# Uradni list L 20/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 20 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5827. januar 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 20

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5827. januar 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/108 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/109 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/110 z dne 26. januarja 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/111 z dne 26. januarja 2015 o določitvi ukrepov za zmanjšanje resne grožnje za ohranitev staleža brancina (Dicentrarchus labrax) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja | 31 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/112 z dne 26. januarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 34 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/113 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin | 36 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/114 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike | 38 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/115 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela | 40 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 | 42 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2015/117 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji | 85 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2015/118 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali | 87 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/108 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

2

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2015/109 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/110 z dne 26. januarja 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/111 z dne 26. januarja 2015 o določitvi ukrepov za zmanjšanje resne grožnje za ohranitev staleža brancina (Dicentrarchus labrax) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja

Dicentrarchus labrax

31

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/112 z dne 26. januarja 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

34

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/113 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin

36

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/114 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

38

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/115 z dne 26. januarja 2015 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

40

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020

42

*

Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2015/117 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

85

*

Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2015/118 z dne 26. januarja 2015 o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali

87

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/1

---

Obvestilo o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske

Evropska unija in Kraljevina Norveška sta 15. januarja 2015 v Bruslju podpisali Sporazum o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske (1).

Sporazum se zato v skladu s členom 9 Sporazuma začasno uporablja od 15. januarja 2015.

---

(1)  UL L 224, 30.7.2014, str. 3.

---

UREDBE

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/2

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/108

z dne 26. januarja 2015

o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (1) ter zlasti člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. januarja 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 36/2012.

| (2) | Splošno sodišče Evropske unije je s sodbami z dne 13. novembra 2014 v zadevah T-653/11, T-654/11 in T-43/12, za nično razglasilo odločitev Sveta, da Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012. |
| --- | --- |

(2)

Splošno sodišče Evropske unije je s sodbami z dne 13. novembra 2014 v zadevah T-653/11, T-654/11 in T-43/12, za nično razglasilo odločitev Sveta, da Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012.

| (3) | Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International bi bilo treba na podlagi novih obrazložitev znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International bi bilo treba na podlagi novih obrazložitev znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi.

| (4) | Uredbo (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 36/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

Na seznam oseb in subjektov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 36/2012 se dodajo naslednje osebe in subjekt:

I.   SEZNAM FIZIČNIH IN PRAVNIH OSEB, SUBJEKTOV ALI ORGANOV IZ ČLENOV 14 IN 15(1)(a)

A.   OSEBE

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Datum rojstva: 20. maj 1966
  Št. potnega lista: 002954347 | Pomemben sirski poslovnež, lastnik Hamcho International, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, vključno s predsednikom Bašarjem al Asadom in Maherjem al Asadom.
  Od marca 2014 je na položaju predsednika, odgovornega za Kitajsko, pri dvostranskem poslovnem svetu, na katerega ga je imenoval minister za gospodarstvo Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (tudi Khaled) Qaddur (

  ) (tudi Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu Maherju al Asadu, ključnemu predstavniku sirskega režima.
  Khalid Qaddur podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (tudi Aiman Jaber) | Kraj rojstva: Latakia | Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, npr. Maherju al Asadu in Ramiju Makhloufu.
  Režimu je pomagal tudi z omogočanjem uvoza nafte Overseas Petroleum Trading v Sirijo prek svojega podjetja El Jazireh.
  Ayman Jabir podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

18.

Image

Image

Datum rojstva: 20. maj 1966

Št. potnega lista: 002954347

Pomemben sirski poslovnež, lastnik Hamcho International, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, vključno s predsednikom Bašarjem al Asadom in Maherjem al Asadom.

Od marca 2014 je na položaju predsednika, odgovornega za Kitajsko, pri dvostranskem poslovnem svetu, na katerega ga je imenoval minister za gospodarstvo Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

28.

Image

Image

Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu Maherju al Asadu, ključnemu predstavniku sirskega režima.

Khalid Qaddur podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

33.

Image

Image

Kraj rojstva: Latakia

Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, npr. Maherju al Asadu in Ramiju Makhloufu.

Režimu je pomagal tudi z omogočanjem uvoza nafte Overseas Petroleum Trading v Sirijo prek svojega podjetja El Jazireh.

Ayman Jabir podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

B.   SUBJEKTI

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (tudi Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damask |
| Telefon: 963 112316675 |
| Telefaks: 963 112318875 |
| Spletno mesto: www.hamshointl.com |
| E-naslov: info@hamshointl.com in hamshogroup@yahoo.com |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

3.

Hamcho International

(tudi Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damask

Telefon: 963 112316675

Telefaks: 963 112318875

Spletno mesto: www.hamshointl.com

E-naslov: info@hamshointl.com in hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International je velik sirski holding, ki je v lasti Mohammeda Hamcha.

Hamcho International podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebo, ki podpira sirski režim in ima koristi od njega.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/4

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/109

z dne 26. januarja 2015

o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 560/2005 z dne 12. aprila 2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali (1) ter zlasti člena 11a(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 560/2005.

| (2) | Odbor za sankcije, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1572 (2004) o Slonokoščeni obali, je 20. novembra 2014 črtal eno osebo s seznama oseb, za katere veljajo ukrepi iz odstavkov 9 do 12 navedene resolucije. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1572 (2004) o Slonokoščeni obali, je 20. novembra 2014 črtal eno osebo s seznama oseb, za katere veljajo ukrepi iz odstavkov 9 do 12 navedene resolucije.

| (3) | Seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 560/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 560/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 560/2005 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Svet

Predsednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  UL L 95, 14.4.2005, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 560/2005 se črta vnos za naslednjo osebo:

Alcide DJÉDJÉ.

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/110

z dne 26. januarja 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4) ter člena 11(2) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi („prejšnja preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1256/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Tajske in Ukrajine („dokončni protidampinški ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 10,1 % do 90,6 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi („prejšnja preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1256/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Tajske in Ukrajine („dokončni protidampinški ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 10,1 % do 90,6 %.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. septembra 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Zaščitni odbor industrije varjenih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje varjenih cevi v Uniji, v tem primeru več kot 25 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. septembra 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Zaščitni odbor industrije varjenih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje varjenih cevi v Uniji, v tem primeru več kot 25 %.

| (3) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 19. decembra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 19. decembra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4.   Preiskava

4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

4.2   Strani, ki jih postopek zadeva

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine („zadevne države“), nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine („zadevne države“), nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (7) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(7)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

4.2.1   Vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki

| (8) | Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, Rusije in Ukrajine je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, Rusije in Ukrajine je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (9) | Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika za izbor vzorca od nobenega proizvajalca izvoznika iz LRK. Prejela je izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca od enega proizvajalca izvoznika iz Ukrajine. Prejela je tri izpolnjene vprašalnike za izbor vzorca od proizvajalcev izvoznikov iz Rusije. Zato je Komisija menila, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika za izbor vzorca od nobenega proizvajalca izvoznika iz LRK. Prejela je izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca od enega proizvajalca izvoznika iz Ukrajine. Prejela je tri izpolnjene vprašalnike za izbor vzorca od proizvajalcev izvoznikov iz Rusije. Zato je Komisija menila, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni potrebno.

4.2.2   Vzorčenje v zvezi z uvozniki in proizvajalci Unije

| (10) | Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Glede na to, da Komisija ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Glede na to, da Komisija ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike.

| (11) | Ker je v postopek vključenih veliko proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku navedeno, da je Komisija za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, temeljil pa je na obsegu prodaje in proizvodnje ter geografski lokaciji proizvajalcev v Uniji. Vzorec je ustrezal največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje in prodaje, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, tj. 52 % celotne proizvodnje in prodaje nepovezanim strankam v EU s strani industrije Unije. Poleg tega je bil vzorec reprezentativen z vidika geografske lokacije družb, saj je zajemal štiri različne države članice. Na dan objave obvestila o začetku so potekala posvetovanja v zvezi s predlaganim vzorcem s proizvajalci iz EU. Predlagani vzorec je bil potrjen, saj se ni javil noben dodaten proizvajalec, poleg tega pa tudi ni bilo pripomb v zvezi z vzorcem. |
| --- | --- |

(11)

Ker je v postopek vključenih veliko proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku navedeno, da je Komisija za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, temeljil pa je na obsegu prodaje in proizvodnje ter geografski lokaciji proizvajalcev v Uniji. Vzorec je ustrezal največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje in prodaje, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, tj. 52 % celotne proizvodnje in prodaje nepovezanim strankam v EU s strani industrije Unije. Poleg tega je bil vzorec reprezentativen z vidika geografske lokacije družb, saj je zajemal štiri različne države članice. Na dan objave obvestila o začetku so potekala posvetovanja v zvezi s predlaganim vzorcem s proizvajalci iz EU. Predlagani vzorec je bil potrjen, saj se ni javil noben dodaten proizvajalec, poleg tega pa tudi ni bilo pripomb v zvezi z vzorcem.

| (12) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je zato poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Unije, vključenim v vzorec. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | Arcelor Mittal Karvina, Češka, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je zato poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Unije, vključenim v vzorec. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

Arcelor Mittal Karvina, Češka,

| — | Arcelor Mittal Krakow, Poljska, |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Krakow, Poljska,

| — | Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija, |
| --- | --- |

—

Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija,

| — | Tata Steel UK Limited, Corby, Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Združeno kraljestvo;

| (b) | proizvajalec izvoznik iz Belorusije:






  — | Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belorusija; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik iz Belorusije:

—

Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belorusija;

| (c) | trgovec, povezan s proizvajalcem izvoznikom iz Ukrajine:






  — | Interpipe Europe SA, Lugano, Švica; |
| --- | --- | --- |

(c)

trgovec, povezan s proizvajalcem izvoznikom iz Ukrajine:

—

Interpipe Europe SA, Lugano, Švica;

| (d) | proizvajalec iz Rusije:






  — | Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija; |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec iz Rusije:

—

Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija;

| (e) | proizvajalec iz primerljive države:






  — | Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika. |
| --- | --- | --- |

(e)

proizvajalec iz primerljive države:

—

Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek so varjene cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek so varjene cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine.

| (14) | Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.

2.   Podobni izdelek

| (15) | Ugotovljeno je bilo, da imajo varjene cevi, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter varjene cevi, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah in primerljivi državi, v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične značilnosti ter enake osnovne uporabe kot varjene cevi, proizvedene v zadevnih državah in prodane za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ugotovljeno je bilo, da imajo varjene cevi, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter varjene cevi, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah in primerljivi državi, v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične značilnosti ter enake osnovne uporabe kot varjene cevi, proizvedene v zadevnih državah in prodane za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (16) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz štirih zadevnih držav zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz štirih zadevnih držav zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (17) | Vse štiri države, ki so v preiskavi, so v OPP izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato nadaljevanje dampinga v nobeni od štirih držav, ki so v preiskavi, ni verjetno. Ocena je bila omejena na verjetnost ponovitve dampinga ob uporabi izvoznih cen za druge tretje države. Kot v prejšnji preiskavi se izvoz v Belorusijo v ta namen ni upošteval. |
| --- | --- |

(17)

Vse štiri države, ki so v preiskavi, so v OPP izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato nadaljevanje dampinga v nobeni od štirih držav, ki so v preiskavi, ni verjetno. Ocena je bila omejena na verjetnost ponovitve dampinga ob uporabi izvoznih cen za druge tretje države. Kot v prejšnji preiskavi se izvoz v Belorusijo v ta namen ni upošteval.

DRŽAVE BREZ TRŽNEGA GOSPODARSTVA

1.   Primerljiva država

| (18) | V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe Belorusija in LRK ne štejeta za državi s tržnim gospodarstvom. V prejšnji preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA v tem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabijo kot primerljiva država, kot je predlagal vložnik. |
| --- | --- |

(18)

V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe Belorusija in LRK ne štejeta za državi s tržnim gospodarstvom. V prejšnji preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA v tem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabijo kot primerljiva država, kot je predlagal vložnik.

| (19) | Komisija je prejela pripombe družbe Mogilev in beloruskih oblasti. Zainteresirane strani iz LRK niso poslale pripomb. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je prejela pripombe družbe Mogilev in beloruskih oblasti. Zainteresirane strani iz LRK niso poslale pripomb.

| (20) | Zainteresirane strani iz Belorusije so trdile, da ZDA niso ustrezna izbira zaradi domnevnih povezav med edinim sodelujočim ameriškim proizvajalcem in industrijo Unije. |
| --- | --- |

(20)

Zainteresirane strani iz Belorusije so trdile, da ZDA niso ustrezna izbira zaradi domnevnih povezav med edinim sodelujočim ameriškim proizvajalcem in industrijo Unije.

| (21) | Zainteresirane strani iz Belorusije so predlagale, naj se kot primerljiva država uporabi Rusija, saj naj bi bila ruska jeklarska industrija podobna beloruski zaradi njunih skupnih vezi z državami nekdanje Sovjetske zveze. |
| --- | --- |

(21)

Zainteresirane strani iz Belorusije so predlagale, naj se kot primerljiva država uporabi Rusija, saj naj bi bila ruska jeklarska industrija podobna beloruski zaradi njunih skupnih vezi z državami nekdanje Sovjetske zveze.

| (22) | Vendar pa je preiskava pokazala, da se pri stroških proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca v Rusiji (glej uvodno izjavo 69) ni ustrezno upoštevala vrednost zemeljskega plina. Poleg tega sodelovanje tega proizvajalca v Rusiji ne zadostuje (glej uvodno izjavo 61). Zato se Rusija ni štela kot primerna primerljiva država. |
| --- | --- |

(22)

Vendar pa je preiskava pokazala, da se pri stroških proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca v Rusiji (glej uvodno izjavo 69) ni ustrezno upoštevala vrednost zemeljskega plina. Poleg tega sodelovanje tega proizvajalca v Rusiji ne zadostuje (glej uvodno izjavo 61). Zato se Rusija ni štela kot primerna primerljiva država.

| (23) | Komisija je tudi navedla druge tretje države, ki izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Komisija je vzpostavila stik s proizvajalci v 14 državah proizvajalkah jekla. To je vključevalo na primer Bosno in Hercegovino, Brazilijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo in Tajvan. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je tudi navedla druge tretje države, ki izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Komisija je vzpostavila stik s proizvajalci v 14 državah proizvajalkah jekla. To je vključevalo na primer Bosno in Hercegovino, Brazilijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo in Tajvan.

| (24) | Na koncu ni sodeloval noben proizvajalec iz ZDA. Vendar pa je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike od proizvajalcev iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Južne Afrike. Zaradi znatnega obsega domače prodaje proizvajalca iz Južne Afrike je Komisija menila, da je Južna Afrika najprimernejša izbira. |
| --- | --- |

(24)

Na koncu ni sodeloval noben proizvajalec iz ZDA. Vendar pa je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike od proizvajalcev iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Južne Afrike. Zaradi znatnega obsega domače prodaje proizvajalca iz Južne Afrike je Komisija menila, da je Južna Afrika najprimernejša izbira.

BELORUSIJA

1.   Uvodna opomba

| (25) | Največji znani proizvajalec iz Belorusije, družba OJSC Mogilev Metallurgical Works („družba Mogilev“) je sodeloval v preiskavi. Vendar družba Mogilev v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 27. |
| --- | --- |

(25)

Največji znani proizvajalec iz Belorusije, družba OJSC Mogilev Metallurgical Works („družba Mogilev“) je sodeloval v preiskavi. Vendar družba Mogilev v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 27.

2.   Verjetna stopnja dampinga v OPP

2.1   Določitev normalne vrednosti

| (26) | Normalna vrednost za Belorusijo je bila določena za vsako vrsto podobnega izdelka na podlagi domačih prodajnih cen za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“). Če ni bilo prodaje posamezne vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu Južne Afrike, je Komisija konstruirala normalno vrednost, tako da je proizvodnim stroškom podobnega izdelka prištela prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček. |
| --- | --- |

(26)

Normalna vrednost za Belorusijo je bila določena za vsako vrsto podobnega izdelka na podlagi domačih prodajnih cen za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“). Če ni bilo prodaje posamezne vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu Južne Afrike, je Komisija konstruirala normalno vrednost, tako da je proizvodnim stroškom podobnega izdelka prištela prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček.

2.2   Določitev verjetne izvozne cene

| (27) | V OPP družba Mogilev zadevnega izdelka ni izvažala v Unijo. Verjetna izvozna cena je bila tako določena na podlagi prodajnih cen v druge tretje države. |
| --- | --- |

(27)

V OPP družba Mogilev zadevnega izdelka ni izvažala v Unijo. Verjetna izvozna cena je bila tako določena na podlagi prodajnih cen v druge tretje države.

2.3   Primerjava

| (28) | Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(28)

Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.

| (29) | Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, rabatih, popustih in obsegu trgovine. |
| --- | --- |

(29)

Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, rabatih, popustih in obsegu trgovine.

2.4   Verjetna stopnja dampinga v OPP

| (30) | Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe določena na 28,4 %. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe določena na 28,4 %.

3.   Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.1   Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov

| (31) | Proizvodne linije družbe Mogilev so se uporabljale tako za proizvodnjo varjenih cevi kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s cevnim prerezom (proizvodnjo obeh proizvodov ločuje le manjša proizvodna faza). Družba Mogilev je proizvedla precejšnjo količino drugih izdelkov s cevnim prerezom in jih med drugim izvozila tudi v Unijo, saj za ta izdelek ni nobenih veljavnih protidampinških dajatev. Poleg tega je družba Mogilev proizvajala varjene cevi s premerom več kot 168,3 mm („velike cevi“), za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji. |
| --- | --- |

(31)

Proizvodne linije družbe Mogilev so se uporabljale tako za proizvodnjo varjenih cevi kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s cevnim prerezom (proizvodnjo obeh proizvodov ločuje le manjša proizvodna faza). Družba Mogilev je proizvedla precejšnjo količino drugih izdelkov s cevnim prerezom in jih med drugim izvozila tudi v Unijo, saj za ta izdelek ni nobenih veljavnih protidampinških dajatev. Poleg tega je družba Mogilev proizvajala varjene cevi s premerom več kot 168,3 mm („velike cevi“), za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji.

| (32) | Na podlagi trenutnega nabora izdelkov so bile neizkoriščene zmogljivosti družbe Mogilev ocenjene na približno 20 000 ton, kar je približno 5 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi trenutnega nabora izdelkov so bile neizkoriščene zmogljivosti družbe Mogilev ocenjene na približno 20 000 ton, kar je približno 5 % potrošnje Unije.

| (33) | Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja tveganje, da bo družba Mogilev prodala znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(33)

Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja tveganje, da bo družba Mogilev prodala znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.

| (34) | Po razkritju je družba Mogilev trdila, da je njena dejanska neizkoriščena zmogljivost precej manjša zaradi ozkega grla pri hidravličnem preskusu. Vendar je hidravlični preskus le manjši del celotnega proizvodnega procesa zadevnega izdelka, zato je tako ozko grlo relativno enostavno odstraniti. Tako ni mogoče sprejeti argumenta, da se neizkoriščena zmogljivost obrata določi na podlagi ozkega grla pri opremi za hidravlični preskus. |
| --- | --- |

(34)

Po razkritju je družba Mogilev trdila, da je njena dejanska neizkoriščena zmogljivost precej manjša zaradi ozkega grla pri hidravličnem preskusu. Vendar je hidravlični preskus le manjši del celotnega proizvodnega procesa zadevnega izdelka, zato je tako ozko grlo relativno enostavno odstraniti. Tako ni mogoče sprejeti argumenta, da se neizkoriščena zmogljivost obrata določi na podlagi ozkega grla pri opremi za hidravlični preskus.

3.2   Premik proizvodnje drugih izdelkov, ki se proizvajajo v istih obratih

| (35) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, je za družbo Mogilev trenutno bolj donosna proizvodnja drugih izdelkov s cevnim prerezom, saj zanje ne veljajo protidampinške dajatve, medtem ko za varjene cevi veljajo protidampinške dajatve v Uniji. Dejansko je bila proizvodnja v OPP močno osredotočena na izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji, ki so predstavljali veliko večino proizvedenih izdelkov. V odsotnosti ukrepov za varjene cevi se lahko pričakuje, da bo družba Mogilev proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in namesto izdelkov, za katere trenutno ni ukrepov, proizvedla več varjenih cevi. |
| --- | --- |

(35)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, je za družbo Mogilev trenutno bolj donosna proizvodnja drugih izdelkov s cevnim prerezom, saj zanje ne veljajo protidampinške dajatve, medtem ko za varjene cevi veljajo protidampinške dajatve v Uniji. Dejansko je bila proizvodnja v OPP močno osredotočena na izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji, ki so predstavljali veliko večino proizvedenih izdelkov. V odsotnosti ukrepov za varjene cevi se lahko pričakuje, da bo družba Mogilev proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in namesto izdelkov, za katere trenutno ni ukrepov, proizvedla več varjenih cevi.

| (36) | Zato obstaja veliko tveganje, da bo družba Mogilev vsaj delno preusmerila proizvodnjo z izdelkov, za katere trenutno ne veljajo protidampinške dajatve, na varjene cevi za trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(36)

Zato obstaja veliko tveganje, da bo družba Mogilev vsaj delno preusmerila proizvodnjo z izdelkov, za katere trenutno ne veljajo protidampinške dajatve, na varjene cevi za trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili.

| (37) | Po razkritju je družba Mogilev trdila, da svojega nabora izdelkov ne bo z drugih izdelkov s cevnim prerezom takoj preusmerila na varjene cevi, saj že vrsto let prodaja druge izdelke s cevnim prerezom v veliko večjem obsegu kot varjene cevi, zato ni razloga za spremembo. |
| --- | --- |

(37)

Po razkritju je družba Mogilev trdila, da svojega nabora izdelkov ne bo z drugih izdelkov s cevnim prerezom takoj preusmerila na varjene cevi, saj že vrsto let prodaja druge izdelke s cevnim prerezom v veliko večjem obsegu kot varjene cevi, zato ni razloga za spremembo.

| (38) | V zvezi s tem je treba poudariti, da je EU za družbo Mogilev največji trg za druge izdelke s cevnim prerezom in da družba Mogilev trenutno ne prodaja varjenih cevi na trgu Unije. Družba Mogilev ni predložila nobenih dokazov, da bi se deleža prodaje obeh vrst izdelkov v EU spremenila, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Zato se ohrani ugotovitev, da bo družba Mogilev v primeru razveljavitve ukrepov verjetno proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in proizvodnjo za trg Unije vsaj deloma preusmerila z drugih izdelkov s cevnim prerezom na varjene cevi. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s tem je treba poudariti, da je EU za družbo Mogilev največji trg za druge izdelke s cevnim prerezom in da družba Mogilev trenutno ne prodaja varjenih cevi na trgu Unije. Družba Mogilev ni predložila nobenih dokazov, da bi se deleža prodaje obeh vrst izdelkov v EU spremenila, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Zato se ohrani ugotovitev, da bo družba Mogilev v primeru razveljavitve ukrepov verjetno proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in proizvodnjo za trg Unije vsaj deloma preusmerila z drugih izdelkov s cevnim prerezom na varjene cevi.

3.3   Privlačnost trga Unije

| (39) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, Belorusija v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato bi morala verjetnost tveganja za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi se ukrepi razveljavili, temeljiti na naslednjem:






  — | prevladujočih prodajnih cenah za druge izvozne trge, |
| --- | --- | --- |

(39)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, Belorusija v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato bi morala verjetnost tveganja za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi se ukrepi razveljavili, temeljiti na naslednjem:

—

prevladujočih prodajnih cenah za druge izvozne trge,

| — | prevladujočih cenah na trgu Unije, tako za industrijo Unije kot tudi za druge uvozne vire; in |
| --- | --- |

—

prevladujočih cenah na trgu Unije, tako za industrijo Unije kot tudi za druge uvozne vire; in

| — | prodajnem ravnanju družbe Mogilev za izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

—

prodajnem ravnanju družbe Mogilev za izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve.

| (40) | Pri primerjavi povprečnih prodajnih cen družbe Mogilev v druge države s tistimi na trgu Unije je opazna znatna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. Cene družbe Mogilev so tudi nižje od cen drugih izvoznic na trg Unije, na primer Indije in Turčije. |
| --- | --- |

(40)

Pri primerjavi povprečnih prodajnih cen družbe Mogilev v druge države s tistimi na trgu Unije je opazna znatna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. Cene družbe Mogilev so tudi nižje od cen drugih izvoznic na trg Unije, na primer Indije in Turčije.

| (41) | Verjetna privlačnost trga Unije je še večja zaradi dejstva, da družba Mogilev že ima prodajne poti, ki se trenutno uporabljajo za prodajo drugih izdelkov, vendar bi se lahko ob razveljavitvi ukrepov uporabljale tudi za prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(41)

Verjetna privlačnost trga Unije je še večja zaradi dejstva, da družba Mogilev že ima prodajne poti, ki se trenutno uporabljajo za prodajo drugih izdelkov, vendar bi se lahko ob razveljavitvi ukrepov uporabljale tudi za prodajo zadevnega izdelka.

| (42) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja večje tveganje za preusmeritev izvoza na trg Unije po dampinških cenah, saj je trg Unije veliko bolj zanimiv z vidika cen. |
| --- | --- |

(42)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja večje tveganje za preusmeritev izvoza na trg Unije po dampinških cenah, saj je trg Unije veliko bolj zanimiv z vidika cen.

| (43) | Po razkritju je družba Mogilev trdila, da se znatno povečanje njene prodaje varjenih cevi na domačem in na ruskem trgu v celotnem obravnavanem obdobju ni pravilno upoštevalo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo povečanje obsega prodaje na teh trgih med preiskavo potrjeno. Družba Mogilev je v svojih komentarjih po razkritju nadalje potrdila, da se varjene cevi prodajajo po ceni, ki je nižja od prevladujočih tržnih cen na trgu EU. Zato dejstvo, da se je obseg prodaje teh izdelkov na domačem in na ruskem trgu sčasoma povečal, ne zmanjšuje ali odpravlja tveganja za preusmeritev na trg Unije zaradi ugodnejših cen. Zahtevek družbe Mogilev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(43)

Po razkritju je družba Mogilev trdila, da se znatno povečanje njene prodaje varjenih cevi na domačem in na ruskem trgu v celotnem obravnavanem obdobju ni pravilno upoštevalo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo povečanje obsega prodaje na teh trgih med preiskavo potrjeno. Družba Mogilev je v svojih komentarjih po razkritju nadalje potrdila, da se varjene cevi prodajajo po ceni, ki je nižja od prevladujočih tržnih cen na trgu EU. Zato dejstvo, da se je obseg prodaje teh izdelkov na domačem in na ruskem trgu sčasoma povečal, ne zmanjšuje ali odpravlja tveganja za preusmeritev na trg Unije zaradi ugodnejših cen. Zahtevek družbe Mogilev se zato zavrne.

4.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (44) | Glede na razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Belorusiji, tveganje za preusmeritev proizvodnje z drugih izdelkov na zadevni izdelek in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(44)

Glede na razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Belorusiji, tveganje za preusmeritev proizvodnje z drugih izdelkov na zadevni izdelek in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.

LRK

1.   Uvodne ugotovitve

| (45) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, Komisija ni prejela nobenega odgovora iz LRK. Ker proizvajalci izvozniki iz LRK niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kitajski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(45)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, Komisija ni prejela nobenega odgovora iz LRK. Ker proizvajalci izvozniki iz LRK niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kitajski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.

| (46) | Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in podatki o kitajskem izvozu) in Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(46)

Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in podatki o kitajskem izvozu) in Metal Bulletin.

| (47) | Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zdelo se je primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zdelo se je primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

2.   Verjetna stopnja dampinga v OPP

2.1   Določitev normalne vrednosti

| (48) | Normalna vrednost za LRK je bila določena na podlagi povprečne domače prodajne cene za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(48)

Normalna vrednost za LRK je bila določena na podlagi povprečne domače prodajne cene za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“).

2.2   Določitev verjetne izvozne cene

| (49) | Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so morale izvozne cene v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(49)

Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so morale izvozne cene v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih.

| (50) | Komisija je najprej proučila statistične podatke Eurostata. Vendar so bile količine izdelka, uvoženega iz LRK, zelo majhne, tako da njihove cene niso štele za reprezentativne. Zato je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o kitajskem izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je najprej proučila statistične podatke Eurostata. Vendar so bile količine izdelka, uvoženega iz LRK, zelo majhne, tako da njihove cene niso štele za reprezentativne. Zato je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o kitajskem izvozu v tretje države.

2.3   Primerjava

| (51) | Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(51)

Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.

| (52) | Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, nevračljivem DDV, izvoznih stroških, rabatih in popustih. |
| --- | --- |

(52)

Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, nevračljivem DDV, izvoznih stroških, rabatih in popustih.

2.4   Verjetna stopnja dampinga v OPP

| (53) | Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 39,3 %. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 39,3 %.

3.   Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.1   Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov

| (54) | Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so bili uporabljeni naslednji viri:






  — | informacije, ki jih je predložil vložnik, |
| --- | --- | --- |

(54)

Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so bili uporabljeni naslednji viri:

—

informacije, ki jih je predložil vložnik,

| — | razpoložljive publikacije (na primer Metal Bulletin), |
| --- | --- |

—

razpoložljive publikacije (na primer Metal Bulletin),

| — | informacije, pridobljene v prejšnji preiskavi. |
| --- | --- |

—

informacije, pridobljene v prejšnji preiskavi.

| (55) | Kitajska industrija varjenih cevi je znana kot daleč največja na svetu. Metal Bulletin je za varjene cevi za leto 2012 poročal o letni proizvodnji približno 35 milijonov ton. Vložnik je ocenil, da proizvodna zmogljivost za varjene cevi v LRK močno presega 45 milijonov ton na leto. To pomeni, da skupna neizkoriščena zmogljivost presega 10 milijonov ton, kar je 25-krat več kot celotna očitna potrošnja varjenih cevi v EU. |
| --- | --- |

(55)

Kitajska industrija varjenih cevi je znana kot daleč največja na svetu. Metal Bulletin je za varjene cevi za leto 2012 poročal o letni proizvodnji približno 35 milijonov ton. Vložnik je ocenil, da proizvodna zmogljivost za varjene cevi v LRK močno presega 45 milijonov ton na leto. To pomeni, da skupna neizkoriščena zmogljivost presega 10 milijonov ton, kar je 25-krat več kot celotna očitna potrošnja varjenih cevi v EU.

| (56) | Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(56)

Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.

3.2   Privlačnost trga Unije

| (57) | Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, temeljijo ugotovitve na razpoložljivih dejstvih. V ta namen tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni, temelji na javno dostopnih virih. |
| --- | --- |

(57)

Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, temeljijo ugotovitve na razpoložljivih dejstvih. V ta namen tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni, temelji na javno dostopnih virih.

| (58) | Javno dostopni viri, na primer Metal Bulletin, so poročali o ravni kitajskih cen, ki je veliko nižja od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in povprečnih uvoznih cen v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. To nedvomno kaže na privlačnost trga Unije in zmožnost Kitajske, da konkurira s ceno, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(58)

Javno dostopni viri, na primer Metal Bulletin, so poročali o ravni kitajskih cen, ki je veliko nižja od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in povprečnih uvoznih cen v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. To nedvomno kaže na privlačnost trga Unije in zmožnost Kitajske, da konkurira s ceno, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

| (59) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da zaradi navedene znatne razlike v cenah obstaja večje tveganje za preusmeritev trgovine iz tretjih držav z nižjimi cenami na donosnejši trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(59)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da zaradi navedene znatne razlike v cenah obstaja večje tveganje za preusmeritev trgovine iz tretjih držav z nižjimi cenami na donosnejši trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

4.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (60) | Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za precejšnje povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(60)

Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za precejšnje povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.

DRŽAVE S TRŽNIM GOSPODARSTVOM

RUSIJA

1.   Uvodne ugotovitve

| (61) | Dva ruska proizvajalca izvoznika, ki predstavljata približno 75 % ruske proizvodnje in sta predložila izpolnjen vprašalnik glede vzorčenja, sta Komisijo pozneje obvestila, da ne bosta izpolnila vprašalnika za proizvajalce izvoznike. Z izpolnjenim vprašalnikom in sprejetjem preveritvenega obiska je v preiskavi sodeloval samo en majhen proizvajalec, ki ne izvaža v Unijo, zanemarljiv pa je tudi njegov izvoz v druge države. Ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Nesodelujoča proizvajalca izvoznika iz Rusije in ruski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(61)

Dva ruska proizvajalca izvoznika, ki predstavljata približno 75 % ruske proizvodnje in sta predložila izpolnjen vprašalnik glede vzorčenja, sta Komisijo pozneje obvestila, da ne bosta izpolnila vprašalnika za proizvajalce izvoznike. Z izpolnjenim vprašalnikom in sprejetjem preveritvenega obiska je v preiskavi sodeloval samo en majhen proizvajalec, ki ne izvaža v Unijo, zanemarljiv pa je tudi njegov izvoz v druge države. Ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Nesodelujoča proizvajalca izvoznika iz Rusije in ruski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.

| (62) | Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so Eurostatovi statistični podatki o uvozu, statistični podatki o ruskem izvozu in Metal Bulletin. |
| --- | --- |

(62)

Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so Eurostatovi statistični podatki o uvozu, statistični podatki o ruskem izvozu in Metal Bulletin.

| (63) | Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zato se je zdelo primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zato se je zdelo primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (64) | Komisija je ugotovila, da Eurostatovi statistični podatki poročajo o uvozu zadevnega izdelka iz Rusije. Vendar pa so bile količine zelo majhne, zato cene tega uvoza niso štele za reprezentativne. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 73. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je ugotovila, da Eurostatovi statistični podatki poročajo o uvozu zadevnega izdelka iz Rusije. Vendar pa so bile količine zelo majhne, zato cene tega uvoza niso štele za reprezentativne. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 73.

2.   Verjetna stopnja dampinga v OPP

2.1   Določitev normalne vrednosti

| (65) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je morala Komisija za določitev normalne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva, ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali. V ta namen je uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči ruski proizvajalec. |
| --- | --- |

(65)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je morala Komisija za določitev normalne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva, ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali. V ta namen je uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči ruski proizvajalec.

| (66) | Normalna vrednost je bila določena v skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe. Najprej je bilo ocenjeno, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka v OPP reprezentativen v primerjavi z ruskim izvozom v tretje države. Domača prodaja je štela za reprezentativno, če je obseg prodaje podobnega izdelka predstavljal 5 % ali več ruskega izvoza v tretje države. |
| --- | --- |

(66)

Normalna vrednost je bila določena v skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe. Najprej je bilo ocenjeno, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka v OPP reprezentativen v primerjavi z ruskim izvozom v tretje države. Domača prodaja je štela za reprezentativno, če je obseg prodaje podobnega izdelka predstavljal 5 % ali več ruskega izvoza v tretje države.

| (67) | Nato je bilo proučeno, ali se je podobni izdelek prodajal v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(67)

Nato je bilo proučeno, ali se je podobni izdelek prodajal v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto izdelka.

| (68) | Za izvedbo preskusa običajnega poteka trgovine so se upoštevali povprečni stroški proizvodnje. V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene, ki jih je plačeval edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina. |
| --- | --- |

(68)

Za izvedbo preskusa običajnega poteka trgovine so se upoštevali povprečni stroški proizvodnje. V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene, ki jih je plačeval edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina.

| (69) | Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno 30 % izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih izvoznih trgih ruskega zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalca izvoznika ni ustrezno odražala stroškov za plin v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega domačega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus je glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin, njegove cene pa ustrezno odražajo stroške. Zato se lahko v smislu člena 2(5) osnovne uredbe šteje za reprezentativen trg. |
| --- | --- |

(69)

Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno 30 % izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih izvoznih trgih ruskega zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalca izvoznika ni ustrezno odražala stroškov za plin v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega domačega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus je glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin, njegove cene pa ustrezno odražajo stroške. Zato se lahko v smislu člena 2(5) osnovne uredbe šteje za reprezentativen trg.

| (70) | Zato je Komisija v preskusu običajnega poteka trgovine uporabila povprečne stroške proizvodnje po prilagoditvi glede na stroške plina. |
| --- | --- |

(70)

Zato je Komisija v preskusu običajnega poteka trgovine uporabila povprečne stroške proizvodnje po prilagoditvi glede na stroške plina.

| (71) | Normalna vrednost je bila tako določena kot povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP, saj je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje. |
| --- | --- |

(71)

Normalna vrednost je bila tako določena kot povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP, saj je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje.

2.2   Določitev verjetne izvozne cene

| (72) | Ker proizvajalci izvozniki iz Rusije niso sodelovali, je morala Komisija za določitev izvozne cene uporabiti razpoložljiva dejstva. Informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči ruski proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti, saj ta proizvajalec zadevnega izdelka ni izvažal v EU, v druge tretje države pa je izvažal le zanemarljive količine. |
| --- | --- |

(72)

Ker proizvajalci izvozniki iz Rusije niso sodelovali, je morala Komisija za določitev izvozne cene uporabiti razpoložljiva dejstva. Informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči ruski proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti, saj ta proizvajalec zadevnega izdelka ni izvažal v EU, v druge tretje države pa je izvažal le zanemarljive količine.

| (73) | Iz tega razloga in glede na to, da je bil izvoz iz Rusije v Unijo zanemarljiv, je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o ruskem izvozu, in sicer izvozu v druge tretje države. Izvoz v druge tretje države je potekal v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(73)

Iz tega razloga in glede na to, da je bil izvoz iz Rusije v Unijo zanemarljiv, je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o ruskem izvozu, in sicer izvozu v druge tretje države. Izvoz v druge tretje države je potekal v znatnih količinah.

| (74) | Ker edini sodelujoči ruski proizvajalec proizvaja izključno tako imenovane „črne cevi“ (negalvanizirane cevi), je bila izvozna cena določena le na podlagi podatkov o črnih ceveh. V skladu s statističnimi podatki o ruskem izvozu se tudi velika večina ruskega izvoza nanaša na črne cevi. |
| --- | --- |

(74)

Ker edini sodelujoči ruski proizvajalec proizvaja izključno tako imenovane „črne cevi“ (negalvanizirane cevi), je bila izvozna cena določena le na podlagi podatkov o črnih ceveh. V skladu s statističnimi podatki o ruskem izvozu se tudi velika večina ruskega izvoza nanaša na črne cevi.

| (75) | Po razkritju je edini sodelujoči ruski proizvajalec trdil, da bi se morale uporabiti njegove izvozne cene, ker predstavljajo več kot 10 % njegove skupne prodaje. Vendar pa ta prodaja ne predstavlja niti 2 % celotnega izvoza, o katerem poroča ruska izvozna statistika. Na podlagi tega se ohrani ugotovitev, da izvoznih cen tega proizvajalca ni mogoče uporabiti zaradi zanemarljivega obsega izvoza. |
| --- | --- |

(75)

Po razkritju je edini sodelujoči ruski proizvajalec trdil, da bi se morale uporabiti njegove izvozne cene, ker predstavljajo več kot 10 % njegove skupne prodaje. Vendar pa ta prodaja ne predstavlja niti 2 % celotnega izvoza, o katerem poroča ruska izvozna statistika. Na podlagi tega se ohrani ugotovitev, da izvoznih cen tega proizvajalca ni mogoče uporabiti zaradi zanemarljivega obsega izvoza.

2.3   Primerjava

| (76) | Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(76)

Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.

| (77) | Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških. |
| --- | --- |

(77)

Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških.

2.4   Verjetna stopnja dampinga v OPP

| (78) | Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 38,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 38,7 %.

3.   Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.1   Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov

| (79) | Vložnik je ocenil, da neizkoriščene zmogljivosti zadevnega izdelka v Rusiji presegajo skupno potrošnjo na trgu EU. Ocena vložnika je temeljila na podatkih, objavljenih v podatkovni bazi Metal Expert. Poleg tega je vložnik predvidel 56-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, ki jo potrjujejo tudi informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec. |
| --- | --- |

(79)

Vložnik je ocenil, da neizkoriščene zmogljivosti zadevnega izdelka v Rusiji presegajo skupno potrošnjo na trgu EU. Ocena vložnika je temeljila na podatkih, objavljenih v podatkovni bazi Metal Expert. Poleg tega je vložnik predvidel 56-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, ki jo potrjujejo tudi informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec.

| (80) | Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo ruski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(80)

Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo ruski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.

| (81) | Po razkritju sta nesodelujoča ruska proizvajalca iz uvodne izjave 61 trdila, da Komisija ni upoštevala informacij v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom in neizkoriščeno zmogljivostjo v Rusiji, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca. |
| --- | --- |

(81)

Po razkritju sta nesodelujoča ruska proizvajalca iz uvodne izjave 61 trdila, da Komisija ni upoštevala informacij v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom in neizkoriščeno zmogljivostjo v Rusiji, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca.

| (82) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o neizkoriščeni zmogljivosti vključevali širšo paleto izdelkov, vključno z drugimi izdelki s cevnim prerezom in cevmi z velikim premerom. Zato so te informacije manj relevantne od informacij, ki jih je predložil vložnik. Poleg tega bi celo ob 60–70-odstotni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, na katero se sklicujeta ruska proizvajalca, neizkoriščena zmogljivost zadostila večini potrošnje na trgu EU. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o neizkoriščeni zmogljivosti vključevali širšo paleto izdelkov, vključno z drugimi izdelki s cevnim prerezom in cevmi z velikim premerom. Zato so te informacije manj relevantne od informacij, ki jih je predložil vložnik. Poleg tega bi celo ob 60–70-odstotni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, na katero se sklicujeta ruska proizvajalca, neizkoriščena zmogljivost zadostila večini potrošnje na trgu EU.

| (83) | Glede na informacije, ki sta jih predložila nesodelujoča ruska proizvajalca v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom, je najprej treba poudariti, da zaradi nesodelovanja teh podatkov ni bilo mogoče preveriti. Drugič, te informacije so v nasprotju z informacijami, pridobljenimi med preiskavo, kot so navedene v uvodnih izjavah 84–86 in ki temeljijo na uradni ruski izvozni statistiki in ki jih nesodelujoča ruska proizvajalca nista spodbijala. |
| --- | --- |

(83)

Glede na informacije, ki sta jih predložila nesodelujoča ruska proizvajalca v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom, je najprej treba poudariti, da zaradi nesodelovanja teh podatkov ni bilo mogoče preveriti. Drugič, te informacije so v nasprotju z informacijami, pridobljenimi med preiskavo, kot so navedene v uvodnih izjavah 84–86 in ki temeljijo na uradni ruski izvozni statistiki in ki jih nesodelujoča ruska proizvajalca nista spodbijala.

3.2   Privlačnost trga Unije

| (84) | V skladu s statističnimi podatki o ruski trgovini je povprečna izvozna cena Rusije 647 EUR/tono, kar je veliko nižje od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in ustreza povprečnim uvoznim cenam v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s statističnimi podatki o ruski trgovini je povprečna izvozna cena Rusije 647 EUR/tono, kar je veliko nižje od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in ustreza povprečnim uvoznim cenam v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija.

| (85) | V skladu z isto trgovinsko statistiko se 33 % celotnega ruskega izvoza proda v Azerbajdžan, ki je za Rusijo najpomembnejši izvozni trg. Prodajna cena v Azerbajdžan znaša 586 EUR/tono ter je znatno nižja od prodajne cene industrije EU v višini 848 EUR/tono in celo nižja od cen, ki jih zaračunavajo drugi glavnih izvozniki v Unijo, na primer Indija ali Turčija. Poleg tega ruski izvoz v Azerbajdžan ustreza približno 15 % potrošnje EU. Zato obstaja tveganje, da se bo izvoz preusmeril na trg EU, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(85)

V skladu z isto trgovinsko statistiko se 33 % celotnega ruskega izvoza proda v Azerbajdžan, ki je za Rusijo najpomembnejši izvozni trg. Prodajna cena v Azerbajdžan znaša 586 EUR/tono ter je znatno nižja od prodajne cene industrije EU v višini 848 EUR/tono in celo nižja od cen, ki jih zaračunavajo drugi glavnih izvozniki v Unijo, na primer Indija ali Turčija. Poleg tega ruski izvoz v Azerbajdžan ustreza približno 15 % potrošnje EU. Zato obstaja tveganje, da se bo izvoz preusmeril na trg EU, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

| (86) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja znatno tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni. |
| --- | --- |

(86)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja znatno tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

4.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (87) | Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v Unijo, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni. |
| --- | --- |

(87)

Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v Unijo, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni.

| (88) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da ohranitev ukrepov, ki veljajo proti Rusiji, ob hkratni ukinitvi veljavnih ukrepov proti Ukrajini (glej spodaj) pomeni diskriminacijo, saj naj bi imeli Rusija in Ukrajina podobno neizkoriščeno zmogljivost. |
| --- | --- |

(88)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da ohranitev ukrepov, ki veljajo proti Rusiji, ob hkratni ukinitvi veljavnih ukrepov proti Ukrajini (glej spodaj) pomeni diskriminacijo, saj naj bi imeli Rusija in Ukrajina podobno neizkoriščeno zmogljivost.

| (89) | Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bila ugotovljena precejšnja neizkoriščena zmogljivost v Rusiji, ki predstavlja najmanj večino potrošnje na trgu EU. Po drugi strani pa je bilo za Ukrajino ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena. Zaradi te bistvene razlike glede neizkoriščene zmogljivosti se trditev o diskriminaciji zavrne. |
| --- | --- |

(89)

Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bila ugotovljena precejšnja neizkoriščena zmogljivost v Rusiji, ki predstavlja najmanj večino potrošnje na trgu EU. Po drugi strani pa je bilo za Ukrajino ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena. Zaradi te bistvene razlike glede neizkoriščene zmogljivosti se trditev o diskriminaciji zavrne.

UKRAJINA

1.   Uvodne ugotovitve

| (90) | V preiskavi je sodeloval samo en ukrajinski proizvajalec izvoznik, družba „Interpipe group“ („Interpipe“). Družba Interpipe predstavlja velik del ukrajinske proizvodnje in skoraj celoten ukrajinski izvoz v Unijo, ki je zelo majhen. Znani so vsaj štirje ukrajinski proizvajalci, ki niso sodelovali, vendar je v skladu s trgovinsko statistiko njihov izvoz v EU zanemarljiv. |
| --- | --- |

(90)

V preiskavi je sodeloval samo en ukrajinski proizvajalec izvoznik, družba „Interpipe group“ („Interpipe“). Družba Interpipe predstavlja velik del ukrajinske proizvodnje in skoraj celoten ukrajinski izvoz v Unijo, ki je zelo majhen. Znani so vsaj štirje ukrajinski proizvajalci, ki niso sodelovali, vendar je v skladu s trgovinsko statistiko njihov izvoz v EU zanemarljiv.

| (91) | Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17. |
| --- | --- |

(91)

Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17.

2.   Verjetna stopnja dampinga v OPP

2.1   Določitev normalne vrednosti

| (92) | Komisija je najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, družbe Interpipe, reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka drugim tretjim državam v OPP. Na tej podlagi je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka s strani družbe Interpipe na domačem trgu reprezentativen. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, družbe Interpipe, reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka drugim tretjim državam v OPP. Na tej podlagi je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka s strani družbe Interpipe na domačem trgu reprezentativen.

| (93) | Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka družbe Interpipe, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka družbe Interpipe, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.

| (94) | Komisija je nato za družbo Interpipe proučila, ali je domača prodaja vseh vrst izdelka, ki so enake ali primerljive z vrsto izdelka, ki se izvaža, reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka. Komisija je ugotovila, da je bila za večino vrst izdelka domača prodaja reprezentativna. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je nato za družbo Interpipe proučila, ali je domača prodaja vseh vrst izdelka, ki so enake ali primerljive z vrsto izdelka, ki se izvaža, reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka. Komisija je ugotovila, da je bila za večino vrst izdelka domača prodaja reprezentativna.

| (95) | Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (96) | Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:






  (a) | obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka, in |
| --- | --- | --- |

(96)

Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:

(a)

obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka, in

| (b) | tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(b)

tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (97) | V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v OPP. |
| --- | --- |

(97)

V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v OPP.

| (98) | Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v OPP, če:






  (a) | obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali |
| --- | --- | --- |

(98)

Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v OPP, če:

(a)

obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali

| (b) | tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto. |
| --- | --- |

(b)

tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

| (99) | Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP ali kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje, odvisno od vrste izdelka. |
| --- | --- |

(99)

Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP ali kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje, odvisno od vrste izdelka.

| (100) | Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(100)

Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (101) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom podobnega izdelka družbe Interpipe v OPP prištelo naslednje:






  — | prodajni, splošni in administrativni stroški, ki jih je imela družba Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP, ter |
| --- | --- | --- |

(101)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom podobnega izdelka družbe Interpipe v OPP prištelo naslednje:

—

prodajni, splošni in administrativni stroški, ki jih je imela družba Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP, ter

| — | dobiček družbe Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP. |
| --- | --- |

—

dobiček družbe Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP.

2.2   Določitev verjetne izvozne cene

| (102) | Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17 – izvoz v te države je potekal v znatnih količinah. |
| --- | --- |

(102)

Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17 – izvoz v te države je potekal v znatnih količinah.

| (103) | Družba Interpipe je celotno prodajo opravila neposredno nepovezanim strankam v tretjih državah. Prodajna cena je bila tako določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo. |
| --- | --- |

(103)

Družba Interpipe je celotno prodajo opravila neposredno nepovezanim strankam v tretjih državah. Prodajna cena je bila tako določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo.

2.3   Primerjava

| (104) | Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(104)

Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.

| (105) | Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih in kreditnih stroških. |
| --- | --- |

(105)

Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih in kreditnih stroških.

2.4   Verjetna stopnja dampinga v OPP

| (106) | Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 16 %. |
| --- | --- |

(106)

Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 16 %.

| (107) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je Komisija ugotovila nadaljevanje dampinga za Ukrajino, in sicer po 16-odstotni stopnji. Vendar ta trditev ni utemeljena, saj se zdi, da temelji na nesporazumu. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so v OPP vse države, vključno z Ukrajino, v EU izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato glede na te količine ni mogoč razumen zaključek, poleg tega pa za Ukrajino ni bilo ugotovljeno nadaljevanje dampinga. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(107)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je Komisija ugotovila nadaljevanje dampinga za Ukrajino, in sicer po 16-odstotni stopnji. Vendar ta trditev ni utemeljena, saj se zdi, da temelji na nesporazumu. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so v OPP vse države, vključno z Ukrajino, v EU izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato glede na te količine ni mogoč razumen zaključek, poleg tega pa za Ukrajino ni bilo ugotovljeno nadaljevanje dampinga. Trditev se zato zavrne.

3.   Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov

| (108) | V prejšnji preiskavi je Komisija ugotovila, da je proizvodna zmogljivost v Ukrajini presegla 400 000 ton na leto. Vendar pa sta od te preiskave dva znana proizvajalca prenehala proizvajati varjene cevi, in sicer družbi Lugansk Tube Plant in Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, ki je eden od obratov družbe Interpipe Group. Ker ni potrjeno, da bi od takrat v Ukrajini nastala nova proizvodna zmogljivost, so sedanje zmogljivosti precej manjše kot med prejšnjo preiskavo. |
| --- | --- |

(108)

V prejšnji preiskavi je Komisija ugotovila, da je proizvodna zmogljivost v Ukrajini presegla 400 000 ton na leto. Vendar pa sta od te preiskave dva znana proizvajalca prenehala proizvajati varjene cevi, in sicer družbi Lugansk Tube Plant in Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, ki je eden od obratov družbe Interpipe Group. Ker ni potrjeno, da bi od takrat v Ukrajini nastala nova proizvodna zmogljivost, so sedanje zmogljivosti precej manjše kot med prejšnjo preiskavo.

| (109) | Za zmogljivosti iz uvodne izjave 108 je družba Interpipe pokazala, da so bile v OPP skoraj popolnoma izkoriščene, če se upoštevajo tehnične omejitve obrata. |
| --- | --- |

(109)

Za zmogljivosti iz uvodne izjave 108 je družba Interpipe pokazala, da so bile v OPP skoraj popolnoma izkoriščene, če se upoštevajo tehnične omejitve obrata.

| (110) | Pomemben vidik je tudi geografska lokacija ukrajinskih obratov. Ti se večinoma nahajajo na vzhodu Ukrajine in so neposredno ali posredno pod vplivom sedanjih varnostnih razmer v tem delu države. Zato ni jasno, v kakšnem obsegu lahko te družbe izkoristijo svojo proizvodno zmogljivost. |
| --- | --- |

(110)

Pomemben vidik je tudi geografska lokacija ukrajinskih obratov. Ti se večinoma nahajajo na vzhodu Ukrajine in so neposredno ali posredno pod vplivom sedanjih varnostnih razmer v tem delu države. Zato ni jasno, v kakšnem obsegu lahko te družbe izkoristijo svojo proizvodno zmogljivost.

| (111) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je znaten del ukrajinske proizvodnje zunaj območja, na katerega vplivajo sedanje varnostne razmere. Vendar je treba poudariti, da so tudi družbe zunaj tega območja posredno prizadete zaradi varnostnih razmer, na primer zaradi nezadostne dobave surovin. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina ukrajinskih obratov neposredno ali posredno prizadetih zaradi trenutnih varnostnih razmer. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(111)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je znaten del ukrajinske proizvodnje zunaj območja, na katerega vplivajo sedanje varnostne razmere. Vendar je treba poudariti, da so tudi družbe zunaj tega območja posredno prizadete zaradi varnostnih razmer, na primer zaradi nezadostne dobave surovin. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina ukrajinskih obratov neposredno ali posredno prizadetih zaradi trenutnih varnostnih razmer. Trditev se zato zavrne.

| (112) | Hkrati bi lahko glede na posebne razmere v Ukrajini po koncu OPP pričakovali, da bodo gradbena podjetja absorbirala dodatne zmogljivosti na domačem trgu, ko se bodo varnostne razmere umirile. Podobni izdelek se uporablja tudi za gradbene namene, na primer nosilne elemente, cevi v ograjah, zaščitna sredstva in gradbene odre. |
| --- | --- |

(112)

Hkrati bi lahko glede na posebne razmere v Ukrajini po koncu OPP pričakovali, da bodo gradbena podjetja absorbirala dodatne zmogljivosti na domačem trgu, ko se bodo varnostne razmere umirile. Podobni izdelek se uporablja tudi za gradbene namene, na primer nosilne elemente, cevi v ograjah, zaščitna sredstva in gradbene odre.

| (113) | Zaradi zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in pričakovanega povečanja domačega povpraševanja se ugotavlja, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v vse države omejene. |
| --- | --- |

(113)

Zaradi zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in pričakovanega povečanja domačega povpraševanja se ugotavlja, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v vse države omejene.

| (114) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da obstaja znatna neizkoriščena zmogljivost v Ukrajini. Vendar te trditve niso bile podprte z dejanskimi dokazi in so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(114)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da obstaja znatna neizkoriščena zmogljivost v Ukrajini. Vendar te trditve niso bile podprte z dejanskimi dokazi in so bile zato zavrnjene.

| (115) | Zainteresirane strani so tudi trdile, da je družba Interpipe napovedala znatno povečanje svojega izvoza v EU, tj. za približno 60 %, kar je v nasprotju s trditvijo glede omejene neizkoriščene zmogljivosti v Ukrajini za izvoz. Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Napoved družbe Interpipe se nanaša na družbo na splošno in ne posebej na zadevni izdelek. Tudi če bi bilo povečanje za okoli 60 % relevantno za zadevni izdelek, bi pomenilo le približno 0,5-odstotni tržni delež v EU, kar je še vedno zanemarljivo. Ta trditev torej ni v nasprotju z zaključkom, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena. |
| --- | --- |

(115)

Zainteresirane strani so tudi trdile, da je družba Interpipe napovedala znatno povečanje svojega izvoza v EU, tj. za približno 60 %, kar je v nasprotju s trditvijo glede omejene neizkoriščene zmogljivosti v Ukrajini za izvoz. Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Napoved družbe Interpipe se nanaša na družbo na splošno in ne posebej na zadevni izdelek. Tudi če bi bilo povečanje za okoli 60 % relevantno za zadevni izdelek, bi pomenilo le približno 0,5-odstotni tržni delež v EU, kar je še vedno zanemarljivo. Ta trditev torej ni v nasprotju z zaključkom, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena.

| (116) | Iste zainteresirane strani so trdile, da se neizkoriščene zmogljivosti ne bi smele uporabljati kot del analize dampinga, ker izkoriščenost zmogljivosti ne šteje za pomemben kazalnik škode v analizi škode, kot je navedeno v uvodni izjavi 139. |
| --- | --- |

(116)

Iste zainteresirane strani so trdile, da se neizkoriščene zmogljivosti ne bi smele uporabljati kot del analize dampinga, ker izkoriščenost zmogljivosti ne šteje za pomemben kazalnik škode v analizi škode, kot je navedeno v uvodni izjavi 139.

| (117) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Namen teh dveh ocen je različen. Pri analizi škode se ocenjuje, ali nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti lahko šteje za znak škode za industrijo Unije, to pa ni nujno, če se preostala zmogljivost lahko uporabi za proizvodnjo drugih izdelkov. Analiza dampinga se osredotoča na neizkoriščeno zmogljivost, tj. neizkoriščeno zmogljivost, ki se ne uporablja za proizvodnjo drugih izdelkov, tako da je na voljo za proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(117)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Namen teh dveh ocen je različen. Pri analizi škode se ocenjuje, ali nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti lahko šteje za znak škode za industrijo Unije, to pa ni nujno, če se preostala zmogljivost lahko uporabi za proizvodnjo drugih izdelkov. Analiza dampinga se osredotoča na neizkoriščeno zmogljivost, tj. neizkoriščeno zmogljivost, ki se ne uporablja za proizvodnjo drugih izdelkov, tako da je na voljo za proizvodnjo zadevnega izdelka.

4.   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (118) | Glede na omejeno razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Ukrajini in omejeno tveganje za preusmeritev dampinškega izvoza je mogoče sklepati, da ni tveganja za znatno povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine, če bi se veljavni ukrepi iztekli. Zato ni verjetno, da bi se zaradi prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov proti Ukrajini ponovno pojavil damping v nezanemarljivih količinah v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Glede na omejeno razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Ukrajini in omejeno tveganje za preusmeritev dampinškega izvoza je mogoče sklepati, da ni tveganja za znatno povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine, če bi se veljavni ukrepi iztekli. Zato ni verjetno, da bi se zaradi prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov proti Ukrajini ponovno pojavil damping v nezanemarljivih količinah v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (119) | V OPP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo približno 20 proizvajalcev. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, ter na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled v zvezi z drugimi proizvajalci Unije) predstavlja celotno proizvodnjo Unije. Vsi ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(119)

V OPP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo približno 20 proizvajalcev. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, ter na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled v zvezi z drugimi proizvajalci Unije) predstavlja celotno proizvodnjo Unije. Vsi ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (120) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter stopnje dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni industrije Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled; |
| --- | --- | --- |

(120)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter stopnje dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni industrije Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled;

| — | analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja v Uniji

| (121) | Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Unije, namenjene za trg Unije, in podatkov o obsegu uvoza na trg Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(121)

Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Unije, namenjene za trg Unije, in podatkov o obsegu uvoza na trg Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.

| (122) | V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja v EU zmanjšala za 28 %. Leta 2011 se je zmanjšala za 6 %, leta 2012 za 8 %, v OPP pa še za nadaljnjih 10 %. Negativni trend je mogoče delno razložiti z določeno stopnjo tehnične nadomestitve – pri vodnih pipah se jeklene cevi nadomeščajo z alternativnimi izdelki, kot so baker, plastika ali nerjavno jeklo. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja v EU (v tonah) | 561 955 | 528 191 | 460 847 | 404 394 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 94 | 82 | 72 |

(122)

V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja v EU zmanjšala za 28 %. Leta 2011 se je zmanjšala za 6 %, leta 2012 za 8 %, v OPP pa še za nadaljnjih 10 %. Negativni trend je mogoče delno razložiti z določeno stopnjo tehnične nadomestitve – pri vodnih pipah se jeklene cevi nadomeščajo z alternativnimi izdelki, kot so baker, plastika ali nerjavno jeklo.

2010

2011

2012

OPP

Skupna potrošnja v EU (v tonah)

561 955

528 191

460 847

404 394

Indeks (2010 = 100)

100

94

82

72

| (123) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je bila potrošnja EU občutno podcenjena. Vendar te strani niso zagotovile nobenih zanesljivih dokazov v podporo svoji trditvi, ki je zato ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(123)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je bila potrošnja EU občutno podcenjena. Vendar te strani niso zagotovile nobenih zanesljivih dokazov v podporo svoji trditvi, ki je zato ni mogoče sprejeti.

2.   Uvoz iz Belorusije, LRK in Rusije

| (124) | Ker je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), se omejeni uvoz iz te države v spodnji analizi ni obravnaval skupaj z uvozom iz drugih zadevnih držav. |
| --- | --- |

(124)

Ker je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), se omejeni uvoz iz te države v spodnji analizi ni obravnaval skupaj z uvozom iz drugih zadevnih držav.

| (125) | Za oceno kumulacije uvoza iz Belorusije, LRK in Rusije je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučen položaj vseh treh držav. |
| --- | --- |

(125)

Za oceno kumulacije uvoza iz Belorusije, LRK in Rusije je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučen položaj vseh treh držav.

| (126) | Kar zadeva količine in stopnje dampinga in glede na zanemarljiv uvoz v OPP, je Komisija izvedla prospektivno analizo verjetnega obsega izvoza in stopenj dampinga po državah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Izkazalo se je, da bi se količine verjetno povečale na ravni, višje od ravni v OPP, in bi zagotovo presegle prag neznatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 33, 56 in 80). Prav tako je Komisija ugotovila, da bi bile verjetne stopnje dampinga visoke, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 30, 53 in 78). |
| --- | --- |

(126)

Kar zadeva količine in stopnje dampinga in glede na zanemarljiv uvoz v OPP, je Komisija izvedla prospektivno analizo verjetnega obsega izvoza in stopenj dampinga po državah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Izkazalo se je, da bi se količine verjetno povečale na ravni, višje od ravni v OPP, in bi zagotovo presegle prag neznatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 33, 56 in 80). Prav tako je Komisija ugotovila, da bi bile verjetne stopnje dampinga visoke, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 30, 53 in 78).

| (127) | Kar zadeva povprečno uvozno ceno, dokončne ugotovitve niso mogoče zaradi zanemarljivega uvoza. |
| --- | --- |

(127)

Kar zadeva povprečno uvozno ceno, dokončne ugotovitve niso mogoče zaradi zanemarljivega uvoza.

| (128) | Vendar je preiskava pokazala tudi, da so bili pogoji konkurence med zadevnimi izvajalci podobni. Preiskava je pokazala, da sta zadevni izdelek, uvožen iz Belorusije, LRK in Rusije, ter podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, podobna v vseh bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih. |
| --- | --- |

(128)

Vendar je preiskava pokazala tudi, da so bili pogoji konkurence med zadevnimi izvajalci podobni. Preiskava je pokazala, da sta zadevni izdelek, uvožen iz Belorusije, LRK in Rusije, ter podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, podobna v vseh bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih.

| (129) | Na podlagi navedenega so bila merila iz člena 3(4) osnovne uredbe za Belorusijo, LRK in Rusijo izpolnjena. Uvoz iz teh treh držav se je zato proučil kumulativno. |
| --- | --- |

(129)

Na podlagi navedenega so bila merila iz člena 3(4) osnovne uredbe za Belorusijo, LRK in Rusijo izpolnjena. Uvoz iz teh treh držav se je zato proučil kumulativno.

(a)   Obseg

| (130) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, LRK in Rusije v Unijo se je zmanjšal za 60 %, tj. s približno 7 000 ton leta 2010 na približno 2 900 ton v OPP. Leta 2011 se je povečal za 31 %, nato se je leta 2012 zmanjšal za 62 %, v OPP pa še za nadaljnjih 28 %. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Belorusije | 25 | 55 | 0,1 | — |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 222 | 0 | 0 |
| Tržni delež uvoza iz Belorusije | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Cena uvoza iz Belorusije (v EUR/tono) | 677 | 1 246 | 600 | — |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 184 | 89 | — |
| Obseg uvoza iz LRK | 712 | 375 | 458 | 118 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 53 | 64 | 17 |
| Tržni delež uvoza iz LRK | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % |
| Cena uvoza iz LRK (v EUR/tono) | 636 | 1 052 | 1 347 | 2 102 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 165 | 212 | 330 |
| Obseg uvoza iz Rusije | 6 396 | 8 937 | 4 440 | 2 790 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 140 | 69 | 44 |
| Tržni delež uvoza iz Rusije | 1,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 0,7 % |
| Cena uvoza iz Rusije (v EUR/tono) | 470 | 506 | 513 | 462 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 108 | 109 | 98 |
| Obseg uvoza iz zadevnih držav | 7 133 | 9 367 | 4 898 | 2 908 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 131 | 69 | 41 |
| Tržni delež uvoza iz zadevnih držav | 1,3 % | 1,8 % | 1,1 % | 0,7 % |
| Cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono) | 488 | 532 | 591 | 528 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 109 | 121 | 111 |
| Vir: Comext. |

(130)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, LRK in Rusije v Unijo se je zmanjšal za 60 %, tj. s približno 7 000 ton leta 2010 na približno 2 900 ton v OPP. Leta 2011 se je povečal za 31 %, nato se je leta 2012 zmanjšal za 62 %, v OPP pa še za nadaljnjih 28 %.

2010

2011

2012

OPP

Obseg uvoza iz Belorusije

25

55

0,1

—

Indeks (2010 = 100)

100

222

0

0

Tržni delež uvoza iz Belorusije

0 %

0 %

0 %

0 %

Cena uvoza iz Belorusije (v EUR/tono)

677

1 246

600

—

Indeks (2010 = 100)

100

184

89

—

Obseg uvoza iz LRK

712

375

458

118

Indeks (2010 = 100)

100

53

64

17

Tržni delež uvoza iz LRK

0,1 %

0,1 %

0,1 %

0,0 %

Cena uvoza iz LRK (v EUR/tono)

636

1 052

1 347

2 102

Indeks (2010 = 100)

100

165

212

330

Obseg uvoza iz Rusije

6 396

8 937

4 440

2 790

Indeks (2010 = 100)

100

140

69

44

Tržni delež uvoza iz Rusije

1,1 %

1,7 %

1,0 %

0,7 %

Cena uvoza iz Rusije (v EUR/tono)

470

506

513

462

Indeks (2010 = 100)

100

108

109

98

Obseg uvoza iz zadevnih držav

7 133

9 367

4 898

2 908

Indeks (2010 = 100)

100

131

69

41

Tržni delež uvoza iz zadevnih držav

1,3 %

1,8 %

1,1 %

0,7 %

Cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)

488

532

591

528

Indeks (2010 = 100)

100

109

121

111

Vir: Comext.

(b)   Tržni delež

| (131) | Ustrezni tržni delež izvoznikov iz Belorusije, LRK in Rusije na trgu Unije se je zmanjšal z 1,3 % leta 2010 na 0,7 % v OPP. Natančneje, tržni delež se je povečal z 1,3 % leta 2010 na 1,8 % leta 2011, leta 2012 se je zmanjšal na 1,1 %, v OPP pa se je zmanjšal na 0,7 %. |
| --- | --- |

(131)

Ustrezni tržni delež izvoznikov iz Belorusije, LRK in Rusije na trgu Unije se je zmanjšal z 1,3 % leta 2010 na 0,7 % v OPP. Natančneje, tržni delež se je povečal z 1,3 % leta 2010 na 1,8 % leta 2011, leta 2012 se je zmanjšal na 1,1 %, v OPP pa se je zmanjšal na 0,7 %.

(c)   Cene

(i)   Gibanje cen

| (132) | Med letom 2010 in OPP se je povprečna cena uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije, LRK in Rusije povečala za 11 %, tj. s 488 EUR/tono leta 2010 na 528 EUR/tono v OPP. Natančneje, cene so se povečale za 9 % v letu 2011 in za 12 % v letu 2012, nato pa so se v OPP zmanjšale za 10 %. |
| --- | --- |

(132)

Med letom 2010 in OPP se je povprečna cena uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije, LRK in Rusije povečala za 11 %, tj. s 488 EUR/tono leta 2010 na 528 EUR/tono v OPP. Natančneje, cene so se povečale za 9 % v letu 2011 in za 12 % v letu 2012, nato pa so se v OPP zmanjšale za 10 %.

(ii)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (133) | Na podlagi majhne prodaje zadevnega izdelka iz LRK in Rusije v Unijo v OPP ni mogoče sprejeti smiselnega zaključka. Zato je bila narejena primerjava med cenami podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter izdelka v preiskavi, ki se proizvaja v Belorusiji, LRK in Rusiji ter prodaja v druge dele sveta. Ta primerjava je pokazala znatno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi majhne prodaje zadevnega izdelka iz LRK in Rusije v Unijo v OPP ni mogoče sprejeti smiselnega zaključka. Zato je bila narejena primerjava med cenami podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter izdelka v preiskavi, ki se proizvaja v Belorusiji, LRK in Rusiji ter prodaja v druge dele sveta. Ta primerjava je pokazala znatno nelojalno nižanje prodajnih cen.

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije | 25 720 | 48 704 | 58 619 | 53 007 |
| Tržni delež uvoza iz Indije | 4,6 % | 9,2 % | 12,7 % | 13,1 % |
| Obseg uvoza iz Turčije | 83 654 | 83 753 | 98 742 | 69 757 |
| Tržni delež uvoza iz Turčije | 14,9 % | 15,9 % | 21,4 % | 17,2 % |
| Obseg uvoza iz Ukrajine | 956 | 573 | 944 | 1 147 |
| Tržni delež uvoza iz Ukrajine | 0,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Obseg uvoza iz drugih tretjih držav | 34 948 | 42 714 | 38 518 | 30 374 |
| Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 6,2 % | 8,1 % | 8,4 % | 7,5 % |

2010

2011

2012

OPP

Obseg uvoza iz Indije

25 720

48 704

58 619

53 007

Tržni delež uvoza iz Indije

4,6 %

9,2 %

12,7 %

13,1 %

Obseg uvoza iz Turčije

83 654

83 753

98 742

69 757

Tržni delež uvoza iz Turčije

14,9 %

15,9 %

21,4 %

17,2 %

Obseg uvoza iz Ukrajine

956

573

944

1 147

Tržni delež uvoza iz Ukrajine

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav

34 948

42 714

38 518

30 374

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

6,2 %

8,1 %

8,4 %

7,5 %

| (134) | Uvoz iz Turčije in Indije se je v obravnavanem obdobju povečal. Tržni delež uvoza iz Ukrajine je ostal na zelo nizki ravni. Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen. |
| --- | --- |

(134)

Uvoz iz Turčije in Indije se je v obravnavanem obdobju povečal. Tržni delež uvoza iz Ukrajine je ostal na zelo nizki ravni. Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen.

| (135) | Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je 12-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije skoraj v celoti absorbiral naraščajoči tržni delež Indije in Turčije skupaj in da sta poceni uvoz iz Indije in Turčije verjetno glavni razlog za negotov položaj industrije Unije. V zvezi s tem je treba poudariti, da namen te preiskave ni proučiti, ali bo razveljavitev veljavnih ukrepov proti trem državam, za katere je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga, verjetno vodila do ponovitve škode za industrijo Unije. Med preiskavo je bilo potrjeno, da je prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo izdelkov iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije v druge dele sveta. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov verjetno ponovil dampinški izvoz iz teh držav v EU, zaradi česar bi se verjetno povečala škoda za industrijo EU. Morebitno povečanje uvoza iz Turčije in Indije v obravnavanem obdobju ne vpliva na to oceno verjetnosti ponovitve dampinga in škode. |
| --- | --- |

(135)

Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je 12-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije skoraj v celoti absorbiral naraščajoči tržni delež Indije in Turčije skupaj in da sta poceni uvoz iz Indije in Turčije verjetno glavni razlog za negotov položaj industrije Unije. V zvezi s tem je treba poudariti, da namen te preiskave ni proučiti, ali bo razveljavitev veljavnih ukrepov proti trem državam, za katere je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga, verjetno vodila do ponovitve škode za industrijo Unije. Med preiskavo je bilo potrjeno, da je prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo izdelkov iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije v druge dele sveta. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov verjetno ponovil dampinški izvoz iz teh držav v EU, zaradi česar bi se verjetno povečala škoda za industrijo EU. Morebitno povečanje uvoza iz Turčije in Indije v obravnavanem obdobju ne vpliva na to oceno verjetnosti ponovitve dampinga in škode.

4.   Položaj industrije Unije

| (136) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

4.1   Makroekonomski elementi

(a)   Proizvodnja

| (137) | Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju s približno 437 000 ton leta 2010 zmanjšala za 37 %. Natančneje se je leta 2011 zmanjšala za 14 %, leta 2012 za 19 %, v OPP pa še za nadaljnje 4 %. Zmanjšanje proizvodnje je bilo povezano z upadom potrošnje, vendar je bilo bolj izrazito zaradi povečanja uvoza iz Indije in Turčije. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 437 492 | 376 106 | 294 260 | 277 483 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 86 | 67 | 63 |

(137)

Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju s približno 437 000 ton leta 2010 zmanjšala za 37 %. Natančneje se je leta 2011 zmanjšala za 14 %, leta 2012 za 19 %, v OPP pa še za nadaljnje 4 %. Zmanjšanje proizvodnje je bilo povezano z upadom potrošnje, vendar je bilo bolj izrazito zaradi povečanja uvoza iz Indije in Turčije.

2010

2011

2012

OPP

Proizvodnja (v tonah)

437 492

376 106

294 260

277 483

Indeks (2010 = 100)

100

86

67

63

(b)   Zmogljivost in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti

| (138) | Proizvodna zmogljivost je leta 2010 znašala več kot 1 700 000 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšala za 16 %. To zmanjšanje je posledica dejstva, da so nekateri proizvajalci EU zmanjšali število dnevnih proizvodnih izmen. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 1 761 677 | 1 621 386 | 1 318 459 | 1 485 339 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 92 | 75 | 84 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 25 % | 23 % | 22 % | 19 % |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 93 | 90 | 75 |
| Vir: preiskava |

(138)

Proizvodna zmogljivost je leta 2010 znašala več kot 1 700 000 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšala za 16 %. To zmanjšanje je posledica dejstva, da so nekateri proizvajalci EU zmanjšali število dnevnih proizvodnih izmen.

2010

2011

2012

OPP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

1 761 677

1 621 386

1 318 459

1 485 339

Indeks (2010 = 100)

100

92

75

84

Izkoriščenost zmogljivosti

25 %

23 %

22 %

19 %

Indeks (2010 = 100)

100

93

90

75

Vir: preiskava

| (139) | Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2010 znašala 25 %. Leta 2011 se je zmanjšala na 23 %, leta 2012 na 22 %, v OPP pa na 19 %. Nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je mogoče pojasniti predvsem z dejstvom, da se lahko z isto proizvodno opremo kot varjene cevi proizvajajo tudi izdelki, ki jih ta preiskava ne zajema (predvsem drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni nujno jasen pokazatelj škode za to industrijo. |
| --- | --- |

(139)

Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2010 znašala 25 %. Leta 2011 se je zmanjšala na 23 %, leta 2012 na 22 %, v OPP pa na 19 %. Nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je mogoče pojasniti predvsem z dejstvom, da se lahko z isto proizvodno opremo kot varjene cevi proizvajajo tudi izdelki, ki jih ta preiskava ne zajema (predvsem drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni nujno jasen pokazatelj škode za to industrijo.

(c)   Obseg prodaje

| (140) | Prodaja lastne proizvodnje industrije Unije nepovezanim strankam v EU se je leta 2011 zmanjšala za 16 %, leta 2012 za 21 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Med letom 2010 in OPP se je prodaja zmanjšala še za približno 40 %. To je bila posledica upada potrošnje ter povečanja uvoza iz Indije in Turčije. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah) | 409 544 | 343 080 | 259 127 | 247 201 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 84 | 63 | 60 |
| Vir: preiskava |

(140)

Prodaja lastne proizvodnje industrije Unije nepovezanim strankam v EU se je leta 2011 zmanjšala za 16 %, leta 2012 za 21 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Med letom 2010 in OPP se je prodaja zmanjšala še za približno 40 %. To je bila posledica upada potrošnje ter povečanja uvoza iz Indije in Turčije.

2010

2011

2012

OPP

Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah)

409 544

343 080

259 127

247 201

Indeks (2010 = 100)

100

84

63

60

Vir: preiskava

(d)   Tržni delež

| (141) | Tržni delež industrije Unije je leta 2010 znašal 73 %. Leta 2011 se je zmanjšal na 65 %, leta 2012 na 56 %, v OPP pa se je spet povečal na 61 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 odstotnih točk. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 73 % | 65 % | 56 % | 61 % |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 89 | 77 | 84 |
| Vir: preiskava |

(141)

Tržni delež industrije Unije je leta 2010 znašal 73 %. Leta 2011 se je zmanjšal na 65 %, leta 2012 na 56 %, v OPP pa se je spet povečal na 61 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 odstotnih točk.

2010

2011

2012

OPP

Tržni delež industrije Unije

73 %

65 %

56 %

61 %

Indeks (2010 = 100)

100

89

77

84

Vir: preiskava

(e)   Rast

| (142) | Med letom 2010 in OPP, ko se je potrošnja v Uniji zmanjšala za 28 %, se je obseg prodaje nepovezanim strankam v EU zmanjšal za 40 %. Zaradi tega se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Zato za industrijo Unije v obravnavanem obdobju ni bilo rasti. |
| --- | --- |

(142)

Med letom 2010 in OPP, ko se je potrošnja v Uniji zmanjšala za 28 %, se je obseg prodaje nepovezanim strankam v EU zmanjšal za 40 %. Zaradi tega se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Zato za industrijo Unije v obravnavanem obdobju ni bilo rasti.

(f)   Zaposlenost

| (143) | Število zaposlenih v industriji Unije se je leta 2011 zmanjšalo za 13 %, leta 2012 za 27 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Na splošno se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 43 %, tj. z več kot 1 600 na manj kot 1 000 oseb. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (osebe) | 1 655 | 1 446 | 991 | 939 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 87 | 60 | 57 |
| Vir: preiskava |

(143)

Število zaposlenih v industriji Unije se je leta 2011 zmanjšalo za 13 %, leta 2012 za 27 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Na splošno se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 43 %, tj. z več kot 1 600 na manj kot 1 000 oseb.

2010

2011

2012

OPP

Zaposlenost (osebe)

1 655

1 446

991

939

Indeks (2010 = 100)

100

87

60

57

Vir: preiskava

(g)   Produktivnost

| (144) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je z začetne ravni 264 ton na zaposlenega najprej leta 2011 zmanjšala za 2 %. Leta 2012 se je nadalje zmanjšala za 14 %, v OPP pa je ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je produktivnost industrije Unije skupaj povečala za 12 %. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 264 | 260 | 297 | 296 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 98 | 112 | 112 |
| Vir: preiskava |

(144)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je z začetne ravni 264 ton na zaposlenega najprej leta 2011 zmanjšala za 2 %. Leta 2012 se je nadalje zmanjšala za 14 %, v OPP pa je ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je produktivnost industrije Unije skupaj povečala za 12 %.

2010

2011

2012

OPP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

264

260

297

296

Indeks (2010 = 100)

100

98

112

112

Vir: preiskava

(h)   Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene

| (145) | Cene na enoto pri prodaji izdelkov industrije Unije nepovezanim strankam so se leta 2011 zvišale za 5 %, leta 2012 za 1 %, v OPP pa so se spet znižale za 4 %. Skupaj so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, tj. z 833 EUR/tono na 848 EUR/tono v OPP. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu EU (v EUR/tono) | 833 | 871 | 881 | 848 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 105 | 106 | 102 |
| Vir: preiskava |

(145)

Cene na enoto pri prodaji izdelkov industrije Unije nepovezanim strankam so se leta 2011 zvišale za 5 %, leta 2012 za 1 %, v OPP pa so se spet znižale za 4 %. Skupaj so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, tj. z 833 EUR/tono na 848 EUR/tono v OPP.

2010

2011

2012

OPP

Cena na enoto na trgu EU (v EUR/tono)

833

871

881

848

Indeks (2010 = 100)

100

105

106

102

Vir: preiskava

(i)   Višina stopnje dampinga

| (146) | Preiskava je za Belorusijo, LRK in Rusijo pokazala, da je verjetna ponovitev dampinga, in sicer s stopnjo, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo. |
| --- | --- |

(146)

Preiskava je za Belorusijo, LRK in Rusijo pokazala, da je verjetna ponovitev dampinga, in sicer s stopnjo, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo.

| (147) | Kot navedeno, je Komisija za Ukrajino ugotovila, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna. |
| --- | --- |

(147)

Kot navedeno, je Komisija za Ukrajino ugotovila, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna.

(j)   Okrevanje od preteklega dampinga

| (148) | Zgoraj proučeni makrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegla želena odprava škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je industrija še vedno nestabilna in ranljiva. Dejansko se je v obravnavanem obdobju obseg proizvodnje zmanjšal za 37 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU se je zmanjšal za 40 %, zaposlenost pa se je zmanjšala za 43 %. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije na trgu EU zmanjšal s 73 % v letu 2010 na 61 % v OPP. Zato dejanskega okrevanja od preteklega dampinga ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(148)

Zgoraj proučeni makrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegla želena odprava škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je industrija še vedno nestabilna in ranljiva. Dejansko se je v obravnavanem obdobju obseg proizvodnje zmanjšal za 37 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU se je zmanjšal za 40 %, zaposlenost pa se je zmanjšala za 43 %. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije na trgu EU zmanjšal s 73 % v letu 2010 na 61 % v OPP. Zato dejanskega okrevanja od preteklega dampinga ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

4.2   Mikroekonomski elementi

(a)   Zaloge

| (149) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se do leta 2011 skoraj ni spreminjala. Leta 2012 se je povečala za 14 %, v OPP pa se je nato zmanjšala za 10 %. Raven zalog je bila v OPP za 5 % višja kot v letu 2010. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 13 892 | 14 039 | 16 012 | 14 556 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 101 | 115 | 105 |
| Vir: preiskava |

(149)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se do leta 2011 skoraj ni spreminjala. Leta 2012 se je povečala za 14 %, v OPP pa se je nato zmanjšala za 10 %. Raven zalog je bila v OPP za 5 % višja kot v letu 2010.

2010

2011

2012

OPP

Končne zaloge (v tonah)

13 892

14 039

16 012

14 556

Indeks (2010 = 100)

100

101

115

105

Vir: preiskava

(b)   Plače

| (150) | V obravnavanem obdobju so se stroški dela zmanjšali za 29 %. Natančneje so se leta 2011 zmanjšali za 2 %, leta 2012 za 15 %, v OPP pa še za nadaljnjih 12 %. Zmanjšanje stopnje zaposlenosti v obravnavanem obdobju je vplivalo na splošno znižanje plač. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela (v EUR) | 20 602 275 | 20 266 132 | 17 140 089 | 14 578 317 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 98 | 83 | 71 |
| Vir: preiskava |

(150)

V obravnavanem obdobju so se stroški dela zmanjšali za 29 %. Natančneje so se leta 2011 zmanjšali za 2 %, leta 2012 za 15 %, v OPP pa še za nadaljnjih 12 %. Zmanjšanje stopnje zaposlenosti v obravnavanem obdobju je vplivalo na splošno znižanje plač.

2010

2011

2012

OPP

Letni stroški dela (v EUR)

20 602 275

20 266 132

17 140 089

14 578 317

Indeks (2010 = 100)

100

98

83

71

Vir: preiskava

| (151) | V obravnavanem obdobju so se stroški dela na zaposlenega povečali za 25 %. To povečanje je verjetno začasnega značaja in je povezano s stroški odpuščanja delavcev zaradi znatnega zmanjšanja števila zaposlenih. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 12 449 | 14 015 | 17 296 | 15 525 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 113 | 139 | 125 |

(151)

V obravnavanem obdobju so se stroški dela na zaposlenega povečali za 25 %. To povečanje je verjetno začasnega značaja in je povezano s stroški odpuščanja delavcev zaradi znatnega zmanjšanja števila zaposlenih.

2010

2011

2012

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

12 449

14 015

17 296

15 525

Indeks (2010 = 100)

100

113

139

125

(c)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (152) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, izboljšala z izgube v višini več kot 7 % v letu 2010 na dobiček v višini skoraj 1 % v OPP. Natančneje se je izguba vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšala s 7,3 % v letu 2010 na 5 % v letu 2011 in na 0,6 % v letu 2012, nato pa je v OPP nastal manjši dobiček v višini 0,8 %. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost EU (% neto prodaje) | – 7,3 % | – 5,0 % | – 0,6 % | 0,8 % |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 69 | – 8 | 12 |
| Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | – 19,2 % | – 11,8 % | 0,5 % | 4,3 % |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 62 | 3 | 22 |
| Vir: preiskava |

(152)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, izboljšala z izgube v višini več kot 7 % v letu 2010 na dobiček v višini skoraj 1 % v OPP. Natančneje se je izguba vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšala s 7,3 % v letu 2010 na 5 % v letu 2011 in na 0,6 % v letu 2012, nato pa je v OPP nastal manjši dobiček v višini 0,8 %.

2010

2011

2012

OPP

Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)

– 7,3 %

– 5,0 %

– 0,6 %

0,8 %

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 69

– 8

12

Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

– 19,2 %

– 11,8 %

0,5 %

4,3 %

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 62

3

22

Vir: preiskava

| (153) | Povečanje dobičkonosnosti je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se prodajne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški (predvsem za toplo valjane trakove, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnih stroškov) v istem obdobju zmanjšali za 6 %, prav tako pa so se občutno zmanjšali letni stroški dela. Zato so lahko vzorčeni proizvajalci Unije postopoma začeli uporabljati donosne cene za kupce na trgu EU. |
| --- | --- |

(153)

Povečanje dobičkonosnosti je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se prodajne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški (predvsem za toplo valjane trakove, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnih stroškov) v istem obdobju zmanjšali za 6 %, prav tako pa so se občutno zmanjšali letni stroški dela. Zato so lahko vzorčeni proizvajalci Unije postopoma začeli uporabljati donosne cene za kupce na trgu EU.

| (154) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Izboljšala se je z izgube v višini 19,2 % leta 2010 na izgubo v višini 11,8 % leta 2011 ter dosegla dobiček v višini 0,5 % v letu 2012 in v višini 4,3 % v OPP. |
| --- | --- |

(154)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Izboljšala se je z izgube v višini 19,2 % leta 2010 na izgubo v višini 11,8 % leta 2011 ter dosegla dobiček v višini 0,5 % v letu 2012 in v višini 4,3 % v OPP.

(d)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (155) | Neto denarni tok pri poslovanju je leta 2010 znašal približno – 44 milijonov EUR. Leta 2011 se je povečal na približno – 7 milijonov EUR, leta 2012 pa na skoraj 17 milijonov EUR ter na približno 20 milijonov EUR v OPP. Nobeden od vzorčenih proizvajalcev Unije ni navedel, da je imel težave pri zbiranju kapitala. Izboljšanje je mogoče pripisati zmanjšanju proizvodnih stroškov in stroškov dela ter manjšemu zvišanju cen. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR) | – 44 322 891 | – 7 033 547 | 16 927 597 | 20 202 074 |
| Indeks (2010 = 100) | – 100 | – 16 | 38 | 46 |
| Vir: preiskava |

(155)

Neto denarni tok pri poslovanju je leta 2010 znašal približno – 44 milijonov EUR. Leta 2011 se je povečal na približno – 7 milijonov EUR, leta 2012 pa na skoraj 17 milijonov EUR ter na približno 20 milijonov EUR v OPP. Nobeden od vzorčenih proizvajalcev Unije ni navedel, da je imel težave pri zbiranju kapitala. Izboljšanje je mogoče pripisati zmanjšanju proizvodnih stroškov in stroškov dela ter manjšemu zvišanju cen.

2010

2011

2012

OPP

Denarni tok (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR)

– 44 322 891

– 7 033 547

16 927 597

20 202 074

Indeks (2010 = 100)

– 100

– 16

38

46

Vir: preiskava

(e)   Naložbe

| (156) | Letne naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letu 2011 zmanjšale za 34 %, leta 2012 so se povečale za 90 %, v OPP pa so se spet zmanjšale za 59 %. V obravnavanem obdobju so se naložbe, namenjene vzdrževanju in obnovi obstoječe opreme, ne pa povečanju zmogljivosti, zmanjšale za 3 %. | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v EUR) | 1 149 094 | 757 750 | 1 789 210 | 1 111 661 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 66 | 156 | 97 |
| Vir: preiskava |

(156)

Letne naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letu 2011 zmanjšale za 34 %, leta 2012 so se povečale za 90 %, v OPP pa so se spet zmanjšale za 59 %. V obravnavanem obdobju so se naložbe, namenjene vzdrževanju in obnovi obstoječe opreme, ne pa povečanju zmogljivosti, zmanjšale za 3 %.

2010

2011

2012

OPP

Neto naložbe (v EUR)

1 149 094

757 750

1 789 210

1 111 661

Indeks (2010 = 100)

100

66

156

97

Vir: preiskava

5.   Sklep o škodi

| (157) | Več kazalnikov, zlasti finančnih, se je v zadevnem obdobju znatno izboljšalo. Dobičkonosnost se je izboljšala z izgube v višini več kot 7 % na dobiček v višini 0,8 %, kar pa je še vedno pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 % iz prejšnje preiskave. Donosnost naložb se je izboljšala z izgube v višini več kot 19 % na dobiček v višini več kot 4 %, raven denarnega toka pa se je izboljšala z – 44 milijonov EUR na 20 milijonov EUR. Ti dejavniki kažejo, da si je industrija lahko delno opomogla. |
| --- | --- |

(157)

Več kazalnikov, zlasti finančnih, se je v zadevnem obdobju znatno izboljšalo. Dobičkonosnost se je izboljšala z izgube v višini več kot 7 % na dobiček v višini 0,8 %, kar pa je še vedno pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 % iz prejšnje preiskave. Donosnost naložb se je izboljšala z izgube v višini več kot 19 % na dobiček v višini več kot 4 %, raven denarnega toka pa se je izboljšala z – 44 milijonov EUR na 20 milijonov EUR. Ti dejavniki kažejo, da si je industrija lahko delno opomogla.

| (158) | Po drugi strani pa so se nekateri kazalniki med letom 2010 in OPP gibali negativno. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 37 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU za 40 %, tržni delež industrije Unije za 12 %, zaposlenost pa za 43 %. |
| --- | --- |

(158)

Po drugi strani pa so se nekateri kazalniki med letom 2010 in OPP gibali negativno. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 37 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU za 40 %, tržni delež industrije Unije za 12 %, zaposlenost pa za 43 %.

| (159) | Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je dala prednost cenam pred obsegom. Zato je jasno, da si industrija Unije še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(159)

Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je dala prednost cenam pred obsegom. Zato je jasno, da si industrija Unije še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza.

| (160) | Čeprav je bil občutljivi položaj industrije Unije opredeljen kot znatna škoda, ga ni moč pripisati uvozu iz zadevnih držav. Skupni tržni delež vseh treh držav na trgu EU (za Ukrajino je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna) znaša manj kot 1 %. Ob odsotnosti kakršnega koli pritiska na cene iz zadevnih držav je industriji Unije uspelo ohraniti cene na ravni, ki zadostuje za dobičkonosnost, čeprav je precej nižja od ciljnega dobička. |
| --- | --- |

(160)

Čeprav je bil občutljivi položaj industrije Unije opredeljen kot znatna škoda, ga ni moč pripisati uvozu iz zadevnih držav. Skupni tržni delež vseh treh držav na trgu EU (za Ukrajino je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna) znaša manj kot 1 %. Ob odsotnosti kakršnega koli pritiska na cene iz zadevnih držav je industriji Unije uspelo ohraniti cene na ravni, ki zadostuje za dobičkonosnost, čeprav je precej nižja od ciljnega dobička.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1.   Uvoz iz LRK, Belorusije in Rusije

| (161) | Navedena gibanja kažejo, da so protidampinški ukrepi delno dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Po drugi strani pa je industrija še vedno v nestabilnem položaju, kar je razvidno iz negativnega gibanja več kazalnikov škode. |
| --- | --- |

(161)

Navedena gibanja kažejo, da so protidampinški ukrepi delno dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Po drugi strani pa je industrija še vedno v nestabilnem položaju, kar je razvidno iz negativnega gibanja več kazalnikov škode.

| (162) | Kot navedeno, imajo izvozniki iz vseh treh zadevnih držav na voljo neizkoriščene zmogljivosti za zelo hitro povečanje izvoza. Glede na donosnejše cene na trgu EU v primerjavi s trgi nekaterih tretjih držav je verjetno, da bodo velike količine izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, preusmerjene na trg EU, če se bodo protidampinški ukrepi iztekli. To povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, bo verjetno povečalo pritisk na cene na trgu Unije, s čimer se bo že tako nestabilen položaj industrije Unije še poslabšal. Tako nenadno povečanje je bilo mogoče opaziti že v prejšnji preiskavi, ko se je tržni delež uvoza EU iz zadevnih treh držav v samo treh letih in pol potrojil, in sicer s 6,2 % leta 2004 na 18,7 % leta v obdobju preiskave (od 1. julija 2006 do 30. junija 2007). Proizvajalci izvozniki iz LRK, Belorusije in Rusije so tako že pokazali, da lahko hitro povečajo izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(162)

Kot navedeno, imajo izvozniki iz vseh treh zadevnih držav na voljo neizkoriščene zmogljivosti za zelo hitro povečanje izvoza. Glede na donosnejše cene na trgu EU v primerjavi s trgi nekaterih tretjih držav je verjetno, da bodo velike količine izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, preusmerjene na trg EU, če se bodo protidampinški ukrepi iztekli. To povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, bo verjetno povečalo pritisk na cene na trgu Unije, s čimer se bo že tako nestabilen položaj industrije Unije še poslabšal. Tako nenadno povečanje je bilo mogoče opaziti že v prejšnji preiskavi, ko se je tržni delež uvoza EU iz zadevnih treh držav v samo treh letih in pol potrojil, in sicer s 6,2 % leta 2004 na 18,7 % leta v obdobju preiskave (od 1. julija 2006 do 30. junija 2007). Proizvajalci izvozniki iz LRK, Belorusije in Rusije so tako že pokazali, da lahko hitro povečajo izvoz v Unijo.

| (163) | Zato je mogoče na podlagi navedenega skleniti, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode. |
| --- | --- |

(163)

Zato je mogoče na podlagi navedenega skleniti, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode.

2.   Uvoz iz Ukrajine

| (164) | Ob upoštevanju sklepa, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna, ni potrebna nadaljnja analiza glede verjetnosti ponovitve škode. |
| --- | --- |

(164)

Ob upoštevanju sklepa, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna, ni potrebna nadaljnja analiza glede verjetnosti ponovitve škode.

G.   INTERES UNIJE

| (165) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(165)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

1.   Interes industrije Unije

| (166) | Preiskava je pokazala, da je položaj industrije Unije še vedno zelo nestabilen. Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je zaradi obstoječih ukrepov dala prednost cenam pred obsegom. Ukinitev teh ukrepov bo povečala pritisk na cene na trgu Unije in ponovno povzročila izgube. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi ohranijo. |
| --- | --- |

(166)

Preiskava je pokazala, da je položaj industrije Unije še vedno zelo nestabilen. Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je zaradi obstoječih ukrepov dala prednost cenam pred obsegom. Ukinitev teh ukrepov bo povečala pritisk na cene na trgu Unije in ponovno povzročila izgube. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi ohranijo.

2.   Interes uvoznikov in uporabnikov

| (167) | Komisija je za sodelovanje zaprosila več kot 100 nepovezanih uvoznikov in uporabnikov iz Unije, vendar nobeden od njih ni odgovoril. To je mogoče pojasniti s tem, da zadevne države izvažajo na trg Unije zelo majhne količine. Vsekakor pa ni nobenih dejavnikov, ki bi kazali na to, da bi bili uvozniki ali uporabniki nesorazmerno prizadeti, če bi se ukrepi podaljšali. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je za sodelovanje zaprosila več kot 100 nepovezanih uvoznikov in uporabnikov iz Unije, vendar nobeden od njih ni odgovoril. To je mogoče pojasniti s tem, da zadevne države izvažajo na trg Unije zelo majhne količine. Vsekakor pa ni nobenih dejavnikov, ki bi kazali na to, da bi bili uvozniki ali uporabniki nesorazmerno prizadeti, če bi se ukrepi podaljšali.

| (168) | Na podlagi navedenega se zato šteje, da podaljšanje ukrepov verjetno ne bo bistveno vplivalo na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. |
| --- | --- |

(168)

Na podlagi navedenega se zato šteje, da podaljšanje ukrepov verjetno ne bo bistveno vplivalo na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji.

3.   Nevarnost nezadostne oskrbe/konkurenca na trgu EU

| (169) | Potrošnja v EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 % in v OPP dosegla približno 400 000 ton. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju stalno presegala povpraševanje v EU, v OPP pa je dosegla približno 1 500 000 ton. Med proizvajalci EU je dovolj velika konkurenca. Poleg tega je industrija Unije v OPP poslovala z le 19 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ker z isto proizvodno opremo proizvaja različne izdelke (zadevni izdelek in druge izdelke, kot so drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato ima industrija Unije v primeru večjega povpraševanja dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da lahko poveča proizvodnjo s spremembo svojega nabora izdelkov. Del povpraševanja lahko pokrije tudi uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo ukrepi, zlasti Indije in Turčije. |
| --- | --- |

(169)

Potrošnja v EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 % in v OPP dosegla približno 400 000 ton. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju stalno presegala povpraševanje v EU, v OPP pa je dosegla približno 1 500 000 ton. Med proizvajalci EU je dovolj velika konkurenca. Poleg tega je industrija Unije v OPP poslovala z le 19 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ker z isto proizvodno opremo proizvaja različne izdelke (zadevni izdelek in druge izdelke, kot so drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato ima industrija Unije v primeru večjega povpraševanja dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da lahko poveča proizvodnjo s spremembo svojega nabora izdelkov. Del povpraševanja lahko pokrije tudi uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo ukrepi, zlasti Indije in Turčije.

| (170) | Glede na navedeno ni mogoče sklepati, da bi bila oskrba na trgu EU verjetno nezadostna ali konkurenca na trgu EU omejena, če bi se protidampinški ukrepi ohranili. |
| --- | --- |

(170)

Glede na navedeno ni mogoče sklepati, da bi bila oskrba na trgu EU verjetno nezadostna ali konkurenca na trgu EU omejena, če bi se protidampinški ukrepi ohranili.

4.   Sklep o interesu Unije

| (171) | Glede na navedeno je videti, da bodo negativni učinki nadaljevanja ukrepov na industrijo Unije omejeni in v nobenem primeru ne bodo nesorazmerni s koristmi podaljšanja izvajanja ukrepov. |
| --- | --- |

(171)

Glede na navedeno je videti, da bodo negativni učinki nadaljevanja ukrepov na industrijo Unije omejeni in v nobenem primeru ne bodo nesorazmerni s koristmi podaljšanja izvajanja ukrepov.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (172) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(172)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.

| (173) | Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem. |
| --- | --- |

(173)

Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem.

| (174) | Kar zadeva Ukrajino, je treba na podlagi ugotovitve, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek. |
| --- | --- |

(174)

Kar zadeva Ukrajino, je treba na podlagi ugotovitve, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek.

| (175) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(175)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (176) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (5). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(176)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (5). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (177) | Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(177)

Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 in 7306307780), s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so:

| Država | Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | vse družbe | 90,6 % | — |
| Rusija | TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company in Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) | 16,8 % | A892 |
| OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works in Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) | 10,1 % | A893 |
| vse druge družbe | 20,5 % | A999 |
| Belorusija | vse družbe | 38,1 % | — |

Država

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Ljudska republika Kitajska

vse družbe

90,6 %

—

Rusija

TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company in Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)

16,8 %

A892

OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works in Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)

10,1 %

A893

vse druge družbe

20,5 %

A999

Belorusija

vse družbe

38,1 %

—

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Protidampinški postopek za uvoz izdelka iz člena 1(1) s poreklom iz Ukrajine se zaključi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 343, 19.12.2008, str. 1.

2

(3)  UL C 136, 15.5.2013, str. 25.

3

(4)  UL C 372, 19.12.2013, str. 21.

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

5

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/111

z dne 26. januarja 2015

o določitvi ukrepov za zmanjšanje resne grožnje za ohranitev staleža brancina (Dicentrarchus labrax) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da se lahko sprejmejo nujni ukrepi v izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resno grožnjo za ohranitev morskih bioloških virov. Komisija lahko z namenom zmanjšanja te grožnje na podlagi utemeljene zahteve države članice ali na lastno pobudo sprejme takšne nujne ukrepe v obliki izvedbenih aktov, ki se začnejo uporabljati takoj in ki veljajo največ šest mesecev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da se lahko sprejmejo nujni ukrepi v izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resno grožnjo za ohranitev morskih bioloških virov. Komisija lahko z namenom zmanjšanja te grožnje na podlagi utemeljene zahteve države članice ali na lastno pobudo sprejme takšne nujne ukrepe v obliki izvedbenih aktov, ki se začnejo uporabljati takoj in ki veljajo največ šest mesecev.

| (2) | Po strokovnem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) ter Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: STECF) staležu brancina (Dicentrarchus labrax) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja (razdelki ICES IVb, c in VIIa, d–h) naglo upada biomasa zaradi kombinacije nizkega prirasta in povečane ribolovne umrljivosti. Biomasa drstitvenega staleža se približuje najnižji kadar koli zabeleženi ravni. Sedanja ribolovna umrljivost je skoraj štirikrat večja od umrljivosti, ki bi jo stalež še lahko prenesel. ICES zato svetuje, naj se izvedejo ukrepi za znatno zmanjšanje ribolovne umrljivosti na celotnem območju staleža. |
| --- | --- |

(2)

Po strokovnem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) ter Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: STECF) staležu brancina (Dicentrarchus labrax) v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja (razdelki ICES IVb, c in VIIa, d–h) naglo upada biomasa zaradi kombinacije nizkega prirasta in povečane ribolovne umrljivosti. Biomasa drstitvenega staleža se približuje najnižji kadar koli zabeleženi ravni. Sedanja ribolovna umrljivost je skoraj štirikrat večja od umrljivosti, ki bi jo stalež še lahko prenesel. ICES zato svetuje, naj se izvedejo ukrepi za znatno zmanjšanje ribolovne umrljivosti na celotnem območju staleža.

| (3) | Združeno kraljestvo je v dopisu z dne 19. decembra 2014 zahtevalo, naj Komisija ukrepa v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se območje ICES VIIe zapre za pelagični ribolov na brancina za obdobje od januarja do aprila 2015, s čimer bi se z zaščito koncentracij drstečih se rib zmanjšal ribolovni pritisk. Ta predlog je bil posredovan Belgiji, Franciji, Irski in Nizozemski ter svetovalnima svetoma za severozahodne vode in Severno morje. Belgija, Francija in Nizozemska so Komisiji predložile svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je v dopisu z dne 19. decembra 2014 zahtevalo, naj Komisija ukrepa v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se območje ICES VIIe zapre za pelagični ribolov na brancina za obdobje od januarja do aprila 2015, s čimer bi se z zaščito koncentracij drstečih se rib zmanjšal ribolovni pritisk. Ta predlog je bil posredovan Belgiji, Franciji, Irski in Nizozemski ter svetovalnima svetoma za severozahodne vode in Severno morje. Belgija, Francija in Nizozemska so Komisiji predložile svoje pripombe.

| (4) | Pripombe Francije se nanašajo na uporabo člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, na grožnje, ki izvirajo iz ribolovnih dejavnosti in postopka ribolova, na dokaz o tem, da je ogroženost resna, in na tveganje diskriminacije med vrstami ribištva. Belgija se je pozitivno odzvala na zahtevo Združenega kraljestva. Nizozemska je predlagala razširitev dejavnosti, da bi se pokrila širša območja in druge vrste ribištva. V zvezi z obsegom in postopkom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je treba upoštevati, da ta določba ni omejena na kakršen koli vzrok in se zato lahko uporablja za katero koli grožnjo, naj bo to grožnja, ki izhaja iz ribolovnih dejavnosti ali drugih vzrokov, ter da so roki iz navedenega člena utemeljeni z nujno potrebo po obravnavanju zadevne resne grožnje. Dokaz, da obstaja resna grožnja za brancina v obravnavani zadevi, temelji na znanstvenih dokazih, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(4)

Pripombe Francije se nanašajo na uporabo člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, na grožnje, ki izvirajo iz ribolovnih dejavnosti in postopka ribolova, na dokaz o tem, da je ogroženost resna, in na tveganje diskriminacije med vrstami ribištva. Belgija se je pozitivno odzvala na zahtevo Združenega kraljestva. Nizozemska je predlagala razširitev dejavnosti, da bi se pokrila širša območja in druge vrste ribištva. V zvezi z obsegom in postopkom iz člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je treba upoštevati, da ta določba ni omejena na kakršen koli vzrok in se zato lahko uporablja za katero koli grožnjo, naj bo to grožnja, ki izhaja iz ribolovnih dejavnosti ali drugih vzrokov, ter da so roki iz navedenega člena utemeljeni z nujno potrebo po obravnavanju zadevne resne grožnje. Dokaz, da obstaja resna grožnja za brancina v obravnavani zadevi, temelji na znanstvenih dokazih, kot je opisano v nadaljevanju.

| (5) | Koncentracija brancinov se na določenih območjih v obdobju od decembra do aprila poveča, da bi se drstili. Stalež brancina je odvisen od te faze razmnoževanja. V tem obdobju se opravlja usmerjeni ribolov na te koncentracije drstečih se brancinov ter znatno prispeva k skupni ribolovni umrljivosti staleža in zlasti k zmanjšanju števila odraslih rib, sposobnih uspešnega razmnoževanja. Statistični podatki o ulovu potrjujejo, da taka ribolovna praksa odstranjuje predvsem odrasle ribe, ki zato ne morejo več prispevati k razmnoževanju tega staleža. |
| --- | --- |

(5)

Koncentracija brancinov se na določenih območjih v obdobju od decembra do aprila poveča, da bi se drstili. Stalež brancina je odvisen od te faze razmnoževanja. V tem obdobju se opravlja usmerjeni ribolov na te koncentracije drstečih se brancinov ter znatno prispeva k skupni ribolovni umrljivosti staleža in zlasti k zmanjšanju števila odraslih rib, sposobnih uspešnega razmnoževanja. Statistični podatki o ulovu potrjujejo, da taka ribolovna praksa odstranjuje predvsem odrasle ribe, ki zato ne morejo več prispevati k razmnoževanju tega staleža.

| (6) | Na podlagi znanstvene ocene ICES in STECF gospodarski ribolov s pelagičnimi vlečnimi mrežami povzroči več kot 25 % ribolovne umrljivosti. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi znanstvene ocene ICES in STECF gospodarski ribolov s pelagičnimi vlečnimi mrežami povzroči več kot 25 % ribolovne umrljivosti.

| (7) | Ugotovitev o resni grožnji za ohranjanje morskih bioloških virov izhaja iz tveganja resne škode za sposobnost razmnoževanja staleža zaradi strmega upada biomase drstitvenega staleža v kombinaciji s predvidevanjem, da lahko neprekinjen usmerjen ribolov povzroči netrajnostno škodo za drstitveni stalež. Komisija meni, da ustrezno utemeljeni nujni primeri obstajajo, ker (1) se je drstenje že začelo in (2) se je ribolov na te drstitvene staleže prav tako že začel. Znanstveni dokazi potrjujejo, da je potrebno takojšnje ukrepanje v trenutnem obdobju drstenja brancina, in sicer s sprejetjem ukrepov, ki se začnejo uporabljati takoj in ostanejo v veljavi do 30. aprila 2015. |
| --- | --- |

(7)

Ugotovitev o resni grožnji za ohranjanje morskih bioloških virov izhaja iz tveganja resne škode za sposobnost razmnoževanja staleža zaradi strmega upada biomase drstitvenega staleža v kombinaciji s predvidevanjem, da lahko neprekinjen usmerjen ribolov povzroči netrajnostno škodo za drstitveni stalež. Komisija meni, da ustrezno utemeljeni nujni primeri obstajajo, ker (1) se je drstenje že začelo in (2) se je ribolov na te drstitvene staleže prav tako že začel. Znanstveni dokazi potrjujejo, da je potrebno takojšnje ukrepanje v trenutnem obdobju drstenja brancina, in sicer s sprejetjem ukrepov, ki se začnejo uporabljati takoj in ostanejo v veljavi do 30. aprila 2015.

| (8) | Zato je treba sprejeti ukrepe, da se prepove usmerjen ribolov na brancina s pelagično vlečno mrežo v zelo občutljivem obdobju drstenja med januarjem in 30. aprilom 2015. Nadaljnje zavlačevanje pri zagotavljanju zaščite za ta stalež bi bistveno zmanjšalo ali izničilo učinkovitost nujnih ukrepov. Da bi okrepili učinkovitost teh ukrepov, bi bilo treba pozvati tudi upravljavce, naj ne sprejmejo pretovarjanj in iztovarjanj brancinov, ulovljenih v obdobju veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba sprejeti ukrepe, da se prepove usmerjen ribolov na brancina s pelagično vlečno mrežo v zelo občutljivem obdobju drstenja med januarjem in 30. aprilom 2015. Nadaljnje zavlačevanje pri zagotavljanju zaščite za ta stalež bi bistveno zmanjšalo ali izničilo učinkovitost nujnih ukrepov. Da bi okrepili učinkovitost teh ukrepov, bi bilo treba pozvati tudi upravljavce, naj ne sprejmejo pretovarjanj in iztovarjanj brancinov, ulovljenih v obdobju veljavnosti te uredbe.

| (9) | Da bi se zagotovila učinkovita zaščita koncentracij drstečih se vrst, ki se glede na lokacijo zelo spreminjajo, bi nujni ukrepi morali zajemati celotno območje razširjenosti staleža, tj. Keltsko morje, Rokavski preliv, Irsko morje in južni del Severnega morja (razdelki ICES IVb, c in VIIa, d–h) ter vključevati vrste ribolova s pelagičnimi vlečnimi mrežami. Poleg tega se vključita območji ICES VIIj in VIIk, da se ne bi zgrešilo kakšnega območja pri ribolovni dejavnosti, saj razširjenost staleža ni v celoti določena. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se zagotovila učinkovita zaščita koncentracij drstečih se vrst, ki se glede na lokacijo zelo spreminjajo, bi nujni ukrepi morali zajemati celotno območje razširjenosti staleža, tj. Keltsko morje, Rokavski preliv, Irsko morje in južni del Severnega morja (razdelki ICES IVb, c in VIIa, d–h) ter vključevati vrste ribolova s pelagičnimi vlečnimi mrežami. Poleg tega se vključita območji ICES VIIj in VIIk, da se ne bi zgrešilo kakšnega območja pri ribolovni dejavnosti, saj razširjenost staleža ni v celoti določena.

| (10) | Alternativni ukrepi, ki jih predlaga Francija, ne bi dosegli enakega rezultata kot ukrep iz te uredbe, ker je njihova učinkovitost vprašljiva. Poleg tega bodo za zagotavljanje nadaljnje zaščite za stalež brancina morda pozneje potrebni še dodatni ukrepi v zvezi z učinkom drugih vrst ribolova. |
| --- | --- |

(10)

Alternativni ukrepi, ki jih predlaga Francija, ne bi dosegli enakega rezultata kot ukrep iz te uredbe, ker je njihova učinkovitost vprašljiva. Poleg tega bodo za zagotavljanje nadaljnje zaščite za stalež brancina morda pozneje potrebni še dodatni ukrepi v zvezi z učinkom drugih vrst ribolova.

| (11) | Francija je predložila podatke, ki dokazujejo, da plovila, ki uporabljajo pelagična orodja z velikostjo mrežnega očesa med 32 in 69 mm, ne lovijo brancina in da je vpliv morebitnega prilova takih plovil na stalež brancina minimalen. |
| --- | --- |

(11)

Francija je predložila podatke, ki dokazujejo, da plovila, ki uporabljajo pelagična orodja z velikostjo mrežnega očesa med 32 in 69 mm, ne lovijo brancina in da je vpliv morebitnega prilova takih plovil na stalež brancina minimalen.

| (12) | Stanje staleža brancina na zajetih območjih izpolnjuje vsa merila, da lahko šteje za ustrezno utemeljen nujni primer, ki se nanaša na resno grožnjo za ohranitev tega staleža, in Komisija lahko zato na lastno pobudo sprejme ukrepe iz te uredbe v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki presegajo zahteve Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(12)

Stanje staleža brancina na zajetih območjih izpolnjuje vsa merila, da lahko šteje za ustrezno utemeljen nujni primer, ki se nanaša na resno grožnjo za ohranitev tega staleža, in Komisija lahko zato na lastno pobudo sprejme ukrepe iz te uredbe v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki presegajo zahteve Združenega kraljestva.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe bodo predloženi Odboru za ribištvo in ribogojstvo, da izrazi svoje mnenje – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe bodo predloženi Odboru za ribištvo in ribogojstvo, da izrazi svoje mnenje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa nujne ukrepe za stalež brancina v razdelkih ICES IVb, c, VIIa, d–k, namenjene zmanjšanju neizogibne in resne škode za ta stalež.

Člen 2

Ukrepi

V obdobju uporabe te uredbe je prepovedano loviti brancina (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES IVb, c, VIIa, d–k s pelagičnimi vlečnimi mrežami (t. i. OTM vlečnimi mrežami s širilkami pri srednji globini, PTM vlečnimi mrežami, upravljanimi z dveh plovil pri srednji globini) z velikostjo mrežnega očesa 70 mm ali več.

Za plovila, ki uporabljajo to orodje, je prepovedano tudi obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati brancine, ulovljene v obdobju uporabe te uredbe na istem območju.

Države članice Komisiji poročajo o ulovih brancina s pelagičnim (OTM ali PTM) orodjem v 14 dneh po koncu vsakega meseca.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 30. aprila 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/112

z dne 26. januarja 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 340,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 109,9 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 189,5 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 174,5 |
| ZZ | 202,2 |
| 0709 93 10 | MA | 227,9 |
| TR | 214,8 |
| ZZ | 221,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| MA | 62,4 |
| TN | 53,6 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 20 10 | IL | 102,5 |
| MA | 90,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 87,6 |
| IL | 110,1 |
| JM | 118,0 |
| MA | 140,2 |
| TR | 118,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 50 10 | TR | 63,9 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 89,3 |
| MK | 26,7 |
| US | 184,8 |
| ZZ | 91,6 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 202,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

340,0

IL

160,5

MA

109,9

TR

147,7

ZZ

189,5

0707 00 05

JO

229,9

TR

174,5

ZZ

202,2

0709 93 10

MA

227,9

TR

214,8

ZZ

221,4

0805 10 20

EG

47,8

MA

62,4

TN

53,6

TR

66,4

ZZ

57,6

0805 20 10

IL

102,5

MA

90,9

ZZ

96,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

87,6

IL

110,1

JM

118,0

MA

140,2

TR

118,6

ZZ

114,9

0805 50 10

TR

63,9

ZZ

63,9

0808 10 80

BR

65,4

CL

89,3

MK

26,7

US

184,8

ZZ

91,6

0808 30 90

CL

265,9

US

138,7

ZZ

202,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/113

z dne 26. januarja 2015

o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 539/2007 odprte v sektorju za jajca in jajčni albumin

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za jajca in jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za jajca in jajčni albumin.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za jajca in jajčni albumin (UL L 128, 16.5.2007, str. 19).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015
  (protivrednost jajc v lupini v kg) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 3 632 368 |
| 09.4402 | 9 854 500 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015

(protivrednost jajc v lupini v kg)

09.4015

108 000 000

09.4401

3 632 368

09.4402

9 854 500

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/114

z dne 26. januarja 2015

o določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifne kvote, odprte z Uredbo (ES) št. 536/2007 za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Združenih držav Amerike.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 536/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za perutninsko meso, dodeljene Združenim državam Amerike (UL L 128, 16.5.2007, str. 6).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015

(v kg)

09.4169

16 008 750

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/40

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/115

z dne 26. januarja 2015

o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) in zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. decembra do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. decembra do 7. decembra 2014 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2015, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1384/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju in upravljanju nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (UL L 309, 27.11.2007, str. 40).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 830 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2015

(v kg)

09.4091

140 000

09.4092

830 000

---

SKLEPI

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/42

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/116

z dne 26. januarja 2015

o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 300(3) in člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/930/EU z dne 16. decembra 2014 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predlogov držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 300(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predvideva, da so člani ali nadomestni člani Odbora regij predstavniki regionalnih ali lokalnih organov, ki so poleg tega bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

Člen 300(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predvideva, da so člani ali nadomestni člani Odbora regij predstavniki regionalnih ali lokalnih organov, ki so poleg tega bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Člen 305 PDEU določa, da Svet v skladu s predlogi držav članic imenuje člane Odbora regij in enako število nadomestnih članov za dobo petih let. |
| --- | --- |

(2)

Člen 305 PDEU določa, da Svet v skladu s predlogi držav članic imenuje člane Odbora regij in enako število nadomestnih članov za dobo petih let.

| (3) | Mandat članov in nadomestnih članov Odbora regij se izteče 25. januarja 2015, zato bi bilo treba imenovati nove člane in nadomestne člane. |
| --- | --- |

(3)

Mandat članov in nadomestnih članov Odbora regij se izteče 25. januarja 2015, zato bi bilo treba imenovati nove člane in nadomestne člane.

| (4) | Navedenemu imenovanju bo sledilo kasnejše imenovanje članov in nadomestnih članov, katerih imena Svetu niso bila sporočena do 22. januarja 2015 – |
| --- | --- |

(4)

Navedenemu imenovanju bo sledilo kasnejše imenovanje članov in nadomestnih članov, katerih imena Svetu niso bila sporočena do 22. januarja 2015 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane ali nadomestne člane Odbora regij se za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 imenujejo:

| — | za člane se imenujejo osebe s seznama po državah članicah iz Priloge I, |
| --- | --- |

—

za člane se imenujejo osebe s seznama po državah članicah iz Priloge I,

| — | za nadomestne člane se imenujejo osebe s seznama po državah članicah iz Priloge II. |
| --- | --- |

—

za nadomestne člane se imenujejo osebe s seznama po državah članicah iz Priloge II.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  UL L 365, 19.12.2014, str. 143.

1

---

PRILOGA I

ПРИЛОЖЕНИЕ I – ANEXO I – PŘÍLOHA I – BILAG I – ANHANG I – I LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι – ANNEX I – ANNEXE I – PRILOG I – ALLEGATO I – I PIELIKUMS

I PRIEDAS – I. MELLÉKLET – ANNESS I – BIJLAGE I – ZAŁĄCZNIK I

ANEXO I – ANEXA I – PRÍLOHA I – PRILOGA I – LIITE I – BILAGA I

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jan DURNEZ
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Jan DURNEZ

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Alain HUTCHINSON
  Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles |
| --- | --- |

Mr Alain HUTCHINSON

Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles

| | Mr Hicham IMANE
  Député wallon |
| --- | --- |

Mr Hicham IMANE

Député wallon

| | Mr Jean François ISTASSE
  Conseiller communal |
| --- | --- |

Mr Jean François ISTASSE

Conseiller communal

| | Mr Karl-Heinz LAMBERTZ
  Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

Mr Karl-Heinz LAMBERTZ

Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| | Mr Michel LEBRUN
  Conseiller communal à Viroinval |
| --- | --- |

Mr Michel LEBRUN

Conseiller communal à Viroinval

| | Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Luc VAN DEN BRANDE
  Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams – Europees Verbindingsagentschap (VLEVA) |
| --- | --- |

Mr Luc VAN DEN BRANDE

Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams – Europees Verbindingsagentschap (VLEVA)

| | Mr Karl VANLOUWE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karl VANLOUWE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Karim VAN OVERMEIRE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karim VAN OVERMEIRE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Jean-Luc VANRAES
  Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW |
| --- | --- |

Mr Jean-Luc VANRAES

Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW

| | Ms Olga ZRIHEN
  Députée wallonne |
| --- | --- |

Ms Olga ZRIHEN

Députée wallonne

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Hasan AZIS
  Mayor of Kardjali Municipality |
| --- | --- |

Mr Hasan AZIS

Mayor of Kardjali Municipality

| | Ms Tanya HRISTOVA
  Mayor of Gabrovo Municipality |
| --- | --- |

Ms Tanya HRISTOVA

Mayor of Gabrovo Municipality

| | Mr Vladimir KISSIOV
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Mr Vladimir KISSIOV

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Krassimir KOSTOV
  Mayor of Shumen Municipality |
| --- | --- |

Mr Krassimir KOSTOV

Mayor of Shumen Municipality

| | Mr Madzhid MANDADZHA
  Mayor of Stambolovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Madzhid MANDADZHA

Mayor of Stambolovo Municipality

| | Mr Krasimir MIREV
  Mayor of Targovishte Municipality |
| --- | --- |

Mr Krasimir MIREV

Mayor of Targovishte Municipality

| | Mr Vladimir MOSKOV
  Mayor of Gotse Delchev Municipality |
| --- | --- |

Mr Vladimir MOSKOV

Mayor of Gotse Delchev Municipality

| | Ms Detelina NIKOLOVA
  Mayor of Dobrich Municipality |
| --- | --- |

Ms Detelina NIKOLOVA

Mayor of Dobrich Municipality

| | Mr Beytula SALI
  Mayor of Samuil Municipality |
| --- | --- |

Mr Beytula SALI

Mayor of Samuil Municipality

| | Mr Zhivko TODOROV
  Mayor of Stara Zagora Municipality |
| --- | --- |

Mr Zhivko TODOROV

Mayor of Stara Zagora Municipality

| | Mr Lyudmil VESSELINOV
  Mayor of Popovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Lyudmil VESSELINOV

Mayor of Popovo Municipality

| | Mr Zlatko ZHIVKOV
  Mayor of Montana Municipality |
| --- | --- |

Mr Zlatko ZHIVKOV

Mayor of Montana Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Ondřej BENEŠÍK
  councillor of Strání municipality |
| --- | --- |

Mr Ondřej BENEŠÍK

councillor of Strání municipality

| | Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ
  councillor of the City of Pardubice |
| --- | --- |

Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ

councillor of the City of Pardubice

| | Mr Dan JIRÁNEK
  councillor of the City of Kladno |
| --- | --- |

Mr Dan JIRÁNEK

councillor of the City of Kladno

| | Mr Stanislav JURÁNEK
  councillor of Jihomoravský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav JURÁNEK

councillor of Jihomoravský Region

| | Ms Adriana KRNÁČOVÁ
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Ms Adriana KRNÁČOVÁ

councillor of the City of Prague

| | Mr Roman LÍNEK
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Roman LÍNEK

councillor of Pardubický Region

| | Mr Josef NOVOTNÝ
  councillor of Karlovarský Region |
| --- | --- |

Mr Josef NOVOTNÝ

councillor of Karlovarský Region

| | Mr Petr OSVALD
  councillor of the City of Plzeň |
| --- | --- |

Mr Petr OSVALD

councillor of the City of Plzeň

| | Mr Martin PŮTA
  councillor of Liberecký Region |
| --- | --- |

Mr Martin PŮTA

councillor of Liberecký Region

| | Ms Jana VAŇHOVÁ
  councillor of Ústecký Region |
| --- | --- |

Ms Jana VAŇHOVÁ

councillor of Ústecký Region

| | Mr Oldřich VLASÁK
  councillor of the City of Hradec Králové |
| --- | --- |

Mr Oldřich VLASÁK

councillor of the City of Hradec Králové

| | Mr Jiří ZIMOLA
  councillor of the South Bohemian Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ZIMOLA

councillor of the South Bohemian Region

DANMARK

| | Mr Per BØDKER ANDERSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per BØDKER ANDERSEN

Councillor

| | Mr Erik FLYVHOLM
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Erik FLYVHOLM

Mayor

| | Mr Jens Christian GJESING
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Christian GJESING

Second Deputy Mayor

| | Mr Jens Bo IVE
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Bo IVE

Mayor

| | Mr Thomas KASTRUP-LARSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Thomas KASTRUP-LARSEN

Mayor

| | Mr Jess LAURSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Jess LAURSEN

Regional Councillor

| | Mr Henrik Ringbæk MADSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik Ringbæk MADSEN

Regional Councillor

| | Mr Karsten Uno PETERSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Karsten Uno PETERSEN

Regional Councillor

| | Mr Mark PERERA CHRISTENSEN
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Mark PERERA CHRISTENSEN

Second Deputy Mayor

DEUTSCHLAND

| | Frau Barbara DUDEN
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Frau Barbara DUDEN

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Frau Hella DUNGER-LÖPER
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte |
| --- | --- |

Frau Hella DUNGER-LÖPER

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte

| | Herr Hans-Jörg DUPPRÉ
  Landrat des Landkreises Südwestpfalz |
| --- | --- |

Herr Hans-Jörg DUPPRÉ

Landrat des Landkreises Südwestpfalz

| | Herr Peter FRIEDRICH
  Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Herr Peter FRIEDRICH

Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg

| | Frau Ulrike HILLER
  Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa |
| --- | --- |

Frau Ulrike HILLER

Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa

| | Frau Birgit HONÉ
  Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Frau Birgit HONÉ

Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei

| | Frau Jacqueline KRAEGE
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales |
| --- | --- |

Frau Jacqueline KRAEGE

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales

| | Frau Uta-Maria KUDER
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin |
| --- | --- |

Frau Uta-Maria KUDER

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin

| | Frau Helma KUHN-THEIS
  Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen |
| --- | --- |

Frau Helma KUHN-THEIS

Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen

| | Herr Heinz LEHMANN
  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Heinz LEHMANN

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Dr. Helmuth MARKOV
  Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

Dr. Helmuth MARKOV

Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz

| | Dr. Beate MERK
  Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern |
| --- | --- |

Dr. Beate MERK

Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern

| | Frau Dagmar MÜHLENFELD
  Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr |
| --- | --- |

Frau Dagmar MÜHLENFELD

Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr

| | Herr Detlef MÜLLER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Detlef MÜLLER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Martina MÜNCH
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Dr. Martina MÜNCH

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Regina POERSCH
  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Regina POERSCH

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Wolfgang SCHMIDT
  Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten |
| --- | --- |

Herr Wolfgang SCHMIDT

Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten

| | Dr. Michael SCHNEIDER
  Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund |
| --- | --- |

Dr. Michael SCHNEIDER

Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund

| | Herr Tilman TÖGEL
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Tilman TÖGEL

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Markus TÖNS
  Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Markus TÖNS

Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen

| | Herr Hans-Josef VOGEL
  Bürgermeister der Stadt Arnsberg |
| --- | --- |

Herr Hans-Josef VOGEL

Bürgermeister der Stadt Arnsberg

| | Herr Mark WEINMEISTER
  Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen |
| --- | --- |

Herr Mark WEINMEISTER

Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen

| | Dr. Babette WINTER
  Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Babette WINTER

Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei

EESTI

| | Ms Urve ERIKSON
  Member of Tudulinna Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms Urve ERIKSON

Member of Tudulinna Rural Municipality Council

| | Mr Mihkel JUHKAMI
  Mayor of Rakvere City |
| --- | --- |

Mr Mihkel JUHKAMI

Mayor of Rakvere City

| | Mr Kurmet MÜÜRSEPP
  Member of Antsla Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Kurmet MÜÜRSEPP

Member of Antsla Rural Municipality Council

| | Mr Uno SILBERG
  Member of Kose Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Uno SILBERG

Member of Kose Rural Municipality Council

| | Mr Urmas SUKLES
  Mayor of Haapsalu City |
| --- | --- |

Mr Urmas SUKLES

Mayor of Haapsalu City

| | Mr Toomas VITSUT
  Member of Tallinn City Council |
| --- | --- |

Mr Toomas VITSUT

Member of Tallinn City Council

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Konstantinos AGORASTOS
  Head of the Region of Thessaly |
| --- | --- |

Mr Konstantinos AGORASTOS

Head of the Region of Thessaly

| | Mr Stavros ARNAOUTAKIS
  Head of the Region of Crete |
| --- | --- |

Mr Stavros ARNAOUTAKIS

Head of the Region of Crete

| | Mr Nikolaos CHIOTAKIS
  Municipal Councillor of Kifissia |
| --- | --- |

Mr Nikolaos CHIOTAKIS

Municipal Councillor of Kifissia

| | Mr Alexandros KAHRIMANIS
  Head of the Region of Epirus |
| --- | --- |

Mr Alexandros KAHRIMANIS

Head of the Region of Epirus

| | Mr Stavros KALAFATIS
  Municipal Councillor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Stavros KALAFATIS

Municipal Councillor of Thessaloniki

| | Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS
  Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi |
| --- | --- |

Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS

Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi

| | Mr Georgios KAMINIS
  Mayor of Athens |
| --- | --- |

Mr Georgios KAMINIS

Mayor of Athens

| | Mr Apostolos KATSIFARAS
  Head of the Region of Western Greece |
| --- | --- |

Mr Apostolos KATSIFARAS

Head of the Region of Western Greece

| | Mr Ioannis KOURAKIS
  Municipal Councillor of Heraklion |
| --- | --- |

Mr Ioannis KOURAKIS

Municipal Councillor of Heraklion

| | Mr Ioannis SGOUROS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Ioannis SGOUROS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Spyridon SPYRIDON
  Municipal Councillor of Poros |
| --- | --- |

Mr Spyridon SPYRIDON

Municipal Councillor of Poros

| | Mr Apostolos TZITZIKOSTAS
  Head of the Region of Central Macedonia |
| --- | --- |

Mr Apostolos TZITZIKOSTAS

Head of the Region of Central Macedonia

ESPAÑA

| | Da Rita BARBERÁ NOLLA
  Alcaldesa de Valencia |
| --- | --- |

Da Rita BARBERÁ NOLLA

Alcaldesa de Valencia

| | Da Yolanda BARCINA ANGULO
  Presidenta de Navarra |
| --- | --- |

Da Yolanda BARCINA ANGULO

Presidenta de Navarra

| | D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ
  Presidente del Gobierno de las Islas Baleares |
| --- | --- |

D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ

Presidente del Gobierno de las Islas Baleares

| | D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ
  Alcalde de Vigo |
| --- | --- |

D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ

Alcalde de Vigo

| | Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA
  Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA

Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

| | Da Susana DÍAZ PACHECO
  Presidenta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Susana DÍAZ PACHECO

Presidenta de Andalucía

| | D. Alberto FABRA PART
  Presidente de la Comunidad Valenciana |
| --- | --- |

D. Alberto FABRA PART

Presidente de la Comunidad Valenciana

| | D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ
  Presidente del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ

Presidente del Principado de Asturias

| | D. Alberto GARRE LÓPEZ
  Presidente de Murcia |
| --- | --- |

D. Alberto GARRE LÓPEZ

Presidente de Murcia

| | D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ
  Presidente de Madrid |
| --- | --- |

D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ

Presidente de Madrid

| | D. Francesc HOMS I MOLIST
  Consejero de Presidencia |
| --- | --- |

D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia

| | Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ
  Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat |
| --- | --- |

Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ

Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat

| | Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA
  Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria |
| --- | --- |

Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA

Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria

| | D. José Antonio MONAGO TERRAZA
  Presidente de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D. José Antonio MONAGO TERRAZA

Presidente de la Junta de Extremadura

| | D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO
  Presidente de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

Presidente de la Xunta de Galicia

| | D. Paulino RIVERO BAUTE
  Presidente del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D. Paulino RIVERO BAUTE

Presidente del Gobierno de Canarias

| | Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA
  Presidenta de Aragón |
| --- | --- |

Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA

Presidenta de Aragón

| | D. Pedro SANZ ALONSO
  Presidente de La Rioja |
| --- | --- |

D. Pedro SANZ ALONSO

Presidente de La Rioja

| | D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ
  Alcalde de Santander |
| --- | --- |

D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ

Alcalde de Santander

| | D. Iñigo URKULLU RENTERÍA
  Presidente del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

D. Iñigo URKULLU RENTERÍA

Presidente del Gobierno Vasco

| | Sr. D. Juan VICENTE HERRERA
  Presidente de la Junta de Castilla y León |
| --- | --- |

Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León

FRANCE

| | M. Jean-François BARNIER
  Maire du Chambon-Feugerolles |
| --- | --- |

M. Jean-François BARNIER

Maire du Chambon-Feugerolles

| | M. Laurent BEAUVAIS
  Président du Conseil régional de Basse-Normandie |
| --- | --- |

M. Laurent BEAUVAIS

Président du Conseil régional de Basse-Normandie

| | M. Jacques BLANC
  Maire de La Canourgue |
| --- | --- |

M. Jacques BLANC

Maire de La Canourgue

| | Mme Danièle BOEGLIN
  Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube |
| --- | --- |

Mme Danièle BOEGLIN

Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube

| | Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT
  Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire |
| --- | --- |

Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT

Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire

| | M. François DECOSTER
  Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. François DECOSTER

Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Michel DELEBARRE
  Conseiller municipal de Dunkerque |
| --- | --- |

M. Michel DELEBARRE

Conseiller municipal de Dunkerque

| | M. Jean-Louis DESTANS
  Président du Conseil général de l'Eure |
| --- | --- |

M. Jean-Louis DESTANS

Président du Conseil général de l'Eure

| | Mme Rose-Marie FALQUE
  Maire d'Azerailles |
| --- | --- |

Mme Rose-Marie FALQUE

Maire d'Azerailles

| | M. Claude GEWERC
  Président du Conseil régional de Picardie |
| --- | --- |

M. Claude GEWERC

Président du Conseil régional de Picardie

| | M. Pierre HUGON
  Vice-président du Conseil général de la Lozère |
| --- | --- |

M. Pierre HUGON

Vice-président du Conseil général de la Lozère

| | Mme Annabelle JAEGER
  Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur |
| --- | --- |

Mme Annabelle JAEGER

Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur

| | Mme Anne-Marie KEISER
  Vice-présidente du Conseil général de la Gironde |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie KEISER

Vice-présidente du Conseil général de la Gironde

| | M. Pierre MAILLE
  Président du Conseil général du Finistère |
| --- | --- |

M. Pierre MAILLE

Président du Conseil général du Finistère

| | M. Pascal MANGIN
  Conseiller régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Pascal MANGIN

Conseiller régional d'Alsace

| | M. Charles MARZIANI
  Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Charles MARZIANI

Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées

| | M. Pierrick MASSIOT
  Président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Pierrick MASSIOT

Président du Conseil régional de Bretagne

| | Mme Françoise MESNARD
  Maire de Saint-Jean d'Angély |
| --- | --- |

Mme Françoise MESNARD

Maire de Saint-Jean d'Angély

| | M. Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional d'Île-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional d'Île-de-France

| | M. Didier ROBERT
  Président du Conseil régional de La Réunion |
| --- | --- |

M. Didier ROBERT

Président du Conseil régional de La Réunion

| | M. Stéphan ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

M. Stéphan ROSSIGNOL

Conseiller régional du Languedoc-Roussillon

| | M. Christophe ROUILLON
  Maire de Coulaines |
| --- | --- |

M. Christophe ROUILLON

Maire de Coulaines

| | M. René SOUCHON
  Président du Conseil régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. René SOUCHON

Président du Conseil régional d'Auvergne

| | M. Bernard SOULAGE
  Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

M. Bernard SOULAGE

Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes

HRVATSKA

| | Ms Snježana BUŽINEC
  Mayor of the Municipality of Jakovlje |
| --- | --- |

Ms Snježana BUŽINEC

Mayor of the Municipality of Jakovlje

| | Mr Nikola DOBROSLAVIĆ
  Prefect of Dubrovnik-Neretva County |
| --- | --- |

Mr Nikola DOBROSLAVIĆ

Prefect of Dubrovnik-Neretva County

| | Mr Valter FLEGO
  Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Mr Valter FLEGO

Prefect of Istra County

| | Mr Bruno HRANIĆ
  Mayor of the Municipality of Vidovec |
| --- | --- |

Mr Bruno HRANIĆ

Mayor of the Municipality of Vidovec

| | Mr Danijel MARUŠIĆ
  Prefect of Brod-Posavina County |
| --- | --- |

Mr Danijel MARUŠIĆ

Prefect of Brod-Posavina County

| | Mr Vojko OBERSNEL
  Mayor of the City of Rijeka |
| --- | --- |

Mr Vojko OBERSNEL

Mayor of the City of Rijeka

| | Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ
  Councillor in the City of Zagreb Assembly |
| --- | --- |

Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ

Councillor in the City of Zagreb Assembly

| | Mr Predrag ŠTROMAR
  Prefect of Varaždin County |
| --- | --- |

Mr Predrag ŠTROMAR

Prefect of Varaždin County

| | Mr Željko TURK
  Mayor of the City of Zaprešić |
| --- | --- |

Mr Željko TURK

Mayor of the City of Zaprešić

IRELAND

| | Ms Maria BYRNE
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Ms Maria BYRNE

Limerick City and County Council

| | Ms Kate FEENEY
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Ms Kate FEENEY

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Ms Mary FREEHILL
  Dublin City Council |
| --- | --- |

Ms Mary FREEHILL

Dublin City Council

| | Mr Jerry LUNDY
  Sligo County Council |
| --- | --- |

Mr Jerry LUNDY

Sligo County Council

| | Mr Kieran MCCARTHY
  Cork City Council |
| --- | --- |

Mr Kieran MCCARTHY

Cork City Council

| | Mr Hughie MCGRATH
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Hughie MCGRATH

Tipperary County Council

| | Mr Neale RICHMOND
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Mr Neale RICHMOND

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Mr Enda STENSON
  Leitrim County Council |
| --- | --- |

Mr Enda STENSON

Leitrim County Council

| | Ms Rose CONWAY-WALSH
  Mayo County Council |
| --- | --- |

Ms Rose CONWAY-WALSH

Mayo County Council

ITALIA

| | Sig. Giovanni ARDIZZONE
  Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Giovanni ARDIZZONE

Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana

| | Sig. Matteo BESOZZI
  Presidente Provincia di Novara |
| --- | --- |

Sig. Matteo BESOZZI

Presidente Provincia di Novara

| | Sig. Matteo Luigi BIANCHI
  Sindaco del Comune di Morazzone (VA) |
| --- | --- |

Sig. Matteo Luigi BIANCHI

Sindaco del Comune di Morazzone (VA)

| | Sig. Vincenzo BIANCO
  Sindaco di Catania |
| --- | --- |

Sig. Vincenzo BIANCO

Sindaco di Catania

| | Sig. Raffaele CATTANEO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Raffaele CATTANEO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia

| | Sig. Rosario CROCETTA
  Presidente della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Rosario CROCETTA

Presidente della Regione Siciliana

| | Sig. Luciano D'ALFONSO
  Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Luciano D'ALFONSO

Presidente della Regione Abruzzo

| | Sig. Mauro D'ATTIS
  Consigliere comunale di Brindisi |
| --- | --- |

Sig. Mauro D'ATTIS

Consigliere comunale di Brindisi

| | Sig. Salvatore DE MEO
  Sindaco di Fondi (LT) |
| --- | --- |

Sig. Salvatore DE MEO

Sindaco di Fondi (LT)

| | Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA
  Presidente della Regione Molise |
| --- | --- |

Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA

Presidente della Regione Molise

| | Sig.ra Micaela FANELLI
  Sindaco del Comune di Riccia (CB) |
| --- | --- |

Sig.ra Micaela FANELLI

Sindaco del Comune di Riccia (CB)

| | Sig. Piero FASSINO
  Sindaco del Comune di Torino |
| --- | --- |

Sig. Piero FASSINO

Sindaco del Comune di Torino

| | Sig. Domenico GAMBACORTA
  Presidente Provincia di Avellino |
| --- | --- |

Sig. Domenico GAMBACORTA

Presidente Provincia di Avellino

| | Sig. Franco IACOP
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig. Franco IACOP

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig. Arno KOMPATSCHER
  Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano |
| --- | --- |

Sig. Arno KOMPATSCHER

Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano

| | Sig.ra Catiuscia MARINI
  Presidente della Regione Umbria |
| --- | --- |

Sig.ra Catiuscia MARINI

Presidente della Regione Umbria

| | Sig. Ignazio MARINO
  Sindaco di Roma Capitale |
| --- | --- |

Sig. Ignazio MARINO

Sindaco di Roma Capitale

| | Sig. Alessandro PASTACCI
  Presidente Provincia di Mantova |
| --- | --- |

Sig. Alessandro PASTACCI

Presidente Provincia di Mantova

| | Sig. Francesco PIGLIARU
  Presidente della Regione Sardegna |
| --- | --- |

Sig. Francesco PIGLIARU

Presidente della Regione Sardegna

| | Sig. Augusto ROLLANDIN
  Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta |
| --- | --- |

Sig. Augusto ROLLANDIN

Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta

| | Sig. Enrico ROSSI
  Presidente della Regione Toscana |
| --- | --- |

Sig. Enrico ROSSI

Presidente della Regione Toscana

| | Sig.ra Simonetta SALIERA
  Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna |
| --- | --- |

Sig.ra Simonetta SALIERA

Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna

| | Sig. Luca ZAIA
  Presidente della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Luca ZAIA

Presidente della Regione Veneto

| | Sig. Nicola ZINGARETTI
  Presidente della Regione Laziο |
| --- | --- |

Sig. Nicola ZINGARETTI

Presidente della Regione Laziο

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr George GEORGIOU
  Mayor of Kato Polemidia |
| --- | --- |

Mr George GEORGIOU

Mayor of Kato Polemidia

| | Mr Louis KOUMENIDES
  President of the Community Council of Kato Lefkara |
| --- | --- |

Mr Louis KOUMENIDES

President of the Community Council of Kato Lefkara

| | Ms Eleni LOUCAIDES
  Deputy Mayor of Nicosia |
| --- | --- |

Ms Eleni LOUCAIDES

Deputy Mayor of Nicosia

| | Ms Louisa MAVROMMATI
  Deputy Mayor of Engomi |
| --- | --- |

Ms Louisa MAVROMMATI

Deputy Mayor of Engomi

| | Mr Charalampos PITTAS
  Mayor of Morfou |
| --- | --- |

Mr Charalampos PITTAS

Mayor of Morfou

LATVIJA

| | Ms Inga BĒRZIŅA
  Member of Kuldīga Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Inga BĒRZIŅA

Member of Kuldīga Municipal Council

| | Ms Ligita GINTERE
  Member of Jaunpils Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Ligita GINTERE

Member of Jaunpils Municipal Council

| | Mr Andris JAUNSLEINIS
  Member of Ventspils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andris JAUNSLEINIS

Member of Ventspils Municipal Council

| | Mr Aleksandrs LIELMEŽS
  Member of Mālpils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aleksandrs LIELMEŽS

Member of Mālpils Municipal Council

| | Mr Leonīds SALCEVIČS
  Member of Jēkabpils City Council |
| --- | --- |

Mr Leonīds SALCEVIČS

Member of Jēkabpils City Council

| | Mr Dainis TURLAIS
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Mr Dainis TURLAIS

Member of Rīga City Council

| | Mr Jānis VĪTOLIŅŠ
  Member of Ventspils City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis VĪTOLIŅŠ

Member of Ventspils City Council

LIETUVA

| | Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS
  Member of Zarasai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS

Member of Zarasai District Municipal Council

| | Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS
  Member of Klaipėda City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS

Member of Klaipėda City Municipal Council

| | Mr Vytautas KANEVIČIUS
  Member of Kazlų Rūda Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas KANEVIČIUS

Member of Kazlų Rūda Municipal Council

| | Mr Virginijus KOMSKIS
  Member of Pagėgiai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Virginijus KOMSKIS

Member of Pagėgiai Municipal Council

| | Mr Andrius KUPČINSKAS
  Member of Kaunas City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andrius KUPČINSKAS

Member of Kaunas City Municipal Council

| | Mr Ričardas MALINAUSKAS
  Member of Druskininkai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Ričardas MALINAUSKAS

Member of Druskininkai Municipal Council

| | Mr Mindaugas SINKEVIČIUS
  Member of Jonava District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Mindaugas SINKEVIČIUS

Member of Jonava District Municipal Council

| | Mr Vytautas VIGELIS
  Member of Švenčionys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas VIGELIS

Member of Švenčionys District Municipal Council

| | Mr Povilas ŽAGUNIS
  Member of Panevėžys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Povilas ŽAGUNIS

Member of Panevėžys District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Madame Simone BEISSEL
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Simone BEISSEL

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Roby BIWER
  membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Roby BIWER

membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg

| | Madame Agnès DURDU
  membre du conseil communal de la Commune de Wincrange |
| --- | --- |

Madame Agnès DURDU

membre du conseil communal de la Commune de Wincrange

| | Monsieur Ali KAES
  bourgmestre de la Commune de Tandel |
| --- | --- |

Monsieur Ali KAES

bourgmestre de la Commune de Tandel

| | Monsieur Marc SCHAEFER
  bourgmestre de la Commune de Vianden |
| --- | --- |

Monsieur Marc SCHAEFER

bourgmestre de la Commune de Vianden

MAGYARORSZÁG

| | Mr János ÁRGYELÁN
  Representative of County Council of Fejér Megye |
| --- | --- |

Mr János ÁRGYELÁN

Representative of County Council of Fejér Megye

| | Mr István DR. BÓKA
  Mayor of Balatonfüred |
| --- | --- |

Mr István DR. BÓKA

Mayor of Balatonfüred

| | Mr Róbert DUDÁS
  Mayor of Village Mátraballa |
| --- | --- |

Mr Róbert DUDÁS

Mayor of Village Mátraballa

| | Mr Jácint HORVÁTH
  Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights |
| --- | --- |

Mr Jácint HORVÁTH

Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights

| | Mr László Lóránt DR. KERESZTES
  Representative Of Local Government of Pécs with county rights |
| --- | --- |

Mr László Lóránt DR. KERESZTES

Representative Of Local Government of Pécs with county rights

| | Mr Raymund KOVÁCS
  Representative Of Local Government of District 16 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Raymund KOVÁCS

Representative Of Local Government of District 16 of Budapest

| | Ms Anna MAGYAR
  Vice-President of County Council of Csongrád Megye |
| --- | --- |

Ms Anna MAGYAR

Vice-President of County Council of Csongrád Megye

| | Mr László MAJTHÉNYI
  President of County Council of Vas Megye |
| --- | --- |

Mr László MAJTHÉNYI

President of County Council of Vas Megye

| | Mr József RIBÁNYI
  Vice-President of County Council of Tolna Megye |
| --- | --- |

Mr József RIBÁNYI

Vice-President of County Council of Tolna Megye

| | Mr Oszkár SESZTÁK
  President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye |
| --- | --- |

Mr Oszkár SESZTÁK

President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye

| | Mr Róbert SZABÓ
  President of County Council of Heves Megye |
| --- | --- |

Mr Róbert SZABÓ

President of County Council of Heves Megye

| | Mr Zoltán VARGA
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán VARGA

Representative of County Council of Békés Megye

MALTA

| | Dr. Samuel AZZOPARDI
  Mayor of Rabat, Gozo |
| --- | --- |

Dr. Samuel AZZOPARDI

Mayor of Rabat, Gozo

| | Mr Peter BONELLO
  Mayor of San Ġiljan |
| --- | --- |

Mr Peter BONELLO

Mayor of San Ġiljan

| | Mr Joseph CORDINA
  Mayor of Xaghra |
| --- | --- |

Mr Joseph CORDINA

Mayor of Xaghra

| | Mr Paul FARRUGIA
  Mayor of Ħal Tarxien |
| --- | --- |

Mr Paul FARRUGIA

Mayor of Ħal Tarxien

| | Dr. Marc SANT
  Councillor, Ħal Lija Local Council |
| --- | --- |

Dr. Marc SANT

Councillor, Ħal Lija Local Council

NEDERLAND

| | Mr R.E. (Ralph) DE VRIES
  member of the Executive Council of the Province of Utrecht |
| --- | --- |

Mr R.E. (Ralph) DE VRIES

member of the Executive Council of the Province of Utrecht

| | Mr A. (Bert) GIJSBERTS
  member of the Executive Council of the Province of Flevoland |
| --- | --- |

Mr A. (Bert) GIJSBERTS

member of the Executive Council of the Province of Flevoland

| | Mr O. (Onno) HOES
  mayor of Maastricht |
| --- | --- |

Mr O. (Onno) HOES

mayor of Maastricht

| | Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN
  mayor of Oisterwijk |
| --- | --- |

Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN

mayor of Oisterwijk

| | Mrs A. (Annemiek) JETTEN
  mayor of Sluis |
| --- | --- |

Mrs A. (Annemiek) JETTEN

mayor of Sluis

| | Mr C.H.J. (Cor) LAMERS
  mayor of Schiedam |
| --- | --- |

Mr C.H.J. (Cor) LAMERS

mayor of Schiedam

| | Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK
  mayor of Leiden |
| --- | --- |

Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK

mayor of Leiden

| | Mrs W.H. (Hester) MAIJ
  member of the Executive Council of the Province of Overijssel |
| --- | --- |

Mrs W.H. (Hester) MAIJ

member of the Executive Council of the Province of Overijssel

| | Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK
  Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant |
| --- | --- |

Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK

Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant

| | Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE
  member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- |

Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE

member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland

| | Mr G.A.A. (Bas) VERKERK
  mayor of Delft |
| --- | --- |

Mr G.A.A. (Bas) VERKERK

mayor of Delft

| | Mr B.S. (Bote) WILPSTRA
  member of the Executive Council of the Province of Groningen |
| --- | --- |

Mr B.S. (Bote) WILPSTRA

member of the Executive Council of the Province of Groningen

ÖSTERREICH

| | Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten)

| | Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Hans NIESSL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Hans NIESSL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland)

| | Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich)

| | Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung)

| | Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER
  Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg) |
| --- | --- |

Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER

Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg)

| | Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages)

| | Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER
  Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER

Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg)

POLSKA

| | Paweł ADAMOWICZ
  Prezydent Miasta Gdańska |
| --- | --- |

Paweł ADAMOWICZ

Prezydent Miasta Gdańska

| | Jarosław DWORZAŃSKI
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Jarosław DWORZAŃSKI

radny województwa podlaskiego

| | Olgierd GEBLEWICZ
  radny województwa zachodniopomorskiego |
| --- | --- |

Olgierd GEBLEWICZ

radny województwa zachodniopomorskiego

| | Adam JARUBAS
  radny województwa świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Adam JARUBAS

radny województwa świętokrzyskiego

| | Lech JAWORSKI
  radny m.st. Warszawy |
| --- | --- |

Lech JAWORSKI

radny m.st. Warszawy

| | Zbigniew PODRAZA
  Prezydent Dąbrowy Górniczej |
| --- | --- |

Zbigniew PODRAZA

Prezydent Dąbrowy Górniczej

| | Jacek PROTAS
  radny województwa warmińsko-mazurskiego |
| --- | --- |

Jacek PROTAS

radny województwa warmińsko-mazurskiego

| | Marek SOWA
  radny województwa małopolskiego |
| --- | --- |

Marek SOWA

radny województwa małopolskiego

| | Witold STĘPIEŃ
  radny województwa łódzkiego |
| --- | --- |

Witold STĘPIEŃ

radny województwa łódzkiego

| | Mieczysław STRUK
  radny województwa pomorskiego |
| --- | --- |

Mieczysław STRUK

radny województwa pomorskiego

| | Adam STRUZIK
  radny województwa mazowieckiego |
| --- | --- |

Adam STRUZIK

radny województwa mazowieckiego

| | Stanisław SZWABSKI
  Radny Rady Miasta Gdyni |
| --- | --- |

Stanisław SZWABSKI

Radny Rady Miasta Gdyni

| | Marek TRAMŚ
  radny powiatu polkowickiego |
| --- | --- |

Marek TRAMŚ

radny powiatu polkowickiego

| | Tadeusz TRUSKOLASKI
  Prezydent Miasta Białegostoku |
| --- | --- |

Tadeusz TRUSKOLASKI

Prezydent Miasta Białegostoku

| | Ludwik WĘGRZYN
  radny powiatu bocheńskiego |
| --- | --- |

Ludwik WĘGRZYN

radny powiatu bocheńskiego

| | Marek WOŹNIAK
  radny województwa wielkopolskiego |
| --- | --- |

Marek WOŹNIAK

radny województwa wielkopolskiego

| | Dariusz Zygmunt WRÓBEL
  burmistrz Opola Lubelskiego |
| --- | --- |

Dariusz Zygmunt WRÓBEL

burmistrz Opola Lubelskiego

| | Jerzy ZAJĄKAŁA
  wójt gminy Łubianka |
| --- | --- |

Jerzy ZAJĄKAŁA

wójt gminy Łubianka

PORTUGAL

| | Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO
  Presidente do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO

Presidente do Governo Regional dos Açores

| | José Maria DA CUNHA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo |
| --- | --- |

José Maria DA CUNHA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo

| | Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA
  Presidente da Câmara Municipal de Sintra |
| --- | --- |

Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA

Presidente da Câmara Municipal de Sintra

| | Álvaro DOS SANTOS AMARO
  Presidente da Câmara Municipal da Guarda |
| --- | --- |

Álvaro DOS SANTOS AMARO

Presidente da Câmara Municipal da Guarda

| | António Luís DOS SANTOS DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Lisboa |
| --- | --- |

António Luís DOS SANTOS DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

| | Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM
  Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM

Presidente do Governo Regional da Madeira

| | João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO
  Presidente da Câmara Municipal de Mangualde |
| --- | --- |

João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO

Presidente da Câmara Municipal de Mangualde

| | António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES
  Presidente da Câmara Municipal da Maia |
| --- | --- |

António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES

Presidente da Câmara Municipal da Maia

| | José Luís PEREIRA CARNEIRO
  Presidente da Câmara Municipal de Baião |
| --- | --- |

José Luís PEREIRA CARNEIRO

Presidente da Câmara Municipal de Baião

| | José Agostinho RIBAU ESTEVES
  Presidente da Câmara Municipal de Aveiro |
| --- | --- |

José Agostinho RIBAU ESTEVES

Presidente da Câmara Municipal de Aveiro

| | Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ
  Presidente da Câmara Municipal de Évora |
| --- | --- |

Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

Presidente da Câmara Municipal de Évora

| | Luís Filipe SOROMENHO GOMES
  Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Luís Filipe SOROMENHO GOMES

Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António

ROMÂNIA

| | Mr Cristian ADOMNIȚEI
  President of Iași County Council |
| --- | --- |

Mr Cristian ADOMNIȚEI

President of Iași County Council

| | Mr Csaba BORBOLY
  President of Harghita County Council |
| --- | --- |

Mr Csaba BORBOLY

President of Harghita County Council

| | Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU
  Mayor of Eforie, Constanța County |
| --- | --- |

Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU

Mayor of Eforie, Constanța County

| | Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ
  President of Ialomița County Council |
| --- | --- |

Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ

President of Ialomița County Council

| | Mr Emil DRĂGHICI
  Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County |
| --- | --- |

Mr Emil DRĂGHICI

Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County

| | Mr Gheorghe FALCĂ
  Mayor of Arad, Arad County |
| --- | --- |

Mr Gheorghe FALCĂ

Mayor of Arad, Arad County

| | Mr Răducu George FILIPESCU
  President of Călărași County Council |
| --- | --- |

Mr Răducu George FILIPESCU

President of Călărași County Council

| | Mrs Mariana GÂJU
  Mayor of Cumpăna, Constanța County |
| --- | --- |

Mrs Mariana GÂJU

Mayor of Cumpăna, Constanța County

| | Mr Victor MORARU
  Mayor of Amara, Ialomița County |
| --- | --- |

Mr Victor MORARU

Mayor of Amara, Ialomița County

| | Mr Cătălin George MUNTEANU
  Mayor of Codlea, Brașov County |
| --- | --- |

Mr Cătălin George MUNTEANU

Mayor of Codlea, Brașov County

| | Mr Alin-Adrian NICA
  Mayor of Dudeștii Noi Timiș County |
| --- | --- |

Mr Alin-Adrian NICA

Mayor of Dudeștii Noi Timiș County

| | Mr Emilian OPREA
  Mayor of Chitila town, Ilfov County |
| --- | --- |

Mr Emilian OPREA

Mayor of Chitila town, Ilfov County

| | Mr Ion PRIOTEASA
  President of Dolj County Council |
| --- | --- |

Mr Ion PRIOTEASA

President of Dolj County Council

| | Mr Adrian ȚUȚUIANU
  President of Dâmbovița County Council |
| --- | --- |

Mr Adrian ȚUȚUIANU

President of Dâmbovița County Council

| | Mr Mihai STEPANESCU
  Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Mihai STEPANESCU

Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Mr Peter BOSSMAN
  Mayor of the Municipality of Piran |
| --- | --- |

Mr Peter BOSSMAN

Mayor of the Municipality of Piran

| | Ms Jasna GABRIČ
  Mayor of the Municipality of Trbovlje |
| --- | --- |

Ms Jasna GABRIČ

Mayor of the Municipality of Trbovlje

| | Mr Aleksander JEVŠEK
  Mayor of the Municipality of Murska Sobota |
| --- | --- |

Mr Aleksander JEVŠEK

Mayor of the Municipality of Murska Sobota

| | Ms Andreja POTOČNIK
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič |
| --- | --- |

Ms Andreja POTOČNIK

Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič

| | Mr Franci ROKAVEC
  Mayor of the Municipality of Litija |
| --- | --- |

Mr Franci ROKAVEC

Mayor of the Municipality of Litija

| | Mr Robert SMRDELJ
  Mayor of the Municipality of Pivka |
| --- | --- |

Mr Robert SMRDELJ

Mayor of the Municipality of Pivka

| | Mr Ivan ŽAGAR
  Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Mr Ivan ŽAGAR

Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica

SLOVENSKO

| | Mr Vladimír BAJAN
  Mayor of Petržalka (District of Bratislava) |
| --- | --- |

Mr Vladimír BAJAN

Mayor of Petržalka (District of Bratislava)

| | Mr Milan BELICA
  Chairman of Nitra Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Milan BELICA

Chairman of Nitra Self – Governing Region

| | Mr Peter CHUDÍK
  Chairman of Prešov Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Peter CHUDÍK

Chairman of Prešov Self – Governing Region

| | Mr Jozef DVONČ
  Mayor of Nitra |
| --- | --- |

Mr Jozef DVONČ

Mayor of Nitra

| | Mr Pavol FREŠO
  Chairman of Bratislava Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Pavol FREŠO

Chairman of Bratislava Self – Governing Region

| | Mr Augustín HAMBÁLEK
  Vice – Chairman of Trnava Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Augustín HAMBÁLEK

Vice – Chairman of Trnava Self – Governing Region

| | Mr Jaroslav HLINKA
  Mayor of Košice – South |
| --- | --- |

Mr Jaroslav HLINKA

Mayor of Košice – South

| | Mr Ivo NESROVNAL
  Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic) |
| --- | --- |

Mr Ivo NESROVNAL

Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic)

| | Mr István ZACHARIAŠ
  Vice – Chairman of Košice Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr István ZACHARIAŠ

Vice – Chairman of Košice Self – Governing Region

SUOMI

| | Mr Ilpo HAALISTO
  local councillor of Nousiainen |
| --- | --- |

Mr Ilpo HAALISTO

local councillor of Nousiainen

| | Ms Pauliina HAIJANEN
  city councillor of Laitila |
| --- | --- |

Ms Pauliina HAIJANEN

city councillor of Laitila

| | Ms Sirpa HERTELL
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Ms Sirpa HERTELL

city councillor of Espoo

| | Ms Anne KARJALAINEN
  city councillor of Kerava |
| --- | --- |

Ms Anne KARJALAINEN

city councillor of Kerava

| | Mr Antti LIIKKANEN
  city councillor of Rovaniemi |
| --- | --- |

Mr Antti LIIKKANEN

city councillor of Rovaniemi

| | Ms Gun-Mari LINDHOLM
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Ms Gun-Mari LINDHOLM

Member of Åland Islands Parliament

| | Mr Markku MARKKULA
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Mr Markku MARKKULA

city councillor of Espoo

| | Mr Ossi MARTIKAINEN
  local councillor of Lapinlahti |
| --- | --- |

Mr Ossi MARTIKAINEN

local councillor of Lapinlahti

| | Ms Satu TIETARI
  local councillor of Säkylä |
| --- | --- |

Ms Satu TIETARI

local councillor of Säkylä

SVERIGE

| | Martin ANDREASSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Martin ANDREASSON

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN

Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

| | Jelena DRENJANIN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun |
| --- | --- |

Jelena DRENJANIN

Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun

| | Heléne FRITZON
  Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun |
| --- | --- |

Heléne FRITZON

Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun

| | Lotta HÅKANSSON HARJU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun |
| --- | --- |

Lotta HÅKANSSON HARJU

Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun

| | Tore HULT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- |

Tore HULT

Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| | Ewa-May KARLSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun |
| --- | --- |

Ewa-May KARLSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun

| | Anders KNAPE
  Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun |
| --- | --- |

Anders KNAPE

Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun

| | Paul LINDQUIST
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting |
| --- | --- |

Paul LINDQUIST

Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting

| | Monalisa NORRMAN
  Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting |
| --- | --- |

Monalisa NORRMAN

Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting

| | Yoomi RENSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun |
| --- | --- |

Yoomi RENSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun

| | Ilmar REEPALU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun |
| --- | --- |

Ilmar REEPALU

Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun

UNITED KINGDOM

---

PRILOGA II

ПРИЛОЖЕНИЕ II – ANEXO II – PŘÍLOHA II – BILAG II – ANHANG II – II LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΙ – ANNEX II – ANNEXE II – PRILOG II – ALLEGATO II – II PIELIKUMS

II PRIEDAS – II. MELLÉKLET – ANNESS II – BIJLAGE II – ZAŁĄCZNIK II

ANEXO II – ANEXA II – PRÍLOHA II – PRILOGA II – LIITE II – BILAGA II

Заместник-членове/Suplentes/Náhradníci/Suppleanter/Stellvertreter/Asendusliikmed

Αναπληρωτές/Alternate members/Suppléants/Zamjenici članova/Supplenti/Aizstājēji

Pakaitiniai nariai/Póttagok/Membri Supplenti/Plaatsvervangers/Zastępcy członków

Suplentes/Supleanți/Náhradníci/Nadomestni člani/Varajäsenet/ Suppleanter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jean-Paul BASTIN
  Bourgmestre de la Ville de Malmédy |
| --- | --- |

Mr Jean-Paul BASTIN

Bourgmestre de la Ville de Malmédy

| | Ms Anne-Marie CORBISIER
  Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul |
| --- | --- |

Ms Anne-Marie CORBISIER

Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul

| | Mr Hendrik (Rik) DAEMS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Hendrik (Rik) DAEMS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Rudy DEMOTTE
  Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Rudy DEMOTTE

Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles

| | Ms Brigitte GROUWELS
  Brussels Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Ms Brigitte GROUWELS

Brussels Volksvertegenwoordiger

| | Mr Andries GRYFFROY
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Andries GRYFFROY

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Marc HENDRICKX
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Marc HENDRICKX

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Joël RIGUELLE
  Député bruxellois |
| --- | --- |

Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois

| | Mr Antoine TANZILLI
  Conseiller communal à la Ville de Charleroi |
| --- | --- |

Mr Antoine TANZILLI

Conseiller communal à la Ville de Charleroi

| | Mr Wouter VANBESIEN
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wouter VANBESIEN

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Wilfried VANDAELE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wilfried VANDAELE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL

Vlaams Volksvertegenwoordiger

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Nida AHMEDOV
  Mayor of Kaolinovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Nida AHMEDOV

Mayor of Kaolinovo Municipality

| | Mr Ivan ALEKSIEV
  Mayor of Pomorie Municipality |
| --- | --- |

Mr Ivan ALEKSIEV

Mayor of Pomorie Municipality

| | Ms Malina Edreva AUDOIN
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Ms Malina Edreva AUDOIN

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Stanislav BLAGOV
  Mayor of Svishtov Municipality |
| --- | --- |

Mr Stanislav BLAGOV

Mayor of Svishtov Municipality

| | Mr Nikolay IVANOV
  Mayor of Vratsa Municipality |
| --- | --- |

Mr Nikolay IVANOV

Mayor of Vratsa Municipality

| | Mr Atanas KAMBITOV
  Mayor of Blagoevgrad Municipality |
| --- | --- |

Mr Atanas KAMBITOV

Mayor of Blagoevgrad Municipality

| | Ms Dimitranka KAMENOVA
  Mayor of Berkovitsa Municipality |
| --- | --- |

Ms Dimitranka KAMENOVA

Mayor of Berkovitsa Municipality

| | Ms Sebihan MEHMED
  Mayor of Krumovgrad Municipality |
| --- | --- |

Ms Sebihan MEHMED

Mayor of Krumovgrad Municipality

| | Ms Anastasiya MLADENOVA
  Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera |
| --- | --- |

Ms Anastasiya MLADENOVA

Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera

| | Mr Fahri MOLAYSENOV
  Mayor of Madan Municipality |
| --- | --- |

Mr Fahri MOLAYSENOV

Mayor of Madan Municipality

| | Mr Emil NAIDENOV
  Mayor of Gorna Malina Municipality |
| --- | --- |

Mr Emil NAIDENOV

Mayor of Gorna Malina Municipality

| | Mr Georgi SLAVOV
  Mayor of Yambol Municipality |
| --- | --- |

Mr Georgi SLAVOV

Mayor of Yambol Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Jiří BĚHOUNEK
  councillor of Vysočina Region |
| --- | --- |

Mr Jiří BĚHOUNEK

councillor of Vysočina Region

| | Mr Jan BIRKE
  councillor of Královehradecký Region |
| --- | --- |

Mr Jan BIRKE

councillor of Královehradecký Region

| | Mr Pavel BRANDA
  councillor of Rádlo municipality |
| --- | --- |

Mr Pavel BRANDA

councillor of Rádlo municipality

| | Mr Ivo GRÜNER
  councillor of Plzeňský Region |
| --- | --- |

Mr Ivo GRÜNER

councillor of Plzeňský Region

| | Mr Tomáš HUDEČEK
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Mr Tomáš HUDEČEK

councillor of the City of Prague

| | Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ
  councillor of the Town of Bílovec |
| --- | --- |

Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ

councillor of the Town of Bílovec

| | Mr Jan MAREŠ
  councillor of the City of Chomutov |
| --- | --- |

Mr Jan MAREŠ

councillor of the City of Chomutov

| | Mr Stanislav MIŠÁK
  councillor of Zlínský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav MIŠÁK

councillor of Zlínský Region

| | Mr Martin NETOLICKÝ
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Martin NETOLICKÝ

councillor of Pardubický Region

| | Mr Jiří ROZBOŘIL
  councillor of Olomoucký Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ROZBOŘIL

councillor of Olomoucký Region

| | Ms Václava ZELENKOVÁ
  councillor of Račiněves municipality |
| --- | --- |

Ms Václava ZELENKOVÁ

councillor of Račiněves municipality

| | Mr Robert ZEMAN
  councillor of the Town of Prachatice |
| --- | --- |

Mr Robert ZEMAN

councillor of the Town of Prachatice

DANMARK

| | Ms Kirstine Helene BILLE
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Ms Kirstine Helene BILLE

Deputy Mayor

| | Mr Henrik BRADE JOHANSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik BRADE JOHANSEN

Councillor

| | Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP
  Councillor |
| --- | --- |

Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP

Councillor

| | Mr Martin HULGAARD
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Martin HULGAARD

Deputy Mayor

| | Mr Peter KOFOD POULSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Peter KOFOD POULSEN

Regional Councillor

| | Ms Jane Strange NIELSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Ms Jane Strange NIELSEN

Regional Councillor

| | Mr Per NØRHAVE
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per NØRHAVE

Councillor

| | Mr Henrik QVIST
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik QVIST

Regional Councillor

| | Mr John SCHMIDT ANDERSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr John SCHMIDT ANDERSEN

Mayor

DEUTSCHLAND

| | Herr Sven AMBROSY
  Landrat des Kreises Friesland |
| --- | --- |

Herr Sven AMBROSY

Landrat des Kreises Friesland

| | Herr Stefan ENGSTFELD
  Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Stefan ENGSTFELD

Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen

| | Herr Jörg FELGNER
  Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Jörg FELGNER

Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt

| | Herr Ralf GEISTHARDT
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Ralf GEISTHARDT

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Harry GLAWE
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Harry GLAWE

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Roland HEINTZE
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Roland HEINTZE

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Herr Heinz-Joachim HÖFER
  Bürgermeister der Stadt Altenkirchen |
| --- | --- |

Herr Heinz-Joachim HÖFER

Bürgermeister der Stadt Altenkirchen

| | Dr. Fritz JAECKEL
  Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Fritz JAECKEL

Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei

| | Herr Norbert KARTMANN
  Mitglied des Hessischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Norbert KARTMANN

Mitglied des Hessischen Landtags

| | Dr. Hermann KUHN
  Mitglied der Bremischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Hermann KUHN

Mitglied der Bremischen Bürgerschaft

| | Herr Dieter LAUINGER
  Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen |
| --- | --- |

Herr Dieter LAUINGER

Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen

| | Herr Clemens LINDEMANN
  Landrat des Saarpfalz-Kreises |
| --- | --- |

Herr Clemens LINDEMANN

Landrat des Saarpfalz-Kreises

| | Frau Helma OROSZ
  Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden |
| --- | --- |

Frau Helma OROSZ

Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden

| | Herr Jan PÖRKSEN
  Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg |
| --- | --- |

Herr Jan PÖRKSEN

Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg

| | Frau Anne QUART
  Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- | --- |

Frau Anne QUART

Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

| | Prof. Dr. Wolfgang REINHART
  Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Prof. Dr. Wolfgang REINHART

Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg

| | Dr. Franz RIEGER
  Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen |
| --- | --- |

Dr. Franz RIEGER

Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen

| | Frau Isolde RIES
  Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes |
| --- | --- |

Frau Isolde RIES

Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes

| | Herr Sven RISSMANN
  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Herr Sven RISSMANN

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

| | Herr Holger RUPPRECHT
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Holger RUPPRECHT

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Anke SPOORENDONK
  Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Anke SPOORENDONK

Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein

| | Herr Andreas TEXTER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Andreas TEXTER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Nils WIECHMANN
  Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Herr Nils WIECHMANN

Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz

EESTI

| | Mr Andres JAADLA
  Member of Rakvere City Council |
| --- | --- |

Mr Andres JAADLA

Member of Rakvere City Council

| | Mr Georg LINKOV
  Mayor of Hiiu Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Georg LINKOV

Mayor of Hiiu Rural Municipality

| | Mr Randel LÄNTS
  Member of Viljandi City Council |
| --- | --- |

Mr Randel LÄNTS

Member of Viljandi City Council

| | Mr Rait PIHELGAS
  Mayor of Ambla Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Rait PIHELGAS

Mayor of Ambla Rural Municipality

| | Mr Jan TREI
  Mayor of Viimsi Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Jan TREI

Mayor of Viimsi Rural Municipality

| | Mr Mart VÕRKLAEV
  Mayor of Rae Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Mart VÕRKLAEV

Mayor of Rae Rural Municipality

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Kostas BAKOGIANNIS
  Head of the Region of Sterea Ellada |
| --- | --- |

Mr Kostas BAKOGIANNIS

Head of the Region of Sterea Ellada

| | Mr Dimitrios BIRMPAS
  Mayor of Aigaleo |
| --- | --- |

Mr Dimitrios BIRMPAS

Mayor of Aigaleo

| | Mr Ioannis BOUTARIS
  Mayor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Ioannis BOUTARIS

Mayor of Thessaloniki

| | Mr Fotios CHATZIDIAKOS
  Mayor of Rhodes |
| --- | --- |

Mr Fotios CHATZIDIAKOS

Mayor of Rhodes

| | Mr Panagiotis KATSIVELAS
  Mayor of Trifylia |
| --- | --- |

Mr Panagiotis KATSIVELAS

Mayor of Trifylia

| | Mr Charalampos KOKKINOS
  Regional Councillor, Region of South Aegean |
| --- | --- |

Mr Charalampos KOKKINOS

Regional Councillor, Region of South Aegean

| | Mr Dimitrios MARAVELIAS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Dimitrios MARAVELIAS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mrs Anna PAPADIMITRIOU
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mrs Anna PAPADIMITRIOU

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Dimitrios PETROVITS
  Deputy Head of the Region of Evros |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PETROVITS

Deputy Head of the Region of Evros

| | Mr Dimitrios PREVEZANOS
  Mayor of Skiathos |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PREVEZANOS

Mayor of Skiathos

| | Mr Konstantinos SIMITSIS
  Municipal Councillor of Kavala |
| --- | --- |

Mr Konstantinos SIMITSIS

Municipal Councillor of Kavala

| | Mr Petros SOULAS
  Mayor of Kordelio-Evosmos |
| --- | --- |

Mr Petros SOULAS

Mayor of Kordelio-Evosmos

ESPAÑA

| | D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ
  Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya

| | D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ
  Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura |
| --- | --- |

D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura

| | D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR
  Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR

Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón

| | Da Sol CALZADO GARCÍA
  Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Sol CALZADO GARCÍA

Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía

| | D. Borja COROMINAS FISAS
  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid |
| --- | --- |

D. Borja COROMINAS FISAS

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid

| | Da María de DIEGO DURANTEZ
  Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León |
| --- | --- |

Da María de DIEGO DURANTEZ

Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León

| | Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA
  Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA

Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco

| | D. Jesús GAMALLO ALLER
  Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Jesús GAMALLO ALLER

Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia

| | Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES
  D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES

D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha

| | D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ
  Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias |
| --- | --- |

D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ

Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias

| | D. Javier LEÓN DE LA RIVA
  Alcalde de Valladolid |
| --- | --- |

D. Javier LEÓN DE LA RIVA

Alcalde de Valladolid

| | D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ
  Consejero de Presidencia del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ

Consejero de Presidencia del Principado de Asturias

| | D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO
  Presidente de la Diputación Provincial de Zamora |
| --- | --- |

D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO

Presidente de la Diputación Provincial de Zamora

| | D. Esteban MAS PORTELL
  Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas |
| --- | --- |

D. Esteban MAS PORTELL

Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas

| | Da María Victoria PALAU TÁRREGA
  Directora General de Relaciones con la Unión Europea |
| --- | --- |

Da María Victoria PALAU TÁRREGA

Directora General de Relaciones con la Unión Europea

| | D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO
  Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia |
| --- | --- |

D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO

Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia

| | D. Emilio del RIO SANZ
  Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja |
| --- | --- |

D. Emilio del RIO SANZ

Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja

| | D. Ramón ROPERO MANCERA
  Alcalde de Villafranca de los Barros |
| --- | --- |

D. Ramón ROPERO MANCERA

Alcalde de Villafranca de los Barros

| | D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA
  Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona) |
| --- | --- |

D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA

Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona)

| | D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA
  Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra |
| --- | --- |

D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA

Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra

| | Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN
  Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria |
| --- | --- |

Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN

Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria

FRANCE

| | M. Pierre BERTRAND
  Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin

| | Mme Josette BOREL-LINCERTIN
  Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

Mme Josette BOREL-LINCERTIN

Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| | Mme Nathalie COLIN-OESTERLE
  Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

Mme Nathalie COLIN-OESTERLE

Conseillère régionale de Lorraine

| | M. Guillaume CROS
  Conseiller régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Guillaume CROS

Conseiller régional de Midi-Pyrénées

| | Mme Nassimah DINDAR
  Présidente du Conseil général de La Réunion |
| --- | --- |

Mme Nassimah DINDAR

Présidente du Conseil général de La Réunion

| | Mme Karine DOGNIN-SAUZE
  Adjointe au maire de Lyon |
| --- | --- |

Mme Karine DOGNIN-SAUZE

Adjointe au maire de Lyon

| | Mme Marie-Guite DUFAY
  Présidente du Conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Mme Marie-Guite DUFAY

Présidente du Conseil régional de Franche-Comté

| | M. Daniel DUGLERY
  Conseiller régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. Daniel DUGLERY

Conseiller régional d'Auvergne

| | M. Nicolas FLORIAN
  Conseiller régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Nicolas FLORIAN

Conseiller régional d'Aquitaine

| | Mme Emmanuelle de GENTILI
  Première adjointe au maire de Bastia |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle de GENTILI

Première adjointe au maire de Bastia

| | Mme Karine GLOANEC-MAURIN
  Vice-présidente du Conseil régional du Centre |
| --- | --- |

Mme Karine GLOANEC-MAURIN

Vice-présidente du Conseil régional du Centre

| | M. Hervé HOCQUARD
  Conseiller régional d'Île de France |
| --- | --- |

M. Hervé HOCQUARD

Conseiller régional d'Île de France

| | M. Jean-Louis JOSEPH
  Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Jean-Louis JOSEPH

Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | Mme Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Mme Blandine LEFEBVRE
  Maire de Saint Nicolas d'Aliermont |
| --- | --- |

Mme Blandine LEFEBVRE

Maire de Saint Nicolas d'Aliermont

| | M. Dominique LEVEQUE
  Maire d'Aÿ |
| --- | --- |

M. Dominique LEVEQUE

Maire d'Aÿ

| | M. Didier MARIE
  Conseiller général de Seine-Maritime |
| --- | --- |

M. Didier MARIE

Conseiller général de Seine-Maritime

| | Mme Rachel PAILLARD
  Maire de Bouzy |
| --- | --- |

Mme Rachel PAILLARD

Maire de Bouzy

| | M. Daniel PERCHERON
  Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. François-Xavier PRIOLLAUD
  Maire de Louviers |
| --- | --- |

M. François-Xavier PRIOLLAUD

Maire de Louviers

| | M. Christophe ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Centre |
| --- | --- |

M. Christophe ROSSIGNOL

Conseiller régional du Centre

| | M. Jean-Louis TOURENNE
  Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

M. Jean-Louis TOURENNE

Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine

| | M. Michel VAUZELLE
  Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Michel VAUZELLE

Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | M. André VIOLA
  Président du Conseil général de l'Aude |
| --- | --- |

M. André VIOLA

Président du Conseil général de l'Aude

HRVATSKA

| | Mr Martin BARIČEVIĆ
  Mayor of the Municipality of Jasenice |
| --- | --- |

Mr Martin BARIČEVIĆ

Mayor of the Municipality of Jasenice

| | Ms Viviana BENUSSI
  Deputy Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Ms Viviana BENUSSI

Deputy Prefect of Istra County

| | Mr Tulio DEMETLIKA
  Mayor of the City of Labin |
| --- | --- |

Mr Tulio DEMETLIKA

Mayor of the City of Labin

| | Ms Jasna PETEK
  Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County |
| --- | --- |

Ms Jasna PETEK

Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County

| | Mr Dinko PIRAK
  Mayor of the City of Čazma |
| --- | --- |

Mr Dinko PIRAK

Mayor of the City of Čazma

| | Mr Slavko PRIŠĆAN
  Mayor of Municipality of Rovišće |
| --- | --- |

Mr Slavko PRIŠĆAN

Mayor of Municipality of Rovišće

| | Ms Josipa RIMAC
  Mayor of the City of Knin |
| --- | --- |

Ms Josipa RIMAC

Mayor of the City of Knin

| | Mr Alojz TOMAŠEVIĆ
  Prefect of Pozega-Slavonia County |
| --- | --- |

Mr Alojz TOMAŠEVIĆ

Prefect of Pozega-Slavonia County

| | Mr Ivan VUČIĆ
  Prefect of Karlovac County |
| --- | --- |

Mr Ivan VUČIĆ

Prefect of Karlovac County

IRELAND

| | Ms Deirdre FORDE
  Cork County Council |
| --- | --- |

Ms Deirdre FORDE

Cork County Council

| | Mr Michael MURPHY
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Michael MURPHY

Tipperary County Council

| | Mr Jimmy MCCLEARN
  Galway County Council |
| --- | --- |

Mr Jimmy MCCLEARN

Galway County Council

| | Mr Declan MCDONNELL
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Declan MCDONNELL

Galway City Council

| | Mr Niall MCNELIS
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Niall MCNELIS

Galway City Council

| | Ms Fiona O'LOUGHLIN
  Kildare County Council |
| --- | --- |

Ms Fiona O'LOUGHLIN

Kildare County Council

| | Mr William PATON
  Carlow County Council |
| --- | --- |

Mr William PATON

Carlow County Council

| | Mr Maurice QUINLIVAN
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Mr Maurice QUINLIVAN

Limerick City and County Council

| | Ms Mary SHIELDS
  Cork City Council |
| --- | --- |

Ms Mary SHIELDS

Cork City Council

ITALIA

| | Sig. Alvaro ANCISI
  Consigliere Comunale di Ravenna |
| --- | --- |

Sig. Alvaro ANCISI

Consigliere Comunale di Ravenna

| | Sig.ra Francesca BALZANI
  Assessore del Comune di Milano |
| --- | --- |

Sig.ra Francesca BALZANI

Assessore del Comune di Milano

| | Sig.ra Benedetta BRIGHENTI
  Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) |
| --- | --- |

Sig.ra Benedetta BRIGHENTI

Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)

| | Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania |
| --- | --- |

Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO

Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania

| | Sig. Antonio DECARO
  Sindaco del Comune di Bari |
| --- | --- |

Sig. Antonio DECARO

Sindaco del Comune di Bari

| | Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo

| | Sig. Marco DUS
  Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV) |
| --- | --- |

Sig. Marco DUS

Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV)

| | Sig. Massimo FEDERICI
  Presidente Provincia di La Spezia |
| --- | --- |

Sig. Massimo FEDERICI

Presidente Provincia di La Spezia

| | Sig. Carlo FIDANZA
  Assessore di Veleso (CO) |
| --- | --- |

Sig. Carlo FIDANZA

Assessore di Veleso (CO)

| | Sig. Stefano Bruno GALLI
  Consigliere regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Stefano Bruno GALLI

Consigliere regionale della Regione Lombardia

| | Sig.ra Paola GIORGI
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche |
| --- | --- |

Sig.ra Paola GIORGI

Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche

| | Sig. Isidoro GOTTARDO
  Consigliere Comunale di Sacile (PN) |
| --- | --- |

Sig. Isidoro GOTTARDO

Consigliere Comunale di Sacile (PN)

| | Sig. Onofrio INTRONA
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Onofrio INTRONA

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia

| | Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE
  Consigliere regionale della Regione Liguria |
| --- | --- |

Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE

Consigliere regionale della Regione Liguria

| | Sig. Leoluca ORLANDO
  Sindaco del Comune di Palermo |
| --- | --- |

Sig. Leoluca ORLANDO

Sindaco del Comune di Palermo

| | Sig. Roberto PELLA
  Sindaco del Comune di Valdengo (BI) |
| --- | --- |

Sig. Roberto PELLA

Sindaco del Comune di Valdengo (BI)

| | Sig. Giuseppe RINALDI
  Presidente Provincia di Rieti |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe RINALDI

Presidente Provincia di Rieti

| | Sig. Clodovaldo RUFFATO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Clodovaldo RUFFATO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto

| | Sig. Vito SANTARSIERO
  Consigliere regionale della Regione Basilicata |
| --- | --- |

Sig. Vito SANTARSIERO

Consigliere regionale della Regione Basilicata

| | Sig. Antonio SCALZO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria |
| --- | --- |

Sig. Antonio SCALZO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria

| | Sig. Giorgio SILLI
  Consigliere Comunale di Prato |
| --- | --- |

Sig. Giorgio SILLI

Consigliere Comunale di Prato

| | Sig. Marco TROMBINI
  Presidente Provincia di Rovigo |
| --- | --- |

Sig. Marco TROMBINI

Presidente Provincia di Rovigo

| | Sig. Giuseppe VARACALLI
  Sindaco del Comune di Gerace |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe VARACALLI

Sindaco del Comune di Gerace

| | Sig. Nicola VENDOLA
  Presidente della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Nicola VENDOLA

Presidente della Regione Puglia

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr Kyriakos CHATZITTOFIS
  Mayor of Agios Athanasios |
| --- | --- |

Mr Kyriakos CHATZITTOFIS

Mayor of Agios Athanasios

| | Mr Constantinos HADJIKAKOU
  Municipal Councilor of Famagusta Municipality |
| --- | --- |

Mr Constantinos HADJIKAKOU

Municipal Councilor of Famagusta Municipality

| | Mr Panikos HADJITHEORIS
  President of Community Council of Armou |
| --- | --- |

Mr Panikos HADJITHEORIS

President of Community Council of Armou

| | Mr George IAKOVOU
  President of the Community Council of Agioi Trimithias |
| --- | --- |

Mr George IAKOVOU

President of the Community Council of Agioi Trimithias

| | Mr Stavros STAVRINIDES
  Municipal Councillor of Strovolos Municipality |
| --- | --- |

Mr Stavros STAVRINIDES

Municipal Councillor of Strovolos Municipality

LATVIJA

| | Mr Gunārs ANSIŅŠ
  Member of Liepāja City Council |
| --- | --- |

Mr Gunārs ANSIŅŠ

Member of Liepāja City Council

| | Mr Jānis BAIKS
  Member of Valmiera City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis BAIKS

Member of Valmiera City Council

| | Mr Gints KAMINSKIS
  Member of Auce Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Gints KAMINSKIS

Member of Auce Municipal Council

| | Mr Sergejs MAKSIMOVS
  Member of Viļaka Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Sergejs MAKSIMOVS

Member of Viļaka Municipal Council

| | Mr Aivars OKMANIS
  Member of Rundāle Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aivars OKMANIS

Member of Rundāle Municipal Council

| | Ms Olga VEIDIŅA
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Ms Olga VEIDIŅA

Member of Rīga City Council

| | Mr Hardijs VENTS
  Member of Pārgauja Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Hardijs VENTS

Member of Pārgauja Municipal Council

LIETUVA

| | Mr Algimantas GAUBAS
  Member of Šiauliai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algimantas GAUBAS

Member of Šiauliai District Municipal Council

| | Mr Jonas JARUTIS
  Member of Kupiškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas JARUTIS

Member of Kupiškis District Municipal Council

| | Ms Daiva MATONIENĖ
  Member of Šiauliai City Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Daiva MATONIENĖ

Member of Šiauliai City Municipal Council

| | Mr Algirdas NEIBERKA
  Member of Vilkaviškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas NEIBERKA

Member of Vilkaviškis District Municipal Council

| | Mr Jonas PINSKUS
  Member of Vilnius City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas PINSKUS

Member of Vilnius City Municipal Council

| | Ms Zinaida TRESNICKAJA
  Member of Visaginas Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Zinaida TRESNICKAJA

Member of Visaginas Municipal Council

| | Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS
  Member of Alytus District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS

Member of Alytus District Municipal Council

| | Mr Deivydas VYNIAUTAS
  Member of Mažeikiai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Deivydas VYNIAUTAS

Member of Mažeikiai District Municipal Council

| | Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ
  Member of Skuodas District Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ

Member of Skuodas District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Monsieur Gusty GRAAS
  échevin de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Gusty GRAAS

échevin de la Commune de Bettembourg

| | Monsieur Tom JUNGEN
  bourgmestre de la Commune de Roeser |
| --- | --- |

Monsieur Tom JUNGEN

bourgmestre de la Commune de Roeser

| | Madame Martine MERGEN
  membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Martine MERGEN

membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg

| | Madame Sam TANSON
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Sam TANSON

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Pierre WIES
  bourgmestre de la Commune de Larochette |
| --- | --- |

Monsieur Pierre WIES

bourgmestre de la Commune de Larochette

MAGYARORSZÁG

| | Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL
  Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye |
| --- | --- |

Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL

Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye

| | Mr János Ádám KARÁCSONY
  Representative of local government of Village Tahitótfalu |
| --- | --- |

Mr János Ádám KARÁCSONY

Representative of local government of Village Tahitótfalu

| | Mr Attila KISS
  Mayor of Hajdúböszörmény |
| --- | --- |

Mr Attila KISS

Mayor of Hajdúböszörmény

| | Mr Béla KOCSY
  Representative of local government of District 2 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Béla KOCSY

Representative of local government of District 2 of Budapest

| | Mr Sándor KOVÁCS
  President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye |
| --- | --- |

Mr Sándor KOVÁCS

President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye

| | Mr Zoltán NÉMETH
  President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán NÉMETH

President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye

| | Mr Attila DR. PÁL
  President of County Council of Zala Megye |
| --- | --- |

Mr Attila DR. PÁL

President of County Council of Zala Megye

| | Mr Tamás Gergő SAMU
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Tamás Gergő SAMU

Representative of County Council of Békés Megye

| | Mr Gábor DR. SIMON
  Representative of Local Government of Miskolc with county rights |
| --- | --- |

Mr Gábor DR. SIMON

Representative of Local Government of Miskolc with county rights

| | Mr Ferenc TEMERINI
  Representative of Local Government of Soltvadkert |
| --- | --- |

Mr Ferenc TEMERINI

Representative of Local Government of Soltvadkert

| | Ms Kata TÜTTŐ
  Representative of Local Government of District 12 of Budapest |
| --- | --- |

Ms Kata TÜTTŐ

Representative of Local Government of District 12 of Budapest

| | Mr Botond DR. VÁNTSA
  Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós |
| --- | --- |

Mr Botond DR. VÁNTSA

Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós

MALTA

| | Mr Jesmond AQUILINA
  Deputy Mayor of Ħal Qormi |
| --- | --- |

Mr Jesmond AQUILINA

Deputy Mayor of Ħal Qormi

| | Mr Paul BUTTIGIEG
  Councillor, Qala Local Council |
| --- | --- |

Mr Paul BUTTIGIEG

Councillor, Qala Local Council

| | Mr Frederick CUTAJAR
  Mayor of Santa Lucija |
| --- | --- |

Mr Frederick CUTAJAR

Mayor of Santa Lucija

| | Mr Mario FAVA
  Councillor, Swieqi Local Council |
| --- | --- |

Mr Mario FAVA

Councillor, Swieqi Local Council

| | Mr Anthony MIFSUD
  Councillor, Imtarfa Local Council |
| --- | --- |

Mr Anthony MIFSUD

Councillor, Imtarfa Local Council

NEDERLAND

| | Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB
  mayor of Rotterdam |
| --- | --- |

Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB

mayor of Rotterdam

| | Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER
  mayor of Coevorden |
| --- | --- |

Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER

mayor of Coevorden

| | Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS
  Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg |
| --- | --- |

Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS

Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg

| | Mr H. (Henk) BRINK
  member of the Executive Council of the Province of Drenthe |
| --- | --- |

Mr H. (Henk) BRINK

member of the Executive Council of the Province of Drenthe

| | Mr B.J. (Ben) DE REU
  member of the Executive Council of the Province of Zeeland |
| --- | --- |

Mr B.J. (Ben) DE REU

member of the Executive Council of the Province of Zeeland

| | Mr R. (Rob) JONKMAN
  member of the Executive Council of Opsterland |
| --- | --- |

Mr R. (Rob) JONKMAN

member of the Executive Council of Opsterland

| | Mr J.H.J. (Hans) KONST
  member of the Executive Council of the Province of Fryslân |
| --- | --- |

Mr J.H.J. (Hans) KONST

member of the Executive Council of the Province of Fryslân

| | Mrs E.M. (Elvira) SWEET
  member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland |
| --- | --- |

Mrs E.M. (Elvira) SWEET

member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland

| | Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG
  member of the Executive Council of the Province of Gelderland |
| --- | --- |

Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG

member of the Executive Council of the Province of Gelderland

| | Mr N.A. (André) VAN DE NADORT
  mayor of Ten Boer |
| --- | --- |

Mr N.A. (André) VAN DE NADORT

mayor of Ten Boer

| | Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN
  member of the Executive Council of 's Gravenhage |
| --- | --- |

Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN

member of the Executive Council of 's Gravenhage

| | Mr C.L. (Cornelis) VISSER
  mayor of Twenterand |
| --- | --- |

Mr C.L. (Cornelis) VISSER

mayor of Twenterand

ÖSTERREICH

| | Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag)

| | Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages) |
| --- | --- |

Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages)

| | Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Günther PLATTER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Günther PLATTER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol)

| | Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER
  Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER

Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag)

| | Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER
  Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER

Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat

| | Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH
  Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH

Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER
  Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER

Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat)

POLSKA

| | Adam BANASZAK
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Adam BANASZAK

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Stanisław BODYS
  burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny |
| --- | --- |

Stanisław BODYS

burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny

| | Andrzej BUŁA
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Andrzej BUŁA

radny województwa opolskiego

| | Piotr CAŁBECKI
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Piotr CAŁBECKI

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Bogdan DYJUK
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Bogdan DYJUK

radny województwa podlaskiego

| | Robert GODEK
  radny powiatu strzyżowskiego |
| --- | --- |

Robert GODEK

radny powiatu strzyżowskiego

| | Arkadiusz GODLEWSKI
  radny Miasta Katowice |
| --- | --- |

Arkadiusz GODLEWSKI

radny Miasta Katowice

| | Marzena KEMPIŃSKA
  radny powiatu świeckiego |
| --- | --- |

Marzena KEMPIŃSKA

radny powiatu świeckiego

| | Józef KOTYŚ
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Józef KOTYŚ

radny województwa opolskiego

| | Andrzej KUNT
  burmistrz Kostrzyna nad Odrą |
| --- | --- |

Andrzej KUNT

burmistrz Kostrzyna nad Odrą

| | Lucjan KUŹNIAR
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Lucjan KUŹNIAR

radny województwa podkarpackiego

| | Mirosław LECH
  wójt gminy Korycin |
| --- | --- |

Mirosław LECH

wójt gminy Korycin

| | Marek OLSZEWSKI
  wójt gminy Lubicz |
| --- | --- |

Marek OLSZEWSKI

wójt gminy Lubicz

| | Władysław ORTYL
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Władysław ORTYL

radny województwa podkarpackiego

| | Joachim SMYŁA
  radny powiatu lublinieckiego |
| --- | --- |

Joachim SMYŁA

radny powiatu lublinieckiego

| | Hanna ZDANOWSKA
  Prezydent Miasta Łodzi |
| --- | --- |

Hanna ZDANOWSKA

Prezydent Miasta Łodzi

PORTUGAL

| | Américo Jaime AFONSO PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Vinhais |
| --- | --- |

Américo Jaime AFONSO PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Vinhais

| | Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA
  Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal |
| --- | --- |

Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal

| | Luís Miguel CORREIA ANTUNES
  Presidente da Câmara Municipal da Lousã |
| --- | --- |

Luís Miguel CORREIA ANTUNES

Presidente da Câmara Municipal da Lousã

| | João CUNHA E SILVA
  Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

João CUNHA E SILVA

Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA
  Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco |
| --- | --- |

Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA

Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco

| | Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS
  Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior |
| --- | --- |

Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior

| | Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS
  Presidente da Câmara Municipal da Batalha |
| --- | --- |

Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS

Presidente da Câmara Municipal da Batalha

| | Francisco Manuel LOPES
  Presidente da Câmara Municipal de Lamego |
| --- | --- |

Francisco Manuel LOPES

Presidente da Câmara Municipal de Lamego

| | Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO
  Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel |
| --- | --- |

Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO

Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel

| | António Benjamim PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Esposende |
| --- | --- |

António Benjamim PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Esposende

| | Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo |
| --- | --- |

Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo

| | Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA
  Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas – Açores |
| --- | --- |

Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA

Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas – Açores

ROMÂNIA

| | Mr Gheorghe CATRINOIU
  Mayor of Fetești |
| --- | --- |

Mr Gheorghe CATRINOIU

Mayor of Fetești

| | Mr Ciprian DOBRE
  President of Mureș County Council |
| --- | --- |

Mr Ciprian DOBRE

President of Mureș County Council

| | Mr Alexandru DRĂGAN
  Position: Mayor of Tașca, Neamț County |
| --- | --- |

Mr Alexandru DRĂGAN

Position: Mayor of Tașca, Neamț County

| | Mr Ștefan ILIE
  Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty |
| --- | --- |

Mr Ștefan ILIE

Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty

| | Mr Cornel NANU
  Mayor of Cornu, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Cornel NANU

Mayor of Cornu, Prahova County

| | Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ
  Mayor of Bucharest 3rd District |
| --- | --- |

Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ

Mayor of Bucharest 3rd District

| | Mr Marian PETRACHE
  President of Ilfov County Council |
| --- | --- |

Mr Marian PETRACHE

President of Ilfov County Council

| | Mr Silviu PONORAN
  Mayor of Zlatna town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Silviu PONORAN

Mayor of Zlatna town, Alba County

| | Mr Emil PROȘCAN
  Mayor of Mizil town, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Emil PROȘCAN

Mayor of Mizil town, Prahova County

| | Mr Mihai Adrian ȘTEF
  President of Satu Mare County Council |
| --- | --- |

Mr Mihai Adrian ȘTEF

President of Satu Mare County Council

| | Mr Adrian Ovidiu TEBAN
  Mayor of Cugir town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Adrian Ovidiu TEBAN

Mayor of Cugir town, Alba County

| | Mr Florin Grigore TECĂU
  President of Argeș County Council |
| --- | --- |

Mr Florin Grigore TECĂU

President of Argeș County Council

| | Mr Horia TEODORESCU
  President of Tulcea County Council |
| --- | --- |

Mr Horia TEODORESCU

President of Tulcea County Council

| | Mr Istvan VAKAR
  Vice-president of Cluj County Council |
| --- | --- |

Mr Istvan VAKAR

Vice-president of Cluj County Council

| | Mr Ion Marcel VELA
  Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Ion Marcel VELA

Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ
  Mayor of the Municipality of Črnomelj |
| --- | --- |

Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ

Mayor of the Municipality of Črnomelj

| | Mr Anton KOKALJ
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice |
| --- | --- |

Mr Anton KOKALJ

Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice

| | Mr Branko LEDINEK
  Mayor of the Municipality of Rače-Fram |
| --- | --- |

Mr Branko LEDINEK

Mayor of the Municipality of Rače-Fram

| | Mr Gregor MACEDONI
  Mayor of the Municipality of Novo mesto |
| --- | --- |

Mr Gregor MACEDONI

Mayor of the Municipality of Novo mesto

| | Mr Tomaž ROŽEN
  Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem |
| --- | --- |

Mr Tomaž ROŽEN

Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem

| | Mr Miran SENČAR
  Mayor of the Municipality of Ptuj |
| --- | --- |

Mr Miran SENČAR

Mayor of the Municipality of Ptuj

| | Ms Tanja VINDIŠ FURMAN
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor |
| --- | --- |

Ms Tanja VINDIŠ FURMAN

Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor

SLOVENSKO

| | Mr Martin BERTA
  Vice – Chairman of Bratislava Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Martin BERTA

Vice – Chairman of Bratislava Self – Governing Region

| | Mr Ján BLCHÁČ
  Mayor of Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

Mr Ján BLCHÁČ

Mayor of Liptovský Mikuláš

| | Mr Radoslav ČUHA
  Vice – Chairman of Prešov Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Radoslav ČUHA

Vice – Chairman of Prešov Self – Governing Region

| | Mr Ján FERENČÁK
  Mayor of Kežmarok |
| --- | --- |

Mr Ján FERENČÁK

Mayor of Kežmarok

| | Mr Daniel LORINC
  Mayor of Kladzany |
| --- | --- |

Mr Daniel LORINC

Mayor of Kladzany

| | Mr Tibor MIKUŠ
  Chairman of Trnava Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Tibor MIKUŠ

Chairman of Trnava Self – Governing Region

| | Mr Jozef PETUŠÍK
  Mayor of Dolný Lopašov |
| --- | --- |

Mr Jozef PETUŠÍK

Mayor of Dolný Lopašov

| | Mr Richard TAKÁČ
  Vice – Chairman of Trenčín Self – Governing Region |
| --- | --- |

Mr Richard TAKÁČ

Vice – Chairman of Trenčín Self – Governing Region

| | Ms Andrea TURČANOVÁ
  Mayor of Prešov |
| --- | --- |

Ms Andrea TURČANOVÁ

Mayor of Prešov

SUOMI

| | Ms Tiina ELOVAARA
  city councillor of Tampere |
| --- | --- |

Ms Tiina ELOVAARA

city councillor of Tampere

| | Mr Patrik KARLSSON
  city councillor of Vantaa |
| --- | --- |

Mr Patrik KARLSSON

city councillor of Vantaa

| | Ms Katri KULMUNI
  city councillor of Tornio |
| --- | --- |

Ms Katri KULMUNI

city councillor of Tornio

| | Mr Veikko KUMPUMÄKI
  city councillor of Kemi |
| --- | --- |

Mr Veikko KUMPUMÄKI

city councillor of Kemi

| | Ms Hannele LUUKKAINEN
  deputy city councillor of Helsinki |
| --- | --- |

Ms Hannele LUUKKAINEN

deputy city councillor of Helsinki

| | Mr Matias MÄKYNEN
  city councillor of Vaasa |
| --- | --- |

Mr Matias MÄKYNEN

city councillor of Vaasa

| | Ms Sanna PARKKINEN
  local councillor of Liperi |
| --- | --- |

Ms Sanna PARKKINEN

local councillor of Liperi

| | Mr Antero SAKSALA
  local councillor of Pirkkala |
| --- | --- |

Mr Antero SAKSALA

local councillor of Pirkkala

| | Mr Wille VALVE
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Mr Wille VALVE

Member of Åland Islands Parliament

SVERIGE

| | Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Fredrik GRAF
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Carl Fredrik GRAF

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Carola GUNNARSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun |
| --- | --- |

Ms Carola GUNNARSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun

| | Ms Ewa LINDSTRAND
  Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa LINDSTRAND

Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun

| | Ms Agneta LIPKIN
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting |
| --- | --- |

Ms Agneta LIPKIN

Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting

| | Mr Kenth LÖVGREN
  Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Kenth LÖVGREN

Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting

| | Mr Roger MOGERT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun |
| --- | --- |

Mr Roger MOGERT

Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun

| | Mr Anders ROSÉN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Anders ROSÉN

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Marie-Louise RÖNNMARK
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise RÖNNMARK

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Johan SONESSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Carl Johan SONESSON

Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting

| | Mr Rolf SÄLLRYD
  Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Rolf SÄLLRYD

Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting

| | Ms Marie SÄLLSTRÖM
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

Ms Marie SÄLLSTRÖM

Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting

UNITED KINGDOM

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/85

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2015/117

z dne 26. januarja 2015

o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/255/SZVP z dne 31. maja 2013 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (1) in zlasti člena 30(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP.

| (2) | Splošno sodišče Evropske unije je s sodbami z dne 13. novembra 2014 v zadevah T-653/11, T-654/11 in T-43/12 za nično razglasilo odločitev Sveta, da Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Splošno sodišče Evropske unije je s sodbami z dne 13. novembra 2014 v zadevah T-653/11, T-654/11 in T-43/12 za nično razglasilo odločitev Sveta, da Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP.

| (3) | Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International bi bilo treba na podlagi novih obrazložitev znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Aimana Jaberja, Khaleda Kaddourja, Mohammeda Hamcha in Hamcho International bi bilo treba na podlagi novih obrazložitev znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi.

| (4) | Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Sklepu 2013/255/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  UL L 147, 1.6.2013, str. 14.

1

---

PRILOGA

Na seznam oseb in subjektov iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP se dodajo naslednje osebe in subjekt:

I.   SEZNAM FIZIČNIH IN PRAVNIH OSEB, SUBJEKTOV ALI ORGANOV IZ ČLENOV 27 IN 28

A.   OSEBE

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Datum rojstva: 20. maj 1966
  Št. potnega lista: 002954347 | Pomemben sirski poslovnež, lastnik Hamcho International, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, vključno s predsednikom Bašarjem al Asadom in Maherjem al Asadom.
  Od marca 2014 je na položaju predsednika, odgovornega za Kitajsko, pri dvostranskem poslovnem svetu, na katerega ga je imenoval minister za gospodarstvo Khodr Orfali.
  Mohammed Hamcho podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (tudi Khaled) Qaddur (

  ) (tudi Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu Maherju al Asadu, ključnemu predstavniku sirskega režima.
  Khalid Qaddur podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (tudi Aiman Jaber) | Kraj rojstva: Latakia | Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, npr. Maherju al Asadu in Ramiju Makhloufu.
  Režimu je pomagal tudi z omogočanjem uvoza nafte Overseas Petroleum Trading v Sirijo prek svojega podjetja El Jazireh.
  Ayman Jabir podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega. | 27.1.2015 |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

18.

Image

Image

Datum rojstva: 20. maj 1966

Št. potnega lista: 002954347

Pomemben sirski poslovnež, lastnik Hamcho International, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, vključno s predsednikom Bašarjem al Asadom in Maherjem al Asadom.

Od marca 2014 je na položaju predsednika, odgovornega za Kitajsko, pri dvostranskem poslovnem svetu, na katerega ga je imenoval minister za gospodarstvo Khodr Orfali.

Mohammed Hamcho podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

28.

Image

Image

Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu Maherju al Asadu, ključnemu predstavniku sirskega režima.

Khalid Qaddur podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

33.

Image

Image

Kraj rojstva: Latakia

Pomemben sirski poslovnež, ki je blizu ključnim predstavnikom sirskega režima, npr. Maherju al Asadu in Ramiju Makhloufu.

Režimu je pomagal tudi z omogočanjem uvoza nafte Overseas Petroleum Trading v Sirijo prek svojega podjetja El Jazireh.

Ayman Jabir podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebami, ki podpirajo sirski režim in imajo koristi od njega.

27.1.2015

B.   SUBJEKTI

| | Ime | Podatki za ugotavljanje istovetnosti | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (tudi Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damask |
| Telefon: 963 112316675 |
| Telefaks: 963 112318875 |
| Spletno mesto: www.hamshointl.com |
| E-naslov: info@hamshointl.com in hamshogroup@yahoo.com |

Ime

Podatki za ugotavljanje istovetnosti

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

3.

Hamcho International

(tudi Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damask

Telefon: 963 112316675

Telefaks: 963 112318875

Spletno mesto: www.hamshointl.com

E-naslov: info@hamshointl.com in hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International je velik sirski holding, ki je v lasti Mohammeda Hamcha.

Hamcho International podpira sirski režim in ima koristi od njega ter je povezan z osebo, ki podpira sirski režim in ima koristi od njega.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 20/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 20/87

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2015/118

z dne 26. januarja 2015

o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/656/SZVP z dne 29. oktobra 2010 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali (1) in zlasti člena 6(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 29. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/656/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 29. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/656/SZVP.

| (2) | Odbor za sankcije, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1572 (2004) o Slonokoščeni obali, je 20. novembra 2014 črtal eno osebo s seznama oseb, za katere veljajo ukrepi iz odstavkov 9 do 12 navedene resolucije. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1572 (2004) o Slonokoščeni obali, je 20. novembra 2014 črtal eno osebo s seznama oseb, za katere veljajo ukrepi iz odstavkov 9 do 12 navedene resolucije.

| (3) | Seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2010/656/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2010/656/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Sklepu 2010/656/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. januarja 2015

Za Svet

Predsednik

J. DŪKLAVS

---

(1)  UL L 285, 30.10.2010, str. 28.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Sklepu 2010/656/SZVP se črta vnos za naslednjo osebo:

Alcide DJÉDJÉ.

---