpolitikai relevanciával bír és fontos szerepet tölt be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában, továbbá felkérte a tagállamokat, hogy a kulturális örökséget érintő kormányzás terén ösztönözzék hosszú távú, kutatási eredményeken alapuló, a társadalom és a polgárok kezdeményezéseiből kiinduló szakpolitikai modellek kialakítását; |
| --- | --- |

2.

a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló, 2014. május 21-i tanácsi következtetésekre (2), melyekben a Tanács megállapította, hogy a kulturális örökség horizontális szakpolitikai relevanciával bír és fontos szerepet tölt be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában, továbbá felkérte a tagállamokat, hogy a kulturális örökséget érintő kormányzás terén ösztönözzék hosszú távú, kutatási eredményeken alapuló, a társadalom és a polgárok kezdeményezéseiből kiinduló szakpolitikai modellek kialakítását;

ÜDVÖZÖLVE:

| 3. | „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közleményt, amelyben a Bizottság elismeri, hogy a kulturális örökség közös erőforrást és javat jelent, örökségünk gondozása tehát közös felelősségünk (3); |
| --- | --- |

3.

„A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közleményt, amelyben a Bizottság elismeri, hogy a kulturális örökség közös erőforrást és javat jelent, örökségünk gondozása tehát közös felelősségünk (3);

TEKINTETTEL:

| 4. | arra, hogy nemzetközi szinten egyre inkább teret nyer az a felismerés, hogy az emberközpontú és kultúraalapú megközelítés előmozdítja a fenntartható fejlődést, valamint arra, hogy a kulturális kormányzást illetően átlátható, részvételen és konzultáción alapuló rendszerekre van szükség ahhoz, hogy megfelelhessünk a társadalom valamennyi tagja igényeinek (4); |
| --- | --- |

4.

arra, hogy nemzetközi szinten egyre inkább teret nyer az a felismerés, hogy az emberközpontú és kultúraalapú megközelítés előmozdítja a fenntartható fejlődést, valamint arra, hogy a kulturális kormányzást illetően átlátható, részvételen és konzultáción alapuló rendszerekre van szükség ahhoz, hogy megfelelhessünk a társadalom valamennyi tagja igényeinek (4);

| 5. | arra, hogy egyre nagyobb elismertséget nyer európai, nemzeti, regionális és helyi szinten a kulturális örökség társadalmi dimenziója, továbbá az, hogy működőképessé kell tenni a különböző érdekeltek közötti szinergiákat, hogy a kulturális örökséget megóvhassuk, fejleszthessük és átadhassuk a jövő nemzedéknek (5); |
| --- | --- |

5.

arra, hogy egyre nagyobb elismertséget nyer európai, nemzeti, regionális és helyi szinten a kulturális örökség társadalmi dimenziója, továbbá az, hogy működőképessé kell tenni a különböző érdekeltek közötti szinergiákat, hogy a kulturális örökséget megóvhassuk, fejleszthessük és átadhassuk a jövő nemzedéknek (5);

| 6. | arra, hogy a kulturális örökség kapcsán számos uniós programban, így többek között a Horizont 2020 kutatási programban és az európai strukturális és beruházási alapokból támogatott, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákban is helyi hagyományokban gyökerező és emberközpontú megközelítés érvényesül. Ezt a megközelítést szorgalmazza a „Kulturális örökség és globális változás: új kihívás Európa számára” közös programozási kezdeményezés is; |
| --- | --- |

6.

arra, hogy a kulturális örökség kapcsán számos uniós programban, így többek között a Horizont 2020 kutatási programban és az európai strukturális és beruházási alapokból támogatott, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákban is helyi hagyományokban gyökerező és emberközpontú megközelítés érvényesül. Ezt a megközelítést szorgalmazza a „Kulturális örökség és globális változás: új kihívás Európa számára” közös programozási kezdeményezés is;

| 7. | arra, hogy az „Európa Kulturális Fővárosa” és az „Európai Örökség cím” uniós program (6) vonatkozásában az EU részvételen alapuló megközelítést fogadott el; |
| --- | --- |

7.

arra, hogy az „Európa Kulturális Fővárosa” és az „Európai Örökség cím” uniós program (6) vonatkozásában az EU részvételen alapuló megközelítést fogadott el;

MEGÁLLAPÍTVA, HOGY a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzás (7):

| 8. | lehetőségeket kínál a demokratikus részvétel, a fenntarthatóság és a társadalmi kohézió erősítésére, valamint arra, hogy szembenézzünk napjaink társadalmi, politikai és demográfiai kihívásaival; |
| --- | --- |

8.

lehetőségeket kínál a demokratikus részvétel, a fenntarthatóság és a társadalmi kohézió erősítésére, valamint arra, hogy szembenézzünk napjaink társadalmi, politikai és demográfiai kihívásaival;

| 9. | arra hivatott, hogy a közszféra intézkedései keretében tevékeny részvételre serkentse az érintett érdekelteket – azaz a hatóságokat és állami szerveket, a magánszféra szereplőit, a civil társadalmi szervezeteket, a nem kormányzati szervezeteket, az önkéntes szektort és az érdeklődőket – a kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikákkal és programokkal összefüggő döntéshozatalban, tervezésben, végrehajtásban, monitoringban és értékelésben, hogy növekedjen a közforrásból származó beruházások elszámoltathatósága és átláthatósága, valamint hogy erősödjön a nyilvánosságnak a politikai döntéshozatalba vetett bizalma; |
| --- | --- |

9.

arra hivatott, hogy a közszféra intézkedései keretében tevékeny részvételre serkentse az érintett érdekelteket – azaz a hatóságokat és állami szerveket, a magánszféra szereplőit, a civil társadalmi szervezeteket, a nem kormányzati szervezeteket, az önkéntes szektort és az érdeklődőket – a kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikákkal és programokkal összefüggő döntéshozatalban, tervezésben, végrehajtásban, monitoringban és értékelésben, hogy növekedjen a közforrásból származó beruházások elszámoltathatósága és átláthatósága, valamint hogy erősödjön a nyilvánosságnak a politikai döntéshozatalba vetett bizalma;

| 10. | hozzájárul ahhoz, hogy növekedjen a kulturális örökség mint közös erőforrás értékeivel kapcsolatos tájékozottság, ezáltal csökkenjen a visszaélések kockázata és erősödjenek a társadalmi és gazdasági előnyök; |
| --- | --- |

10.

hozzájárul ahhoz, hogy növekedjen a kulturális örökség mint közös erőforrás értékeivel kapcsolatos tájékozottság, ezáltal csökkenjen a visszaélések kockázata és erősödjenek a társadalmi és gazdasági előnyök;

| 11. | támogatja azon kortárs kulturális, művészeti és kreatív alkotásokat, melyek szorosan kapcsolódnak az identitáshoz és az értékekhez és gyakran a nép hagyományos tudásában és szellemi örökségében gyökereznek, és ennélfogva jó eséllyel az eljövendő nemzedékek kulturális örökségét fogják képezni; |
| --- | --- |

11.

támogatja azon kortárs kulturális, művészeti és kreatív alkotásokat, melyek szorosan kapcsolódnak az identitáshoz és az értékekhez és gyakran a nép hagyományos tudásában és szellemi örökségében gyökereznek, és ennélfogva jó eséllyel az eljövendő nemzedékek kulturális örökségét fogják képezni;

| 12. | segít megragadni azokat a lehetőségeket, amelyeket a kulturális örökség létrehozásának, elérésének és alkalmazásának módját folyamatosan változtató globalizáció, digitalizálás és új technológiák kínálnak; |
| --- | --- |

12.

segít megragadni azokat a lehetőségeket, amelyeket a kulturális örökség létrehozásának, elérésének és alkalmazásának módját folyamatosan változtató globalizáció, digitalizálás és új technológiák kínálnak;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 13. | dolgozzanak ki többszintű és több érdekeltet tömörítő olyan kormányzási struktúrákat, amelyek a kulturális örökséget közös erőforrásként ismerik el, megerősítve a kulturális örökség helyi, regionális, nemzeti és európai szintű kormányzásai közötti kapcsolatot, és egyúttal tartsák kellően tiszteletben a szubszidiaritás elvét, hogy a lakosság minden szinten részesüljön az előnyökből; |
| --- | --- |

13.

dolgozzanak ki többszintű és több érdekeltet tömörítő olyan kormányzási struktúrákat, amelyek a kulturális örökséget közös erőforrásként ismerik el, megerősítve a kulturális örökség helyi, regionális, nemzeti és európai szintű kormányzásai közötti kapcsolatot, és egyúttal tartsák kellően tiszteletben a szubszidiaritás elvét, hogy a lakosság minden szinten részesüljön az előnyökből;

| 14. | mozdítsák elő az érintett érdekeltek bevonását annak biztosítása révén, hogy lehetőségük legyen részt venni a döntéshozatali folyamatok valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

14.

mozdítsák elő az érintett érdekeltek bevonását annak biztosítása révén, hogy lehetőségük legyen részt venni a döntéshozatali folyamatok valamennyi szakaszában;

| 15. | támogassák azokat a kormányzási struktúrákat, amelyekben érvényre jut az anyagi, a szellemi és a digitális kulturális örökség közötti kölcsönhatás, és amelyek középpontba helyezik, tiszteletben tartják és erősítik a kulturális örökség társadalmi, kulturális, szimbolikus, gazdasági és környezetvédelmi jelentőségét; |
| --- | --- |

15.

támogassák azokat a kormányzási struktúrákat, amelyekben érvényre jut az anyagi, a szellemi és a digitális kulturális örökség közötti kölcsönhatás, és amelyek középpontba helyezik, tiszteletben tartják és erősítik a kulturális örökség társadalmi, kulturális, szimbolikus, gazdasági és környezetvédelmi jelentőségét;

| 16. | támogassák azokat a kormányzási struktúrákat, amelyek megkönnyítik a horizontális politikák végrehajtását, hogy ezáltal a kulturális örökség hozzájárulhasson a különböző szakpolitikai területeken megfogalmazott célkitűzések eléréséhez, ideértve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést is; |
| --- | --- |

16.

támogassák azokat a kormányzási struktúrákat, amelyek megkönnyítik a horizontális politikák végrehajtását, hogy ezáltal a kulturális örökség hozzájárulhasson a különböző szakpolitikai területeken megfogalmazott célkitűzések eléréséhez, ideértve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést is;

| 17. | hozzanak létre szinergiákat a fenntartható turizmusra irányuló stratégiák és a helyi kulturális és kreatív ágazatok között, többek között úgy, hogy támogatják azokat a kormányzási struktúrákat, amelyek a helyi lakosok aktív részvételére építenek, hogy ezáltal bővüljön a fenntartható minőségi turisztikai kínálat és lendületet kapjon a városi és vidéki térségek újjáélesztése, mindeközben azonban ne sérüljön az örökség integritása és megmaradjon kulturális értéke, valamint ne billenjen fel a polgárok gazdasági lehetőségei és jóléte közötti egyensúly; |
| --- | --- |

17.

hozzanak létre szinergiákat a fenntartható turizmusra irányuló stratégiák és a helyi kulturális és kreatív ágazatok között, többek között úgy, hogy támogatják azokat a kormányzási struktúrákat, amelyek a helyi lakosok aktív részvételére építenek, hogy ezáltal bővüljön a fenntartható minőségi turisztikai kínálat és lendületet kapjon a városi és vidéki térségek újjáélesztése, mindeközben azonban ne sérüljön az örökség integritása és megmaradjon kulturális értéke, valamint ne billenjen fel a polgárok gazdasági lehetőségei és jóléte közötti egyensúly;

| 18. | törekedjenek az uniós és nemzeti finanszírozás e célokra történő megfelelő felhasználására; |
| --- | --- |

18.

törekedjenek az uniós és nemzeti finanszírozás e célokra történő megfelelő felhasználására;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE:

| 19. | a kulturális örökséget érintő participatív kormányzáshoz kapcsolódó kérdésekben – ideértve a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervet (8) is – folytassanak együttműködést annak érdekében, hogy meghatározhassák és terjeszthessék a legjobb gyakorlatokat, és ezáltal a kulturális örökségi ágazat megerősödjön és képessé váljon az említett kérdések hatékony kezelésére; |
| --- | --- |

19.

a kulturális örökséget érintő participatív kormányzáshoz kapcsolódó kérdésekben – ideértve a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervet (8) is – folytassanak együttműködést annak érdekében, hogy meghatározhassák és terjeszthessék a legjobb gyakorlatokat, és ezáltal a kulturális örökségi ágazat megerősödjön és képessé váljon az említett kérdések hatékony kezelésére;

| 20. | mozdítsák elő a hagyományos készségek és ismeretek nemzedékek közötti átadását, valamint tudományos-technológiai fejlesztéseken keresztüli innovatív felhasználását és kölcsönös gazdagodását; |
| --- | --- |

20.

mozdítsák elő a hagyományos készségek és ismeretek nemzedékek közötti átadását, valamint tudományos-technológiai fejlesztéseken keresztüli innovatív felhasználását és kölcsönös gazdagodását;

| 21. | digitális eszközökkel könnyítsék meg elvben és gyakorlatban is valamennyi társadalmi csoport számára a részvételt a kulturális örökséget érintő kormányzásban; |
| --- | --- |

21.

digitális eszközökkel könnyítsék meg elvben és gyakorlatban is valamennyi társadalmi csoport számára a részvételt a kulturális örökséget érintő kormányzásban;

| 22. | térképezzék fel, hogy a virtuális közösségek milyen szerepet játszhatnak a kulturális örökséggel kapcsolatos politikák kidolgozásában és végrehajtásában, a kulturális örökség kezelésének támogatásában, az ismeretek fejlesztésében és a finanszírozásban (pl. közösségi ötletbörze és közösségi finanszírozás révén); |
| --- | --- |

22.

térképezzék fel, hogy a virtuális közösségek milyen szerepet játszhatnak a kulturális örökséggel kapcsolatos politikák kidolgozásában és végrehajtásában, a kulturális örökség kezelésének támogatásában, az ismeretek fejlesztésében és a finanszírozásban (pl. közösségi ötletbörze és közösségi finanszírozás révén);

| 23. | érjenek el konkrét eredményeket az Europeana irányításában (9), hogy ezzel szavatolják annak hosszú távú fenntarthatóságát és fejlesztését oly módon, hogy a kulturális örökség álljon a középpontjában, továbbá hogy megkönnyítsék kapcsolódását az oktatáshoz, a kulturális turizmushoz és más ágazatokhoz; adott esetben mozdítsák elő a kulturális örökség körébe tartozó digitális tartalmak újrafelhasználását, hogy ezáltal még jobban megerősödjön a kulturális sokszínűség, és ösztönzést kapjon az örökséggel kapcsolatos ismeretek alkalmazása a kortárs művészeti kifejezésben, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban; |
| --- | --- |

23.

érjenek el konkrét eredményeket az Europeana irányításában (9), hogy ezzel szavatolják annak hosszú távú fenntarthatóságát és fejlesztését oly módon, hogy a kulturális örökség álljon a középpontjában, továbbá hogy megkönnyítsék kapcsolódását az oktatáshoz, a kulturális turizmushoz és más ágazatokhoz; adott esetben mozdítsák elő a kulturális örökség körébe tartozó digitális tartalmak újrafelhasználását, hogy ezáltal még jobban megerősödjön a kulturális sokszínűség, és ösztönzést kapjon az örökséggel kapcsolatos ismeretek alkalmazása a kortárs művészeti kifejezésben, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban;

| 24. | mozdítsák elő a polgári részvételt az európai városok megújulását és fellendítését célzó, a kulturális örökséget aktívan integráló intelligens fejlesztési modell keretében, többek között annak révén, hogy összekapcsolják a városokat az érintett helyszínekkel és területekkel, elősegítve ezzel vonzerejük növekedését, valamint beruházások, új gazdasági tevékenységek és vállalkozások létrejöttét; |
| --- | --- |

24.

mozdítsák elő a polgári részvételt az európai városok megújulását és fellendítését célzó, a kulturális örökséget aktívan integráló intelligens fejlesztési modell keretében, többek között annak révén, hogy összekapcsolják a városokat az érintett helyszínekkel és területekkel, elősegítve ezzel vonzerejük növekedését, valamint beruházások, új gazdasági tevékenységek és vállalkozások létrejöttét;

| 25. | hozzanak intézkedéseket „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közlemény nyomán, hogy együttesen bekapcsolódjanak a kulturális örökségre vonatkozó átfogó európai stratégia kidolgozásába; |
| --- | --- |

25.

hozzanak intézkedéseket „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közlemény nyomán, hogy együttesen bekapcsolódjanak a kulturális örökségre vonatkozó átfogó európai stratégia kidolgozásába;

| 26. | fokozzák az együttműködést a nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val, hogy előmozdítsák a kulturális örökséget érintő kormányzás tekintetében a részvételen alapuló megközelítést; |
| --- | --- |

26.

fokozzák az együttműködést a nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val, hogy előmozdítsák a kulturális örökséget érintő kormányzás tekintetében a részvételen alapuló megközelítést;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 27. | támogassák olyan, tényeken alapuló kutatások végzését, amelyek azt vizsgálják, hogy a részvételen alapuló megközelítés milyen hatásokkal jár a kulturális örökséget érintő szakpolitikák és kormányzás terén, és ezzel járuljanak hozzá a kulturális örökséggel kapcsolatos stratégiai megközelítések kidolgozásához; |
| --- | --- |

27.

támogassák olyan, tényeken alapuló kutatások végzését, amelyek azt vizsgálják, hogy a részvételen alapuló megközelítés milyen hatásokkal jár a kulturális örökséget érintő szakpolitikák és kormányzás terén, és ezzel járuljanak hozzá a kulturális örökséggel kapcsolatos stratégiai megközelítések kidolgozásához;

| 28. | a kulturális örökséggel kapcsolatos döntéshozatali területeken folytassa a civil társadalmi szervezetekkel és fórumokkal megkezdett párbeszédet, és mérlegelje „A Kulturális Örökség Európai Évére” irányuló javaslat előterjesztését. |
| --- | --- |

28.

a kulturális örökséggel kapcsolatos döntéshozatali területeken folytassa a civil társadalmi szervezetekkel és fórumokkal megkezdett párbeszédet, és mérlegelje „A Kulturális Örökség Európai Évére” irányuló javaslat előterjesztését.

---

(1)  HL C 393., 2012.12.19., 8. o.

(2)  HL C 183., 2014.6.14., 36. o.

(3)  12150/14.

(4)  „A jövő, ahogy mi akarjuk” elnevezésű ENSZ-konferencia (Rio de Janeiro, 2012. június); a „Kultúra: a fenntartható fejlődés kulcsa” című UNESCO-konferencia (Hangcsou, 2013. május); a „Kultúra, kreativitás, fenntartható fejlődés, kutatás, innováció, lehetőségek” elnevezésű UNESCO-fórum, (Firenze, 2014. október).

(5)  Az Európa Tanács keretegyezménye a kulturális örökség társadalmi értékéről (Farói Egyezmény, 2005).

(6)  HL L 132., 2014.5.3., 1. o. és HL L 303., 2011.11.22., 1. o.

(7)  A 2014. május 21-i tanácsi következtetésekben szereplő meghatározás értelmében a kulturális örökség anyagi, szellemi és digitális.

(8)  HL C 463., 2014.12.23., 4. o.

(9)  A kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2012. május 10-i tanácsi következtetésekben (HL C 169., 2012.6.15., 5. o.) foglaltaknak megfelelően.

---

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/4

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről

(2014/C 463/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

I.   BEVEZETÉS

EMLÉKEZTETVE az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikke által a kultúra területén az Európai Unió számára kijelölt célkitűzésekre,

EMLÉKEZTETVE az európai kulturális menetrendről szóló 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (1) és annak stratégiai célkitűzéseire, nevezetesen a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatására, a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának támogatására, valamint a kultúrának mint az Európai Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatására,

EMLÉKEZTETVE a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendeletre (2) és különösen annak általános célkitűzéseire, amelyek Európa kulturális örökségének előmozdítására, az európai kulturális és nyelvi sokszínűség erősítésére valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére irányulnak,

EMLÉKEZTETVE a kulturális és a kreatív ágazatoknak a gazdasági, társadalmi és regionális fejlődéshez való jelentős hozzájárulására, ezen ágazatoknak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia tekintetében fennálló fontosságára, továbbá arra, hogy a Tanács 2014. november 25-i ülésén a kulturális miniszterek között folyó megbeszélés eredménye hozzájárulást jelent majd a stratégia 2015-re tervezett félidős értékelése keretében a Tanács által összeállítandó válaszanyaghoz,

NYUGTÁZVA a Tanács 2011–2014-es időszakra szóló kulturális munkaterve (3) keretében végzett munka, továbbá a tagállamok által a Tanács keretében végzett záró értékelés (4) eredményeit, amelyek az alapját képezik a 2011 és 2014 közötti időszakra szóló kulturális munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról szóló bizottsági zárójelentésnek (5),

TEKINTETTEL a kulturális kormányzásról szóló, 2012. november 26-i tanácsi következtetésekre (6) és különösen az abban foglalt azon rendelkezésekre, amelyek a kulturális kérdésekre és politikákra közvetlen vagy közvetett hatással lévő, más szakpolitikai területekre vonatkozó uniós szakpolitikákkal és intézkedésekkel kapcsolatos rendszeres és már a korai szakaszban történő információszolgáltatást írnak elő,

MEGÁLLAPODNAK AZ ALÁBBIAKBAN:

| — | a 2015–2018-as időszakra szóló négyéves kulturális munkaterv kidolgozása a szubszidiaritás elvének kellő figyelembevételével és a félidős értékelés előirányozásával, |
| --- | --- |

—

a 2015–2018-as időszakra szóló négyéves kulturális munkaterv kidolgozása a szubszidiaritás elvének kellő figyelembevételével és a félidős értékelés előirányozásával,

| — | a kulturális területre vonatkozó tevékenységeknek a munkatervben szereplő kiemelt témákra, kulcsfontosságú kérdésekre, eredményekre és munkamódszerekre történő összpontosítása, |
| --- | --- |

—

a kulturális területre vonatkozó tevékenységeknek a munkatervben szereplő kiemelt témákra, kulcsfontosságú kérdésekre, eredményekre és munkamódszerekre történő összpontosítása,

| — | az I. mellékletben szereplő munkatervre vonatkozó prioritások elfogadása, |
| --- | --- |

—

az I. mellékletben szereplő munkatervre vonatkozó prioritások elfogadása,

| — | a tagállamok által megbízott szakértőkből álló munkacsoportok alakítása az I. és II. mellékletben meghatározott prioritások, elvek és megbízatások alapján, és ezek munkájának figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

—

a tagállamok által megbízott szakértőkből álló munkacsoportok alakítása az I. és II. mellékletben meghatározott prioritások, elvek és megbízatások alapján, és ezek munkájának figyelemmel kísérése.

ÚGY VÉLIK, hogy a négyéves munkaterv kidolgozásakor az alábbi irányelveket kell követni:

| a) | a 2011 és 2014 közötti időszakra szóló előző kulturális munkaterv eredményeire kell építeni, ugyanakkor meg kell erősíteni a munkaterv stratégiai dimenzióját, hogy szorosabb legyen a kapcsolat a munkaterv, illetve a Tanács és a soros elnökségei által végzett munka között; |
| --- | --- |

a)

a 2011 és 2014 közötti időszakra szóló előző kulturális munkaterv eredményeire kell építeni, ugyanakkor meg kell erősíteni a munkaterv stratégiai dimenzióját, hogy szorosabb legyen a kapcsolat a munkaterv, illetve a Tanács és a soros elnökségei által végzett munka között;

| b) | az egyértelmű európai uniós többletértékkel rendelkező témákra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

b)

az egyértelmű európai uniós többletértékkel rendelkező témákra kell összpontosítani;

| c) | figyelembe kell venni a kultúrában és a művészetekben rejlő belső értéket, mellyel erősíthető a kulturális sokszínűség; |
| --- | --- |

c)

figyelembe kell venni a kultúrában és a művészetekben rejlő belső értéket, mellyel erősíthető a kulturális sokszínűség;

| d) | biztosítani kell a kulturális és kreatív ágazatban a kiválóságot, az innovációt és a versenyképességet a művészek, alkotók és kulturális szakemberek munkájának elősegítésével és annak elismerésével, hogy az ágazat hozzájárul a foglalkoztatást és növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, mindeközben kiemelt figyelmet kell fordítani a digitális átállásból adódó kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

d)

biztosítani kell a kulturális és kreatív ágazatban a kiválóságot, az innovációt és a versenyképességet a művészek, alkotók és kulturális szakemberek munkájának elősegítésével és annak elismerésével, hogy az ágazat hozzájárul a foglalkoztatást és növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, mindeközben kiemelt figyelmet kell fordítani a digitális átállásból adódó kihívások kezelésére;

| e) | az EUMSZ 167. cikke (4) bekezdésével összhangban adott esetben érvényesíteni kell a kultúra szempontjait az egyéb szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

e)

az EUMSZ 167. cikke (4) bekezdésével összhangban adott esetben érvényesíteni kell a kultúra szempontjait az egyéb szakpolitikai területeken;

| f) | ösztönözni kell a horizontális együttműködést; |
| --- | --- |

f)

ösztönözni kell a horizontális együttműködést;

| g) | biztosítani kell a Kreatív Európa programmal fennálló szinergiákat; |
| --- | --- |

g)

biztosítani kell a Kreatív Európa programmal fennálló szinergiákat;

| h) | kutatási eredményekre épülő szakpolitikát kell kialakítani. |
| --- | --- |

h)

kutatási eredményekre épülő szakpolitikát kell kialakítani.

II.   PRIORITÁSOK ÉS MUNKAMÓDSZEREK

| — | MEGÁLLAPODNAK az I. mellékletben foglalt alábbi prioritásokban:






  A. | elérhető és befogadó kultúra; |
| --- | --- | --- |

—

MEGÁLLAPODNAK az I. mellékletben foglalt alábbi prioritásokban:

A.

elérhető és befogadó kultúra;

| B. | kulturális örökség; |
| --- | --- |

B.

kulturális örökség;

| C. | kulturális és kreatív ágazatok: kreatív gazdaság és innováció; |
| --- | --- |

C.

kulturális és kreatív ágazatok: kreatív gazdaság és innováció;

| D. | a kulturális sokszínűség és a kultúra előmozdítása az EU külkapcsolatai és a mobilitás tekintetében. |
| --- | --- |

D.

a kulturális sokszínűség és a kultúra előmozdítása az EU külkapcsolatai és a mobilitás tekintetében.

| — | EGYETÉRTENEK ABBAN, hogy a kulturális döntéshozatal csak akkor megalapozott, ha megbízható, összevethető és naprakész kulturális statisztikákra épül, és így a statisztika a munkaterv ágazatokon átívelő prioritása; ennélfogva VÁRAKOZÁSSAL TEKINTENEK az Eurostat égisze alatt a kulturális statisztikák rendszeres elkészítése és terjesztése érdekében végzendő munka eredményei elé, melynek során figyelembe kell venni az ESR „Kultúra” hálózatának (ESS-net culture) keretében készült jelentésben foglalt ajánlásokat is; |
| --- | --- |

—

EGYETÉRTENEK ABBAN, hogy a kulturális döntéshozatal csak akkor megalapozott, ha megbízható, összevethető és naprakész kulturális statisztikákra épül, és így a statisztika a munkaterv ágazatokon átívelő prioritása; ennélfogva VÁRAKOZÁSSAL TEKINTENEK az Eurostat égisze alatt a kulturális statisztikák rendszeres elkészítése és terjesztése érdekében végzendő munka eredményei elé, melynek során figyelembe kell venni az ESR „Kultúra” hálózatának (ESS-net culture) keretében készült jelentésben foglalt ajánlásokat is;

| — | MEGÁLLAPODNAK abban, hogy számba kell venni a kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepével kapcsolatos munka eredményeit, és hogy e területen folytatni kell a munkát együttműködve az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal; |
| --- | --- |

—

MEGÁLLAPODNAK abban, hogy számba kell venni a kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepével kapcsolatos munka eredményeit, és hogy e területen folytatni kell a munkát együttműködve az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal;

| — | MEGÁLLAPODNAK abban, hogy a célkitűzés és a téma függvényében a következő különböző munkamódszereket alkalmazzák:






  i. | a nyitott koordinációs módszer (OMC), amelynek továbbra is a tagállamok közötti együttműködés fő munkamódszerének kell maradnia; |
| --- | --- | --- |

—

MEGÁLLAPODNAK abban, hogy a célkitűzés és a téma függvényében a következő különböző munkamódszereket alkalmazzák:

i.

a nyitott koordinációs módszer (OMC), amelynek továbbra is a tagállamok közötti együttműködés fő munkamódszerének kell maradnia;

| ii. | a kulturális minisztériumok tisztviselőinek esetlegesen más minisztériumok tisztviselőinek részvételével tartott nem hivatalos ülései; |
| --- | --- |

ii.

a kulturális minisztériumok tisztviselőinek esetlegesen más minisztériumok tisztviselőinek részvételével tartott nem hivatalos ülései;

| iii. | ad-hoc szakértői csoportok vagy a Bizottság által összehívott tematikus szemináriumok, melyek célja a munkaterv témáival kapcsolatos kérdések további vizsgálata és a munkaterv más eszközeivel való interakció; |
| --- | --- |

iii.

ad-hoc szakértői csoportok vagy a Bizottság által összehívott tematikus szemináriumok, melyek célja a munkaterv témáival kapcsolatos kérdések további vizsgálata és a munkaterv más eszközeivel való interakció;

| iv. | a Bizottság által szervezett áttekintő értekezletek azokon a szakpolitikai területeken, amelyekkel a korábbi kulturális munkatervekben kiterjedten foglalkoztak; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottság által szervezett áttekintő értekezletek azokon a szakpolitikai területeken, amelyekkel a korábbi kulturális munkatervekben kiterjedten foglalkoztak;

| v. | konferenciák, tanulmányok és egymástól való tanulásra irányuló kezdeményezések. |
| --- | --- |

v.

konferenciák, tanulmányok és egymástól való tanulásra irányuló kezdeményezések.

III.   INTÉZKEDÉSEK

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY

| — | a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett mérlegeljék az e munkaterv keretében elért eredményeket a nemzeti szintű szakpolitikák kidolgozásakor, |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett mérlegeljék az e munkaterv keretében elért eredményeket a nemzeti szintű szakpolitikák kidolgozásakor,

| — | terjesszék a munkaterv eredményeiről szóló információkat valamennyi szinten az érdekeltek felé. |
| --- | --- |

—

terjesszék a munkaterv eredményeiről szóló információkat valamennyi szinten az érdekeltek felé.

FELKÉRIK A TANÁCS ELNÖKSÉGEIT, HOGY

| — | a 18 hónapos programjuknak az elnökségi trió keretében történő kidolgozása során fordítsanak figyelmet a munkaterv prioritásaira, |
| --- | --- |

—

a 18 hónapos programjuknak az elnökségi trió keretében történő kidolgozása során fordítsanak figyelmet a munkaterv prioritásaira,

| — | tájékoztassák a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervét a többi tanácsi előkészítő szerv olyan munkájával kapcsolatban, amely a kulturális kérdésekre és politikákra közvetlen vagy közvetett hatással van (7), |
| --- | --- |

—

tájékoztassák a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervét a többi tanácsi előkészítő szerv olyan munkájával kapcsolatban, amely a kulturális kérdésekre és politikákra közvetlen vagy közvetett hatással van (7),

| — | hívjanak össze adott esetben nem hivatalos üléseket – ideértve az együttes és horizontális üléseket is – a munkaterv keretében elért eredmények megvitatása, hasznosítása és széles körű elterjesztése céljából, |
| --- | --- |

—

hívjanak össze adott esetben nem hivatalos üléseket – ideértve az együttes és horizontális üléseket is – a munkaterv keretében elért eredmények megvitatása, hasznosítása és széles körű elterjesztése céljából,

| — | a tagállamok önkéntes közreműködésére épülő bizottsági zárójelentés alapján mérlegeljék egy esetleges új munkatervre irányuló javaslat előterjesztésének lehetőségét. |
| --- | --- |

—

a tagállamok önkéntes közreműködésére épülő bizottsági zárójelentés alapján mérlegeljék egy esetleges új munkatervre irányuló javaslat előterjesztésének lehetőségét.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| — | támogassa a tagállamokat és a többi érintett érdekeltet az e következtetésekben rögzített keretek között megvalósított együttműködésben, különösen a következők révén:






  a) | támogassa a tagállamok, továbbá szakértők és más érdekeltek lehető legszélesebb körű részvételét az I. mellékletben említett munkastruktúrákban; |
| --- | --- | --- |

—

támogassa a tagállamokat és a többi érintett érdekeltet az e következtetésekben rögzített keretek között megvalósított együttműködésben, különösen a következők révén:

a)

támogassa a tagállamok, továbbá szakértők és más érdekeltek lehető legszélesebb körű részvételét az I. mellékletben említett munkastruktúrákban;

| b) | egészítse ki a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok munkáját tanulmányokkal, valamint az egymástól való tanulást hasznosító gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

b)

egészítse ki a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok munkáját tanulmányokkal, valamint az egymástól való tanulást hasznosító gyakorlatokkal;

| — | terjessze a munkaterv keretében elért eredményekről szóló információkat az általa szükségesnek tartott nyelveken többek között digitális eszközökkel, pl. a weboldalán, |
| --- | --- |

—

terjessze a munkaterv keretében elért eredményekről szóló információkat az általa szükségesnek tartott nyelveken többek között digitális eszközökkel, pl. a weboldalán,

| — | tegyen jelentést a lehető legkorábbi szakaszban a kulturális területen működő illetékes tanácsi előkészítő szervnek a vonatkozó olyan bizottsági kezdeményezésekről – különös tekintettel a javaslatokra –, amelyek vonatkozásában a hatásvizsgálat a kulturális kérdésekre gyakorolt közvetett vagy közvetlen hatást mutatott ki (8), |
| --- | --- |

—

tegyen jelentést a lehető legkorábbi szakaszban a kulturális területen működő illetékes tanácsi előkészítő szervnek a vonatkozó olyan bizottsági kezdeményezésekről – különös tekintettel a javaslatokra –, amelyek vonatkozásában a hatásvizsgálat a kulturális kérdésekre gyakorolt közvetett vagy közvetlen hatást mutatott ki (8),

| — | biztosítsa egyrészt a kultúra területén működő, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok közötti kölcsönös információcserét, másrészt e csoportok és a kapcsolódó ágazatokban működő, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok közötti információcserét, |
| --- | --- |

—

biztosítsa egyrészt a kultúra területén működő, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok közötti kölcsönös információcserét, másrészt e csoportok és a kapcsolódó ágazatokban működő, a nyitott koordinációs módszert alkalmazó csoportok közötti információcserét,

| — | tájékoztassa rendszeresen a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervét a kulturális statisztikákkal kapcsolatos munkában elért eredményekről, |
| --- | --- |

—

tájékoztassa rendszeresen a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervét a kulturális statisztikákkal kapcsolatos munkában elért eredményekről,

| — | többek között az európai kulturális fórum keretében biztosítsa az európai szintű érdekeltekkel – köztük a civil társadalommal – való rendszeres konzultációt és az említettek tájékoztatását a munkatervvel kapcsolatos eredményekről, hogy biztosítsa a tevékenységek hasznosságát és átláthatóságát, |
| --- | --- |

—

többek között az európai kulturális fórum keretében biztosítsa az európai szintű érdekeltekkel – köztük a civil társadalommal – való rendszeres konzultációt és az említettek tájékoztatását a munkatervvel kapcsolatos eredményekről, hogy biztosítsa a tevékenységek hasznosságát és átláthatóságát,

| — | a tagállamok önkéntes hozzájárulásai alapján 2018 első félévének végéig fogadjon el zárójelentést a munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról. |
| --- | --- |

—

a tagállamok önkéntes hozzájárulásai alapján 2018 első félévének végéig fogadjon el zárójelentést a munkaterv végrehajtásáról és hasznosságáról.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT KELLŐKÉPPEN FIGYELEMBE VÉVE:

| — | konstruktív és összehangolt módon működjenek együtt az e következtetésekben meghatározott munkastruktúrákat és módszereket alkalmazva, hogy uniós szinten többletérték keletkezzen a kultúra területén, |
| --- | --- |

—

konstruktív és összehangolt módon működjenek együtt az e következtetésekben meghatározott munkastruktúrákat és módszereket alkalmazva, hogy uniós szinten többletérték keletkezzen a kultúra területén,

| — | a más szakpolitikai területeken érvényesítendő politikák és intézkedések kialakítása, végrehajtása és értékelése során vegyék figyelembe a kultúra ügyét, különös figyelmet fordítva arra, hogy a kultúra szempontja már a szakpolitika kidolgozásának korai szakaszában megjelenjen, és abba ténylegesen beépüljön, |
| --- | --- |

—

a más szakpolitikai területeken érvényesítendő politikák és intézkedések kialakítása, végrehajtása és értékelése során vegyék figyelembe a kultúra ügyét, különös figyelmet fordítva arra, hogy a kultúra szempontja már a szakpolitika kidolgozásának korai szakaszában megjelenjen, és abba ténylegesen beépüljön,

| — | mozdítsák elő, hogy a kultúra jobban hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia átfogó céljainak eléréséhez, tekintettel az ágazatnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításában játszott szerepére, illetve figyelembe véve az olyan területekre gyakorolt kedvező hatásait, mint a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás és a képzés, a turizmus, a kutatás és innováció, valamint a regionális fejlesztés, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő, hogy a kultúra jobban hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia átfogó céljainak eléréséhez, tekintettel az ágazatnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításában játszott szerepére, illetve figyelembe véve az olyan területekre gyakorolt kedvező hatásait, mint a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás és a képzés, a turizmus, a kutatás és innováció, valamint a regionális fejlesztés,

| — | támogassák az olvasást mint az ismeretterjesztésnek, a kreativitás fejlesztésének, a kultúrához való hozzáférés és a kulturális sokszínűség előmozdításának, valamint az európai öntudat erősítésének eszközét, figyelembe véve az elektronikus könyvekre és a nyomtatott könyvekre vonatkozó különböző feltételeket, |
| --- | --- |

—

támogassák az olvasást mint az ismeretterjesztésnek, a kreativitás fejlesztésének, a kultúrához való hozzáférés és a kulturális sokszínűség előmozdításának, valamint az európai öntudat erősítésének eszközét, figyelembe véve az elektronikus könyvekre és a nyomtatott könyvekre vonatkozó különböző feltételeket,

| — | rendszeresen és már a korai szakaszban osszák meg a kulturális kérdésekre és politikákra közvetlen vagy közvetett hatással lévő uniós szakpolitikákkal és intézkedésekkel kapcsolatos információkat, és e tekintetben ösztönözzék körükben a digitális eszközökkel zajló információcserét, ideértve a virtuális platformokat is, |
| --- | --- |

—

rendszeresen és már a korai szakaszban osszák meg a kulturális kérdésekre és politikákra közvetlen vagy közvetett hatással lévő uniós szakpolitikákkal és intézkedésekkel kapcsolatos információkat, és e tekintetben ösztönözzék körükben a digitális eszközökkel zajló információcserét, ideértve a virtuális platformokat is,

| — | szorgalmazzák az együttműködést a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelöltekkel, és az európai szomszédságpolitika országaival, valamint a kultúra terén működő nemzetközi szervezetekkel – így az Európa Tanáccsal – többek között az érintett harmadik országokkal tartott rendszeres találkozók révén, |
| --- | --- |

—

szorgalmazzák az együttműködést a harmadik országokkal, különösen a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelöltekkel, és az európai szomszédságpolitika országaival, valamint a kultúra terén működő nemzetközi szervezetekkel – így az Európa Tanáccsal – többek között az érintett harmadik országokkal tartott rendszeres találkozók révén,

| — | készítsenek félidős értékelést a munkaterv végrehajtásáról annak az elért eredmények és az uniós szintű politikai fejlemények fényében esetlegesen szükségessé váló kiigazítása vagy iránymódosítása céljából. |
| --- | --- |

—

készítsenek félidős értékelést a munkaterv végrehajtásáról annak az elért eredmények és az uniós szintű politikai fejlemények fényében esetlegesen szükségessé váló kiigazítása vagy iránymódosítása céljából.

---

(1)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

(3)  HL C 325., 2010.12.2., 1. o.

(4)  9591/14.

(5)  12646/14.

(6)  HL C 393., 2012.12.19., 8. o.

(7)  A kulturális kormányzásról szóló 2012-es tanácsi következtetésekkel összhangban.

(8)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

---

I. MELLÉKLET

A 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkaterv prioritásai

A. prioritási terület: Elérhető és befogadó kultúra

Európai kulturális menetrend: Kulturális sokszínűség és kultúrák közötti párbeszéd (3.1.)

Európa 2020 stratégia: Inkluzív növekedés (3. prioritás)

| Résztvevők | Témák | Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével) | Várt eredmények és indikatív ütemterv |
| --- | --- | --- | --- |
| A tagállamok | A1) A „kulturális tudatosság és kifejezőkészség” kulcskompetencia fejlesztése | OMC (1), horizontális
  Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (2) említett ismeretek és attitűdök alapján a szakértők azonosítják a kulcskompetencia fejlesztéséhez és az oktatáspolitikákba való beépítéséhez meghonosítandó legjobb gyakorlatokat. | 2015 vége
  A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a nemzeti és európai szintű kulturális és oktatási hatóságok számára. |
| A tagállamok | A2) A kultúra elérhetőségének digitális úton való előmozdítása: közönségfejlesztési politikák és stratégiák | OMC | 2015–2016 |
| A digitális technológiákkal megváltozott a kulturális tartalmak elérésének, létrehozásának és használatának módja. Hogyan hat a digitális átállás a közönségfejlesztési politikákra és a kulturális intézmények gyakorlatára? | A szakértők áttekintik a létező szakpolitikákat és programokat, valamint azonosítják a bevált gyakorlatokat. | A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a kulturális intézmények és szakemberek számára. |
| Az olvasás népszerűsítése digitális környezetben a hozzáférés és a közönségfejlesztés ösztönzése érdekében. A szabályozási keret feltérképezése, különös tekintettel az engedélyezési gyakorlatokra, a határon átnyúló szolgáltatásokra és a közkönyvtári e-könyvkölcsönzésre. | OMC alcsoport (3)

  A szakértők feltérképezik a legjobb gyakorlatokat. | 2015
  Esettanulmányokat tartalmazó jelentés. |
| A tagállamok | A3) A kultúra társadalmi befogadáshoz való hozzájárulásának erősítése | OMC | 2017-2018 |
| A közpolitikák a kulturális intézményeket hogyan ösztönözhetik arra és hogyan támogathatják abban, hogy más ágazatokkal (egészségügy, szociális ellátás, büntetésvégrehajtás stb.) partnerségben működjenek? | A szakértők egyrészt áttekintik azokat a jelenlegi közpolitikákat, amelyek a társadalmi befogadás kérdéséhez a kultúrán keresztül közelítenek, másrészt azonosítják a bevált gyakorlatokat. | Iránymutatások a politikai döntéshozók és a kulturális intézmények számára. |

Résztvevők

Témák

Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével)

Várt eredmények és indikatív ütemterv

A tagállamok

A1) A „kulturális tudatosság és kifejezőkészség” kulcskompetencia fejlesztése

OMC (1), horizontális

Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (2) említett ismeretek és attitűdök alapján a szakértők azonosítják a kulcskompetencia fejlesztéséhez és az oktatáspolitikákba való beépítéséhez meghonosítandó legjobb gyakorlatokat.

2015 vége

A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a nemzeti és európai szintű kulturális és oktatási hatóságok számára.

A tagállamok

A2) A kultúra elérhetőségének digitális úton való előmozdítása: közönségfejlesztési politikák és stratégiák

OMC

2015–2016

A digitális technológiákkal megváltozott a kulturális tartalmak elérésének, létrehozásának és használatának módja. Hogyan hat a digitális átállás a közönségfejlesztési politikákra és a kulturális intézmények gyakorlatára?

A szakértők áttekintik a létező szakpolitikákat és programokat, valamint azonosítják a bevált gyakorlatokat.

A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a kulturális intézmények és szakemberek számára.

Az olvasás népszerűsítése digitális környezetben a hozzáférés és a közönségfejlesztés ösztönzése érdekében. A szabályozási keret feltérképezése, különös tekintettel az engedélyezési gyakorlatokra, a határon átnyúló szolgáltatásokra és a közkönyvtári e-könyvkölcsönzésre.

OMC alcsoport (3)

A szakértők feltérképezik a legjobb gyakorlatokat.

2015

Esettanulmányokat tartalmazó jelentés.

A tagállamok

A3) A kultúra társadalmi befogadáshoz való hozzájárulásának erősítése

OMC

2017-2018

A közpolitikák a kulturális intézményeket hogyan ösztönözhetik arra és hogyan támogathatják abban, hogy más ágazatokkal (egészségügy, szociális ellátás, büntetésvégrehajtás stb.) partnerségben működjenek?

A szakértők egyrészt áttekintik azokat a jelenlegi közpolitikákat, amelyek a társadalmi befogadás kérdéséhez a kultúrán keresztül közelítenek, másrészt azonosítják a bevált gyakorlatokat.

Iránymutatások a politikai döntéshozók és a kulturális intézmények számára.

B. prioritási terület: Kulturális örökség

Európai kulturális menetrend: Kulturális sokszínűség és kultúrák közötti párbeszéd (3.1.)

Európa 2020 stratégia: Intelligens és fenntartható növekedés (1. és 2. prioritás)

| Résztvevők | Témák | Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével) | Várt eredmények és indikatív ütemterv |
| --- | --- | --- | --- |
| A tagállamok | B1) Participatív kormányzás a kulturális örökség terén | OMC | 2015–2016 |
| A közszektor, a magánszektorbeli érdekeltek és a civil társadalom részvételével megvalósuló, többszintű kormányzás innovatív megközelítéseinek meghatározása az anyagi, szellemi és digitális örökség terén.
  A kormányzati és szakpolitikai területek különböző szintjei közötti együttműködés áttekintése. | A szakértők áttekintik és összehasonlítják a nemzeti és regionális szintű közpolitikákat a bevált gyakorlatok azonosítása érdekében. Ennek során a kulturális örökséggel foglalkozó, meglévő hálózatokkal is együttműködnek. | A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a politikai döntéshozók és a kulturális örökségvédelmi intézmények számára. |
| A tagállamok | B2) Készségek, képzés és tudástranszfer: hagyományos és újonnan megjelenő szakmák a kulturális örökség területén | OMC, horizontális | 2017-2018 |
| A kulturális örökséggel foglalkozó szakembereket célzó kapacitásépítés. Összpontosítás a hagyományos készségek és know-how átadására, valamint az újonnan megjelenő szakmákra, többek között a digitális átállás összefüggésében.
  Az oktatási szakértők részvételének ösztönzése. | A szakértők feltérképezik az anyagi, szellemi és digitális örökség terén meglévő képzési rendszereket, és azonosítják az újonnan felmerülő készség- és képzési igényeket. | A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a kulturális és oktatási intézmények számára. |
| Bizottság | B3) Kockázatértékelés és -megelőzés a kulturális örökségnek a természeti katasztrófák hatásaitól és az emberi cselekmények okozta veszélyektől való megóvása érdekében
  A nemzeti szinten létező stratégiák és gyakorlatok feltérképezése. Többek között a túlzott mértékű hasznosítás, a szennyezés, a nem fenntartható fejlesztés, a konfliktusövezetek és a természeti katasztrófák (tűz, árvíz, földrengés) tartoznak a vizsgálandó tényezők közé. | Tanulmány | 2016 |

Résztvevők

Témák

Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével)

Várt eredmények és indikatív ütemterv

A tagállamok

B1) Participatív kormányzás a kulturális örökség terén

OMC

2015–2016

A közszektor, a magánszektorbeli érdekeltek és a civil társadalom részvételével megvalósuló, többszintű kormányzás innovatív megközelítéseinek meghatározása az anyagi, szellemi és digitális örökség terén.

A kormányzati és szakpolitikai területek különböző szintjei közötti együttműködés áttekintése.

A szakértők áttekintik és összehasonlítják a nemzeti és regionális szintű közpolitikákat a bevált gyakorlatok azonosítása érdekében. Ennek során a kulturális örökséggel foglalkozó, meglévő hálózatokkal is együttműködnek.

A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a politikai döntéshozók és a kulturális örökségvédelmi intézmények számára.

A tagállamok

B2) Készségek, képzés és tudástranszfer: hagyományos és újonnan megjelenő szakmák a kulturális örökség területén

OMC, horizontális

2017-2018

A kulturális örökséggel foglalkozó szakembereket célzó kapacitásépítés. Összpontosítás a hagyományos készségek és know-how átadására, valamint az újonnan megjelenő szakmákra, többek között a digitális átállás összefüggésében.

Az oktatási szakértők részvételének ösztönzése.

A szakértők feltérképezik az anyagi, szellemi és digitális örökség terén meglévő képzési rendszereket, és azonosítják az újonnan felmerülő készség- és képzési igényeket.

A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv a kulturális és oktatási intézmények számára.

Bizottság

B3) Kockázatértékelés és -megelőzés a kulturális örökségnek a természeti katasztrófák hatásaitól és az emberi cselekmények okozta veszélyektől való megóvása érdekében

A nemzeti szinten létező stratégiák és gyakorlatok feltérképezése. Többek között a túlzott mértékű hasznosítás, a szennyezés, a nem fenntartható fejlesztés, a konfliktusövezetek és a természeti katasztrófák (tűz, árvíz, földrengés) tartoznak a vizsgálandó tényezők közé.

Tanulmány

2016

C. prioritási terület: A kulturális és a kreatív ágazatok: Kreatív gazdaság és innováció

Európai kulturális menetrend: A kultúra mint a kreativitás mozgatórugója (3.2.)

Európa 2020 stratégia: Intelligens és fenntartható növekedés (1. és 2. prioritás)

| Résztvevők | Témák | Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével) | Várt eredmények és indikatív ütemterv |
| --- | --- | --- | --- |
| A tagállamok | C1) Forráshoz jutás | OMC (4), horizontális | 2015 |
| A kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi ökoszisztémájára való összpontosítás. A pénzügyi eszközök, például a kölcsönök és a részvények vizsgálata. Az alternatív finanszírozási lehetőségek – mint például a köz- és magánfinanszírozás, az üzleti angyalok, a kockázati tőke, a közösségi finanszírozás, a társtámogatás, az adományozás és a jótékonykodás – áttekintése és elemzése.
  Pénzügyi és gazdasági szakértők részvételének ösztönzése. | A szakértők azonosítják a kulturális és kreatív ágazatokban alkalmazható innovatív finanszírozási rendszereket és beruházási gyakorlatokat. | Ajánlások a hatóságok számára. |
| | C2) A közpolitikák szerepe a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő vállalkozási és innovációs potenciál fejlesztésében | | |
| A tagállamok | a) | Kapcsolódási pontok kialakítása a kulturális és kreatív ágazatok között az innováció, a gazdasági fenntarthatóság és a társadalmi befogadás ösztönzése érdekében.
  A szinergiák vizsgálata és előmozdítása egyrészt a kulturális és kreatív ágazatok, másrészt az egyéb érintett ágazatok között. |

Résztvevők

Témák

Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével)

Várt eredmények és indikatív ütemterv

A tagállamok

C1) Forráshoz jutás

OMC (4), horizontális

2015

A kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi ökoszisztémájára való összpontosítás. A pénzügyi eszközök, például a kölcsönök és a részvények vizsgálata. Az alternatív finanszírozási lehetőségek – mint például a köz- és magánfinanszírozás, az üzleti angyalok, a kockázati tőke, a közösségi finanszírozás, a társtámogatás, az adományozás és a jótékonykodás – áttekintése és elemzése.

Pénzügyi és gazdasági szakértők részvételének ösztönzése.

A szakértők azonosítják a kulturális és kreatív ágazatokban alkalmazható innovatív finanszírozási rendszereket és beruházási gyakorlatokat.

Ajánlások a hatóságok számára.

C2) A közpolitikák szerepe a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő vállalkozási és innovációs potenciál fejlesztésében

A tagállamok

a)

Kapcsolódási pontok kialakítása a kulturális és kreatív ágazatok között az innováció, a gazdasági fenntarthatóság és a társadalmi befogadás ösztönzése érdekében.

A szinergiák vizsgálata és előmozdítása egyrészt a kulturális és kreatív ágazatok, másrészt az egyéb érintett ágazatok között.

esetleg tanácsi következtetések

2015

A tagállamok

| b) | A kulturális és kreatív ágazatokban a vállalkozói szellem, valamint új üzleti modellek előmozdítását célzó innovatív intézkedések azonosítása. |
| --- | --- |

b)

A kulturális és kreatív ágazatokban a vállalkozói szellem, valamint új üzleti modellek előmozdítását célzó innovatív intézkedések azonosítása.

OMC, horizontális

2016-2017

| | Gazdasági és vállalkozási szakértők részvételének ösztönzése. |
| --- | --- |

Gazdasági és vállalkozási szakértők részvételének ösztönzése.

A szakértők azonosítják a kulturális és kreatív területen működő vállalkozókat célzó vállalkozástámogatási intézkedések bevált gyakorlatát.

A bevált gyakorlatokat bemutató kézikönyv és ajánlások a hatóságok számára.

A tagállamok

C3) Fenntartható kulturális turizmus

OMC, horizontális

2017-2018

Annak feltárása, hogy az anyagi és szellemi kulturális örökségen alapuló európai turisztikai kínálat miként válhat a fenntartható turizmus új formáit ösztönző versenytényezővé. Annak feltárása, hogy a kulturális tartalmak digitalizálása és a digitális szolgáltatások miként mozdíthatják elő a transzeurópai turisztikai hálózatok bővülését és a turisztikai útvonalak fejlesztését, beleértve az újonnan megjelenő kisebb turisztikai célpontokat, valamint figyelembe véve a kortárs művészeti tevékenységeket, fesztiválokat és kulturális eseményeket is.

Turisztikai szakértők részvételének ösztönzése.

A szakértők áttekintik, hogy milyen eszközökkel és módszerekkel tehető az európai kulturális örökség a turisztikai promóciós és marketing rendszer számára elérhetővé, valamint hogyan válhat azzal interoperábilissá.

Iránymutatások a politikai döntéshozók számára.

D. prioritási terület: A kulturális sokszínűség és a kultúra előmozdítása az EU külkapcsolataiban és a mobilitásban

Európai kulturális menetrend: Kulturális sokszínűség és kultúrák közötti párbeszéd (3.1.), A kultúra mint a nemzetközi kapcsolatok létfontosságú eleme (3.3.)

Európa 2020 stratégia: Fenntartható és inkluzív növekedés (2. és 3. prioritás), Uniós külpolitikai eszközök mozgósítása

| Résztvevők | Témák | Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével) | Várt eredmények és indikatív ütemterv |
| --- | --- | --- | --- |
| A tagállamok/a Bizottság: | D1) A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény
  A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény végrehajtásának értékelése az EU nevében 2012-ben készített jelentés (5) alapján. Annak vizsgálata, hogy az egyezmény milyen hatással van a szabadkereskedelmi megállapodások keretében kötött, kulturális együttműködésről szóló megállapodásokra és jegyzőkönyvekre. Az egyezmény különösen digitális környezetben való alkalmazásának vizsgálata. | Áttekintő tevékenységek | 2015 |
| | D2) Kultúra az EU külkapcsolataiban






  a) | Kultúra az EU fejlesztési együttműködési politikáiban |

Résztvevők

Témák

Eszközök és munkamódszerek (a horizontális jelleg megjelölésével)

Várt eredmények és indikatív ütemterv

A tagállamok/a Bizottság:

D1) A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény

A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény végrehajtásának értékelése az EU nevében 2012-ben készített jelentés (5) alapján. Annak vizsgálata, hogy az egyezmény milyen hatással van a szabadkereskedelmi megállapodások keretében kötött, kulturális együttműködésről szóló megállapodásokra és jegyzőkönyvekre. Az egyezmény különösen digitális környezetben való alkalmazásának vizsgálata.

Áttekintő tevékenységek

2015

D2) Kultúra az EU külkapcsolataiban

a)

Kultúra az EU fejlesztési együttműködési politikáiban

A tagállamok

| — | a kultúrának az EU harmadik országokkal kapcsolatos fejlesztési együttműködési menetrendjébe, eszközeibe és programjaiba való integrálásának támogatása, valamint annak értékelése, hogy a kultúra milyen szerepet tölt be a fenntartható fejlődésben. |
| --- | --- |

—

a kultúrának az EU harmadik országokkal kapcsolatos fejlesztési együttműködési menetrendjébe, eszközeibe és programjaiba való integrálásának támogatása, valamint annak értékelése, hogy a kultúra milyen szerepet tölt be a fenntartható fejlődésben.

esetleg tanácsi következtetések

2015

A Bizottság/a tagállamok

| — | az európai szomszédságpolitika országaiban működő, létező kulturális programok |
| --- | --- |

—

az európai szomszédságpolitika országaiban működő, létező kulturális programok

Tanulmány

Megbeszélések és követő intézkedések a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervében, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) részvételével

2015

A tagállamok

| b) | A kultúra stratégiai megközelítésének erősítése az EU külkapcsolataiban |
| --- | --- |

b)

A kultúra stratégiai megközelítésének erősítése az EU külkapcsolataiban

A kulturális minisztériumok vezető tisztviselőinek és a külügyminisztériumok kultúráért felelős vezető tisztviselőinek közös nem hivatalos találkozói, az EKSZ esetleges részvételével (6)

2015–2018

A Bizottság/a tagállamok

| c) | A kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepére vonatkozó előkészítő tevékenységek (7): vita, elemzés és nyomon követés a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervének és az EKSZ-nek a bevonásával. |
| --- | --- |

c)

A kultúrának az EU külkapcsolataiban betöltött szerepére vonatkozó előkészítő tevékenységek (7): vita, elemzés és nyomon követés a Tanács kulturális területen működő előkészítő szervének és az EKSZ-nek a bevonásával.

Elemezés és nyomon követő tevékenységek.

2015–2018

Bizottság

D3) Kultúrák közötti párbeszéd és mobilitás

2016, jelentés minden egyes témában

| a) | Kultúrák közötti párbeszéd |
| --- | --- |

a)

Kultúrák közötti párbeszéd

Áttekintő értekezlet

| b) | A kulturális szakemberek mobilitása, beleértve a határokon átnyúló helyzetekben a művészek mobilitását korlátozó adóügyi akadályokat. Adóügyi szakértők részvételének ösztönzése. |
| --- | --- |

b)

A kulturális szakemberek mobilitása, beleértve a határokon átnyúló helyzetekben a művészek mobilitását korlátozó adóügyi akadályokat. Adóügyi szakértők részvételének ösztönzése.

Áttekintő értekezlet

| c) | A gyűjtemények mobilitása |
| --- | --- |

c)

A gyűjtemények mobilitása

Áttekintő értekezlet

| d) | Kulturális javak tiltott kereskedelme, beleértve a harmadik országokból illegálisan behozott kulturális javakra vonatkozó uniós behozatali szabályokat is. |
| --- | --- |

d)

Kulturális javak tiltott kereskedelme, beleértve a harmadik országokból illegálisan behozott kulturális javakra vonatkozó uniós behozatali szabályokat is.

Tanulmány

2016

A tagállamok

D4) Filmszínházak: az európai filmek forgalmazásának javítása

OMC

2017-2018

A filmpolitikák közötti kiegészítő jelleg azonosítása, valamint a regionális, nemzeti és uniós szintű eszközök támogatása az európai filmek forgalmazásának javítása érdekében, különösen digitális környezetben.

A minisztériumok filmpolitikáért felelős szakértői, valamint a nemzeti filmalapok és filmintézetek szakértői részvételének ösztönzése.

A szakértők azonosítják a bevált gyakorlatokat, figyelembe véve az Európai Filmfórum eredményeit (8).

A bevált gyakorlatok kézikönyve.

---

(1)  2014-ben a 2011–2014-es időszakra szóló kulturális munkaterv keretében létrehozott munkacsoport, melynek megbízatását meghosszabbították. A munkacsoportban a kulturális és oktatási minisztériumok szakértői vesznek részt.

(2)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(3)  A kultúra elérhetőségének digitális úton való előmozdításával foglalkozó OMC-munkacsoport alcsoportja.

(4)  2014-ben a 2011–2014-es időszakra szóló munkaterv keretében létrehozott munkacsoport.

(5)  Az Európai Unió nevében készült négyévenkénti időszakos jelentés a 2005. évi UNESCO-egyezmény keretében végrehajtott, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelmét és előmozdítását szolgáló intézkedésekről – Bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2012) 129 final).

(6)  A Tanács soros elnöksége által önkéntes alapon szervezendő találkozók.

(7)  http://cultureinexternalrelations.eu/wp-content/uploads/2013/05/Executive-Summary-ENG_13.06.2014.pdf

(8)  Az Európai Filmfórum a strukturált párbeszédre szolgáló platform, amelyet a Bizottság „Az európai film a digitális korszakban” című közleményével hozott létre (10024/14). E strukturált párbeszéd első eredményei 2016-ra várhatók.

---

II. MELLÉKLET

A tagállamok által a 2015–2018-as időszakra vonatkozó kulturális munkaterv keretében felállított munkacsoportok tagságára és működésére vonatkozó elvek

Tagság

| — | A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt a csoportok munkájában, és bármikor bekapcsolódhatnak abba. |
| --- | --- |

—

A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt a csoportok munkájában, és bármikor bekapcsolódhatnak abba.

| — | Minden egyes tagállam, amely részt kíván venni valamely munkacsoport munkájában, tagként szakértőket nevez ki a munkacsoportba. A tagállam ügyel arra, hogy a kinevezett szakértők az adott területen nemzeti szintű gyakorlati tapasztalattal rendelkezzenek, és biztosítja az illetékes nemzeti hatóságokkal való hatékony kapcsolattartást. A szakértők kinevezésére vonatkozó eljárásokat a Bizottság koordinálja. Az adott téma szempontjából leginkább megfelelő szakértői profil kialakítása érdekében a tagállamoknak szükség esetén lehetőségük lesz arra, hogy az egyes témákhoz eltérő szakértőket nevezzenek ki. |
| --- | --- |

—

Minden egyes tagállam, amely részt kíván venni valamely munkacsoport munkájában, tagként szakértőket nevez ki a munkacsoportba. A tagállam ügyel arra, hogy a kinevezett szakértők az adott területen nemzeti szintű gyakorlati tapasztalattal rendelkezzenek, és biztosítja az illetékes nemzeti hatóságokkal való hatékony kapcsolattartást. A szakértők kinevezésére vonatkozó eljárásokat a Bizottság koordinálja. Az adott téma szempontjából leginkább megfelelő szakértői profil kialakítása érdekében a tagállamoknak szükség esetén lehetőségük lesz arra, hogy az egyes témákhoz eltérő szakértőket nevezzenek ki.

| — | A munkacsoportok felkérhetnek független szakértőket, a civil társadalom képviselőit, valamint európai harmadik országok képviselőit arra, hogy működjenek közre a munkacsoport munkájában. |
| --- | --- |

—

A munkacsoportok felkérhetnek független szakértőket, a civil társadalom képviselőit, valamint európai harmadik országok képviselőit arra, hogy működjenek közre a munkacsoport munkájában.

Munkafolyamatok

| — | A csoportok az I. mellékletben megállapított határidőket tiszteletben tartva foglalkoznak a munkatervben meghatározott témakörökkel. |
| --- | --- |

—

A csoportok az I. mellékletben megállapított határidőket tiszteletben tartva foglalkoznak a munkatervben meghatározott témakörökkel.

| — | A félidős értékelés során mind a célkitűzések meghatározása, mind pedig azok ütemezése felülvizsgálható az elért eredmények és az uniós szakpolitikai fejlemények fényében. |
| --- | --- |

—

A félidős értékelés során mind a célkitűzések meghatározása, mind pedig azok ütemezése felülvizsgálható az elért eredmények és az uniós szakpolitikai fejlemények fényében.

| — | Egy munkacsoport átlagosan 18 hónapig működik, melynek során átlagosan 6 ülésre kerülhet sor. |
| --- | --- |

—

Egy munkacsoport átlagosan 18 hónapig működik, melynek során átlagosan 6 ülésre kerülhet sor.

| — | Az egyes munkacsoportok feladata, hogy a vonatkozó prioritásokhoz tartozó valamennyi téma tekintetében kinevezzék az elnököt vagy társelnököket. |
| --- | --- |

—

Az egyes munkacsoportok feladata, hogy a vonatkozó prioritásokhoz tartozó valamennyi téma tekintetében kinevezzék az elnököt vagy társelnököket.

Jelentéstétel és tájékoztatás

| — | A munkacsoportok elnökei beszámolnak a Kulturális Bizottságnak a munkacsoportjukban végzett munka eredményeiről. A Kulturális Bizottságnak lehetősége lesz arra, hogy iránymutatást nyújtson a munkacsoportoknak annak érdekében, hogy biztosítsa a kívánt eredményt és a csoportok munkájának koordinálását. |
| --- | --- |

—

A munkacsoportok elnökei beszámolnak a Kulturális Bizottságnak a munkacsoportjukban végzett munka eredményeiről. A Kulturális Bizottságnak lehetősége lesz arra, hogy iránymutatást nyújtson a munkacsoportoknak annak érdekében, hogy biztosítsa a kívánt eredményt és a csoportok munkájának koordinálását.

| — | A csoportok az I. mellékletben említett valamennyi célkitűzést illetően konkrét és használható eredményeket tartalmazó jelentést nyújtanak be az elvégzett munkáról. |
| --- | --- |

—

A csoportok az I. mellékletben említett valamennyi célkitűzést illetően konkrét és használható eredményeket tartalmazó jelentést nyújtanak be az elvégzett munkáról.

| — | A munkacsoportok üléseinek napirendjét és jegyzőkönyvét rendszeresen hozzáférhetővé teszik valamennyi tagállam számára, függetlenül attól, hogy a tagállamok milyen mértékben vesznek részt az adott területen folyó munkában. A munkacsoportok jelentései közzétételre kerülnek. |
| --- | --- |

—

A munkacsoportok üléseinek napirendjét és jegyzőkönyvét rendszeresen hozzáférhetővé teszik valamennyi tagállam számára, függetlenül attól, hogy a tagállamok milyen mértékben vesznek részt az adott területen folyó munkában. A munkacsoportok jelentései közzétételre kerülnek.

| — | A Bizottság biztosítja a csoportok munkájához szükséges titkársági és logisztikai hátteret. Lehetőség szerint más megfelelő eszközökkel (beleértve az adott terület szempontjából releváns tanulmányokat) is segíti a csoportok munkáját. |
| --- | --- |

—

A Bizottság biztosítja a csoportok munkájához szükséges titkársági és logisztikai hátteret. Lehetőség szerint más megfelelő eszközökkel (beleértve az adott terület szempontjából releváns tanulmányokat) is segíti a csoportok munkáját.

| — | A munkaterv végrehajtásáról szóló bizottsági záró jelentés figyelembe veszi a fent említett jelentéseket. |
| --- | --- |

—

A munkaterv végrehajtásáról szóló bizottsági záró jelentés figyelembe veszi a fent említett jelentéseket.

---

Európai Bizottság

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/15

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. december 22.

(2014/C 463/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2259 |
| JPY | Japán yen | 147,06 |
| DKK | Dán korona | 7,4401 |
| GBP | Angol font | 0,78490 |
| SEK | Svéd korona | 9,5536 |
| CHF | Svájci frank | 1,2035 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0565 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,618 |
| HUF | Magyar forint | 315,33 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,45280 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2665 |
| RON | Román lej | 4,4666 |
| TRY | Török líra | 2,8423 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5057 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4257 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,5098 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5803 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6171 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 343,82 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,2082 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6271 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6650 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 255,54 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2839 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,723 |
| RUB | Orosz rubel | 67,1555 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,282 |
| BRL | Brazil real | 3,2455 |
| MXN | Mexikói peso | 17,8608 |
| INR | Indiai rúpia | 77,4769 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2259

JPY

Japán yen

147,06

DKK

Dán korona

7,4401

GBP

Angol font

0,78490

SEK

Svéd korona

9,5536

CHF

Svájci frank

1,2035

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0565

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,618

HUF

Magyar forint

315,33

LTL

Litván litász/lita

3,45280

PLN

Lengyel zloty

4,2665

RON

Román lej

4,4666

TRY

Török líra

2,8423

AUD

Ausztrál dollár

1,5057

CAD

Kanadai dollár

1,4257

HKD

Hongkongi dollár

9,5098

NZD

Új-zélandi dollár

1,5803

SGD

Szingapúri dollár

1,6171

KRW

Dél-Koreai won

1 343,82

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,2082

CNY

Kínai renminbi

7,6271

HRK

Horvát kuna

7,6650

IDR

Indonéz rúpia

15 255,54

MYR

Maláj ringgit

4,2839

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,723

RUB

Orosz rubel

67,1555

THB

Thaiföldi baht

40,282

BRL

Brazil real

3,2455

MXN

Mexikói peso

17,8608

INR

Indiai rúpia

77,4769

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Európai Külügyi Szolgálat

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/16

---

A hatálybalépésre vonatkozó értesítés

(2014/C 463/04)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló, 1999. június 21-i megállapodás 14. cikkével létrehozott EU-Svájc vegyes bizottságnak a II. melléklet (a szociális biztonsági rendszerek koordinációja) módosításáról szóló 1/2014 határozata a vegyes bizottság általi 2014. november 28-i, írásbeli eljárásban történő elfogadását követően 2015. január 1-én lép hatályba.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/17

---

Munkaszüneti napok 2015-ban

(2014/C 463/05)

| Belgique/België | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 10.4, 11.4, 12.4, 13.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 2.4, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 25.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Deutschland | 1.1, 3.4, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 3.4, 5.4, 1.5, 24.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 17.3, 3.4 6.4, 4.5, 1.6, 3.8, 26.10, 25.12, 28.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 10.4, 13.4, 1.5, 1.6, 28.10, 25.12 |
| España | 1.1, 6.1, 3.4, 1.5, 15.8, 12.10, 8.12, 25.12 |
| France | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 4.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 6.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 1.4, 10.4, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 4.5, 10.5, 24.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 5.4, 1.5, 3.5, 7.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12 |
| Luxembourg | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 2.1, 15.3, 5.4, 6.4, 1.5, 24.5, 25.5, 20.8, 21.8, 23.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 3.4, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 5.4, 6.4, 27.4, 5.5, 14.5, 24.5, 25.5, 25.12, 26.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 4.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 3.5, 4.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 3.4, 5.4, 25.4, 1.5, 10.6, 15.8, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 15.5, 25.6, 24.12, 25.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 3.4, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 25.3, 27.3, 28.3, 1.5, 5.5, 15.5, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 6.6, 20.6, 31.10, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 3.4, 6.4, 4.5 25.5, 31.8, 25.12, 28.12
  Northern Ireland: 1.1, 17.3, 3.4, 6.4, 4.5, 25.5, 13.7, 31.8, 25.12, 28.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 3.4, 4.5, 25.5, 3.8, 30.11, 25.12, 28.12 |

Belgique/België

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12

България

1.1, 3.3, 10.4, 11.4, 12.4, 13.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 2.4, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 25.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Deutschland

1.1, 3.4, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 21.7, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Eesti

1.1, 24.2, 3.4, 5.4, 1.5, 24.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 17.3, 3.4 6.4, 4.5, 1.6, 3.8, 26.10, 25.12, 28.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 10.4, 13.4, 1.5, 1.6, 28.10, 25.12

España

1.1, 6.1, 3.4, 1.5, 15.8, 12.10, 8.12, 25.12

France

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 4.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 6.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 23.2, 25.3, 1.4, 10.4, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 4.5, 10.5, 24.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 5.4, 1.5, 3.5, 7.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12

Luxembourg

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 2.1, 15.3, 5.4, 6.4, 1.5, 24.5, 25.5, 20.8, 21.8, 23.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 3.4, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 5.4, 6.4, 27.4, 5.5, 14.5, 24.5, 25.5, 25.12, 26.12

Österreich

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 14.5, 25.5, 4.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 5.4, 6.4, 1.5, 3.5, 4.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 3.4, 5.4, 25.4, 1.5, 10.6, 15.8, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 12.4, 13.4, 1.5, 31.5, 1.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 6.4, 1.5, 14.5, 15.5, 25.6, 24.12, 25.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

Slovensko

1.1, 6.1, 3.4, 6.4, 1.5, 8.5, 5.7, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 25.3, 27.3, 28.3, 1.5, 5.5, 15.5, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 3.4, 5.4, 6.4, 1.5, 14.5, 24.5, 6.6, 20.6, 31.10, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 3.4, 6.4, 4.5 25.5, 31.8, 25.12, 28.12

Northern Ireland: 1.1, 17.3, 3.4, 6.4, 4.5, 25.5, 13.7, 31.8, 25.12, 28.12

Scotland: 1.1, 2.1, 3.4, 4.5, 25.5, 3.8, 30.11, 25.12, 28.12

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/18

---

Ajánlattételi felhívások a munkaprogram keretében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön belül a transzeurópai távközlő hálózatok területén a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó támogatás nyújtása céljából

(A C(2014) 9588 bizottsági határozattal módosított C(2014) 2069 bizottsági határozat)

(2014/C 463/06)

Az Európai Bizottság Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága ajánlattételi felhívást tesz közzé olyan projektek támogatása céljából, amelyek megfelelnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a transzeurópai távközlési hálózatok területén a 2014. évi munkaprogramban meghatározott, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó prioritásoknak és célkitűzéseknek.

A következő felhívásra várunk ajánlatokat:

CEF-TC-2014-3, „Elektronikus azonosítás és hitelesítés – e-azonosítás és e-aláírás – alapszolgáltatások”

Az ajánlati dokumentáció, többek között a felhívás szövegében megadott tartalom, határidő és költségvetés az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz távközléssel foglalkozó honlapján érhető el:

http://inea.ec.europa.eu/en/cef/cef_telecom/apply_for_funding/cef_telecom_call_for_proposals_2014.htm

---

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/19

---

„EURÓPA KULTURÁLIS FŐVÁROSAI” EAC/A03/2014. SZ. PÁLYÁZATI FELHÍVÁS

(2014/C 463/07)

| 1. | Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 445/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága pályázati felhívást tesz közzé az „Európa kulturális fővárosai” elnevezésű uniós fellépés keretében a 2021. év tekintetében a tagjelölt országok és a Kreatív Európa programban részt vevő potenciális tagjelölt országok városai számára. |
| --- | --- |

1.

Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 445/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága pályázati felhívást tesz közzé az „Európa kulturális fővárosai” elnevezésű uniós fellépés keretében a 2021. év tekintetében a tagjelölt országok és a Kreatív Európa programban részt vevő potenciális tagjelölt országok városai számára.

| 2. | A felhívás célja, hogy a 2021. évre egy ilyen város nyerje el a kulturális főváros címet. |
| --- | --- |

2.

A felhívás célja, hogy a 2021. évre egy ilyen város nyerje el a kulturális főváros címet.

| 3. | Az „Európa kulturális fővárosai” fellépés célja Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előtérbe helyezése, e kultúrák közös jegyeinek kiemelése, a polgárokban a közös kulturális térséghez való tartozás érzésének erősítése, valamint annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez. A címet elnyerő város olyan fellépéseket visz végbe, amelyek növelik kulturális kínálata mértékét, sokszínűségét, és bővítik annak európai dimenzióját, javítják a kultúrához való hozzáférést és az abban való részvételt, valamint a kulturális ágazat teljesítményének és más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása révén a kultúra segítségével erősítik a város nemzetközi arculatát. |
| --- | --- |

3.

Az „Európa kulturális fővárosai” fellépés célja Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előtérbe helyezése, e kultúrák közös jegyeinek kiemelése, a polgárokban a közös kulturális térséghez való tartozás érzésének erősítése, valamint annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez. A címet elnyerő város olyan fellépéseket visz végbe, amelyek növelik kulturális kínálata mértékét, sokszínűségét, és bővítik annak európai dimenzióját, javítják a kultúrához való hozzáférést és az abban való részvételt, valamint a kulturális ágazat teljesítményének és más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása révén a kultúra segítségével erősítik a város nemzetközi arculatát.

| 4. | Részletes tájékoztatás, a finanszírozás feltételei és a pályázati űrlap a pályázati felhívás teljes szövegében található a következő címen: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/general/2014-eac-a03_en.htm
  A teljes szöveg ismerteti a pályázatok elbírálásakor figyelembe veendő jogosultsági, kizárási és odaítélési feltételeket, valamint a kiválasztási eljárás menetét. A pályázatoknak meg kell felelniük a felhívás teljes szövegében szereplő valamennyi feltételnek. |
| --- | --- |

4.

Részletes tájékoztatás, a finanszírozás feltételei és a pályázati űrlap a pályázati felhívás teljes szövegében található a következő címen: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/calls/general/2014-eac-a03_en.htm

A teljes szöveg ismerteti a pályázatok elbírálásakor figyelembe veendő jogosultsági, kizárási és odaítélési feltételeket, valamint a kiválasztási eljárás menetét. A pályázatoknak meg kell felelniük a felhívás teljes szövegében szereplő valamennyi feltételnek.

| 5. | A pályázatokat a teljes szövegben megjelölt címre kell beküldeni legkésőbb 2015. október 23-ig. |
| --- | --- |

5.

A pályázatokat a teljes szövegben megjelölt címre kell beküldeni legkésőbb 2015. október 23-ig.

---

(1)  HL L 132., 2014.5.3., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 23.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 463/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 463/20

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 463/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„PONT-L’EVEQUE”

EK-szám: FR-PDO-0117-01044 – 2012.10.12.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   A módosítás(ok) típusa

—

—

—

—

3.   Módosítás(ok)

3.1.   A termék leírása

A termék leírásában pontosításra kerülnek a „Pont-l’Evêque” sajtot leíró bizonyos technikai és érzékszervi adatok.

Az összes sajtformátum ismertetése céljából a szárazanyag tömege, amely korábban kizárólag a „Pont-l’Evêque” és a kis „Pont-l’Evêque” sajtnál szerepelt, immár a nagy „Pont-l’Evêque” és a fél „Pont-l’Evêque” sajtnál is meg van adva. A csomagoláson feltüntetett nettó tömeg a termék jobb leírása érdekében szintén minden egyes formátumnál meg van adva, a szokásos gyakorlat alapján:

| — | a nagy „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 1 200 és 1 600 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig 650–850 gramm, |
| --- | --- |

—

a nagy „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 1 200 és 1 600 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig 650–850 gramm,

| — | a „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 300 és 400 gramm között változik, |
| --- | --- |

—

a „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 300 és 400 gramm között változik,

| — | a fél „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 150 és 200 gramm között változik, |
| --- | --- |

—

a fél „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 150 és 200 gramm között változik,

| — | a kis „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 180 és 250 gramm között változik. |
| --- | --- |

—

a kis „Pont-l’Evêque” csomagoláson feltüntetett nettó tömege 180 és 250 gramm között változik.

A kéreg narancsos színének törlése és az aranysárgától a narancsig terjedő árnyalatok fehérestől a vörösesig terjedő színnel való helyettesítése a csoportosulás azon döntésének az eredménye, amely megtiltja az annatto használatát a sajtkéreg színezésére.

A kéreg simaságának említése törlésre került, mivel ez a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló, 1996. június 12-i 1107/96/EK bizottsági rendeletnek (3) megfelelően bejegyzett termékleírásban szereplő nyilvánvaló hiba volt, ugyanis a „Pont-l’Evêque” kérge soha nem volt sima.

A szokásos gyakorlatok jobb leírása céljából a termék leírása kiegészült egy pontosítással. A sajt kérgét keféléssel (a kéreg fizikai kezelése száraz vagy nedves kefével) vagy mosással (vizes oldat permetezése nyomás segítségével) kezelhetik. A kefélést – mosás keretében – mindig is alkalmazták, noha azt az 1107/96/EK rendeletnek megfelelően bejegyzett termékleírás ekképp nem említi. Pontosításra került tehát, hogy a kefélés mosási módszernek tekinthető, ugyanakkor e két módszer fakultatív jellegét az „esetleg” kifejezés jelzi.

Végül, az előállítás módjának leírására vonatkozó szövegrészek (lecsepegtetés és sózás) a megfelelő fejezetbe kerültek.

3.2.   Földrajzi terület

A „Pont-l’Evêque” sajt módosított földrajzi területéhez ezentúl 1 365 község tartozik, azaz az 1107/96/EK rendeletnek megfelelően bejegyzett termékleírásban szereplő terület 38 %-a (2 129 község kizárásra került). A földrajzi terület szűkítése annak a folyamatnak az eredménye, amelynek célja a „Pont-l’Evêque” elnevezés és a normandiai legeltetéses tejtermelési rendszerek, valamint a meghatározott földrajzi terület központi része és jellemzői (természeti környezet/gyakorlatok) közötti kapcsolat megerősítése. Ily módon a módosított földrajzi terület valamennyi községe a fűtermesztésnek kedvező, enyhe és nedves éghajlat és/vagy mocsaras területek és völgyfenékek által meghatározott területhez tartozik, amelyet a legeltetéses tejtermelés hagyományának fennmaradásáról tanúskodó, ligetes-bokros sávokkal tarkított táj és a ma is jelentős részben füvet hasznosító tejgazdaságok jelenléte jellemez.

A terület szóban forgó szűkítése egyébként a termékleírás felülvizsgálatával is összefügg, amelynek révén szorosabbá vált a földrajzi hellyel való kapcsolat azáltal, hogy a sajtnak részben normandiai fajtájú tehenek tejéből kell készülnie, és a takarmányozásnak elsősorban legeltetéssel kell történnie.

3.3.   A származás igazolása

Az 4.1. bekezdés módosítása a nemzeti szabályozás változásával áll összefüggésben, Ide tartozik többek között a gazdasági szereplők azon képességének ellenőrzése és elismerése, hogy megfelelnek azon jelzés termékleírásában foglalt követelményeknek, amelybe állításuk szerint tartoznak.

A 4.2. bekezdés egy külön nyilatkozatot ír elő, amelyben a gazdasági szereplők tanúsítják abbéli szándékukat, hogy állományukon belül folyamatosan növelik a normandiai fajta arányát.

A mennyiségek ismeretéhez és nyomon követéséhez szükséges nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezés révén a csoportosulás össze tudja gyűjteni azokat az adatokat, amelyek segítségével biztosítható a „Pont-l’Evêque” eredetmegjelölés megfelelő ismerete és nyomon követése.

A nyilvántartás vezetésére és a termék ellenőrzésére vonatkozó bekezdések kiegészítésre kerültek.

3.4.   Az előállítás módja

A termékleírásban az előállítás módjával kapcsolatos több elem is pontosításra került a „Pont-l’Evêque” jellemzőihez és hírnevéhez hozzájáruló tejtermelési és sajtfeldolgozási feltételek alaposabb leírása érdekében:

—   A tej előállítására vonatkozó feltételek:

A „Pont-l’Evêque” sajtot részben a normandiai fajtához tartozó tehenek tejéből készítik, amelyek az egyes gazdaságok tejelőtehén-állományának legalább 50 %-át alkotják. Annak érdekében, hogy a „Pont-l’Evêque” sajt előállításához hozzájáruló valamennyi tenyésztő és sajtkészítő vállalhassa és alkalmazkodhasson ezen új előállítási feltételhez, a termékleírás egy 2017. április végéig tartó átmeneti időszakot ír elő. Ez a módosítás, a normandiai fajta tejelő állományokon belüli jelenlétének kötelezővé tételével hozzájárul a területtel való kapcsolat erősítéséhez.

A termékleírás végrehajtásának elősegítése céljából a termékleírás kiegészült az állomány meghatározásával: ennek megfelelően a gazdaságok tejelő szarvasmarha-állományát tejelő tehenek, szárazra állított tehenek és a pótlást szolgáló üszők alkotják.

A tejelő tehenek az év legalább 6 hónapjában a szabadban legelnek. Minden egyes gazdaság fejős tehenenként legalább 0,33 hektár füves területtel rendelkezik – ebből legalább 0,25 hektárnyi füves legelőterületnek a fejőhelyiségből megközelíthetőnek kell lennie –, valamint az állatok takarmányozásához felhasznált silókukorica hektárjaként 2 hektár mezővel. Ez biztosítja a fűfogyasztáson (legeltetés, széna stb.) alapuló takarmányozást, összhangban a földrajzi terület legeltetéses állattartási hagyományával.

A földrajzi területtel való kapcsolat biztosítása érdekében az állomány alaptakarmányán belüli szárazanyag legalább 80 %-a a gazdaságok azon földjeiről származik, amelyek a földrajzi területen találhatók.

A legeltetési időszakon kívül a tejelő tehenek minden nap szénát kapnak. A kiegészítő takarmányok mennyisége tehenenként és naptári évenként nem haladhatja meg az 1 800 kg-ot. A termékleírás felsorolja a megengedett alap- és kiegészítő takarmányokat. A gazdaságok takarmány-önellátása és a kiegészítő takarmányok mennyiségének korlátozása révén erősödik a területtel való kapcsolat.

—   A felhasznált tej:

A nyersanyag megromlásából adódó problémák minél teljesebb elkerülése érdekében a termékleírás szabályozza a „Pont-l’Evêque” előállításához felhasznált tej tárolási idejét. A tej a gazdaságban legfeljebb 48 órán keresztül tárolható, és a legkorábbi fejéstől az érlelés kezdetéig tartó tárolási idő legfeljebb 96 óra, a nyers tejből készített sajtok esetén pedig 72 óra lehet.

Ezenfelül, a hagyományos eljárásokkal nem egyező gyakorlatok elkerülése érdekében a termékleírás kiegészül azzal, hogy tilos a víztartalom részleges eltávolításával történő tejkoncentrálás az alvadás előtt, és hogy a tejből származó alapanyagokon túlmenően a termékhez felhasznált tejben, illetve a gyártás során összetevőként, gyártási segédanyagként vagy adalékanyagként kizárólag tejoltó, ártalmatlan baktériumtenyészetek, élesztők, penészgombák, só és kalcium-klorid felhasználása engedélyezett.

Ez utóbbi rendelkezés az annatto használatának tilalmát is magában foglalja: a sajtkéreg színezékeként alkalmazott annattót a sajt penészrétegén a tej higiéniai állapota miatt kialakult hiányosságok korrigálásához használták. A tej higiéniai minőségének több éve tartó javulása feleslegessé tette az annatto használatát. A „Pont-l’Evêque” gyártói több mint 15 éve nem használják ezt az anyagot.

—   A sajt előállításának feltételei:

Az 1107/96/EK rendelet keretében bejegyzett termékleíráshoz képest pontosításra kerültek a „Pont-l’Evêque” sajt előállításának feltételei, a tej beoltásától egészen az érlelésig. A módosított termékleírás a „Pont-l’Evêque” sajt előállítási folyamatának különböző szakaszait célértékek megjelölésével írja le, a hosszú ideje változatlan helyi szokásoknak megfelelően, a tisztességes felhasználás jegyében.

A termékleírás meghatározza a következőket:

| — | a legfeljebb 600 literes tejtároló kád űrtartalma meghatározza az egyszerre formázásra kerülő sajt mennyiségét, és biztosítja, hogy a tej alvasztási ideje valamennyi megformázott sajt esetében megegyezzen, |
| --- | --- |

—

a legfeljebb 600 literes tejtároló kád űrtartalma meghatározza az egyszerre formázásra kerülő sajt mennyiségét, és biztosítja, hogy a tej alvasztási ideje valamennyi megformázott sajt esetében megegyezzen,

| — | az érlelés feltételei: kevesebb mint 26 óra 40 °C alatti hőmérsékleten, az e szakaszhoz tartozó paraméterek szabályozása céljából, |
| --- | --- |

—

az érlelés feltételei: kevesebb mint 26 óra 40 °C alatti hőmérsékleten, az e szakaszhoz tartozó paraméterek szabályozása céljából,

| — | az oltás feltételei: a hagyománynak megfelelően kizárólag állati eredetű tejoltó segítségével történik, 32 és 40 °C közötti oltási hőmérsékleten, |
| --- | --- |

—

az oltás feltételei: a hagyománynak megfelelően kizárólag állati eredetű tejoltó segítségével történik, 32 és 40 °C közötti oltási hőmérsékleten,

| — | az alvadék előállításának feltételei: az alvadékot 25 mm-nél kisebb átlagos méretű szemcsékre darabolják és összekeverik, hogy a savó minél jobban lecsepegjen a kádakban, |
| --- | --- |

—

az alvadék előállításának feltételei: az alvadékot 25 mm-nél kisebb átlagos méretű szemcsékre darabolják és összekeverik, hogy a savó minél jobban lecsepegjen a kádakban,

| — | a tejsavó formázás előtti részleges eltávolítása, ami a sajttészta összekeverésének és az erőltetett lecsepegtetésnek a következménye, |
| --- | --- |

—

a tejsavó formázás előtti részleges eltávolítása, ami a sajttészta összekeverésének és az erőltetett lecsepegtetésnek a következménye,

| — | az oltás és a formázás közötti idő: az alvadék savanyodásának korlátozása érdekében a formázást az oltást követő 2 órán belül elvégzik, |
| --- | --- |

—

az oltás és a formázás közötti idő: az alvadék savanyodásának korlátozása érdekében a formázást az oltást követő 2 órán belül elvégzik,

| — | a formában történő lecsepegtetés feltételei: e művelet legalább 10 órán keresztül tart, 17 és 31 °C közötti hőmérsékleten – e hőmérsékleti feltételek pontosabbak, mint az 1107/96/EK rendelet keretében bejegyzett termékleírásban a környezet és a fűtött terem hőmérsékletére vonatkozóan megállapított meghatározások – az alvadék többszöri megfordításával, |
| --- | --- |

—

a formában történő lecsepegtetés feltételei: e művelet legalább 10 órán keresztül tart, 17 és 31 °C közötti hőmérsékleten – e hőmérsékleti feltételek pontosabbak, mint az 1107/96/EK rendelet keretében bejegyzett termékleírásban a környezet és a fűtött terem hőmérsékletére vonatkozóan megállapított meghatározások – az alvadék többszöri megfordításával,

| — | sózás: az oltás után 1–4 nappal végzik, mivel legalább ennyi idő szükséges a felületi flóra kialakulásához, |
| --- | --- |

—

sózás: az oltás után 1–4 nappal végzik, mivel legalább ennyi idő szükséges a felületi flóra kialakulásához,

| — | a vízelvonás szakasza és feltételei: a vízelvonás a sózás és az érlelés kezdete közötti szakasznak felel meg, amelynek hőmérsékleti feltételeit (10 és 22 °C között) – e paraméter szabályozása céljából – a termékleírás meghatározza, |
| --- | --- |

—

a vízelvonás szakasza és feltételei: a vízelvonás a sózás és az érlelés kezdete közötti szakasznak felel meg, amelynek hőmérsékleti feltételeit (10 és 22 °C között) – e paraméter szabályozása céljából – a termékleírás meghatározza,

| — | a hagyományos eljárásoktól eltérő gyakorlatok elkerülése érdekében tilos a tejalapanyagok, a gyártás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti tárolása. |
| --- | --- |

—

a hagyományos eljárásoktól eltérő gyakorlatok elkerülése érdekében tilos a tejalapanyagok, a gyártás alatt lévő termékek, az alvadék vagy a friss sajt 0 °C alatti tárolása.

—   A sajt érlelése:

A sajtok érzékszervi tulajdonságainak tökéletesítése érdekében módosításra kerültek az érlelés feltételei. A korábbi 14 napos, valamennyi sajtformátumra érvényes minimális érlelési idő az oltástól számítva 18 napra nőtt, kivéve a nagy „Pont-l’Evêque” sajtot, amelynél ez az időtartam 21 nap. Az érlelés formátumtól függően legalább 8–9 napig tart, 11 és 19 °C közötti hőmérsékleten. Annak érdekében, hogy a sajtok hőmérséklete a sózás utáni vízelvonás szakaszát követően (amelynek hőmérséklete, emlékeztetőül, 10 és 22 °C közötti) lassan csökkenjen, a maximális érlelési hőmérséklet 14-ről 19 °C-ra emelkedett. A „Pont-l’Evêque” sajt, esetleges csomagolást követően, 4 és 15 °C közötti hőmérsékleten tovább érlelhető. A vöröses színért felelős baktériumtenyészetre (Brevibacterium linens) történő hivatkozás törlésre került a termékleírásból, mivel kialakulása nem rendszeres és nem is feltétlenül kívánatos. Mivel a szállításhoz szükséges hűtés leállítja az érési folyamatot, a módosított termékleírás pontosítja, hogy a minimális érlelési idő nem foglalja magában a gyártóüzem és az érlelőüzem közötti szállítás idejét, és meghatározza, hogy a szállítás legfeljebb 72 óráig tarthat.

3.5.   Kapcsolat

A termékleírás e részét az OEM termékleírások összességének rendelkezéseivel összhangban újraírták. E fejezet leírja a földrajzi terület és a termék sajátosságait, valamint a földrajzi terület fizikai és emberi tényezői és a termék jellemzői közötti ok-okozati kapcsolatot. A pontosítások révén jobban kifejezésre jutnak a „Pont-l’Evêque” sajt jellemzőihez és sajátosságaihoz hozzájáruló, a tejtermeléshez, illetve a sajt előállításához és feldolgozásához kapcsolódó szakismeretek. A termékleírás ezenfelül kiemeli a normandiai fajtát, amely manapság versenyre kényszerül más, termelékenyebb tejelő fajtákkal.

3.6.   Címkézés

Annak érdekében, hogy a termékleírás összhangba kerüljön a nemzeti szabályozással, az „INAO” logójának kötelező feltüntetésére vonatkozó rendelkezést törölték. A termékleírás meghatározza, hogy az „Appellation d’Origine Protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy az „AOP” (OEM) kifejezést, valamint az Európai Unió OEM szimbólumát kötelező elhelyezni a címkén.

3.7.   Egyéb

Pontosításra kerültek a termékleírás ellenőrzéséért felelős szervek adatai, és a termékleírás kiegészült a fő ellenőrizendő elemeket tartalmazó táblázattal és értékelésük módjának ismertetésével.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (4)

„PONT-L’EVEQUE”

EK-szám: FR-PDO-0117-01044 – 2012.10.12.

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Pont-l’Evêque”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pont-l’Evêque” elnevezés tehéntejből készült, lágy tésztájú, nemespenésszel fedett kérgű, esetleg kefélt vagy mosott felületű, négyzet vagy téglalap alakú és a teljes száradást követően 100 grammonként legalább 45 gramm zsírt tartalmazó sajtokat jelöl. A sajt kérgének színe a fehérestől a vörösesig terjed, a rugalmas, nem ragadós és nem folyós, az elefántcsonttól a szalmasárgáig terjedő színű sajttészta homogén, benne néhány lyukkal, íze édeskés és különböző (növényi, tejes, krémes vagy enyhén füstölt) aromákat mutat.

A „Pont-l’Evêque” a következő formákban készül:

| — | a nagy „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 190 és 210 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 1 200 és 1 600 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig 650–850 gramm, |
| --- | --- |

—

a nagy „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 190 és 210 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 1 200 és 1 600 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig 650–850 gramm,

| — | a „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 105 és 115 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 300 és 400 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 140 gramm, |
| --- | --- |

—

a „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 105 és 115 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 300 és 400 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 140 gramm,

| — | a fél „Pont-l’Evêque” sajt téglalap alakú, hosszúsága 105–115 mm, szélessége 52–57 mm, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 150 és 200 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 70 gramm, |
| --- | --- |

—

a fél „Pont-l’Evêque” sajt téglalap alakú, hosszúsága 105–115 mm, szélessége 52–57 mm, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 150 és 200 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 70 gramm,

| — | a kis „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 85 és 95 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 180 és 250 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 85 gramm. |
| --- | --- |

—

a kis „Pont-l’Evêque” sajt négyzet alakú, oldalainak hossza 85 és 95 mm közötti, a csomagoláson feltüntetett nettó tömege 180 és 250 gramm között változik, szárazanyagának tömege pedig legalább 85 gramm.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

2017. május 1-jétől a gazdaságok tejelőtehén-állománya legalább 50 %-ának normandiai fajtájú tehénnek kell lennie.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Annak érdekében, hogy a földrajzi területre jellemző sajátos takarmányozás révén biztosítható legyen a terület és a termék közötti szoros kapcsolat, a tehenek évente legalább 6 hónapot legelnek, a gazdaság tejelő tehenenként legalább 0,33 hektár füves területtel rendelkezik – ebből legalább 0,25 hektárnyi füves legelőterületnek a fejőhelyiségből megközelíthetőnek kell lennie –, valamint az állatok takarmányozásához felhasznált silókukorica hektárjaként 2 hektár mezővel.

Az állomány alaptakarmányának legalább mintegy 80 %-át (szárazanyagban számítva) a gazdaságnak a földrajzi területen található földjein termelik meg. A kiegészítő takarmányok mennyisége tehenenként és naptári évenként nem haladhatja meg az 1 800 kg-ot.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tejtermelés, valamint a sajt előállítása és érlelése a 4. pontban meghatározott földrajzi területen történik.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Minden egyes forgalomba hozott „Pont-l’Evêque” AOP (OEM) sajtot egyedi címkével kell ellátni, amely tartalmazza az eredetmegjelölés elnevezését a címkén szereplő legnagyobb karakter méretének kétharmadával legalább megegyező nagyságú karakterrel, az „Appellation d’Origine Protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) vagy az „AOP” kifejezést, továbbá az Európai Unió „AOP” (OEM) logóját.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Pont-l’Evêque” AOP előállításának földrajzi területét alkotó kantonok és községek listája.

Calvados megyében

Calvados megyében

Aunay-sur-Odon, Balleroy, Bayeux, Le Bény-Bocage, Blangy-le-Château, Cambremer, Caumont-l’Eventé, Condé-sur-Noireau, Dozulé, Honfleur, Isigny-sur-Mer, Lisieux, Livarot, Mézidon-Canon, Orbec, Pont-l’Evêque, Saint-Pierre-sur-Dives, Saint-Sever-Calvados, Thury-Harcourt, Trévières, Trouville-sur-Mer, Vassy és Vire kanton egésze.

Cabourg kanton Colombelles, Escoville, Hérouvillette és Ranville község kivételével. Falaise-Nord kanton Aubigny, Bons-Tassilly, Falaise, Potigny, Saint-Pierre-Canivet, Soulangy, Soumont-Saint-Quentin, Ussy és Villers-Canivet község kivételével. Villers-Bocage kanton Le Locheur, Missy és Noyers-Bocage község kivételével.

Airan, Argences, Barou-en-Auge, Bazenville, la Caine, Canteloup, Cléville, Courcy, Commes, Curcy-sur-Orne, Goupillières, Grimbosq, Hamars, La Hoguette, Janville, Jort, Longues-sur-Mer, Louvagny, Magny-en-Bessin, Le Manoir, Manvieux, Montigny, Moult, Les Moutiers-en-Auge, Les Moutiers-en-Cinglais, Norrey-en-Auge, Ouffières, Préaux-Bocage, Port-en-Bessin-Huppain, Ryes, Saint-Vaast-sur-Seulles, Saint-Ouen-du-Mesnil-Oger, Saint-Pair, Saint-Pierre-du-Jonquet, Sainte-Honorine-du-Fay, Saint-Martin-de-sallen, Sommervieu, Tracy-sur-Mer, Troarn, Trois-Monts, Vaux-sur-Aure, Vendeuvre és Vienne-en-Bessin község.

Eure megyében

Eure megyében

Bernay-Est, Beuzeville, Cormeilles és Thiberville kanton egésze.

Bernay-Ouest kanton Plasnes és Valailles község kivételével. Broglie kanton Mesnil-Rousset község kivételével. Pont-Audemer kanton Colletot és Corneville-sur-Risle község kivételével. Quillebeuf-sur-Seine kanton Aizier, Bourneville, Sainte-Croix-sur-Aizier, Tocqueville és Vieux-Port község kivételével. Saint-Georges-du-Vièvre kanton Saint-Benoît-des-Ombres, Saint-Christophe-sur-Condé, Saint-Grégoire-du-Vièvre és Saint-Pierre-des-Ifs község kivételével.

Morsan, Notre-Dame-d’Epine és Saint-Victor-d’Epine község.

La Manche megyében

La Manche megyében

Barenton, Barneville-Carteret, Brécey, Bréhal, Canisy, Carentan, Cerisy-la-Salle, Coutances, Gavray, La Haye-du-Puits, La Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Juvigny-le-Tertre, Lessay, Marigny, Montebourg, Montmartin-sur-Mer, Mortain, Percy, Périers, Sourdeval, Saint-Clair-sur-l’Elle, Sainte-Mère-Eglise, Saint-Hilaire-du-Harcouët, Saint-Jean-de-Daye, Saint-Lô, Saint-Lô-Est, Saint-Lô-Ouest, Saint-Malo-de-la-Lande, Saint-Ovin, Saint-Pois, Saint-Sauveur-Lendelin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Le Teilleul, Tessy-sur-Vire, Torigni-sur-Vire, Valognes, Vesly, Villedieu-les-Poêles kanton egésze.

Avranches kanton Avranches, Marcey-les-Grèves, Saint-Martin-des-Champs, Vains és Le Val-Saint-Père község kivételével. Quettehou kanton Octeville-l’Avenel község kivételével.

Les Chéris, Marcilly és Le Mesnil-Ozenne község.

Orne megyében

Orne megyében

Athis-de-l’Orne, Briouze, Domfront, La Ferté-Macé, Flers, Flers-Nord, Flers-Sud, Gacé, Juvigny-sous-Andaine, Le Merlerault, Messei, Passais, Putanges-Pont-Ecrepin, Sées, Tinchebray és Vimoutiers kanton egésze.

Carrouges kanton Ciral község kivételével. Courtomer kanton Bures és Sainte-Scolasse-sur-Sarthe község kivételével. Ecouché kanton Goulet és Sentilly község kivételével. Exmes kanton Silly-en-Gouffern község kivételével. Ferté-Frênel kanton Couvains, Gauville, Glos-la-Ferrière, Marnefer és Saint-Nicolas-de-Sommaire község kivételével. Mortrée kanton Boissei-la-Lande, Marcei, Médavy, Saint-Christophe-le-Jajolet és Saint-Loyer-des-Champs község kivételével.

Boitron, Bursard, Chambois, Coudehard, Ecorches, Essay, Louvières-en-Auge, Mont-Ormel, Montreuil-la-Cambe, Neauphe-sur-Dive, Nécy, Saint-Gervais-des-Sablons, Saint-Lambert-sur-Dives és Trun község.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

A „Pont-l’Evêque” megjelölés földrajzi területe Alsó-Normandia (Basse Normandie) három megyéjének (Calvados, Manche és Orne) egy részét, valamint Eure megye nyugati peremének a területét foglalja magában. A terület éghajlata mérsékelt óceáni jellegű, amelyet bőséges (> 700 mm) és az év folyamán egyenletesen eloszló csapadék jellemez. A szelíd domborzatú füves tájat ligetes-bokros sávok szabdalják, illetve vízfolyások sűrű hálózata és mocsaras területek tarkítják. A földrajzi terület mezőgazdasági felszínének történelmileg döntő hányadát alkotó legelők ma is annak több mint felét képezik.

E hagyományos szarvasmarha-tenyésztő régió a bölcsője a normandiai fajtának, amelyet, jóllehet a termelékenyebb Prim’Holstein fajtával versenyre kényszerül, mindig is tenyésztettek a földrajzi területen azzal a kifejezett szándékkal, hogy az állomány létszámát fenntartsák és növeljék. A tejelő tehenek takarmányának túlnyomó részét ma is a fű képezi, amelyet az állatok évente legalább 6 hónapon keresztül legelve fogyasztanak. Ezért lett előírás, hogy a gazdaságoknak tejelő tehenenként legalább mekkora gyepterülettel kell rendelkezniük. Ezenkívül, a fű kukoricával szembeni elsőbbségét hangsúlyozandó a gazdaságoknak kétszer akkora gyepterülettel kell rendelkezniük, mint amekkora az állomány takarmányozását szolgáló kukoricatermesztő terület.

E nagyon régi és máig tartó legeltetési és tejtermelési hagyományból ered a lágy sajtok készítése terén szerzett elismert szaktudás. A sajtfeldolgozás mai módja, a kisméretű alvasztó edények használatával, a kizárólag állati eredetű tejoltó felhasználásával és az alvadék egész vékonyra vágásával, e régi szaktudást örökíti tovább.

E viszonylag rövid érlelési idő után fogyasztott sajtnak már 1622-ben hírneve volt: Hélie le Cordier normandiai író egy 16 énekből álló költeményt írt a „Pont-l’Évêque” sajt tiszteletére, amelynek híres mondata így szól: „Egyformán szereti kicsi és nagy, hisz oly gonddal készül, hogy bár friss vagy már ó, szádban krémet hagy”. A „Pont-l’Évêque” ily módon a 18. század elejétől kezdve, a többi sajttól való megkülönböztetés jegyében és a fa sajtformák használatának köszönhetően, szögletes formát öltött.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Pont-l’Évêque” sajt tehéntejből készített lágy sajt, amely a fa sajtformák 18. században kezdődött használata óta négyzet vagy téglalap alakú, éles peremekkel és sarkokkal. Fehéres-vöröses színű kérge rugalmas, nem ragadós, az elefántcsonttól a szalmasárgáig terjedő színű sajttésztát zár magába. Édeskés ízét gyakran tejes, növényi, néha enyhén füstös aromák kísérik.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület csapadékos és enyhe időjárása egész évben jelentős fűtermést biztosít. Ez utóbbi, az elsősorban fűvel táplált állatoknak köszönhetően lehetőséget ad a tejtermelésre. A minden évben hosszú ideig legelő tehenek teje kiválóan alkalmas a sajtkészítésre. A normandiai fajtájú állatok tenyésztése tovább erősíti e sajátosságot.

A legelőgazdálkodás és a tejtermelés tudománya mellett kifejlődött a sajtkészítés mestersége, amelynek köszönhetően a „Pont-l’Évêque” sajt már igen régen hírnévre tett szert. E sajtkészítési módszer a viszonylag rövid érlelési idejű, lágy sajtokat eredményező gyártási technológiák közé tartozik. E technológiák jól kihasználják a helyi viszonyokat, azaz azt, hogy nincsenek olyan éghajlati és domborzati kényszerítő körülmények, amelyek szükségessé tennék a tej sajt formájában történő hosszan tartó tárolását. Az eredmény egy édes és aromás, évszázadok óta kiváló minőségűnek tartott sajt.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (5) 5. cikk (7) bekezdés)

5

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPontl-Eveque.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

3

(4)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

4

(5)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

5

---