# Az Európai Unió L 366/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. december 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 366

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. december 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1367/2014/EU rendelete (2014. december 15.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1368/2014/EU rendelete (2014. december 17.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK módosításáról, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 1372/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság 1369/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Garda (OEM)] | 17 |
| | * | A Bizottság 1370/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 19.) a finn tejtermelőknek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról | 18 |
| | * | A Bizottság 1371/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó további ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról szóló 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról | 20 |
| | | A Bizottság 1372/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 32 |
| | | A Bizottság 1373/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 19.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2014. december 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 34 |
| | * | Az Európai Központi Bank 1374/2014/EU rendelete (2014. november 28.) a biztosítókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (EKB/2014/50) | 36 |
| | * | Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51) | 77 |
| | * | Az Európai Központi Bank 1376/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a kötelező tartalék képzéséről szóló 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) módosításáról (EKB/2014/52) | 79 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2014/110/EU irányelve (2014. december 17.) a 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 81 |
| | * | A Bizottság 2014/111/EU végrehajtási irányelve (2014. december 17.) a 2009/15/EK irányelvnek egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi elfogadásával összefüggő módosításáról (
  1
  ) | 83 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/938/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2014. július 9.) a Dánia és Svédország által a Scandinavian Airlines javára hozott SA.35668 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/CP) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2014)4532. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 18.) a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli hollandiai kitöréseivel kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló 2014/833/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 9741. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 104 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1367/2014/EU rendelete (2014. december 15.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról

1

*

A Bizottság 1368/2014/EU rendelete (2014. december 17.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK módosításáról, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 1372/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

15

*

A Bizottság 1369/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Garda (OEM)]

17

*

A Bizottság 1370/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 19.) a finn tejtermelőknek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról

18

*

A Bizottság 1371/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó további ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról szóló 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

20

A Bizottság 1372/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

32

A Bizottság 1373/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 19.) az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2014. december 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

34

*

Az Európai Központi Bank 1374/2014/EU rendelete (2014. november 28.) a biztosítókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (EKB/2014/50)

(EKB/2014/50)

36

*

Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51)

(EKB/2014/51)

77

*

Az Európai Központi Bank 1376/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a kötelező tartalék képzéséről szóló 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) módosításáról (EKB/2014/52)

(EKB/2014/52)

79

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2014/110/EU irányelve (2014. december 17.) a 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

81

*

A Bizottság 2014/111/EU végrehajtási irányelve (2014. december 17.) a 2009/15/EK irányelvnek egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi elfogadásával összefüggő módosításáról (
  1
  )

1

83

HATÁROZATOK

2014/938/EU

*

A Bizottság határozata (2014. július 9.) a Dánia és Svédország által a Scandinavian Airlines javára hozott SA.35668 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/CP) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2014)4532. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014)4532. számú dokumentummal történt)

1

88

2014/939/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. december 18.) a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli hollandiai kitöréseivel kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló 2014/833/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 9741. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 9741. számú dokumentummal történt)

1

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/1

---

A TANÁCS 1367/2014/EU RENDELETE

(2014. december 15.)

az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

| (2) | A 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

A 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni.

| (3) | A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-ok) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra. |
| --- | --- |

(4)

A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-ok) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra.

| (5) | A halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyenek például a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok (2), valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott gazdálkodási elvek –, amelyek szerint a szabályozó hatóságoknak különösen óvatosan kell eljárniuk olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként. |
| --- | --- |

(5)

A halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyenek például a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok (2), valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott gazdálkodási elvek –, amelyek szerint a szabályozó hatóságoknak különösen óvatosan kell eljárniuk olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként.

| (6) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. Az ICES ezenkívül azt is javasolta, hogy az atlanti tükörhal célzott halászatát valamennyi területen be kell tiltani, és ugyanez a helyzet a nagyszemű vörösdurbincs és a gránátoshal bizonyos állományainak esetében is. |
| --- | --- |

(6)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. Az ICES ezenkívül azt is javasolta, hogy az atlanti tükörhal célzott halászatát valamennyi területen be kell tiltani, és ugyanez a helyzet a nagyszemű vörösdurbincs és a gránátoshal bizonyos állományainak esetében is.

| (7) | A gránátoshal négy állománya tekintetében az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság legfrissebb tudományos szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik, hogy e faj fogásait gyakran tévesen, észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Ezért ebben az összefüggésben indokolt egyetlen TAC-ot meghatározni a két faj fogásaira úgy, hogy a fogások jelentése mindazonáltal fajonként történjen. |
| --- | --- |

(7)

A gránátoshal négy állománya tekintetében az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság legfrissebb tudományos szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik, hogy e faj fogásait gyakran tévesen, észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Ezért ebben az összefüggésben indokolt egyetlen TAC-ot meghatározni a két faj fogásaira úgy, hogy a fogások jelentése mindazonáltal fajonként történjen.

| (8) | A mélytengeri cápák vonatkozásában a kereskedelmi szempontból legértékesebb fajok állományai kimerítettnek tekinthetők, ezért célzott halászatuk nem engedélyezhető. Ezenkívül a mélytengeri cápák vándorló életmódjára, valamint az Atlanti-óceán egész északkeleti részén való széles elterjedtségére figyelemmel a HTMGB javasolta az ezen fajokra vonatkozó gazdálkodási intézkedéseknek a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) Madeira körüli uniós vizeire történő kiterjesztését. |
| --- | --- |

(8)

A mélytengeri cápák vonatkozásában a kereskedelmi szempontból legértékesebb fajok állományai kimerítettnek tekinthetők, ezért célzott halászatuk nem engedélyezhető. Ezenkívül a mélytengeri cápák vándorló életmódjára, valamint az Atlanti-óceán egész északkeleti részén való széles elterjedtségére figyelemmel a HTMGB javasolta az ezen fajokra vonatkozó gazdálkodási intézkedéseknek a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) Madeira körüli uniós vizeire történő kiterjesztését.

| (9) | A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkének a) pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor. Kivételt képeznek ez alól az aranylazac és a kék menyhal állományai. Ami az utóbbit illeti, a kék menyhal fő halászatát a Norvégiával folytatott éves tárgyalások függvényében határozzák meg; az egyszerűsítés érdekében a kék menyhalra vonatkozó valamennyi TAC-ot az előbb említett tárgyalás szerint és ugyanazon jogszabály keretében kell meghatározni. Ennélfogva az aranylazac- és kékmenyhal-állományokat érintő halászati lehetőségeket egy, a halászati lehetőségeket évente megállapító másik vonatkozó rendeletben kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkének a) pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor. Kivételt képeznek ez alól az aranylazac és a kék menyhal állományai. Ami az utóbbit illeti, a kék menyhal fő halászatát a Norvégiával folytatott éves tárgyalások függvényében határozzák meg; az egyszerűsítés érdekében a kék menyhalra vonatkozó valamennyi TAC-ot az előbb említett tárgyalás szerint és ugyanazon jogszabály keretében kell meghatározni. Ennélfogva az aranylazac- és kékmenyhal-állományokat érintő halászati lehetőségeket egy, a halászati lehetőségeket évente megállapító másik vonatkozó rendeletben kell meghatározni.

| (10) | A 847/96/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban az abban említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni. Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan, amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; az egyéb esetekben az analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és a HTMGB mélytengeri állományokra vonatkozó szakvéleményére, azon mélytengeri állományokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, e rendelet keretében elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(10)

A 847/96/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban az abban említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni. Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan, amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; az egyéb esetekben az analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és a HTMGB mélytengeri állományokra vonatkozó szakvéleményére, azon mélytengeri állományokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, e rendelet keretében elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni.

| (11) | A halászati tevékenység megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

A halászati tevékenység megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a 2015. és 2016. évre az uniós vizeken, illetve egyes, fogási korlátozások hatálya alá tartozó nem uniós vizeken az uniós halászhajók rendelkezésére álló éves halászati lehetőségeket bizonyos mélytengeri halfajok állományai tekintetében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

a)

b)

c)

d)

e)

(2)   E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek;

b)   „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) II. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek.

3. cikk

A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk

Az uniós halászhajók által az uniós vizeken vagy egyes, nem uniós vizeken halászott mélytengeri fajokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekkel funkcionálisan összefüggő feltételeket e rendelet melléklete állapítja meg.

4. cikk

A halászat lehetőségek elosztására vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) 37. cikke, illetve az 1006/2008/EK tanácsi rendelet (8) 10. cikkének (4) bekezdése szerinti levonások és újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) 37. cikke, illetve az 1006/2008/EK tanácsi rendelet (8) 10. cikkének (4) bekezdése szerinti levonások és újraelosztások;

| c) | a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; |
| --- | --- |

c)

a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;

| d) | az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

d)

az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

(2)   A 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó, kivéve, ha e rendelet melléklete ettől eltérően rendelkezik.

5. cikk

A fogások és a járulékos fogások kirakodásának feltételei

A megállapított teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha a fogásokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.

6. cikk

Adatküldés

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a halászott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MARTINA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  Megállapodás az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról (HL L 189., 1998.7.3., 16. o.).

2

(3)  A Tanács 2347/2002/EK rendelete (2002. december 16.) a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.).

3

(4)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 216/2009/EK rendelete (2009. március 11.)az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.)

7

(8)  A Tanács 1006/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről, valamint a 2847/93/EGK és az 1624/94/EK rendelet módosításáról, továbbá a 3317/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 33. o.).

8

---

MELLÉKLET

Eltérő rendelkezés hiányában az övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.

1. RÉSZ

A fajok és fajcsoportok meghatározása

| 1. | Az e melléklet 2. részében foglalt jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjében történik utalás. Ugyanakkor a mélytengeri cápák a jegyzék elején szerepelnek. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin neve és közönséges neve közötti megfeleléseket tartalmazza:







  Közhasználatú név | Hárombetűs kód | Tudományos név |
| --- | --- | --- | --- |
| Fekete abroncshal | BSF | Aphanopus carbo |
| Tízujjú nyálkásfejűhalak | ALF | Beryx spp. |
| Gránátoshal | RNG | Coryphaernoides rupestris |
| Észak-atlanti gránátoshal | RHG | Macrourus berglax |
| Atlanti tükörhal | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Nagyszemű vörösdurbincs | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Ezüstös tengericompó | GFB | Phycis blennoides |

1.

Az e melléklet 2. részében foglalt jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjében történik utalás. Ugyanakkor a mélytengeri cápák a jegyzék elején szerepelnek. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin neve és közönséges neve közötti megfeleléseket tartalmazza:

Közhasználatú név

Hárombetűs kód

Tudományos név

Fekete abroncshal

BSF

Aphanopus carbo

Tízujjú nyálkásfejűhalak

ALF

Beryx spp.

Gránátoshal

RNG

Coryphaernoides rupestris

Észak-atlanti gránátoshal

RHG

Macrourus berglax

Atlanti tükörhal

ORY

Hoplostethus atlanticus

Nagyszemű vörösdurbincs

SBR

Pagellus bogaraveo

Ezüstös tengericompó

GFB

Phycis blennoides

| 2. | E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri cápák” az alábbi felsorolásban található fajokat jelölik:







  Közhasználatú név | Hárombetűs kód | Tudományos név |
| --- | --- | --- | --- |
| Mélyvízi macskacápák | API | Apristurus spp. |
| Galléros cápa | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Nyelőcápa | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugál cápa | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Hosszúorrú tüskéscápa | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Szürke tüskéscápa | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Madárcsőrű tüskéscápa | DCA | Deania calcea |
| Búvárcápa | SCK | Dalatias licha |
| Nagy lámspáscápa | ETR | Etmopterus princeps |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | ETX | Etmopterus spinax |
| Egércápa | GAM | Galeus murinus |
| Hatkopoltyús szürkecápa | SBL | Hexandus griseus |
| Vitorlás disznócápa | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Spanyol tüskéscápa | SYR | Scymnodon ringens |
| Grönlandi cápa | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri cápák” az alábbi felsorolásban található fajokat jelölik:

Közhasználatú név

Hárombetűs kód

Tudományos név

Mélyvízi macskacápák

API

Apristurus spp.

Galléros cápa

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Nyelőcápa

CWO

Centrophorus spp.

Portugál cápa

CYO

Centroscymnus coelolepis

Hosszúorrú tüskéscápa

CYP

Centroscymnus crepidater

Szürke tüskéscápa

CFB

Centroscyllium fabricii

Madárcsőrű tüskéscápa

DCA

Deania calcea

Búvárcápa

SCK

Dalatias licha

Nagy lámspáscápa

ETR

Etmopterus princeps

Bársonyoshasú lámpáscápa

ETX

Etmopterus spinax

Egércápa

GAM

Galeus murinus

Hatkopoltyús szürkecápa

SBL

Hexandus griseus

Vitorlás disznócápa

OXN

Oxynotus paradoxus

Spanyol tüskéscápa

SYR

Scymnodon ringens

Grönlandi cápa

GSK

Somniosus microcephalus

2. RÉSZ

Az uniós halászhajókra alkalmazandó éves halászati lehetőségek fajok és területek szerinti bontásban (élőtömegtonnában kifejezve) azokon a területeken, amelyekre teljes kifogható mennyiségek kerültek meghatározásra,

| Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei; a 34.1.1., 34.1.2. és 34.2. CECAF-övezetek uniós vizei
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Németország | 0 | 0 | | |
| Észtország | 0 | 0 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Litvánia | 0 | 0 | | |
| Lengyelország | 0 | 0 | | |
| Portugália | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák

Övezet:

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei; a 34.1.1., 34.1.2. és 34.2. CECAF-övezetek uniós vizei

(DWS/56789-)

Tárgyév

2015

2016

Németország

0

0

Észtország

0

0

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Litvánia

0

0

Lengyelország

0

0

Portugália

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | A X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Portugália | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák

Övezet:

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

(DWS/10-)

Tárgyév

2015

2016

Portugália

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum | Övezet: | A XII övezet nemzetközi vizei
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum

Övezet:

A XII övezet nemzetközi vizei

(DWS/12INT-)

Tárgyév

2015

2016

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Németország | 3 | 3 | | |
| Franciaország | 3 | 3 | | |
| Egyesült Királyság | 3 | 3 | | |
| Unió | 9 | 9 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 9 | 9 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Övezet:

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/1234-)

Tárgyév

2015

2016

Németország

3

3

Franciaország

3

3

Egyesült Királyság

3

3

Unió

9

9

TAC (teljes kifogható mennyiség)

9

9

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Németország | 42 | 39 | | |
| Észtország | 20 | 19 | | |
| Írország | 104 | 96 | | |
| Spanyolország | 208 | 191 | | |
| Franciaország | 2 918 | 2 684 | | |
| Lettország | 136 | 125 | | |
| Litvánia | 1 | 1 | | |
| Lengyelország | 1 | 1 | | |
| Egyesült Királyság | 208 | 191 | | |
| Egyéb (1) | 11 | 10 | | |
| Unió | 3 649 | 3 357 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 3 649 | 3 357 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/56712-)

Tárgyév

2015

2016

Németország

42

39

Észtország

20

19

Írország

104

96

Spanyolország

208

191

Franciaország

2 918

2 684

Lettország

136

125

Litvánia

1

1

Lengyelország

1

1

Egyesült Királyság

208

191

Egyéb (1)

1

11

10

Unió

3 649

3 357

TAC (teljes kifogható mennyiség)

3 649

3 357

Analitikai TAC

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Spanyolország | 12 | 12 | | |
| Franciaország | 29 | 29 | | |
| Portugália | 3 659 | 3 659 | | |
| Unió | 3 700 | 3 700 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 3 700 | 3 700 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/8910-)

Tárgyév

2015

2016

Spanyolország

12

12

Franciaország

29

29

Portugália

3 659

3 659

Unió

3 700

3 700

TAC (teljes kifogható mennyiség)

3 700

3 700

Analitikai TAC

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Portugália | 3 141 | 2 827 | | |
| Unió | 3 141 | 2 827 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 3 141 | 2 827 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/C3412-)

Tárgyév

2015

2016

Portugália

3 141

2 827

Unió

3 141

2 827

TAC (teljes kifogható mennyiség)

3 141

2 827

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Tízujjú nyálkásfejűhalak

  Beryx spp. | Övezet: | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 9 | 9 | | |
| Spanyolország | 67 | 67 | | |
| Franciaország | 18 | 18 | | |
| Portugália | 193 | 193 | | |
| Egyesült Királyság | 9 | 9 | | |
| Unió | 296 | 296 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 296 | 296 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Tízujjú nyálkásfejűhalak

Beryx spp.

Beryx

Övezet:

Övezet:

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(ALF/3X14-)

Tárgyév

2015

2016

Írország

9

9

Spanyolország

67

67

Franciaország

18

18

Portugália

193

193

Egyesült Királyság

9

9

Unió

296

296

TAC (teljes kifogható mennyiség)

296

296

Analitikai TAC

| Faj: | Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

  Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax | Övezet: | Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/124-) a gránátoshal tekintetében,
  (RHG/124-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Dánia | 1 | 1 | | |
| Németország | 1 | 1 | | |
| Franciaország | 10 | 10 | | |
| Egyesült Királyság | 1 | 1 | | |
| Unió | 13 | 13 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 13 | 13 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Övezet:

Övezet:

Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/124-) a gránátoshal tekintetében,

(RHG/124-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében

Tárgyév

2015

2016

Dánia

1

1

Németország

1

1

Franciaország

10

10

Egyesült Királyság

1

1

Unió

13

13

TAC (teljes kifogható mennyiség)

13

13

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

  Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax | Övezet: | A III övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/03-) a gránátoshal tekintetében, (2)

  (RHG/03-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Dánia | 412 | 329 | | |
| Németország | 2 | 2 | | |
| Svédország | 21 | 17 | | |
| Unió | 435 | 348 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 435 | 348 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Övezet:

Övezet:

A III övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/03-) a gránátoshal tekintetében, (2)

2

(RHG/03-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében

Tárgyév

2015

2016

Dánia

412

329

Németország

2

2

Svédország

21

17

Unió

435

348

TAC (teljes kifogható mennyiség)

435

348

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

  Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax | Övezet: | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/5B67-) a gránátoshal tekintetében, (5)

  (RHG/5B67-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 (3)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Németország | 8 | 8 | | |
| Észtország | 59 | 60 | | |
| Írország | 260 | 265 | | |
| Spanyolország | 65 | 66 | | |
| Franciaország | 3 302 | 3 358 | | |
| Litvánia | 76 | 77 | | |
| Lengyelország | 38 | 39 | | |
| Egyesült Királyság | 194 | 197 | | |
| Egyéb (4) | 8 | 8 | | |
| Unió | 4 010 | 4 078 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 4 010 | 4 078 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Övezet:

Övezet:

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/5B67-) a gránátoshal tekintetében, (5)

5

(RHG/5B67-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében

Tárgyév

2015 (3)
   (4)

3

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Németország

8

8

Észtország

59

60

Írország

260

265

Spanyolország

65

66

Franciaország

3 302

3 358

Litvánia

76

77

Lengyelország

38

39

Egyesült Királyság

194

197

Egyéb (4)

4

8

8

Unió

4 010

4 078

TAC (teljes kifogható mennyiség)

4 010

4 078

Analitikai TAC

| Faj: | Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

  Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax | Övezet: | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/8X14-) a gránátoshal tekintetében, (7)

  (RHG/8X14-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Németország | 24 | 21 | | |
| Írország | 5 | 5 | | |
| Spanyolország | 2 617 | 2 354 | | |
| Franciaország | 121 | 109 | | |
| Lettország | 42 | 38 | | |
| Litvánia | 5 | 5 | | |
| Lengyelország | 819 | 737 | | |
| Egyesült Királyság | 11 | 10 | | |
| Unió | 3 644 | 3 279 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 3 644 | 3 279 | | Analitikai TAC |

Faj:

Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal

Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Övezet:

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/8X14-) a gránátoshal tekintetében, (7)

7

(RHG/8X14-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében

Tárgyév

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Németország

24

21

Írország

5

5

Spanyolország

2 617

2 354

Franciaország

121

109

Lettország

42

38

Litvánia

5

5

Lengyelország

819

737

Egyesült Királyság

11

10

Unió

3 644

3 279

TAC (teljes kifogható mennyiség)

3 644

3 279

Analitikai TAC

| Faj: | Atlanti tükörhal

  Hoplostethus atlanticus | Övezet: | A VI övezet uniós és nemzetközi vizei
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Övezet:

Övezet:

A VI övezet uniós és nemzetközi vizei

(ORY/06-)

Tárgyév

2015

2016

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Atlanti tükörhal

  Hoplostethus atlanticus | Övezet: | A VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Egyéb | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Övezet:

Övezet:

A VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(ORY/07-)

Tárgyév

2015

2016

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Egyéb

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Atlanti tükörhal

  Hoplostethus atlanticus | Övezet: | Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Portugália | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Egyéb | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 0 | 0 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Övezet:

Övezet:

Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(ORY/1CX14)

Tárgyév

2015

2016

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Portugália

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Egyéb

0

0

Unió

0

0

TAC (teljes kifogható mennyiség)

0

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Írország | 5 | 5 | | |
| Spanyolország | 135 | 128 | | |
| Franciaország | 7 | 6 | | |
| Egyesült Királyság | 17 | 16 | | |
| Egyéb (8) | 5 | 5 | | |
| Unió | 169 | 160 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 169 | 160 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

(SBR/678-)

Tárgyév

2015

2016

Írország

5

5

Spanyolország

135

128

Franciaország

7

6

Egyesült Királyság

17

16

Egyéb (8)

8

5

5

Unió

169

160

TAC (teljes kifogható mennyiség)

169

160

Analitikai TAC

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A IX övezet uniós és nemzetközi vizei
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Spanyolország | 294 | 144 | | |
| Portugália | 80 | 39 | | |
| Unió | 374 | 183 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 374 | 183 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A IX övezet uniós és nemzetközi vizei

(SBR/09-)

Tárgyév

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Spanyolország

294

144

Portugália

80

39

Unió

374

183

TAC (teljes kifogható mennyiség)

374

183

Analitikai TAC

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Spanyolország | 6 | 5 | | |
| Portugália | 678 | 507 | | |
| Egyesült Királyság | 6 | 5 | | |
| Unió | 690 | 517 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 690 | 517 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

(SBR/10-)

Tárgyév

2015

2016

Spanyolország

6

5

Portugália

678

507

Egyesült Királyság

6

5

Unió

690

517

TAC (teljes kifogható mennyiség)

690

517

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Németország | 10 | 10 | | |
| Franciaország | 10 | 10 | | |
| Egyesült Királyság | 17 | 17 | | |
| Unió | 37 | 37 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 37 | 37 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/1234-)

Tárgyév

2015

2016

Németország

10

10

Franciaország

10

10

Egyesült Királyság

17

17

Unió

37

37

TAC (teljes kifogható mennyiség)

37

37

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Németország | 12 | 12 | | |
| Írország | 312 | 312 | | |
| Spanyolország | 706 | 706 | | |
| Franciaország | 427 | 427 | | |
| Egyesült Királyság | 977 | 977 | | |
| Unió | 2 434 | 2 434 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 2 434 | 2 434 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/567-)

Tárgyév

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Németország

12

12

Írország

312

312

Spanyolország

706

706

Franciaország

427

427

Egyesült Királyság

977

977

Unió

2 434

2 434

TAC (teljes kifogható mennyiség)

2 434

2 434

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Spanyolország | 290 | 290 | | |
| Franciaország | 18 | 18 | | |
| Portugália | 12 | 12 | | |
| Unió | 320 | 320 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 320 | 320 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/89-)

Tárgyév

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Spanyolország

290

290

Franciaország

18

18

Portugália

12

12

Unió

320

320

TAC (teljes kifogható mennyiség)

320

320

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2015 | 2016 | | |
| Franciaország | 10 | 10 | | |
| Portugália | 45 | 45 | | |
| Egyesült Királyság | 10 | 10 | | |
| Unió | 65 | 65 | | |
| TAC (teljes kifogható mennyiség) | 65 | 65 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/1012-)

Tárgyév

2015

2016

Franciaország

10

10

Portugália

45

45

Egyesült Királyság

10

10

Unió

65

65

TAC (teljes kifogható mennyiség)

65

65

Analitikai TAC

---

(1)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

1

(2)  Az EU és Norvégia közötti konzultációk lezárultáig az ICES IIIa övezetben nem folytatható gránátoshalra irányuló célzott halászat.

2

(3)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*8X14-).

3

(4)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. Nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

4

(5)  A gránátoshal kirakodása nem haladhatja meg a tagállamok kvótájának 95 %-át.

5

(6)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*5B67-).

6

(7)  A gránátoshal kirakodása nem haladhatja meg a tagállamok kvótájának 80 %-át.

7

(8)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

8

(9)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizein. (SBR/*678-).

9

(10)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*89-).

10

(11)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*567-).

11

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/15

---

A BIZOTTSÁG 1368/2014/EU RENDELETE

(2014. december 17.)

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK módosításáról, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 1372/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 48. cikkére,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen 72. cikke (f) bekezdésére,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8., 9. és 92. cikkére,

mivel:

| (1) | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottsághoz több kérelem érkezett, amelyben a tagállamok a 987/2009/EK rendelet 1. mellékletének módosítását javasolták annak érdekében, hogy a mellékletek és a nemzeti jogszabályi változások nagyobb összhangban legyenek egymással. |
| --- | --- |

(1)

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottsághoz több kérelem érkezett, amelyben a tagállamok a 987/2009/EK rendelet 1. mellékletének módosítását javasolták annak érdekében, hogy a mellékletek és a nemzeti jogszabályi változások nagyobb összhangban legyenek egymással.

| (2) | A 987/2009/EK rendelet 1. melléklete a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének alapján hatályban maradó, vagy 8. cikke (2) bekezdése és 9. cikke (2) bekezdése alapján megkötött és felsorolt kétoldalú megállapodások végrehajtási rendelkezéseiről ad áttekintést. |
| --- | --- |

(2)

A 987/2009/EK rendelet 1. melléklete a rendelet 8. cikke (1) bekezdésének alapján hatályban maradó, vagy 8. cikke (2) bekezdése és 9. cikke (2) bekezdése alapján megkötött és felsorolt kétoldalú megállapodások végrehajtási rendelkezéseiről ad áttekintést.

| (3) | A szociális rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság benyújtotta a Bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 72. cikkének (f) bekezdése szerint a kért módosításokra vonatkozó javaslatokat. |
| --- | --- |

(3)

A szociális rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság benyújtotta a Bizottságnak a 883/2004/EK rendelet 72. cikkének (f) bekezdése szerint a kért módosításokra vonatkozó javaslatokat.

| (4) | A Bizottság beleegyezett a technikai jellegű módosítások iránti javaslatok felvételébe a 987/2009/EK rendelet 1. mellékletébe. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság beleegyezett a technikai jellegű módosítások iránti javaslatok felvételébe a 987/2009/EK rendelet 1. mellékletébe.

| (5) | Az 1372/2013/EU bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (2) bekezdése hibásan a 883/2004/EK rendelet XI. mellékletét módosította. A fent említett módosító rendelkezést ezért ennek megfelelően el kell hagyni. A jogi egyértelműség érdekében az 1372/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének elhagyását visszamenőlegesen 2014. január elsejétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Az 1372/2013/EU bizottsági rendelet (3) 1. cikkének (2) bekezdése hibásan a 883/2004/EK rendelet XI. mellékletét módosította. A fent említett módosító rendelkezést ezért ennek megfelelően el kell hagyni. A jogi egyértelműség érdekében az 1372/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének elhagyását visszamenőlegesen 2014. január elsejétől kell alkalmazni.

| (6) | A 987/2009/EK és az 1372/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 987/2009/EK és az 1372/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

| (1) | Az 1. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A „DÁNIA–OLASZORSZÁG” című szakaszt el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A „DÁNIA–OLASZORSZÁG” című szakaszt el kell hagyni;

| (2) | Az „FRANCIAORSZÁG–LUXEMBURG” című szakaszban a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | Az 1995. július 17-i és szeptember 20-i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 93., 95. és 96. cikke szerinti kölcsönös követelések rendezésének feltételeiről, valamint a 2013. július 10-i és augusztus 30-i levélváltás” |
| --- | --- | --- |

(2)

Az „FRANCIAORSZÁG–LUXEMBURG” című szakaszban a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

Az 1995. július 17-i és szeptember 20-i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 93., 95. és 96. cikke szerinti kölcsönös követelések rendezésének feltételeiről, valamint a 2013. július 10-i és augusztus 30-i levélváltás”

.

2. cikk

Az 1372/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdését el kell hagyni.

3. cikk

Ez a rendelet a kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni, a 2. cikk kivételével, amelyet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1372/2013/EU rendelete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 346., 2013.12.20., 27. o.).

3

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/17

---

A BIZOTTSÁG 1369/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 17.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Garda (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2325/97/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Garda” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2325/97/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Garda” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Garda” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1997. november 24-i 2325/97/EK rendelete (HL L 322., 1997.11.25., 33.–35. o.).

2

(3)  HL C 260., 2014.8.9., 17. o.

3

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/18

---

A BIZOTTSÁG 1370/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. december 19.)

a finn tejtermelőknek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | 2014. augusztus 7-én az orosz kormány megtiltotta egyes mezőgazdasági termékek, többek között a tejtermékek Unióból Oroszországba történő bevitelét. |
| --- | --- |

(1)

2014. augusztus 7-én az orosz kormány megtiltotta egyes mezőgazdasági termékek, többek között a tejtermékek Unióból Oroszországba történő bevitelét.

| (2) | Mivel tejtermelésének több mint 25 %-a Oroszországba került kivitelre, ami a harmadik országokba irányuló tej- és tejtermékkivitelének 64 %-át tette ki, Finnország azon országok közé tartozik, amelyek tejtermelése az importtilalom bevezetése előtt a leginkább függött Oroszországtól. |
| --- | --- |

(2)

Mivel tejtermelésének több mint 25 %-a Oroszországba került kivitelre, ami a harmadik országokba irányuló tej- és tejtermékkivitelének 64 %-át tette ki, Finnország azon országok közé tartozik, amelyek tejtermelése az importtilalom bevezetése előtt a leginkább függött Oroszországtól.

| (3) | 2014 szeptemberében a tej termelői ára meredeken csökkent Finnországban, kizárólag az orosz importtilalom miatt. Finnországban a tej átlagára viszonylag magas az EU egészéhez viszonyítva, és a termelési költségek az egész Unióban itt a legmagasabbak. |
| --- | --- |

(3)

2014 szeptemberében a tej termelői ára meredeken csökkent Finnországban, kizárólag az orosz importtilalom miatt. Finnországban a tej átlagára viszonylag magas az EU egészéhez viszonyítva, és a termelési költségek az egész Unióban itt a legmagasabbak.

| (4) | Az orosz importtilalom a finn tej- és tejtermékágazat működésének folyamatosságát veszélyezteti, mivel ezen iparág az orosz piac ízlésének és igényeinek megfelelően kialakított, magas hozzáadott értékkel rendelkező termékek előállításába fektetett be. Az orosz piacra gyártott tejtermékeket a finn kiskereskedelmi hálózatnak kell felvennie csökkentett áron. Finnország tejágazatának időre van szüksége ahhoz, hogy a termékeknek új felvevőpiacot találjon, vagy új termékekre való átállás révén a termelést a kereslethez igazítsa. E nehézség megoldásához nem elegendő állami beavatkozásra és magánszektorbeli raktározásra hagyatkozni. |
| --- | --- |

(4)

Az orosz importtilalom a finn tej- és tejtermékágazat működésének folyamatosságát veszélyezteti, mivel ezen iparág az orosz piac ízlésének és igényeinek megfelelően kialakított, magas hozzáadott értékkel rendelkező termékek előállításába fektetett be. Az orosz piacra gyártott tejtermékeket a finn kiskereskedelmi hálózatnak kell felvennie csökkentett áron. Finnország tejágazatának időre van szüksége ahhoz, hogy a termékeknek új felvevőpiacot találjon, vagy új termékekre való átállás révén a termelést a kereslethez igazítsa. E nehézség megoldásához nem elegendő állami beavatkozásra és magánszektorbeli raktározásra hagyatkozni.

| (5) | Az ebből következő piaci zavarok eredményes és hatékony kezelése érdekében helyénvaló egyszeri pénzügyi keretösszeg formájában támogatást nyújtani Finnországnak az orosz importtilalom által érintett termelők támogatásához és likviditási problémáik megoldásához. |
| --- | --- |

(5)

Az ebből következő piaci zavarok eredményes és hatékony kezelése érdekében helyénvaló egyszeri pénzügyi keretösszeg formájában támogatást nyújtani Finnországnak az orosz importtilalom által érintett termelők támogatásához és likviditási problémáik megoldásához.

| (6) | Az Finnország rendelkezésére bocsátandó pénzügyi keretösszeg a nemzeti kvóták keretében a 2013/2014-es időszakra eső tejtermelés alapján kerül kiszámításra, és arányos a tapasztalt tejárcsökkenéssel. Figyelembe véve a korlátozott költségvetési forrásokat és annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást célzottan az importtilalom által érintett termelők kapják, Finnországnak a rendelkezésére álló támogatási összegeket objektív kritériumok alapján és megkülönböztetéstől mentes módon kell elosztania, elkerülve a piac és a verseny torzulását. |
| --- | --- |

(6)

Az Finnország rendelkezésére bocsátandó pénzügyi keretösszeg a nemzeti kvóták keretében a 2013/2014-es időszakra eső tejtermelés alapján kerül kiszámításra, és arányos a tapasztalt tejárcsökkenéssel. Figyelembe véve a korlátozott költségvetési forrásokat és annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást célzottan az importtilalom által érintett termelők kapják, Finnországnak a rendelkezésére álló támogatási összegeket objektív kritériumok alapján és megkülönböztetéstől mentes módon kell elosztania, elkerülve a piac és a verseny torzulását.

| (7) | Mivel a Finnországnak biztosított pénzügyi keretösszeg csak a termelők tényleges veszteségeinek részleges kompenzációjához elegendő, lehetőséget kell biztosítani Finnországnak, hogy további támogatást nyújtson a tejtermelőknek. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a Finnországnak biztosított pénzügyi keretösszeg csak a termelők tényleges veszteségeinek részleges kompenzációjához elegendő, lehetőséget kell biztosítani Finnországnak, hogy további támogatást nyújtson a tejtermelőknek.

| (8) | Ezt a további támogatást ugyanazon objektív kritériumok alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, valamint a piac és a verseny torzulását elkerülve kell nyújtani, figyelembe véve azokat a nemzeti támogatásokat is, amelyeket a termelők ugyanezen célra az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 142. cikke alapján kaptak. |
| --- | --- |

(8)

Ezt a további támogatást ugyanazon objektív kritériumok alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, valamint a piac és a verseny torzulását elkerülve kell nyújtani, figyelembe véve azokat a nemzeti támogatásokat is, amelyeket a termelők ugyanezen célra az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 142. cikke alapján kaptak.

| (9) | Az e rendeletben rögzített támogatás az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mezőgazdasági piacokat támogató intézkedésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben rögzített támogatás az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mezőgazdasági piacokat támogató intézkedésnek tekintendő.

| (10) | Költségvetési megfontolásokból az Unió csak Finnországnak a tejtermelők pénzügyi támogatása keretében felmerülő azon költségeit fogja finanszírozni, amelyek kifizetésére egy bizonyos határidőn belül sor kerül. |
| --- | --- |

(10)

Költségvetési megfontolásokból az Unió csak Finnországnak a tejtermelők pénzügyi támogatása keretében felmerülő azon költségeit fogja finanszírozni, amelyek kifizetésére egy bizonyos határidőn belül sor kerül.

| (11) | A rendelkezésre álló keretösszegek átláthatóságának, nyomon követhetőségének és hatékony kezelésének érdekében helyénvaló előírni, hogy Finnország tájékoztassa a Bizottságot a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról, valamint a versenytorzulás elkerülését célzó rendelkezésekről. |
| --- | --- |

(11)

A rendelkezésre álló keretösszegek átláthatóságának, nyomon követhetőségének és hatékony kezelésének érdekében helyénvaló előírni, hogy Finnország tájékoztassa a Bizottságot a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról, valamint a versenytorzulás elkerülését célzó rendelkezésekről.

| (12) | Annak érdekében, hogy a tejtermelők a lehető leghamarabb támogatásban részesülhessenek, Finnország számára lehetővé kell tenni e rendelet késedelem nélküli alkalmazását. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a tejtermelők a lehető leghamarabb támogatásban részesülhessenek, Finnország számára lehetővé kell tenni e rendelet késedelem nélküli alkalmazását. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az uniós termékek oroszországi importtilalma által érintett tejtermelők számára nyújtandó célzott uniós támogatás céljára összesen 10 729 307 EUR áll Finnország rendelkezésére.

Finnország ezt az összeget objektív kritériumok alapján és megkülönböztetéstől mentes módon használja fel, feltéve, hogy a kifizetések nem eredményezik a piac és a verseny torzulását. E célból Finnország figyelembe veszi, hogy az orosz importtilalom mekkora hatást gyakorol az érintett termelőkre.

Finnország legkésőbb 2015. május 31-ig teljesíti a kifizetéseket.

2. cikk

Finnország az 1. cikkben említett támogatásban részesülő tejtermelőknek az ugyanazon cikkben szereplő összeg erejéig további támogatást nyújthat.

Ezt a további támogatást ugyanazon objektív kritériumok alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, valamint a piac és a verseny torzulását elkerülve nyújtja, figyelembe véve azokat a nemzeti támogatásokat is, amelyeket a termelők ugyanezen célra az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 142. cikke alapján kaptak.

Finnország legkésőbb 2015. május 31-ig kifizeti a további támogatásokat.

3. cikk

Finnország értesíti a Bizottságot az alábbiakról:

| a) | haladéktalanul, de legkésőbb 2015. április 30-ig a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumok és a versenytorzulás elkerülése érdekében tett intézkedések; |
| --- | --- |

a)

haladéktalanul, de legkésőbb 2015. április 30-ig a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumok és a versenytorzulás elkerülése érdekében tett intézkedések;

| b) | legkésőbb 2015. július 31-ig a kifizetett támogatás teljes összege, valamint a kedvezményezettek száma és típusa. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2015. július 31-ig a kifizetett támogatás teljes összege, valamint a kedvezményezettek száma és típusa.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

2

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/20

---

A BIZOTTSÁG 1371/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. december 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó további ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról szóló 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | Az orosz kormány 2014. augusztus 7-én betiltotta bizonyos termékek, többek között a gyümölcs- és zöldségfélék Unióból Oroszországba irányuló importját. |
| --- | --- |

(1)

Az orosz kormány 2014. augusztus 7-én betiltotta bizonyos termékek, többek között a gyümölcs- és zöldségfélék Unióból Oroszországba irányuló importját.

| (2) | Annak megelőzésére, hogy a nagy mennyiségű romlandó terméket érintő gyümölcs- és zöldségfélék piacán az ennek nyomán keletkező zavarok súlyosabb vagy hosszabban tartó piaci zavarokká váljanak, elfogadásra került a 932/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2). A szóban forgó rendelet maximális támogatási összegről rendelkezett a piacról való kivonás, a be nem takarítás és a zöld szüret tekintetében. A hivatkozott rendelettel bevezetett mechanizmus később kiegészült az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (3) meghozott intézkedésekkel, amelyek bizonyos, a hagyományosan Oroszországba irányuló export alapján kiszámolt további termékmennyiségek célzott támogatásának formáját öltik. |
| --- | --- |

(2)

Annak megelőzésére, hogy a nagy mennyiségű romlandó terméket érintő gyümölcs- és zöldségfélék piacán az ennek nyomán keletkező zavarok súlyosabb vagy hosszabban tartó piaci zavarokká váljanak, elfogadásra került a 932/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2). A szóban forgó rendelet maximális támogatási összegről rendelkezett a piacról való kivonás, a be nem takarítás és a zöld szüret tekintetében. A hivatkozott rendelettel bevezetett mechanizmus később kiegészült az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (3) meghozott intézkedésekkel, amelyek bizonyos, a hagyományosan Oroszországba irányuló export alapján kiszámolt további termékmennyiségek célzott támogatásának formáját öltik.

| (3) | Az Oroszország által bevezetett importtilalom továbbra is súlyos piaci zavarok veszélyét hordozza magában: az a tény, hogy egy fontos exportpiac hirtelen elérhetetlenné vált, jelentős árcsökkenésekhez vezetett. Ilyen piaci helyzetben az 1308/2013/EU rendelet keretében rendelkezésre álló szokásos intézkedések elégtelennek tűnnek. Az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet által bizonyos termékmennyiségekre nyújtott támogatáson alapuló mechanizmust ezért meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az Oroszország által bevezetett importtilalom továbbra is súlyos piaci zavarok veszélyét hordozza magában: az a tény, hogy egy fontos exportpiac hirtelen elérhetetlenné vált, jelentős árcsökkenésekhez vezetett. Ilyen piaci helyzetben az 1308/2013/EU rendelet keretében rendelkezésre álló szokásos intézkedések elégtelennek tűnnek. Az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet által bizonyos termékmennyiségekre nyújtott támogatáson alapuló mechanizmust ezért meg kell hosszabbítani.

| (4) | Figyelembe véve a tilalom által érintett becsült mennyiségeket, az uniós pénzügyi támogatás nyújtásának időszakát az érintett termékmennyiségeknek megfelelően meg kell hosszabbítani. Ezeket a mennyiségeket az érintett termékek Oroszországba exportált azon mennyiségeinek átlaga alapján kell kiszámítani, amelyek kivitelére az előző három év alábbi hónapjaiban került sor: a gyümölcsök vonatkozásában április és május, a zöldségfélék vonatkozásában pedig a januártól májusig tartó időszak. Ezen túlmenően idényjellegű kivitele miatt a 0805 50 10 KN-kód alá tartozó citromot indokolt felvenni az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alapján támogatásra jogosult termékek listájára. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve a tilalom által érintett becsült mennyiségeket, az uniós pénzügyi támogatás nyújtásának időszakát az érintett termékmennyiségeknek megfelelően meg kell hosszabbítani. Ezeket a mennyiségeket az érintett termékek Oroszországba exportált azon mennyiségeinek átlaga alapján kell kiszámítani, amelyek kivitelére az előző három év alábbi hónapjaiban került sor: a gyümölcsök vonatkozásában április és május, a zöldségfélék vonatkozásában pedig a januártól májusig tartó időszak. Ezen túlmenően idényjellegű kivitele miatt a 0805 50 10 KN-kód alá tartozó citromot indokolt felvenni az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alapján támogatásra jogosult termékek listájára.

| (5) | Ezért az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Annak érdekében, hogy azonnali hatást gyakoroljon a piacra és stabilizálja az árakat, indokolt előírni, hogy e rendeletet kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy azonnali hatást gyakoroljon a piacra és stabilizálja az árakat, indokolt előírni, hogy e rendeletet kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő r) ponttal egészül ki:






  „r) | a 0805 50 10 KN-kód alá tartozó citrom.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő r) ponttal egészül ki:

„r)

a 0805 50 10 KN-kód alá tartozó citrom.”

;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás egy olyan időszakra vonatkozik, amely a következő alidőszakokra tagolódik:






  a) | a 2014. szeptember 30-tól a 2. cikk (1) bekezdése szerinti mennyiségek egyes érintett tagállamokban történő elfogyásának időpontjáig vagy a 2014. december 31-ig tartó időszak attól függően, melyik időpont a korábbi; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás egy olyan időszakra vonatkozik, amely a következő alidőszakokra tagolódik:

a)

a 2014. szeptember 30-tól a 2. cikk (1) bekezdése szerinti mennyiségek egyes érintett tagállamokban történő elfogyásának időpontjáig vagy a 2014. december 31-ig tartó időszak attól függően, melyik időpont a korábbi;

| b) | a 2015. január 1-jétől a 2. cikk (1) bekezdése szerinti mennyiségek egyes érintett tagállamokban történő elfogyásának időpontjáig vagy a 2015. június 30-ig tartó időszak attól függően, melyik időpont a korábbi.” |
| --- | --- |

b)

a 2015. január 1-jétől a 2. cikk (1) bekezdése szerinti mennyiségek egyes érintett tagállamokban történő elfogyásának időpontjáig vagy a 2015. június 30-ig tartó időszak attól függően, melyik időpont a korábbi.”

| 2. | Az 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást az alábbi termékmennyiségek vonatkozásában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani:






  a) | az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti időszak vonatkozásában az I. mellékletben meghatározott mennyiségek; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást az alábbi termékmennyiségek vonatkozásában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani:

a)

az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti időszak vonatkozásában az I. mellékletben meghatározott mennyiségek;

| b) | az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti időszak vonatkozásában az Ia. mellékletben meghatározott mennyiségek. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti időszak vonatkozásában az Ia. mellékletben meghatározott mennyiségek.

Az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti időszak vonatkozásában a támogatás termékkivonási, zöldszüreti és be nem takarítási műveletek tekintetében is igénybe vehető valamennyi tagállamban az 1. cikk (2) bekezdésében említett termékek közül egy vagy több esetében aszerint, hogy az adott tagállam miként állapítja meg, feltéve, hogy az érintett további mennyiség nem haladja meg a tagállamonkénti 3 000 tonnát.”

| 3. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A termelői szervezeteknek az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak vonatkozásában 2015. január 31-ig, az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak vonatkozásában pedig 2015. július 31-ig kell kérelmezniük a 4., 5. és 6. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatás kifizetését.
  (2)   A termelői szervezeteknek az e rendelet 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak vonatkozásában 2015. január 31-ig, az e rendelet 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak vonatkozásában pedig 2015. július 31-ig kell kérelmezniük az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 72. cikke szerinti eljárásnak megfelelően az e rendelet 4. és 6. cikke szerinti teljes uniós pénzügyi támogatás kifizetését.”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A termelői szervezeteknek az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak vonatkozásában 2015. január 31-ig, az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak vonatkozásában pedig 2015. július 31-ig kell kérelmezniük a 4., 5. és 6. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatás kifizetését.

(2)   A termelői szervezeteknek az e rendelet 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak vonatkozásában 2015. január 31-ig, az e rendelet 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak vonatkozásában pedig 2015. július 31-ig kell kérelmezniük az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 72. cikke szerinti eljárásnak megfelelően az e rendelet 4. és 6. cikke szerinti teljes uniós pénzügyi támogatás kifizetését.”

| b) | A (3) bekezdésben „az (1) bekezdésben említett határidőig” szöveg helyébe „az (1) bekezdésben említett határidőkig” szöveg lép. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdésben „az (1) bekezdésben említett határidőig” szöveg helyébe „az (1) bekezdésben említett határidőkig” szöveg lép.

| 4. | A 10. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés bevezető szövegének helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak tekintetében 2014. szeptember 30-ig, 2014. október 15-ig, 2014. október 31-ig, 2014. november 15-ig, 2014. november 30-ig, 2014. december 15-ig, 2014. december 31-ig, 2015. január 15-ig, 2015. január 31-ig, illetve 2015. február 15-ig, az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak tekintetében pedig 2015. szeptember 30-ig minden hónap 15. és utolsó napjáig minden egyes termék tekintetében megküldik a Bizottságnak a következő információkat:”. |
| --- | --- |

4.

A 10. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés bevezető szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időszak tekintetében 2014. szeptember 30-ig, 2014. október 15-ig, 2014. október 31-ig, 2014. november 15-ig, 2014. november 30-ig, 2014. december 15-ig, 2014. december 31-ig, 2015. január 15-ig, 2015. január 31-ig, illetve 2015. február 15-ig, az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett időszak tekintetében pedig 2015. szeptember 30-ig minden hónap 15. és utolsó napjáig minden egyes termék tekintetében megküldik a Bizottságnak a következő információkat:”

| 5. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  Az uniós pénzügyi támogatás kifizetése
  A kifizetések kapcsán felmerült tagállami kiadások csak akkor jogosítanak uniós pénzügyi támogatásra, ha a kifizetésekre az alábbi időpontokig sor került:






  a) | 2015. június 30. az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban végrehajtott műveletek vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

5.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Az uniós pénzügyi támogatás kifizetése

A kifizetések kapcsán felmerült tagállami kiadások csak akkor jogosítanak uniós pénzügyi támogatásra, ha a kifizetésekre az alábbi időpontokig sor került:

a)

2015. június 30. az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban végrehajtott műveletek vonatkozásában;

| b) | 2015. szeptember 30. az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti időszakban végrehajtott műveletek vonatkozásában.” |
| --- | --- |

b)

2015. szeptember 30. az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti időszakban végrehajtott műveletek vonatkozásában.”

| 6. | Az I. melléklet címe helyébe a következő cím lép:
  „A tagállamonként előirányzott maximális termékmennyiség a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint”. |
| --- | --- |

6.

Az I. melléklet címe helyébe a következő cím lép:

„A tagállamonként előirányzott maximális termékmennyiség a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint”

| 7. | A rendelet egy új Ia. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

7.

A rendelet egy új Ia. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet I. melléklete tartalmazza.

| 8. | A III. és IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

8.

A III. és IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. augusztus 29-i 932/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról és a 913/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (HL L 259., 2014.8.30., 2. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. szeptember 29-i 1031/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az egyes gyümölcs- és zöldségfélék termelőinek nyújtandó további ideiglenes rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról (HL L 284., 2014.9.30., 22. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

„Ia. MELLÉKLET

A tagállamonként előirányzott maximális termékmennyiség a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint

| (tonna) | Alma és körte | Szilva, csemegeszőlő és kivi | Paradicsom, sárgarépa, édes paprika, uborka és apró uborka | Narancs, clementine, mandarin és citrom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Németország | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Görögország | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Spanyolország | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Franciaország | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Olaszország | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Ciprus | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Litvánia | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Hollandia | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Ausztria | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Lengyelország | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugália | 350 | 0 | 0 | 0” |

(tonna)

Alma és körte

Szilva, csemegeszőlő és kivi

Paradicsom, sárgarépa, édes paprika, uborka és apró uborka

Narancs, clementine, mandarin és citrom

Belgium

21 200

0

13 200

0

Németország

3 450

0

0

0

Görögország

200

3 100

2 000

0

Spanyolország

300

0

26 650

15 775

Franciaország

3 800

0

1 450

0

Olaszország

8 400

3 800

0

0

Ciprus

0

0

0

1 750

Litvánia

0

0

6 000

0

Hollandia

9 700

0

24 650

0

Ausztria

500

0

0

0

Lengyelország

155 700

0

18 650

0

Portugália

350

0

0

0”

---

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKELET

A 10. cikk szerinti értesítési sablonok

ÉRTESÍTÉS TERMÉKKIVONÁSRÓL – INGYENES SZÉTOSZTÁS

| Tagállam: | Vonatkozó időszak: | Dátum: |
| --- | --- | --- |

Tagállam:

Vonatkozó időszak:

Dátum:

| Termék | Termelői szervezetek | Nem tag termelők | Teljes mennyiség (t) | Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (t) | Uniós pénzügyi támogatás (EUR) | Mennyiség (t) | Uniós pénzügyi támogatás (EUR) |
| kivonás | szállítás | válogatás és csomagolás | ÖSSZESEN | kivonás | szállítás | válogatás és csomagolás | ÖSSZESEN |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| Alma | | | | | | | | | | | | |
| Körte | | | | | | | | | | | | |
| Alma és körte összesen | | | | | | | | | | | | |
| Paradicsom | | | | | | | | | | | | |
| Sárgarépa | | | | | | | | | | | | |
| Édes paprika | | | | | | | | | | | | |
| Uborka és apróuborka | | | | | | | | | | | | |
| Zöldségfélék összesen | | | | | | | | | | | | |
| Szilva | | | | | | | | | | | | |
| Friss csemegeszőlő | | | | | | | | | | | | |
| Kivi | | | | | | | | | | | | |
| Egyéb gyümölcsfélék összesen | | | | | | | | | | | | |
| Narancs | | | | | | | | | | | | |
| Clementine | | | | | | | | | | | | |
| Mandarin | | | | | | | | | | | | |
| Citrom | | | | | | | | | | | | |
| Citrusfélék összesen | | | | | | | | | | | | |
| Káposzta | | | | | | | | | | | | |
| Karfiol és brokkoli | | | | | | | | | | | | |
| Ehető gomba | | | | | | | | | | | | |
| Bogyós gyümölcs | | | | | | | | | | | | |
| Egyéb termékek összesen | | | | | | | | | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | | | | | | | | | |
| * | Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni. |

Termék

Termelői szervezetek

Nem tag termelők

Teljes mennyiség (t)

Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR)

Mennyiség (t)

Uniós pénzügyi támogatás (EUR)

Mennyiség (t)

Uniós pénzügyi támogatás (EUR)

kivonás

szállítás

válogatás és csomagolás

ÖSSZESEN

kivonás

szállítás

válogatás és csomagolás

ÖSSZESEN

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

Alma

Körte

Alma és körte összesen

Paradicsom

Sárgarépa

Édes paprika

Uborka és apróuborka

Zöldségfélék összesen

Szilva

Friss csemegeszőlő

Kivi

Egyéb gyümölcsfélék összesen

Narancs

Clementine

Mandarin

Citrom

Citrusfélék összesen

Káposzta

Karfiol és brokkoli

Ehető gomba

Bogyós gyümölcs

Egyéb termékek összesen

ÖSSZESEN

*

Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni.

ÉRTESÍTÉS TERMÉKKIVONÁSRÓL – EGYÉB RENDELTETÉSEK

| Tagállam: | Vonatkozó időszak: | Dátum: |
| --- | --- | --- |

Tagállam:

Vonatkozó időszak:

Dátum:

| Termék | Termelői szervezetek | Nem tag termelők | Teljes mennyiség (t) | Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség
  (t) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR) | Mennyiség
  (t) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Alma | | | | | | |
| Körte | | | | | | |
| Alma és körte összesen | | | | | | |
| Paradicsom | | | | | | |
| Sárgarépa | | | | | | |
| Édes paprika | | | | | | |
| Uborka és apróuborka | | | | | | |
| Zöldségfélék összesen | | | | | | |
| Szilva | | | | | | |
| Friss csemegeszőlő | | | | | | |
| Kivi | | | | | | |
| Egyéb gyümölcsfélék összesen | | | | | | |
| Narancs | | | | | | |
| Clementine | | | | | | |
| Mandarin | | | | | | |
| Citrom | | | | | | |
| Citrusfélék összesen | | | | | | |
| Káposzta | | | | | | |
| Karfiol és brokkoli | | | | | | |
| Ehető gomba | | | | | | |
| Bogyós gyümölcs | | | | | | |
| Egyéb termékek összesen | | | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | | | |
| * | Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni. |

Termék

Termelői szervezetek

Nem tag termelők

Teljes mennyiség (t)

Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR)

Mennyiség

(t)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR)

Mennyiség

(t)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Alma

Körte

Alma és körte összesen

Paradicsom

Sárgarépa

Édes paprika

Uborka és apróuborka

Zöldségfélék összesen

Szilva

Friss csemegeszőlő

Kivi

Egyéb gyümölcsfélék összesen

Narancs

Clementine

Mandarin

Citrom

Citrusfélék összesen

Káposzta

Karfiol és brokkoli

Ehető gomba

Bogyós gyümölcs

Egyéb termékek összesen

ÖSSZESEN

*

Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni.

ÉRTESÍTÉS BE NEM TAKARÍTÁSRÓL ÉS ZÖLD SZÜRETRŐL

| Tagállam: | Vonatkozó időszak: | Dátum: |
| --- | --- | --- |

Tagállam:

Vonatkozó időszak:

Dátum:

| Termék | Termelői szervezetek | Nem tag termelők | Teljes mennyiség
  (t) | Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Terület
  (ha) | Mennyiség
  (t) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR) | Terület
  (ha) | Mennyiség
  (t) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Alma | | | | | | | | |
| Körte | | | | | | | | |
| Alma és körte összesen | | | | | | | | |
| Paradicsom | | | | | | | | |
| Sárgarépa | | | | | | | | |
| Édes paprika | | | | | | | | |
| Uborka és apróuborka | | | | | | | | |
| Zöldségfélék összesen | | | | | | | | |
| Szilva | | | | | | | | |
| Friss csemegeszőlő | | | | | | | | |
| Kivi | | | | | | | | |
| Egyéb gyümölcsfélék összesen | | | | | | | | |
| Narancs | | | | | | | | |
| Clementine | | | | | | | | |
| Mandarin | | | | | | | | |
| Citrom | | | | | | | | |
| Citrusfélék összesen | | | | | | | | |
| Káposzta | | | | | | | | |
| Karfiol és brokkoli | | | | | | | | |
| Ehető gomba | | | | | | | | |
| Bogyós gyümölcs | | | | | | | | |
| Egyéb termékek összesen | | | | | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | | | | | |
| * | Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni. |

Termék

Termelői szervezetek

Nem tag termelők

Teljes mennyiség

(t)

Teljes uniós pénzügyi támogatás (EUR)

Terület

(ha)

Mennyiség

(t)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR)

Terület

(ha)

Mennyiség

(t)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Alma

Körte

Alma és körte összesen

Paradicsom

Sárgarépa

Édes paprika

Uborka és apróuborka

Zöldségfélék összesen

Szilva

Friss csemegeszőlő

Kivi

Egyéb gyümölcsfélék összesen

Narancs

Clementine

Mandarin

Citrom

Citrusfélék összesen

Káposzta

Karfiol és brokkoli

Ehető gomba

Bogyós gyümölcs

Egyéb termékek összesen

ÖSSZESEN

*

Minden egyes értesítéshez külön Excel munkalapot kell kitölteni.

IV. MELLÉKLET

AZ ELSŐ ÉRTESÍTÉSSEL EGYÜTT MEGKÜLDENDŐ TÁBLÁZATOK (A 10. CIKK (1) BEKEZDÉSE)

TERMÉKKIVONÁSOK – EGYÉB RENDELTETÉSEK

A tagállam által az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 79. cikke (1) bekezdésének és e rendelet 4. és 5. cikkének megfelelően meghatározott maximális támogatási összeg

| Tagállam: | Dátum: |
| --- | --- |

Tagállam:

Dátum:

| Termék | Termelői szervezet hozzájárulása
  (EUR/100 kg) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| Alma | | |
| Körte | | |
| Paradicsom | | |
| Sárgarépa | | |
| Káposzta | | |
| Édes paprika | | |
| Karfiol és brokkoli | | |
| Uborka és apróuborka | | |
| Ehető gomba | | |
| Szilva | | |
| Bogyós gyümölcs | | |
| Friss csemegeszőlő | | |
| Kivi | | |
| Narancs | | |
| Clementine | | |
| Mandarin | | |
| Citrom | | |

Termék

Termelői szervezet hozzájárulása

(EUR/100 kg)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR/100 kg)

Alma

Körte

Paradicsom

Sárgarépa

Káposzta

Édes paprika

Karfiol és brokkoli

Uborka és apróuborka

Ehető gomba

Szilva

Bogyós gyümölcs

Friss csemegeszőlő

Kivi

Narancs

Clementine

Mandarin

Citrom

BE NEM TAKARÍTÁS ÉS ZÖLD SZÜRET

A tagállam által az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 85. cikke (4) bekezdésének és e rendelet 6. cikkének megfelelően meghatározott maximális támogatási összeg

| Tagállam: | Dátum: |
| --- | --- |

Tagállam:

Dátum:

| Termék | Szabadföldi | Üvegházi |
| --- | --- | --- |
| Termelői szervezet hozzájárulása
  (EUR/ha) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR/ha) | Termelői szervezet hozzájárulása
  (EUR/ha) | Uniós pénzügyi támogatás
  (EUR/ha) |
| Alma | | | | |
| Körte | | | | |
| Paradicsom | | | | |
| Sárgarépa | | | | |
| Káposzta | | | | |
| Édes paprika | | | | |
| Karfiol és brokkoli | | | | |
| Uborka és apróuborka | | | | |
| Ehető gomba | | | | |
| Szilva | | | | |
| Bogyós gyümölcs | | | | |
| Friss csemegeszőlő | | | | |
| Kivi | | | | |
| Narancs | | | | |
| Clementine | | | | |
| Mandarin | | | | |
| Citrom | | | | |

Termék

Szabadföldi

Üvegházi

Termelői szervezet hozzájárulása

(EUR/ha)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR/ha)

Termelői szervezet hozzájárulása

(EUR/ha)

Uniós pénzügyi támogatás

(EUR/ha)

Alma

Körte

Paradicsom

Sárgarépa

Káposzta

Édes paprika

Karfiol és brokkoli

Uborka és apróuborka

Ehető gomba

Szilva

Bogyós gyümölcs

Friss csemegeszőlő

Kivi

Narancs

Clementine

Mandarin

Citrom

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/32

---

A BIZOTTSÁG 1372/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(EUR/100kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/34

---

A BIZOTTSÁG 1373/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 19.)

az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozóan a 413/2014/EU rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2014. december 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 413/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 413/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg az Ukrajnából származó baromfihús-ágazati termékek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2014. december 1. és 7. a 2015. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek (a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében) a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2014. december 1. és 7. a 2015. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmek (a 09.4273 tételszámú vámkontingens esetében) a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésével együtt értelmezett 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 413/2014/EU végrehajtási rendelet alapján a 2015. január 1-jétőlmárcius 31-ig terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. április 23-i 413/2014/EU végrehajtási rendelete az Ukrajnából származó baromfihúsra vonatkozó uniós behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 121., 2014.4.24., 37. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Tételszám | A 2015. január 1-jétőlmárcius 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Tételszám

A 2015. január 1-jétőlmárcius 31-ig tartó alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/36

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1374/2014/EU RENDELETE

(2014. november 28.)

a biztosítókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről

(EKB/2014/50)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (1) | A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Központi Bankkal (EKB) szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében az EKB-nak – a nemzeti központi bankok (NKB-k) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából következik, hogy az EKB-val szembeni – többek között a monetáris és pénzügyi statisztikák területén fennálló – adatszolgáltatási kötelezettségek céljára a biztosítók az adatszolgáltatói kör részét képezik. A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése továbbá rögzíti, hogy kellően indokolt esetekben az EKB-nak joga van a statisztikai adatokat konszolidált formában gyűjteni. A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól. |
| --- | --- |

(1)

A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Központi Bankkal (EKB) szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében az EKB-nak – a nemzeti központi bankok (NKB-k) közreműködésével – joga van a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából következik, hogy az EKB-val szembeni – többek között a monetáris és pénzügyi statisztikák területén fennálló – adatszolgáltatási kötelezettségek céljára a biztosítók az adatszolgáltatói kör részét képezik. A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése továbbá rögzíti, hogy kellően indokolt esetekben az EKB-nak joga van a statisztikai adatokat konszolidált formában gyűjteni. A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól.

| (2) | A biztosítókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek előírásának fő célja, hogy az EKB megfelelő statisztikai adatokkal rendelkezzen a biztosítók alszektorának pénzügyi tevékenységeiről azon – egy gazdasági területnek tekintett – tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok). A biztosítókra vonatkozó statisztikai adatgyűjtés a rendszeres és eseti elemzési igények kielégítése, a monetáris és pénzügyi elemzés végzése során az EKB támogatása, valamint a KBER-nek a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulása érdekében szükséges. |
| --- | --- |

(2)

A biztosítókra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek előírásának fő célja, hogy az EKB megfelelő statisztikai adatokkal rendelkezzen a biztosítók alszektorának pénzügyi tevékenységeiről azon – egy gazdasági területnek tekintett – tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok). A biztosítókra vonatkozó statisztikai adatgyűjtés a rendszeres és eseti elemzési igények kielégítése, a monetáris és pénzügyi elemzés végzése során az EKB támogatása, valamint a KBER-nek a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulása érdekében szükséges.

| (3) | Az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy az adatszolgáltatói körhöz tartozó biztosítóktól tágabb statisztikai adatszolgáltatási keret részeként gyűjtsenek adatokat, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az EKB statisztikai követelményeinek teljesítését. Ilyen esetekben biztosítani kell az átláthatóságot oly módon, hogy az adatszolgáltatókat tájékoztatják az adatgyűjtés különböző statisztikai céljairól. |
| --- | --- |

(3)

Az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy az adatszolgáltatói körhöz tartozó biztosítóktól tágabb statisztikai adatszolgáltatási keret részeként gyűjtsenek adatokat, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az EKB statisztikai követelményeinek teljesítését. Ilyen esetekben biztosítani kell az átláthatóságot oly módon, hogy az adatszolgáltatókat tájékoztatják az adatgyűjtés különböző statisztikai céljairól.

| (4) | A biztosítókat terhelő adatszolgáltatási terhek minimalizálása érdekében az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelményeiket összekapcsolják az 1011/2012/EU európai központi banki rendelet (EKB/2012/24) (3) szerinti adatszolgáltatási követelményeikkel. |
| --- | --- |

(4)

A biztosítókat terhelő adatszolgáltatási terhek minimalizálása érdekében az NKB-knak jogosultnak kell lenniük arra, hogy az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelményeiket összekapcsolják az 1011/2012/EU európai központi banki rendelet (EKB/2012/24) (3) szerinti adatszolgáltatási követelményeikkel.

| (5) | Szoros összefüggés áll fenn az NKB-k által e rendelet alapján statisztikai célokra gyűjtött adatok, valamint az illetékes nemzeti hatóságok által a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) kialakított keretek között felügyeleti célokra gyűjtött adatok között. Figyelemmel az EKB-nak a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 5.1. cikkében rögzített azon általános feladatára, hogy a statisztika területén együttműködést folytasson, valamint az adminisztratív terhek korlátozása és a feladatok megkettőzésének elkerülése érdekében az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat levezethetik a 2009/138/EK irányelv, valamint az irányelvet átültető nemzeti jogszabály alapján gyűjtött adatokból, figyelemmel az érintett NKB és az érintett illetékes nemzeti hatóság közötti esetleges együttműködési megállapodás feltételeire. A 2009/138/EK irányelv 70. cikke úgy rendelkezik, hogy az illetékes nemzeti hatóságok hatóság az említett irányelv szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat továbbíthatja NKB-knak és pénzügyi hatósági minőségükben hasonló feladatot ellátó egyéb szerveknek. |
| --- | --- |

(5)

Szoros összefüggés áll fenn az NKB-k által e rendelet alapján statisztikai célokra gyűjtött adatok, valamint az illetékes nemzeti hatóságok által a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) kialakított keretek között felügyeleti célokra gyűjtött adatok között. Figyelemmel az EKB-nak a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 5.1. cikkében rögzített azon általános feladatára, hogy a statisztika területén együttműködést folytasson, valamint az adminisztratív terhek korlátozása és a feladatok megkettőzésének elkerülése érdekében az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat levezethetik a 2009/138/EK irányelv, valamint az irányelvet átültető nemzeti jogszabály alapján gyűjtött adatokból, figyelemmel az érintett NKB és az érintett illetékes nemzeti hatóság közötti esetleges együttműködési megállapodás feltételeire. A 2009/138/EK irányelv 70. cikke úgy rendelkezik, hogy az illetékes nemzeti hatóságok hatóság az említett irányelv szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat továbbíthatja NKB-knak és pénzügyi hatósági minőségükben hasonló feladatot ellátó egyéb szerveknek.

| (6) | Az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) kialakított számlák európai rendszere (a továbbiakban: ESA 2010) előírja, hogy a gazdasági egységek eszközeit és forrásait abban az országban kell jelenteni, ahol az adott egység rezidens. Az adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében, amennyiben az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat a 2009/138/EK irányelv alapján gyűjtött adatokból vezetik le, azon biztosítók fióktelepeinek eszközei és forrásai, amelyek vállalatközpontja az Európai Gazdasági Térségben (EGT) rezidens, összevonhatók a vállalatközpontéval. A biztosítók fióktelepeiről korlátozott adatokat kell gyűjteni a méretük, valamint az ESA 2010-től való esetleges eltérések figyelemmel kísérése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) kialakított számlák európai rendszere (a továbbiakban: ESA 2010) előírja, hogy a gazdasági egységek eszközeit és forrásait abban az országban kell jelenteni, ahol az adott egység rezidens. Az adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében, amennyiben az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat a 2009/138/EK irányelv alapján gyűjtött adatokból vezetik le, azon biztosítók fióktelepeinek eszközei és forrásai, amelyek vállalatközpontja az Európai Gazdasági Térségben (EGT) rezidens, összevonhatók a vállalatközpontéval. A biztosítók fióktelepeiről korlátozott adatokat kell gyűjteni a méretük, valamint az ESA 2010-től való esetleges eltérések figyelemmel kísérése érdekében.

| (7) | Az e rendelet alapján történő statisztikai adatgyűjtésre alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendelet alapján történő statisztikai adatgyűjtésre alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat.

| (8) | Annak elismerése mellett, hogy a KBER Alapokmányának 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése rögzíti, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezve, magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, valamint a statisztika területén kellő időben előkészületeket kell tenni arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak. |
| --- | --- |

(8)

Annak elismerése mellett, hogy a KBER Alapokmányának 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése rögzíti, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezve, magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, valamint a statisztika területén kellő időben előkészületeket kell tenni arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak.

| (9) | A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését. |
| --- | --- |

(9)

A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését.

| (10) | Legkésőbb 2020-ig a Kormányzótanácsnak értékelnie kell az alábbiak előnyeit és költségeit: a) a negyedéves adatszolgáltatási lefedettség növelése a biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamokban fennálló teljes piaci részesedésének 80 %-áról 95 %-ára; b) a biztosítók fióktelepei eszközeinek és forrásainak külön jelentése, amennyiben a fióktelepek euroövezeti tagállamokban, a fióktelepek anyavállalatai pedig az EGT-ben rezidensek; és c) az adatszolgáltatók általi adattovábbítás határidejének további csökkentése az azon negyedév végét követő négy hétre, amelyre az adatok vonatkoznak, |
| --- | --- |

(10)

Legkésőbb 2020-ig a Kormányzótanácsnak értékelnie kell az alábbiak előnyeit és költségeit: a) a negyedéves adatszolgáltatási lefedettség növelése a biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamokban fennálló teljes piaci részesedésének 80 %-áról 95 %-ára; b) a biztosítók fióktelepei eszközeinek és forrásainak külön jelentése, amennyiben a fióktelepek euroövezeti tagállamokban, a fióktelepek anyavállalatai pedig az EGT-ben rezidensek; és c) az adatszolgáltatók általi adattovábbítás határidejének további csökkentése az azon negyedév végét követő négy hétre, amelyre az adatok vonatkoznak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „biztosítók” (az ESA 2010 128 alszektora): azon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzügyi közvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában.

E fogalommeghatározás körébe tartoznak:

| a) | azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek életbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, amelynek keretében a szerződők rendszeresen vagy egy összegben fizetnek egy adott biztosítónak, amiért cserébe a biztosító garantálja, hogy egy adott időpontban vagy annál korábban egy megállapodás szerinti összeget vagy járadékot biztosít a szerződők számára; |
| --- | --- |

a)

azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek életbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, amelynek keretében a szerződők rendszeresen vagy egy összegben fizetnek egy adott biztosítónak, amiért cserébe a biztosító garantálja, hogy egy adott időpontban vagy annál korábban egy megállapodás szerinti összeget vagy járadékot biztosít a szerződők számára;

| b) | azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek nem-életbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, például olyan kockázatok fedezése érdekében, mint a balesetek, a betegség, a tűzesetek vagy hitel nemfizetése; |
| --- | --- |

b)

azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek nem-életbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, például olyan kockázatok fedezése érdekében, mint a balesetek, a betegség, a tűzesetek vagy hitel nemfizetése;

| c) | azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek viszontbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, amelynek keretében a biztosító a váratlanul nagy számú vagy különösen nagy összegű követelések elleni védelem céljából vásárol biztosítást. |
| --- | --- |

c)

azon pénzügyi vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek viszontbiztosítási szolgáltatásokat nyújtanak, amelynek keretében a biztosító a váratlanul nagy számú vagy különösen nagy összegű követelések elleni védelem céljából vásárol biztosítást.

Nem tartoznak e fogalommeghatározás körébe:

| a) | az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (6) 1. cikkében meghatározott befektetési alapok; |
| --- | --- |

a)

az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (6) 1. cikkében meghatározott befektetési alapok;

| b) | az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (7) 1. cikkében meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok; |
| --- | --- |

b)

az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (7) 1. cikkében meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok;

| c) | az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (8) 1. cikkében meghatározott monetáris pénzügyi intézmények; |
| --- | --- |

c)

az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (8) 1. cikkében meghatározott monetáris pénzügyi intézmények;

| d) | az ESA 2010 2.105. bekezdésében meghatározott nyugdíjpénztárak. |
| --- | --- |

d)

az ESA 2010 2.105. bekezdésében meghatározott nyugdíjpénztárak.

2.   „fióktelep”: egy biztosító vagy viszontbiztosító jogi személyiséggel nem rendelkező képviselete vagy fióktelepe, a vállalatközpont kivételével;

3.   „leányvállalat”: olyan jogi személyiséggel rendelkező egység, amelyben egy másik egység többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik;

4.   „adatszolgáltató”: jelentését a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározás tartalmazza;

5.   „rezidens”: jelentését a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározás tartalmazza. E rendelet alkalmazásában, amennyiben egy jogalany nem rendelkezik fizikai dimenzióval, azt, hogy melyik terület rezidense, azon gazdasági terület alapján kell meghatározni, amelynek a joga szerint a vállalkozást bejegyezték. Amennyiben az egység nem rendelkezik jogi személyiséggel, azt, hogy melyik terület rezidense, jogi székhelye, vagyis azon ország alapján kell meghatározni, amelynek jogrendszere az egység létrehozását és fennállását szabályozza;

6.   „érintett NKB”: azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a biztosító rezidens;

7.   „érintett illetékes nemzeti hatóság”: azon euroövezeti tagállam illetékes nemzeti hatósága, amelyben a biztosító rezidens;

8.   „értékpapíronkénti adatok”: az egyes értékpapírokra lebontott adatok;

9.   „tételes adatok”: az egyes eszközökre vagy eszközökre vagy forrásokra lebontott adatok;

10.   „aggregált adatok”: az egyes eszközökre vagy forrásokra le nem bontott adatok;

11.   „pénzügyi tranzakciók”: a pénzügyi eszközök vagy források létrejöttéből, megszüntetéséből vagy tulajdonjogának megváltozásából eredő tranzakciók, a II. melléklet 5. részében részletesebben leírtaknak megfelelően;

12.   „ár- és árfolyamváltozás miatti átértékelések”: az eszközök és források értékelésének azon változásai, amelyek az eszközök és források árának változásából és/vagy az árfolyamok által a külföldi valutában denominált eszközök és források értékére gyakorolt hatásokból erednek, a II. melléklet 5. részében részletesebben leírtaknak megfelelően.

2. cikk

Tényleges adatszolgáltatói kör

(1)   Amennyiben az NKB-k az ESA 2010 alapján gyűjtenek adatokat, amely előírja, hogy a gazdasági egységek eszközeit és forrásait abban az országban kell jelenteni, ahol ezen egységek rezidensek, a tényleges adatszolgáltatói kört az érintett euroövezeti tagállam területén rezidens biztosítók alkotják.

(2)   Amennyiben az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat a 2009/138/EK irányelv vagy az irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabály rendelkezései alapján gyűjtött adatokból vezetik le, a tényleges adatszolgáltatói kört az alábbiak alkotják:

| a) | az érintett euroövezeti tagállam területén bejegyzett és rezidens biztosítók, beleértve azokat a leányvállalatokat is, amelyeknek az anyavállalata e területen kívül található; |
| --- | --- |

a)

az érintett euroövezeti tagállam területén bejegyzett és rezidens biztosítók, beleértve azokat a leányvállalatokat is, amelyeknek az anyavállalata e területen kívül található;

| b) | az a) pontban megjelölt biztosítók azon fióktelepei, amelyek az érintett euroövezeti tagállam területén kívül rezidensek; és |
| --- | --- |

b)

az a) pontban megjelölt biztosítók azon fióktelepei, amelyek az érintett euroövezeti tagállam területén kívül rezidensek; és

| c) | az érintett euroövezeti tagállamban rezidens azon biztosítók fióktelepei, amelyek vállalatközpontja az EGT-n kívül található. |
| --- | --- |

c)

az érintett euroövezeti tagállamban rezidens azon biztosítók fióktelepei, amelyek vállalatközpontja az EGT-n kívül található.

Azon biztosítók fióktelepei, amelyek valamely euroövezeti tagállamban rezidensek, és amelyek vállalatközpontja az EGT-n belül található, nem képezik a tényleges adatszolgáltatói kör részét.

(3)   A tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó biztosítók teljes körű statisztikai adatszolgáltatásra kötelezettek, kivéve, ha a 7. cikk szerint megadott bármely eltérés alkalmazandó.

3. cikk

A biztosítók statisztikai célú jegyzéke

(1)   Az EKB Igazgatósága az e rendelet szerinti tényleges adatszolgáltatói kört alkotó biztosítókról statisztikai célú jegyzéket hoz létre és vezet. A jegyzék alapulhat a nemzeti hatóságok által a biztosítókról jelenleg készített jegyzékeken (amennyiben ilyen jegyzékek rendelkezésre állnak), kiegészítve azon biztosítók egyéb jegyzékeivel, amelyek a „biztosító” 1. cikkben szereplő meghatározása alá tartoznak.

(2)   Az érintett NKB felkérheti a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában megjelölt adatszolgáltatót, hogy bocsássa rendelkezésére a fióktelepeire vonatkozó szükséges információkat, amennyiben ezen információk a jegyzék céljára szükségesek.

(3)   Az NKB-k és az EKB megfelelő formátumban hozzáférhetővé teszik a jegyzéket és annak frissített változatait, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát, vagy az érintett adatszolgáltatók kérésére nyomtatott formátumban.

(4)   Amennyiben az e cikkben említett jegyzék legutolsó elektronikus változata hibás, az EKB nem alkalmaz szankciót azon adatszolgáltatókkal szemben, amelyek nem tettek megfelelően eleget a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben jóhiszeműen bíztak a hibás jegyzékben.

4. cikk

Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az adatszolgáltatók az érintett NKB részére –akár közvetlenül, akár a helyi együttműködési megállapodások alapján az érintett illetékes nemzeti hatóságon keresztül – továbbá az I. és II. mellékletnek megfelelően adatot szolgáltatnak a következőkről:

| a) | negyedévente a biztosítók eszközeinek és forrásainak negyedév végi állományadatai, valamint az 5. cikkel összhangban adott esetben negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók; |
| --- | --- |

a)

negyedévente a biztosítók eszközeinek és forrásainak negyedév végi állományadatai, valamint az 5. cikkel összhangban adott esetben negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók;

| b) | negyedévente a nem-életbiztosítási technikai tartalékok negyedév végi állományadatai üzletág szerinti bontásban; |
| --- | --- |

b)

negyedévente a nem-életbiztosítási technikai tartalékok negyedév végi állományadatai üzletág szerinti bontásban;

| c) | évente a nem-életbiztosítási technikai tartalékok év végi állományadatai üzletág és földrajzi terület szerinti bontásban. |
| --- | --- |

c)

évente a nem-életbiztosítási technikai tartalékok év végi állományadatai üzletág és földrajzi terület szerinti bontásban.

(2)   Az (1) bekezdésben rögzített követelmények mellett az euroövezeti tagállamok területén bejegyzett és rezidens biztosító adatszolgáltatók – akár közvetlenül, akár a helyi együttműködési megállapodások alapján az érintett illetékes nemzeti hatóságon keresztül – az érintett NKB rendelkezésére bocsátják a díjbevételre, a felmerült kárigényekre és a kifizetett jutalékokra vonatkozó adatokat. Ezeket az adatokat évente, az I. és II. mellékletnek megfelelően kell szolgáltatni.

(3)   Az NKB-k az e rendelet alapján szolgáltatandó adatokat a 2009/138/EK irányelvvel kialakított keretek között gyűjtött következő adatokból is megszerezhetik:

| a) | az NKB-k részére az illetékes nemzeti hatóságok által továbbított, a felügyeleti adatszolgáltatás céljára szolgáló mennyiségi adatszolgáltatási formanyomtatványokban szereplő adatok, függetlenül attól, hogy az NKB és az illetékes nemzeti hatóság külön került létrehozásra vagy egy intézményen belül integrált, a két szerv közötti helyi együttműködési megállapodásoknak megfelelően; vagy |
| --- | --- |

a)

az NKB-k részére az illetékes nemzeti hatóságok által továbbított, a felügyeleti adatszolgáltatás céljára szolgáló mennyiségi adatszolgáltatási formanyomtatványokban szereplő adatok, függetlenül attól, hogy az NKB és az illetékes nemzeti hatóság külön került létrehozásra vagy egy intézményen belül integrált, a két szerv közötti helyi együttműködési megállapodásoknak megfelelően; vagy

| b) | az adatszolgáltatók által közvetlenül és egyidejűleg az NKB és az illetékes nemzeti hatóság részére megküldött, a felügyeleti adatszolgáltatás céljára szolgáló mennyiségi adatszolgáltatási formanyomtatványokban szereplő adatok. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók által közvetlenül és egyidejűleg az NKB és az illetékes nemzeti hatóság részére megküldött, a felügyeleti adatszolgáltatás céljára szolgáló mennyiségi adatszolgáltatási formanyomtatványokban szereplő adatok.

Amennyiben a felügyeleti adatszolgáltatás céljára szolgáló mennyiségi adatszolgáltatási formanyomtatvány az e rendelet szerinti statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges adatokat tartalmaz, az NKB-k az adatminőség biztosításához szükséges teljes formanyomtatványhoz és bármely kapcsolódó formanyomtatványhoz hozzáféréssel rendelkeznek.

A tagállamok együttműködési megállapodásokat alakíthatnak ki annak érdekében, hogy az érintett illetékes nemzeti hatóság központosított módon gyűjtse a 2009/138/EK irányelvvel kialakított keret szerinti adatszolgáltatási követelményeket és az e rendeletben meghatározott további adatszolgáltatási követelményeket egyaránt kielégítő információkat, a nemzeti joggal és az adott esetben az EKB által meghatározott harmonizált feltételekkel összhangban.

(4)   Az NKB-k tájékoztatják az adatszolgáltatókat arról, hogy adataik gyűjtése milyen célokat szolgál.

5. cikk

Átértékelési kiigazítások és pénzügyi tranzakciók

Az átértékelési kiigazításokra és a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó, az I. mellékletben részletesebben meghatározott és a II. mellékletben leírt információk megszerzése a következőképpen történik:

| a) | az adatszolgáltatók az érintett NKB utasításai függvényében az átértékelési kiigazításokra és/vagy a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó aggregált adatokat jelentenek; |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatók az érintett NKB utasításai függvényében az átértékelési kiigazításokra és/vagy a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó aggregált adatokat jelentenek;

| b) | az NKB-k az értékpapír-tranzakciók értékére vonatkozó közelítéseket vagy az értékpapíronkénti adatokból vezetik le, vagy az adatszolgáltatóktól értékpapíronként közvetlenül gyűjtik az ilyen tranzakciókra vonatkozó adatokat. Az NKB-k hasonló megközelítést követhetnek az értékpapíroktól különböző eszközök esetében a tételes adatok gyűjtése során; |
| --- | --- |

b)

az NKB-k az értékpapír-tranzakciók értékére vonatkozó közelítéseket vagy az értékpapíronkénti adatokból vezetik le, vagy az adatszolgáltatóktól értékpapíronként közvetlenül gyűjtik az ilyen tranzakciókra vonatkozó adatokat. Az NKB-k hasonló megközelítést követhetnek az értékpapíroktól különböző eszközök esetében a tételes adatok gyűjtése során;

| c) | a biztosítók által fenntartott biztosítástechnikai tartalékokkal kapcsolatos pénzügyi tranzakciók értékére vonatkozó közelítéseket:






  i. | az adatszolgáltatók vezetik le, az érintett NKB – euroövezeti szinten adott esetben meghatározott közös bevett gyakorlatokon alapuló – útmutatásának megfelelően; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a biztosítók által fenntartott biztosítástechnikai tartalékokkal kapcsolatos pénzügyi tranzakciók értékére vonatkozó közelítéseket:

i.

az adatszolgáltatók vezetik le, az érintett NKB – euroövezeti szinten adott esetben meghatározott közös bevett gyakorlatokon alapuló – útmutatásának megfelelően; vagy

| ii. | az érintett NKB vezeti le a biztosítók által szolgáltatott adatok alapján. |
| --- | --- |

ii.

az érintett NKB vezeti le a biztosítók által szolgáltatott adatok alapján.

6. cikk

Számviteli szabályok

(1)   E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljából a biztosítók által követendő számviteli szabályokat a 2009/138/EK irányelvet átültető vonatkozó nemzeti jogszabály vagy az NKB-k utasításai alapján a biztosítók által követendő bármely más nemzeti vagy nemzetközi standard határozza meg.

(2)   A biztosítók által az (1) bekezdésnek megfelelően követett számviteli szabályok követelményei mellett a biztosítók által tartott, és az I. melléklet 2.1. táblázatában és 2.2. táblázatában „névértékként” megjelölt betéteket és hiteleket negyedév végi fennálló tőkeösszegen kell jelenteni. A vonatkozó számviteli szabályoknak megfelelően meghatározott leírásokat és leértékeléseket ez az összeg nem tartalmazza.

(3)   Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok és nettósítási eljárások sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és forrást bruttó összegben kell jelenteni.

7. cikk

Eltérések

(1)   A kis biztosítók részére eltérések adhatók az alábbiak szerint:

| a) | az NKB-k a – 2009/138/EK irányelv 35. cikkének (6) bekezdésében meghatározott – piaci részesedést tekintve legkisebb biztosítóknak eltérést adhatnak azzal a feltétellel, hogy a negyedéves aggregált mérleghez hozzájáruló biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamban a biztosítók teljes piaci részesedésének legalább 80 %-át képviseljék; |
| --- | --- |

a)

az NKB-k a – 2009/138/EK irányelv 35. cikkének (6) bekezdésében meghatározott – piaci részesedést tekintve legkisebb biztosítóknak eltérést adhatnak azzal a feltétellel, hogy a negyedéves aggregált mérleghez hozzájáruló biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamban a biztosítók teljes piaci részesedésének legalább 80 %-át képviseljék;

| b) | az a) pont alapján eltérésben részesülő biztosítók a 4. cikkben meghatározott adatszolgáltatási követelményeknek évente tesznek eleget oly módon, hogy az éves aggregált mérleghez hozzájáruló biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamban a biztosítók teljes piaci részesedésének legalább 95 %-át képviseljék; |
| --- | --- |

b)

az a) pont alapján eltérésben részesülő biztosítók a 4. cikkben meghatározott adatszolgáltatási követelményeknek évente tesznek eleget oly módon, hogy az éves aggregált mérleghez hozzájáruló biztosítók minden egyes euroövezeti tagállamban a biztosítók teljes piaci részesedésének legalább 95 %-át képviseljék;

| c) | az a) és a b) pont alapján adatszolgáltatásra nem köteles biztosítók az érintett NKB által meghatározott, szűkebb körű információkat jelentenek. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pont alapján adatszolgáltatásra nem köteles biztosítók az érintett NKB által meghatározott, szűkebb körű információkat jelentenek.

| d) | Az NKB-k évente kellő időben ellenőrzik az a) és b) pontban rögzített feltételek teljesülését annak érdekében, hogy az eltérést a következő naptári év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják. |
| --- | --- |

d)

Az NKB-k évente kellő időben ellenőrzik az a) és b) pontban rögzített feltételek teljesülését annak érdekében, hogy az eltérést a következő naptári év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják.

(2)   Az NKB-k eltérést adhatnak a biztosítók részére a készpénz- és betétállomány névértéken történő jelentése tekintetében.

Amennyiben az összesítés magasabb szintjén gyűjtött adatok azt mutatják, hogy a rezidens biztosítók készpénz- és betétállománya a biztosítók nemzeti összesített mérlegfőösszegének kevesebb mint 10 %-át és az állomány tekintetében az euroövezeti biztosítók készpénz- és betétállományának kevesebb mint 10 %-át teszi ki, az érintett NKB dönthet úgy, hogy nem kéri a készpénz- és betétállomány névértéken történő jelentését. Az érintett NKB tájékoztatja az adatszolgáltatókat e döntéséről.

(3)   A biztosítók dönthetnek úgy, hogy nem élnek az eltéréssel, és ehelyett teljesítik a 4. cikkben meghatározott, teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeket. Amennyiben valamely biztosító így dönt, az eltérések bármely későbbi igénybevétele esetét be kell szereznie az érintett NKB előzetes jóváhagyását.

8. cikk

Az adatszolgáltatás határideje

(1)   A 2016-os év tekintetében az adatszolgáltatók az előírt negyedéves adatokat legkésőbb azon negyedév végét követő nyolc héttel, amely negyedévre az adatok vonatkoznak, továbbítják az érintett NKB vagy az érintett illetékes nemzeti hatóság, vagy a helyi együttműködési megállapodásoknak megfelelően mindkettő részére. E határidő ezt követően évente egy héttel rövidül, és a 2019-ben véget érő negyedévek esetében öt hetet tesz majd ki.

(2)   A 2016-os év tekintetében az adatszolgáltatók az előírt éves adatokat legkésőbb azon év végét követő 20 héttel, amely évre az adatok vonatkoznak, továbbítják az érintett NKB vagy az érintett illetékes nemzeti hatóság, vagy a helyi együttműködési megállapodásoknak megfelelően mindkettő részére. E határidő ezt követően évente két héttel rövidül, és 2019-ben 14 hetet tesz majd ki.

9. cikk

Minimumelőírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok

(1)   Az adatszolgáltatók betartják a statisztikai adatszolgáltatási követelményeket, az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a III. mellékletben meghatározott minimumszabályokkal összhangban.

(2)   Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban meghatározzák és végrehajtják az adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az előírt statisztikai információk szolgáltatását, és lehetővé tegyék az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a III. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.

10. cikk

Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások

Egyesülés, szétválás vagy olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségeik teljesítésére, az érintett adatszolgáltatók tájékoztatják az érintett NKB-t, közvetlenül vagy a helyi együttműködési megállapodásoknak megfelelően az érintett illetékes nemzeti hatóságon keresztül, – amint az ilyen művelet végrehajtásának szándékát nyilvánosságra hozzák, azonban annak hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.

11. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés

Az adatszolgáltatók által e rendelet szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB ezen információk kötelező begyűjtésére, illetve ellenőrzésére vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-k e jogosultságukat különösen akkor gyakorolják, ha valamely adatszolgáltató nem tesz eleget az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, az e rendelet III. mellékletében meghatározott minimumszabályoknak.

12. cikk

Első adatszolgáltatás

(1)   Az első adatszolgáltatás a 2016. első negyedévére vonatkozó negyedéves adatokkal és a 2016-ra vonatkozó éves adatokkal kezdődik.

(2)   A 7. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett biztosítók a 2016-os referenciaévtől kezdődően jelentenek éves adatokat. Emellett 2016 elejétől a biztosítók alszektorára vonatkozó statisztikák összeállítása érdekében e biztosítók 2016. első negyedévére a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban teljes adatkészletet jelentenek.

13. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. november 28-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL C 427., 2014.11.28., 1. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank 1011/2012/EU rendelete (2012. október 17.) az értékpapírállományokról szóló statisztikákról (EKB/2012/24) (HL L 305., 2012.11.1., 6. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).

6

(7)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).

7

(8)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

8

---

I. MELLÉKLET

STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

1. RÉSZ

Általános statisztikai adatszolgáltatási követelmények

| 1. | A tényleges adatszolgáltatói körnek negyedévente a következő statisztikai adatokat kell szolgáltatnia:






  a) | értékpapíronkénti adatok az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok esetében; |
| --- | --- | --- |

1.

A tényleges adatszolgáltatói körnek negyedévente a következő statisztikai adatokat kell szolgáltatnia:

a)

értékpapíronkénti adatok az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok esetében;

| b) | az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok, értékpapíronként vagy aggregált módon, instrumentum-/futamidő-kategóriák és szerződő felek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

b)

az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra vonatkozó adatok, értékpapíronként vagy aggregált módon, instrumentum-/futamidő-kategóriák és szerződő felek szerinti bontásban;

| c) | az értékpapíron kívüli eszközökre és forrásokra vonatkozó adatok, tételesen vagy aggregált módon, instrumentum-/futamidő-kategóriák és szerződő felek szerinti bontásban. |
| --- | --- |

c)

az értékpapíron kívüli eszközökre és forrásokra vonatkozó adatok, tételesen vagy aggregált módon, instrumentum-/futamidő-kategóriák és szerződő felek szerinti bontásban.

| 2. | Az aggregált adatokat állományként és – az érintett NKB utasításaival összhangban – az alábbiak alapján kell jelenteni: a) ár- és árfolyamváltozások miatti kiigazítások; vagy b) pénzügyi tranzakciók. |
| --- | --- |

2.

Az aggregált adatokat állományként és – az érintett NKB utasításaival összhangban – az alábbiak alapján kell jelenteni: a) ár- és árfolyamváltozások miatti kiigazítások; vagy b) pénzügyi tranzakciók.

| 3. | Az euroövezeti tagállamok területén bejegyzett és rezidens biztosítóknak emellett évente a biztosítási díjakra, kárigényekre és jutalékokra vonatkozó adatokat is szolgáltatniuk kell, azonosítva a belföldön, illetve külföldi fióktelepeken keresztül végzett tevékenységeket, az Európai Gazdasági Térség (EGT) országai esetében országonkénti bontásban. |
| --- | --- |

3.

Az euroövezeti tagállamok területén bejegyzett és rezidens biztosítóknak emellett évente a biztosítási díjakra, kárigényekre és jutalékokra vonatkozó adatokat is szolgáltatniuk kell, azonosítva a belföldön, illetve külföldi fióktelepeken keresztül végzett tevékenységeket, az Európai Gazdasági Térség (EGT) országai esetében országonkénti bontásban.

| 4. | Az érintett NKB részére értékpapíronkénti alapon szolgáltatandó adatokat az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok esetében a 2.1. táblázat, az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok esetében a 2.2. táblázat tartalmazza. Az aggregált negyedéves statisztikai adatszolgáltatási követelményeket az állományok esetében az 1a. és 1b. táblázat, az ár- és árfolyamváltozások miatti átértékelések vagy a pénzügyi tranzakciók esetében a 3a. és 3b. táblázat tartalmazza. A biztosítási díjakra, kárigényekre és jutalékokra vonatkozó éves adatszolgáltatási követelményeket a 4. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

4.

Az érintett NKB részére értékpapíronkénti alapon szolgáltatandó adatokat az ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok esetében a 2.1. táblázat, az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok esetében a 2.2. táblázat tartalmazza. Az aggregált negyedéves statisztikai adatszolgáltatási követelményeket az állományok esetében az 1a. és 1b. táblázat, az ár- és árfolyamváltozások miatti átértékelések vagy a pénzügyi tranzakciók esetében a 3a. és 3b. táblázat tartalmazza. A biztosítási díjakra, kárigényekre és jutalékokra vonatkozó éves adatszolgáltatási követelményeket a 4. táblázat tartalmazza.

2. RÉSZ

Biztosítástechnikai tartalékok

| 1. | A biztosítástechnikai tartalékokat illetően, amennyiben az adatok közvetlenül nem azonosíthatók, az adatszolgáltatók az alábbiakban felsorolt negyedéves adatszolgáltatási követelmények céljára az érintett NKB – euroövezeti szinten meghatározott közös bevált gyakorlatokon alapuló – útmutatásaival összhangban közelítéseket vezetnek le:






  a) | az eszközök tekintetében, az adatszolgáltató részére nem életbiztosítási technikai tartalékként fenntartott viszontbiztosítást nyújtó szervezet rezidens országára vonatkozó adatok (viszontbiztosítási megtérülések); |
| --- | --- | --- |

1.

A biztosítástechnikai tartalékokat illetően, amennyiben az adatok közvetlenül nem azonosíthatók, az adatszolgáltatók az alábbiakban felsorolt negyedéves adatszolgáltatási követelmények céljára az érintett NKB – euroövezeti szinten meghatározott közös bevált gyakorlatokon alapuló – útmutatásaival összhangban közelítéseket vezetnek le:

a)

az eszközök tekintetében, az adatszolgáltató részére nem életbiztosítási technikai tartalékként fenntartott viszontbiztosítást nyújtó szervezet rezidens országára vonatkozó adatok (viszontbiztosítási megtérülések);

| b) | a források tekintetében az alábbiakra vonatkozó adatok:






  i. | a biztosítástechnikai tartalékokkal rendelkezők rezidens országa (élet és nem-élet külön), amelyet az azon tagállamokban rezidens biztosítók szolgáltatnak, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok); |
| --- | --- | --- |

b)

a források tekintetében az alábbiakra vonatkozó adatok:

i.

a biztosítástechnikai tartalékokkal rendelkezők rezidens országa (élet és nem-élet külön), amelyet az azon tagállamokban rezidens biztosítók szolgáltatnak, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok);

| ii. | nyugdíjjogosultságok, amelyek a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre vonatkoznak (befizetésekkel meghatározott, szolgáltatással meghatározott és hibrid rendszerek szerinti bontásban); |
| --- | --- |

ii.

nyugdíjjogosultságok, amelyek a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre vonatkoznak (befizetésekkel meghatározott, szolgáltatással meghatározott és hibrid rendszerek szerinti bontásban);

| iii. | pénzügyi tranzakciók és/vagy átértékelési kiigazítások valamennyi előírt bontásra vonatkozóan, a 3a. és 3b. táblázatban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

iii.

pénzügyi tranzakciók és/vagy átértékelési kiigazítások valamennyi előírt bontásra vonatkozóan, a 3a. és 3b. táblázatban foglaltaknak megfelelően.

| 2. | Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy az előírt információkat olyan adatokból vezetik le, amelyek tekintetében szükségesnek ítélik, hogy azokat e rész alkalmazásában az adatszolgáltatóktól megköveteljék. |
| --- | --- |

2.

Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy az előírt információkat olyan adatokból vezetik le, amelyek tekintetében szükségesnek ítélik, hogy azokat e rész alkalmazásában az adatszolgáltatóktól megköveteljék.

3. RÉSZ

Adatszolgáltatási táblázatok

1a. táblázat

Negyedéves állományok

| | Összesen | Euroövezet | Külföld |
| --- | --- | --- | --- |
| Belföld | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok
  (országonkénti adatok) | Összesen | Az euroövezeten kívüli tagállamok
  (országonkénti adatok) | Európai Unión kívüli főbb szerződő felek
  (országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében) |
| ESZKÖZÖK(F) |
| 1. | Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22+F.29) – valós érték |

Összesen

Euroövezet

Külföld

Belföld

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

(országonkénti adatok)

Összesen

Az euroövezeten kívüli tagállamok

(országonkénti adatok)

Európai Unión kívüli főbb szerződő felek

(országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében)

ESZKÖZÖK(F)

1.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

legfeljebb 1 év (lejáratig)

ÖSSZEG

több mint 1 év (lejáratig)

ÖSSZEG

| 1x. | Készpénz és betétek amelyből folyószámlabetétek (F.22) |
| --- | --- |

1x.

ÖSSZEG

| 1. | Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – névérték |
| --- | --- |

1.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 2. | Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

kormányzat által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

EPK-k által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

biztosítók által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

NPV-k által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

ÖSSZEG

ÖSSZEG

legfeljebb 1 év (eredeti futamidő)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

1 és 2 év között (eredeti futamidő)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

több mint 2 év (eredeti futamidő)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

legfeljebb 1 év (lejáratig)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

1-2 év között (lejáratig)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

2-5 év között (lejáratig)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

több mint 5 év (lejáratig)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

kormányzat által kibocsátott

EPK-k által kibocsátott

biztosítók által kibocsátott

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

NPV-k által kibocsátott

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

| 3. | Hitelek (ESA 2010: F.4) – valós érték |
| --- | --- |

3.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – valós érték

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

eredeti futamidő 1-5 év között – valós érték

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

eredeti futamidő több mint 5 év – valós érték

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

lejáratig legfeljebb 1 év – valós érték

ÖSSZEG

lejáratig legfeljebb 1-2 év – valós érték

ÖSSZEG

lejáratig legfeljebb 2-5 év – valós érték

ÖSSZEG

lejáratig több, mint 5 év – valós érték

ÖSSZEG

| 3x. | Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák – valós érték |
| --- | --- |

3x.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 3. | Hitelek (ESA 2010: F.4) – névérték |
| --- | --- |

3.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – névérték

ÖSSZEG

eredeti futamidő legfeljebb 1-5 év – névérték

ÖSSZEG

eredeti futamidő több, mint 5 év – névérték

ÖSSZEG

| 4. | Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 4a. | Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények |
| --- | --- |

4a.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

ÖSSZEG

kormányzat által kibocsátott

ÖSSZEG

EPK-k által kibocsátott

ÖSSZEG

biztosítók által kibocsátott

ÖSSZEG

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

ÖSSZEG

NPV-k által kibocsátott

ÖSSZEG

| 4b. | Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények |
| --- | --- |

4b.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

ÖSSZEG

kormányzat által kibocsátott

ÖSSZEG

EPK-k által kibocsátott

ÖSSZEG

biztosítók által kibocsátott

ÖSSZEG

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

ÖSSZEG

NPV-k által kibocsátott

ÖSSZEG

| 4c. | Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

4c.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

MPI-k által kibocsátott

ÖSSZEG

kormányzat által kibocsátott

ÖSSZEG

EPK-k által kibocsátott

ÖSSZEG

biztosítók által kibocsátott

ÖSSZEG

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

ÖSSZEG

NPV-k által kibocsátott

ÖSSZEG

| 5. | Befektetési jegyek/ egységek (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 5a. | PPA befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5a.

ÖSSZEG

| 5b. | Nem pénzpiaci befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5b.

ÖSSZEG

| 6. | Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok (ESA 2010: F.61)
   (1) |
| --- | --- |

7.

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 8. | Nem pénzügyi eszközök (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eszközök összesen |
| --- | --- |

10.

ÖSSZEG

E táblázatban használt rövidítések: MPI = monetáris pénzügyi intézmény; EPK = egyéb pénzügyi közvetítő; NPV = nem pénzügyi vállalat; házt. = háztartás; HSNPI = háztartásokat segítő nonprofit intézmény

1b. táblázat

1b. táblázat

Negyedéves állományok
   (2)

Negyedéves állományok

2

| | Összesen | Euroövezet | Külföld |
| --- | --- | --- | --- |
| Belföld | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok
  (országonkénti adatok) | Összesen | Nem résztvevő tagállamok
  (országonkénti információk) | Európai Unión kívüli főbb szerződő felek
  (országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében) |
| FORRÁSOK (F) |
| 1. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok (ESA 2010: F.3) |

Összesen

Euroövezet

Külföld

Belföld

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

(országonkénti adatok)

Összesen

Nem résztvevő tagállamok

(országonkénti információk)

Európai Unión kívüli főbb szerződő felek

(országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében)

FORRÁSOK (F)

FORRÁSOK (F)

1.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok (ESA 2010: F.3)

| 2. | Hitelek (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Hitelek (ESA 2010: F.4)

monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által kibocsátott (3)

3

ÖSSZEG

ÖSSZEG

nem MPI-k által kibocsátott (3)

3

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 2.x. | Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák |
| --- | --- |

2.x.

Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák

| 3. | Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51)

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 3a. | Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények |
| --- | --- |

3a.

Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények

| 3b. | Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények |
| --- | --- |

3b.

Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények

| 3c. | Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

3c.

Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések

| 4. | Biztosítástechnikai tartalékok (ESA 2010: F.6)
   (4) |
| --- | --- |

4.

Biztosítástechnikai tartalékok (ESA 2010: F.6)

4

ÖSSZEG

ÖSSZEG

| 4.1. | Életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

4.1.

Életbiztosítási technikai tartalékok

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ebből befektetési egységhez kötött

ebből nem befektetési egységhez kötött

ebből nyugdíjjogosultságok

ebből nyugdíjjogosultságok

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ebből befizetésekkel meghatározott rendszerek

ebből szolgáltatással meghatározott rendszerek

ebből hibrid rendszerek

| 4.2. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

4.2.

Nem-életbiztosítási technikai tartalékok

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

ÖSSZEG

üzletág szerint

Egészségügyi kiadásokra vonatkozó biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Jövedelemvédelmi biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Munkavállalóknak nyújtott kártérítésre vonatkozó biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Gépjármű-felelősségbiztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Egyéb gépjármű-biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Tengeri, légi és szállítmánybiztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Tűzre és egyéb vagyoni károkra vonatkozó biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Általános felelősségbiztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Hitel- és kezességbiztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Jogvédelmi biztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Segítségnyújtás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Különböző pénzügyi veszteségek

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Viszontbiztosítás

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

Éves

| 5. | Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7)

| 6. | Egyéb források |
| --- | --- |

6.

Egyéb források

2. táblázat

2. táblázat

Előírt értékpapíronkénti adatok

Előírt értékpapíronkénti adatok

A 2.1. és a 2.2. táblázatban szereplő mezők adatait a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”, „tulajdoni részesedések” és „befektetési jegyek/egységek” (a II. melléklet 1. részének A. táblázatában meghatározott) instrumentumkategóriába sorolt minden egyes értékpapír esetében jelenteni kell. A 2.1. táblázat azon értékpapírokra vonatkozik, amelyek rendelkeznek ISIN-kóddal, a 2.2. táblázat pedig az ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírokra.

2.1. táblázat

2.1. táblázat

ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományai

ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományai

Az egyes mezőkre vonatkozó adatokat az alábbi szabályoknak megfelelően kell jelenteni:

| 1. | Az 1. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell. |
| --- | --- |

1.

Az 1. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell.

| 2. | Amennyiben az érintett NKB közvetlenül nem gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a 2., 3. és 4. mező közül kettőre vonatkozóan adatokat kell jelenteni (vagyis a 2. és 3. mező; a 2. és 4. mező; vagy a 3. és 4. mező). Amennyiben a 3. mezőre vonatkozóan gyűjtik az adatokat, úgy a 3b. mezőre vonatkozóan is kell adatokat gyűjteni. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az érintett NKB közvetlenül nem gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a 2., 3. és 4. mező közül kettőre vonatkozóan adatokat kell jelenteni (vagyis a 2. és 3. mező; a 2. és 4. mező; vagy a 3. és 4. mező). Amennyiben a 3. mezőre vonatkozóan gyűjtik az adatokat, úgy a 3b. mezőre vonatkozóan is kell adatokat gyűjteni.

| 3. | Amennyiben az érintett NKB közvetlenül gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a következő mezőkre vonatkozóan is kell adatokat jelenteni:






  a) | 5. mező; vagy 6. és 7. mező; és |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben az érintett NKB közvetlenül gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a következő mezőkre vonatkozóan is kell adatokat jelenteni:

a)

5. mező; vagy 6. és 7. mező; és

| b) | 4. mező; vagy 2. és 3. mező. |
| --- | --- |

b)

4. mező; vagy 2. és 3. mező.

| 4. | Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 8., 9., 10. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat.






  Mező | Cím |
| --- | --- | --- |
| 1. | ISIN-kód |
| 2. | Egységek száma vagy aggregált nominális összeg |
| 3. | Ár |
| 3b. | Jegyzés alapja |
| 4. | Teljes összeg piaci értéken |
| 5. | Pénzügyi tranzakciók |
| 6. | Vásárolt értékpapírok |
| 7. | Értékesített értékpapírok |
| 8. | Az értékpapír nyilvántartásának pénzneme |
| 9. | Egyéb volumenváltozások névértéken |
| 10. | Egyéb volumenváltozások piaci értéken |
| 11. | Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés |

4.

Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 8., 9., 10. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat.

Mező

Cím

1.

ISIN-kód

2.

Egységek száma vagy aggregált nominális összeg

3.

Ár

3b.

Jegyzés alapja

4.

Teljes összeg piaci értéken

5.

Pénzügyi tranzakciók

6.

Vásárolt értékpapírok

7.

Értékesített értékpapírok

8.

Az értékpapír nyilvántartásának pénzneme

9.

Egyéb volumenváltozások névértéken

10.

Egyéb volumenváltozások piaci értéken

11.

Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés

2.2. táblázat

2.2. táblázat

ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományai

ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományai

Az egyes mezőkre vonatkozó adatokat az alábbiak szerint kell jelenteni: vagy a) minden egyes értékpapírra; vagy b) tetszőleges számú értékpapírt egyetlen tételként aggregálva.

Az a) esetén a következő szabályok érvényesülnek:

| 1. | Az 1., 12., 13., 14. és 15. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell. |
| --- | --- |

1.

Az 1., 12., 13., 14. és 15. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell.

| 2. | Amennyiben az érintett NKB közvetlenül nem gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a 2., 3. és 4. mező közül kettőre vonatkozóan adatokat kell jelenteni (vagyis a 2. és 3. mező; a 2. és 4. mező; vagy a 3. és 4. mező). Amennyiben a 3. mezőre vonatkozóan gyűjtik az adatokat, úgy a 3b. mezőre vonatkozóan is kell adatokat gyűjteni. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az érintett NKB közvetlenül nem gyűjt értékpapíronkénti adatokat a pénzügyi tranzakciókról, a 2., 3. és 4. mező közül kettőre vonatkozóan adatokat kell jelenteni (vagyis a 2. és 3. mező; a 2. és 4. mező; vagy a 3. és 4. mező). Amennyiben a 3. mezőre vonatkozóan gyűjtik az adatokat, úgy a 3b. mezőre vonatkozóan is kell adatokat gyűjteni.

| 3. | Amennyiben az érintett NKB közvetlenül gyűjt értékpapíronkénti adatokat a tranzakciókról, a következő mezőkre vonatkozóan is kell adatokat jelenteni:






  a) | 5. mező; vagy 6. és 7. mező; és |
| --- | --- | --- |

3.

Amennyiben az érintett NKB közvetlenül gyűjt értékpapíronkénti adatokat a tranzakciókról, a következő mezőkre vonatkozóan is kell adatokat jelenteni:

a)

5. mező; vagy 6. és 7. mező; és

| b) | 4. mező; vagy 2. és 3. mező. |
| --- | --- |

b)

4. mező; vagy 2. és 3. mező.

| 4. | Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 3b., 8., 9., 10. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat.
  A b) esetén a következő szabályok érvényesülnek:






  1. | A 4., 12., 13., 14. és 15. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell. |
| --- | --- | --- |

4.

Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 3b., 8., 9., 10. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat.

A b) esetén a következő szabályok érvényesülnek:

1.

A 4., 12., 13., 14. és 15. mezőre vonatkozó adatokat jelenteni kell.

| 2. | Vagy az 5., vagy a 10. és 16. mezőre vonatkozó adatokat egyaránt jelenteni kell. |
| --- | --- |

2.

Vagy az 5., vagy a 10. és 16. mezőre vonatkozó adatokat egyaránt jelenteni kell.

| 3. | Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 8., 9. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat. |
| --- | --- |

3.

Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók a 8., 9. és 11. mezőre vonatkozóan is jelentsenek adatokat.

| Mező | Cím |
| --- | --- |
| 1. | Értékpapír-azonosító kód |
| 2. | Egységek száma vagy aggregált névérték |
| 3. | Ár |
| 3b | Jegyzés alapja |
| 4. | Teljes összeg piaci értéken |
| 5. | Pénzügyi tranzakciók |
| 6. | Vásárolt értékpapírok |
| 7. | Értékesített értékpapírok |
| 8. | Értékpapír nyilvántartásának pénzneme |
| 9. | Egyéb volumenváltozások névértéken |
| 10. | Egyéb volumenváltozások piaci értéken |
| 11. | Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés |
| 12. | Instrumentum (pénzügyi tranzakció besorolással):






  — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.3) |

Mező

Cím

1.

Értékpapír-azonosító kód

2.

Egységek száma vagy aggregált névérték

3.

Ár

3b

Jegyzés alapja

4.

Teljes összeg piaci értéken

5.

Pénzügyi tranzakciók

6.

Vásárolt értékpapírok

7.

Értékesített értékpapírok

8.

Értékpapír nyilvántartásának pénzneme

9.

Egyéb volumenváltozások névértéken

10.

Egyéb volumenváltozások piaci értéken

11.

Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés

12.

Instrumentum (pénzügyi tranzakció besorolással):

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F.3)

| — | tulajdoni részesedések (F.51) |
| --- | --- |

—

tulajdoni részesedések (F.51)

| — | ebből tőzsdei részvények (F.511) |
| --- | --- |

—

ebből tőzsdei részvények (F.511)

| — | ebből tőzsdén nem jegyzett részvények (F.512) |
| --- | --- |

—

ebből tőzsdén nem jegyzett részvények (F.512)

| — | ebből egyéb tulajdoni részesedések (F.519) |
| --- | --- |

—

ebből egyéb tulajdoni részesedések (F.519)

| — | befektetési jegyek vagy egységek (F.52) |
| --- | --- |

—

befektetési jegyek vagy egységek (F.52)

13.

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátási időpontja és lejárati időpontja. Ehelyett megadható a következő lejárati sávok szerinti bontás: eredeti futamidő legfeljebb egy év, egy és két év között, két évnél hosszabb, és hátralévő futamidő legfeljebb egy év, egy és két év között, két és öt év között, öt évnél hosszabb.

14.

Kibocsátó szektora vagy alszektora:

| — | központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

központi bank (S.121)

| — | betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

pénzpiaci alapok (S.123)

| — | befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124) |
| --- | --- |

—

befektetési alapok a pénzpiaci alapok kivételével (S.124)

| — | egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (ide nem értve az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozásokat) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125 kivéve FVC-k + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (ide nem értve az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozásokat) + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125 kivéve FVC-k + S.126 + S.127)

| — | értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozások (az S.125 további bontása) |
| --- | --- |

—

értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő, pénzügyi közvetítő vállalkozások (az S.125 további bontása)

| — | biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

biztosítók (S.128)

| — | nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- |

—

nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | kormányzat (S.13) |
| --- | --- |

—

kormányzat (S.13)

| — | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (5)

5

15.

Kibocsátó országa

16.

Átértékelési kiigazítások

3a. táblázat

3a. táblázat

Negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók

Negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók

| | Összesen | Euroövezet | Külföld |
| --- | --- | --- | --- |
| Belföld | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok
  (országonkénti adatok) | Összesen | Az euroövezeten kívüli tagállamok
  (országonkénti adatok) | Európai Unión kívüli főbb szerződő felek
  (országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében) |
| ESZKÖZÖK (F) |
| 1. | Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – valós érték |

Összesen

Euroövezet

Külföld

Belföld

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

(országonkénti adatok)

Összesen

Az euroövezeten kívüli tagállamok

(országonkénti adatok)

Európai Unión kívüli főbb szerződő felek

(országonkénti adatok Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében)

ESZKÖZÖK (F)

ESZKÖZÖK (F)

1.

Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – valós érték

legfeljebb 1 év (lejáratig)

több mint 1 év (lejáratig)

| 1x. | Készpénz és betétek amelyből folyószámlabetétek (F.22) |
| --- | --- |

1x.

Készpénz és betétek amelyből folyószámlabetétek (F.22)

| 1. | Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – névérték |
| --- | --- |

1.

Készpénz és betétek (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) – névérték

| 2. | Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (ESA 2010: F.3)

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

legfeljebb 1 év (eredeti futamidő)

legfeljebb 1 év (eredeti futamidő)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1-2 év között (eredeti futamidő)

1-2 év között (eredeti futamidő)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

több mint 2 év (eredeti futamidő)

több mint 2 év (eredeti futamidő)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

legfeljebb 1 év (lejáratig)

legfeljebb 1 év (lejáratig)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1-2 év között (lejáratig)

1-2 év között (lejáratig)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

2-5 év között (lejáratig)

2-5 év között (lejáratig)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

több mint 5 év (lejáratig)

több mint 5 év (lejáratig)

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

házt. és HSNPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Hitelek (ESA 2010: F.4) – valós érték |
| --- | --- |

3.

Hitelek (ESA 2010: F.4) – valós érték

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – valós érték

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

eredeti futamidő 1-5 év között – valós érték

eredeti futamidő 1-5 év között – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

eredeti futamidő több mint 5 év – valós érték

eredeti futamidő több mint 5 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k részére

kormányzat részére

befektetési alapok részére

EPK-k részére

biztosítók részére

nyugdíjpénztárak részére

NPV-k részére

házt. & HSNPI-k részére

lejáratig legfeljebb 1 év – valós érték

lejáratig legfeljebb 1 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

lejáratig legfeljebb 1-2 év – valós érték

lejáratig legfeljebb 1-2 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

lejáratig legfeljebb 2-5 év – valós érték

lejáratig legfeljebb 2-5 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

lejáratig több, mint 5 év – valós érték

lejáratig több, mint 5 év – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3x. | Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák – valós érték |
| --- | --- |

3x.

Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák – valós érték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Hitelek (ESA 2010: F.4) – névérték |
| --- | --- |

3.

Hitelek (ESA 2010: F.4) – névérték

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – névérték

eredeti futamidő legfeljebb 1 év – névérték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

eredeti futamidő legfeljebb 1-5 év – névérték

eredeti futamidő legfeljebb 1-5 év – névérték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

eredeti futamidő több, mint 5 év – névérték

eredeti futamidő több, mint 5 év – névérték

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4. | Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51)

| 4a. | Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények |
| --- | --- |

4a.

Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4b. | Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények |
| --- | --- |

4b.

Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4c. | Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

4c.

Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MPI-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

kormányzat által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

EPK-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

biztosítók által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nyugdíjpénztárak által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

NPV-k által kibocsátott

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 5. | Befektetési jegyek/ egységek (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

Befektetési jegyek/ egységek (ESA 2010: F.52)

| 5a. | PPA befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5a.

PPA befektetési jegyek/egységek

| 5b. | Nem pénzpiaci befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5b.

Nem pénzpiaci befektetési jegyek/egységek

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7)

| 7. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok (ESA 2010: F.61)
   (6) |
| --- | --- |

7.

Nem-életbiztosítási technikai tartalékok (ESA 2010: F.61)

6

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 8. | Nem pénzügyi eszközök (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

Nem pénzügyi eszközök (ESA 2010: AN)

MINIMUM

MINIMUM

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

Egyéb eszközök

| 10. | Eszközök összesen |
| --- | --- |

10.

Eszközök összesen

E táblázatban használt rövidítések: MPI = monetáris pénzügyi intézmény; EPK = egyéb pénzügyi közvetítő; NPV = nem pénzügyi vállalat; házt.=háztartás; HSNPI=háztartásokat segítő nonprofit intézmény

Biztosítók adatszolgáltatása: a „MINIMUM” jelölésű mezők esetében az instrumentumkategóriákra vonatkozó adatokat nem tételes alapon gyűjtik. Az NKB-k kiterjeszthetik ezt a gyakorlatot a „MINIMUM” jelölést nem tartalmazó adatmezőkre is.

3b. táblázat

3b. táblázat

Negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók

Negyedéves átértékelési kiigazítások vagy pénzügyi tranzakciók

| | Összesen | Euroövezet | Külföld |
| --- | --- | --- | --- |
| Belföld | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok | Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok
  (országonkénti információk) | Összesen | Nem résztvevő tagállamok
  (országonkénti információk) | Európai Unión kívüli főbb szerződő felek (az előző táblázatokra vonatkozó megjegyzések itt is érvényesek)
  (országonkénti információk Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében) |
| FORRÁSOK (F) |
| 1. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok (ESA 2010: F.3) |

Összesen

Euroövezet

Külföld

Belföld

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

Belföldön kívüli euroövezeti tagállamok

(országonkénti információk)

Összesen

Nem résztvevő tagállamok

(országonkénti információk)

Európai Unión kívüli főbb szerződő felek (az előző táblázatokra vonatkozó megjegyzések itt is érvényesek)

(országonkénti információk Brazília, Kanada, Kína, Hongkong, India, Japán, Oroszország, Svájc, USA esetében)

FORRÁSOK (F)

FORRÁSOK (F)

1.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok (ESA 2010: F.3)

MINIMUM

MINIMUM

| 2. | Hitelek (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Hitelek (ESA 2010: F.4)

MINIMUM

MINIMUM

monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által kibocsátott (7)

7

nem MPI-k által kibocsátott (7)

7

| 2.x. | Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák |
| --- | --- |

2.x.

Hitelek amelyből viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Tulajdoni részesedések (ESA 2010: F.51)

| 3a. | Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények |
| --- | --- |

3a.

Tulajdoni részesedések amelyből tőzsdei részvények

| 3b. | Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények |
| --- | --- |

3b.

Tulajdoni részesedések amelyből nem tőzsdei részvények

| 3c. | Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

3c.

Tulajdoni részesedések amelyből egyéb tulajdoni részesedések

| 4. | Biztosítástechnikai tartalékok (ESA 2010: F.6)
   (8) |
| --- | --- |

4.

Biztosítástechnikai tartalékok (ESA 2010: F.6)

8

| 4.1. | Életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

4.1.

Életbiztosítási technikai tartalékok

ebből befektetési egységhez kötött

MINIMUM

MINIMUM

ebből nem befektetési egységhez kötött

ebből nyugdíjjogosultságok

ebből nyugdíjjogosultságok

MINIMUM

MINIMUM

ebből befizetésekkel meghatározott rendszerek

ebből szolgáltatással meghatározott rendszerek

ebből hibrid rendszerek

| 4.2. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

4.2.

Nem-életbiztosítási technikai tartalékok

üzletág szerint

Egészségügyi kiadásokra vonatkozó biztosítás

Jövedelemvédelmi biztosítás

Munkavállalóknak nyújtott kártérítésre vonatkozó biztosítás

Gépjármű-felelősségbiztosítás

Egyéb gépjármű-biztosítás

Tengeri, légi és szállítmánybiztosítás

Tűzre és egyéb vagyoni károkra vonatkozó biztosítás

Általános felelősségbiztosítás

Hitel- és kezességbiztosítás

Jogvédelmi biztosítás

Segítségnyújtás

Különböző pénzügyi veszteségek

Viszontbiztosítás

| 5. | Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Származtatott pénzügyi eszközök (ESA 2010: F.7)

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Egyéb források |
| --- | --- |

6.

Egyéb források

Biztosítók adatszolgáltatása: a „MINIMUM” jelölésű mezők esetében az instrumentumkategóriákra vonatkozó adatokat nem tételes alapon gyűjtik. Az NKB-k kiterjeszthetik ezt a gyakorlatot a „MINIMUM” jelölést nem tartalmazó adatmezőkre is.

4. táblázat

4. táblázat

Éves biztosítási díjak, kárigények és jutalékok

Éves biztosítási díjak, kárigények és jutalékok

| | Összesen (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ebből: belföldi | Ebből: EGT-n belüli fióktelepek (országonként információk) | Ebből: EGT-n kívüli fióktelepek (összesen) |
| 1. | Biztosítási díjak |

Összesen (9)

9

Ebből: belföldi

Ebből: EGT-n belüli fióktelepek (országonként információk)

Ebből: EGT-n kívüli fióktelepek (összesen)

1.

Biztosítási díjak

| 2. | Kárigények |
| --- | --- |

2.

Kárigények

| 3. | Jutalékok |
| --- | --- |

3.

Jutalékok

---

(1)  Ha az adatszolgáltató nincs olyan helyzetben, hogy közvetlenül azonosítani tudja a szerződő fél rezidens országát, levezethet közelítéseket, vagy jelenthet az érintett NKB által kért egyéb információkat annak érdekében, hogy az érintett NKB levezethesse a közelítéseket (az e rendelet I. mellékletének 2. részében foglaltaknak megfelelően).

1

(2)  Kivéve, ha éves gyakoriság került feltüntetésre.

2

(3)  A nem euroövezeti tagállamok esetében az „MPI-k” és „nem MPI-k” a „bankokra” és „nem bankokra” utalnak.

3

(4)  Ha az adatszolgáltató nincs olyan helyzetben, hogy közvetlenül azonosítani tudja az információt, levezethet közelítéseket, vagy jelenthet az érintett NKB által kért egyéb információkat annak érdekében, hogy az érintett NKB levezethesse a közelítéseket (az e rendelet I. mellékletének 2. részében foglaltaknak megfelelően). A nem euroövezeti tagállamok esetében az „MPI-k” és „nem MPI-k” a „bankokra” és „nem bankokra” utalnak.

4

(5)  Az érintett NKB előírhatja, hogy az adatszolgáltatók külön azonosítsák a „háztartások” (S.14) és a „háztartásokat segítő nonprofit intézmények” (S.15) alszektort.

5

(6)  Ha az adatszolgáltató nincs olyan helyzetben, hogy közvetlenül azonosítani tudja a szerződő fél rezidens országát, levezethet közelítéseket, vagy jelenthet az érintett NKB által kért egyéb információkat annak érdekében, hogy az érintett NKB levezethesse a közelítéseket (az e rendelet I. mellékletének 2. részében foglaltaknak megfelelően).

6

(7)  A nem euroövezeti tagállamok esetében az „MPI-k” és „nem MPI-k” a „bankokra” és „nem bankokra” utalnak.

7

(8)  Ha az adatszolgáltató nincs olyan helyzetben, hogy közvetlenül azonosítani tudja a szerződő fél rezidens országát, levezethet közelítéseket, vagy jelenthet az érintett NKB által kért egyéb információkat annak érdekében, hogy az érintett NKB levezethesse a közelítéseket (az e rendelet I. mellékletének 2. részében foglaltaknak megfelelően).

8

(9)  Az összeg magában foglalja a Szerződés 56. cikke szerinti szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlása során végzett üzleti tevékenységet.

9

---

II. MELLÉKLET

LEÍRÁSOK

1. RÉSZ

Az instrumentumkategóriák leírása

| 1. | Az A. táblázat az instrumentumkategóriák részletes standard leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankoknak (NKB-k) e rendeletnek megfelelően át kell ültetniük nemzeti kategóriáikba. Sem a táblázatban szereplő egyes pénzügyi instrumentumok felsorolása, sem megfelelő leírásaik nem tekintendők kimerítőnek. A leírások az 549/2013/EU rendelettel kialakított számlák európai rendszerére (a továbbiakban: ESA 2010) hivatkoznak. |
| --- | --- |

1.

Az A. táblázat az instrumentumkategóriák részletes standard leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankoknak (NKB-k) e rendeletnek megfelelően át kell ültetniük nemzeti kategóriáikba. Sem a táblázatban szereplő egyes pénzügyi instrumentumok felsorolása, sem megfelelő leírásaik nem tekintendők kimerítőnek. A leírások az 549/2013/EU rendelettel kialakított számlák európai rendszerére (a továbbiakban: ESA 2010) hivatkoznak.

| 2. | Egyes instrumentumkategóriák esetében futamidő szerinti bontást kell megadni. Ez az alábbiakra vonatkozik:






  a) | eredeti futamidő, vagyis a kibocsátáskori futamidő, ami a pénzügyi instrumentum azon rögzített élettartama, amely előtt nem váltható vissza, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, vagy amely előtt csak szankció mellett váltható vissza, pl. bizonyos típusú betétek; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Egyes instrumentumkategóriák esetében futamidő szerinti bontást kell megadni. Ez az alábbiakra vonatkozik:

a)

eredeti futamidő, vagyis a kibocsátáskori futamidő, ami a pénzügyi instrumentum azon rögzített élettartama, amely előtt nem váltható vissza, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, vagy amely előtt csak szankció mellett váltható vissza, pl. bizonyos típusú betétek; vagy

| b) | hátralévő futamidő, vagyis a pénzügyi instrumentum fennmaradó élettartama az adatszolgáltatási időszak végén, amely előtt nem váltható vissza, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, vagy amely előtt csak szankció mellett váltható vissza, pl. bizonyos típusú betétek. |
| --- | --- |

b)

hátralévő futamidő, vagyis a pénzügyi instrumentum fennmaradó élettartama az adatszolgáltatási időszak végén, amely előtt nem váltható vissza, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, vagy amely előtt csak szankció mellett váltható vissza, pl. bizonyos típusú betétek.

| 3. | A pénzügyi követelések megkülönböztethetők aszerint, hogy átruházhatók-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható az egyik félről a másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott pénzügyi eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi instrumentummal lehet kereskedni, az átruházható instrumentumokat szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, azonban a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. |
| --- | --- |

3.

A pénzügyi követelések megkülönböztethetők aszerint, hogy átruházhatók-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható az egyik félről a másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott pénzügyi eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi instrumentummal lehet kereskedni, az átruházható instrumentumokat szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, azonban a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét.

A. táblázat

Az instrumentumkategóriák leírása a biztosítók eszközei és forrásai körében

ESZKÖZÖK

| Instrumentumkategória | Főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 1. | Készpénz és betétek |

Instrumentumkategória

Főbb jellemzők leírása

1.

Készpénz és betétek

Forgalomban levő és fizetőeszközként használt euro- és külföldi bankjegyek és érmék állománya, amelyet a biztosítók a monetáris pénzügyi intézményeknél (MPI-k) történő betételhelyezésre használnak. Ez magában foglalhatja az egynapos betéteket, a lekötött betéteket, a felmondással visszaváltható betéteket, valamint a fordított repoügyletek vagy készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönvétel alapján fennálló követeléseket.

| 1.1. | Átruházható betétek |
| --- | --- |

1.1.

Átruházható betétek

Az átruházható betétek olyan betétek, amelyek általánosan használt fizetési eszközök útján, például átutalással és beszedéssel, vagy adott esetben hitelkártyával vagy betéti kártyával, elektronikuspénz-műveletekkel, csekkel és más hasonló módon más gazdasági szereplők részére történő fizetés érdekében közvetlenül átruházhatók, jelentős késedelem, korlátozás és szankció nélkül. Nem sorolandók az átruházható betétek közé azok a betétek, amelyek csak készpénzfelvételre használhatók és/vagy azok a betétek, amelyekből csak ugyanazon tulajdonos másik számláján keresztül lehet pénzeszközöket felvenni vagy átutalni.

| 2. | Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok |
| --- | --- |

2.

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állományai, amelyek az adósság tényét tanúsító, átruházható pénzügyi instrumentumok, amelyekkel általában másodlagos piacokon kereskednek. Ezekkel ellenirányú ügylet is köthető a piacon, és tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azokat kibocsátó intézményben.

Ebbe az instrumentumkategóriába tartoznak:

| — | az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár, |
| --- | --- |

—

az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár,

| — | azok a hitelek, amelyek átruházhatóvá válnak egy szervezett piacon, azaz a kereskedelem tárgyát képező hitelek, feltéve, hogy van bizonyíték a másodlagos piaci kereskedelemre, beleértve az árjegyzők meglétét is, és gyakori a pénzügyi eszköz árazása, például a vételi és eladási árfolyam különbözetének megadásával. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a hiteleket a 3. „Hitelek” instrumentumkategóriába kell sorolni (lásd még a „kereskedelem tárgyát képező hiteleket” ugyanebben a kategóriában), |
| --- | --- |

—

azok a hitelek, amelyek átruházhatóvá válnak egy szervezett piacon, azaz a kereskedelem tárgyát képező hitelek, feltéve, hogy van bizonyíték a másodlagos piaci kereskedelemre, beleértve az árjegyzők meglétét is, és gyakori a pénzügyi eszköz árazása, például a vételi és eladási árfolyam különbözetének megadásával. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a hiteleket a 3. „Hitelek” instrumentumkategóriába kell sorolni (lásd még a „kereskedelem tárgyát képező hiteleket” ugyanebben a kategóriában),

| — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fennálló alárendelt adósság (lásd még a „hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőkét” a 3. „Hitelek” instrumentumkategóriában). |
| --- | --- |

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fennálló alárendelt adósság (lásd még a „hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőkét” a 3. „Hitelek” instrumentumkategóriában).

Az értékpapír-kölcsönzési műveletek alapján kölcsönbe adott vagy repomegállapodás alapján értékesített értékpapírok az eredeti tulajdonos mérlegében maradnak (és nem rögzítendők az ideiglenes megszerző mérlegében), amennyiben határozott kötelezettségvállalás történt a művelet visszafordítására, és nem csupán lehetőség van erre. Amennyiben az ideiglenes megszerző értékesíti a kapott értékpapírokat, ezt az értékesítést az értékpapírokkal végzett közvetlen tranzakciókként kell nyilvántartani, és az ideiglenes megszerző mérlegében az értékpapír-portfólió alatt negatív pozícióként kell rögzíteni.

| 3. | Hitelek |
| --- | --- |

3.

Hitelek

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában ez a kategória a biztosítók által a hitelfelvevőknek kölcsönadott pénzeszközökből és a biztosítók által megszerzett hitelekből áll, amelyeket nem átruházható dokumentumok igazolnak, vagy amelyet nem igazolnak dokumentumok.

Ez az alábbi tételeket tartalmazza:

| — | nem átruházható értékpapírok állományai: hitelviszonyt megtestesítő, olyan értékpapírok állományai, amelyek nem átruházhatók, és amelyekkel másodlagos piacokon nem lehet kereskedni, |
| --- | --- |

—

nem átruházható értékpapírok állományai: hitelviszonyt megtestesítő, olyan értékpapírok állományai, amelyek nem átruházhatók, és amelyekkel másodlagos piacokon nem lehet kereskedni,

| — | kereskedés tárgyát képező hitelek: a de facto átruházhatóvá vált hiteleket a „hitelek” kategóriába kell besorolni, amennyiben nincs bizonyíték a másodlagos piaci kereskedelemre. Ellenkező esetben ezeket hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként (2. instrumentumkategória) kell besorolni, |
| --- | --- |

—

kereskedés tárgyát képező hitelek: a de facto átruházhatóvá vált hiteleket a „hitelek” kategóriába kell besorolni, amennyiben nincs bizonyíték a másodlagos piaci kereskedelemre. Ellenkező esetben ezeket hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként (2. instrumentumkategória) kell besorolni,

| — | hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke: a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok a kibocsátó intézménnyel szembeni járulékos követelést biztosítanak, amelyet csak az összes, magasabb státusú követelés kielégítését követően lehet érvényesíteni, ami a tulajdoni részesedések egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai célokra az alárendelt kölcsöntőkét az instrumentum jellegétől függően „hitelekként” vagy „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokként” kell besorolni. Amennyiben a biztosító által tartott, valamennyi formában fennálló alárendelt kölcsönt statisztikai célokra egyetlen adatként azonosítják, azt a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” kategóriába kell besorolni annak alapján, hogy az alárendelt kölcsön túlnyomó részben hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, nem pedig hitelek formájában áll fenn, |
| --- | --- |

—

hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke: a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok a kibocsátó intézménnyel szembeni járulékos követelést biztosítanak, amelyet csak az összes, magasabb státusú követelés kielégítését követően lehet érvényesíteni, ami a tulajdoni részesedések egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai célokra az alárendelt kölcsöntőkét az instrumentum jellegétől függően „hitelekként” vagy „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokként” kell besorolni. Amennyiben a biztosító által tartott, valamennyi formában fennálló alárendelt kölcsönt statisztikai célokra egyetlen adatként azonosítják, azt a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” kategóriába kell besorolni annak alapján, hogy az alárendelt kölcsön túlnyomó részben hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, nem pedig hitelek formájában áll fenn,

| — | fordított repoügyletek vagy készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönvétel alapján fennálló követelések: az adatszolgáltatók által meghatározott áron, ugyanazon vagy hasonló értékpapírok rögzített áron, meghatározott jövőbeli időpontban történő újbóli értékesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalás mellett vásárolt értékpapírokért kifizetett készpénz ellentételezője, vagy készpénzfedezet mellett történő értékpapír-kölcsönvétel. |
| --- | --- |

—

fordított repoügyletek vagy készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönvétel alapján fennálló követelések: az adatszolgáltatók által meghatározott áron, ugyanazon vagy hasonló értékpapírok rögzített áron, meghatározott jövőbeli időpontban történő újbóli értékesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalás mellett vásárolt értékpapírokért kifizetett készpénz ellentételezője, vagy készpénzfedezet mellett történő értékpapír-kölcsönvétel.

Ez a kategória nem tartalmazza a biztosítók által elhelyezett betétek formájában fennálló eszközöket (ezek az 1. kategóriába tartoznak).

| 3.1. | Viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák |
| --- | --- |

3.1.

Viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák

A viszontbiztosítók által a viszontbiztosítási tranzakciókban átadóként eljáró biztosítók javára fedezetként elhelyezett betétek.

| 4. | Tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

4.

Tulajdoni részesedések

Vállalatokban vagy kvázivállalatokban fennálló tulajdonjogot megtestesítő pénzügyi eszközök. Az ilyen pénzügyi eszközök általában feljogosítják a tulajdonosaikat, hogy részesüljenek a vállalatok, illetve a kvázivállalatok nyereségéből és eszközeiből felszámolás esetén.

Ez a kategória a tőzsdei és a tőzsdén nem jegyzett részvényeket, valamint egyéb tulajdoni részesedéseket foglalja magában.

Az értékpapír-kölcsönzési műveletek alapján kölcsönbe adott vagy repomegállapodás alapján értékesített, tulajdoni részesedést megtestesítő értékpapírokat a 2. „Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” kategóriának megfelelően kell kezelni.

| 4.1. | Tőzsdei részvények |
| --- | --- |

4.1.

Tőzsdei részvények

Tulajdoni részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket egy tőzsdén jegyeznek. A tőzsde lehet elismert értékpapírtőzsde vagy a másodlagos értékpapírpiac valamilyen más formája. A tőzsdei részvényeket tőzsdén jegyzett részvényeknek is nevezik.

| 4.2. | Tőzsdén nem jegyzett részvények |
| --- | --- |

4.2.

Tőzsdén nem jegyzett részvények

A tőzsdén nem jegyzett részvények olyan tulajdoni részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket nem jegyeznek tőzsdén.

| 4.3. | Egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

4.3.

Egyéb tulajdoni részesedések

Az egyéb tulajdoni részesedések közé a tulajdoni részesedések mindazon formái tartoznak, amelyek nem tőzsdén jegyzett részvények és nem is tőzsdén nem jegyzett részvények.

| 5. | Befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5.

Befektetési jegyek/egységek

Ez a kategória az EKB-nek az MPI-k és a befektetési alapok statisztikai célú jegyzékében szereplő pénzpiaci alapok (PPA-k) és nem pénzpiaci befektetési alapok (vagyis a PPA-kon kívüli befektetési alapok) által kibocsátott jegyek vagy egységek állományait foglalja magában.

| 5.1. | PPA befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5.1.

PPA befektetési jegyek/egységek

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 2. cikkében meghatározott PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek/egységek állományai.

| 5.2. | Nem PPA befektetési jegyek/egységek |
| --- | --- |

5.2.

Nem PPA befektetési jegyek/egységek

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 1. cikkében meghatározott PPA-któl különböző befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek/egységek állományai.

| 6. | Származtatott pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

6.

Származtatott pénzügyi eszközök

A származtatott pénzügyi eszközök olyan pénzügyi eszközök, amelyek meghatározott pénzügyi eszközhöz, mutatóhoz vagy áruhoz kapcsolódnak, amelyek révén mintegy magukkal a pénzügyi kockázatokkal lehet a pénzügyi piacokon kereskedni.

Ebbe a kategóriába tartoznak:

| — | az opciók, |
| --- | --- |

—

az opciók,

| — | az opciós utalványok, |
| --- | --- |

—

az opciós utalványok,

| — | a határidős tőzsdei ügyletek, |
| --- | --- |

—

a határidős tőzsdei ügyletek,

| — | a tőzsdén kívüli határidős ügyletek, |
| --- | --- |

—

a tőzsdén kívüli határidős ügyletek,

| — | a csereügyletek, |
| --- | --- |

—

a csereügyletek,

| — | a hitelderivatívák. |
| --- | --- |

—

a hitelderivatívák.

A származtatott pénzügyi eszközöket a mérlegben bruttó alapon, piaci értéken kell kimutatni. A pozitív piaci értéket képviselő egyedi származtatott szerződéseket a mérleg eszközoldalán, a negatív piaci értéket képviselőket pedig a mérleg forrásoldalán kell nyilvántartani.

A származtatott szerződésekből eredő jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni.

Ez a kategória nem tartalmazza azokat a származtatott pénzügyi eszközöket, amelyeket a nemzeti szabályok értelmében nem kell a mérlegben kimutatni.

| 7. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

7.

Nem-életbiztosítási technikai tartalékok

A biztosítóknak a viszontbiztosítókkal szembeni, élet-viszontbiztosításon és nemélet-viszontbiztosításon alapuló pénzügyi követelései.

| 8. | Nem pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

8.

Nem pénzügyi eszközök

Tárgyi eszközök és immateriális eszközök a pénzügyi eszközök kivételével.

Ez a kategória a lakásokat, egyéb épületeket és építményeket, gépeket és gépi berendezéseket, értéktárgyakat, valamint a szellemi tulajdont képező termékeket, például számítógépes szoftvereket és adatbázisokat tartalmazza.

| 9. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

9.

Egyéb eszközök

Ez a mérleg eszközoldalán levő maradék kategória, amelyeknek a meghatározása „máshová nem sorolt eszközök”. Az NKB-k előírhatják az ezen kategóriába tartozó egyes alpozíciók jelentését. Az egyéb eszközök közé tartozhatnak:

| — | az esedékes osztalékok, |
| --- | --- |

—

az esedékes osztalékok,

| — | az esedékes, felhalmozott bérleti díjak, |
| --- | --- |

—

az esedékes, felhalmozott bérleti díjak,

| — | az esedékes viszontbiztosítási követelések, |
| --- | --- |

—

az esedékes viszontbiztosítási követelések,

| — | a biztosító főtevékenységéhez nem kapcsolódó esedékes összegek. |
| --- | --- |

—

a biztosító főtevékenységéhez nem kapcsolódó esedékes összegek.

FORRÁSOK

| Instrumentumkategória | Főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |

Instrumentumkategória

Főbb jellemzők leírása

10.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

A biztosító által kibocsátott, a tulajdoni részesedéstől eltérő értékpapírok, amelyek általában átruházható instrumentumok, és amelyekkel másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azt kibocsátó intézményben.

| 11. | Kapott hitelek |
| --- | --- |

11.

Kapott hitelek

Azon összegek, amelyekkel a biztosító a hitelezőknek tartozik, az átruházható értékpapírok kibocsátásából eredő összegek kivételével. Ez a kategória az alábbiakat foglalja magában:

| — | hitelek: a biztosítóknak nyújtott hitelek, amelyeket vagy át nem ruházható okiratok támasztanak alá, vagy amelyek okirattal nem igazoltak, |
| --- | --- |

—

hitelek: a biztosítóknak nyújtott hitelek, amelyeket vagy át nem ruházható okiratok támasztanak alá, vagy amelyek okirattal nem igazoltak,

| — | készpénzfedezet melletti repoügyletek és repo típusú ügyletek: a biztosító által meghatározott áron, ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírok rögzített áron, meghatározott jövőbeli időpontban történő visszavásárlására vonatkozó határozott kötelezettségvállalás mellett értékesített értékpapírokért kapott készpénz ellentételezője. A biztosító által harmadik félre (az ideiglenes megszerzőre) átruházott értékpapírokért kapott összegeket ide kell sorolni, amennyiben határozott kötelezettségvállalás történt a művelet visszafordítására, és nem csupán lehetőség van erre. Ezt azt jelenti, hogy az ügylet alatt továbbra is a biztosító viseli az alapul szolgáló értékpapírokhoz kapcsolódó kockázatokat és élvezi a hasznokat, |
| --- | --- |

—

készpénzfedezet melletti repoügyletek és repo típusú ügyletek: a biztosító által meghatározott áron, ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírok rögzített áron, meghatározott jövőbeli időpontban történő visszavásárlására vonatkozó határozott kötelezettségvállalás mellett értékesített értékpapírokért kapott készpénz ellentételezője. A biztosító által harmadik félre (az ideiglenes megszerzőre) átruházott értékpapírokért kapott összegeket ide kell sorolni, amennyiben határozott kötelezettségvállalás történt a művelet visszafordítására, és nem csupán lehetőség van erre. Ezt azt jelenti, hogy az ügylet alatt továbbra is a biztosító viseli az alapul szolgáló értékpapírokhoz kapcsolódó kockázatokat és élvezi a hasznokat,

| — | értékpapír-kölcsönzésért kapott készpénzfedezet: a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzési ügylet formájában ideiglenesen harmadik félre átruházott értékpapírokért kapott összegek, |
| --- | --- |

—

értékpapír-kölcsönzésért kapott készpénzfedezet: a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzési ügylet formájában ideiglenesen harmadik félre átruházott értékpapírokért kapott összegek,

| — | az arany fedezet ellenében történő ideiglenes átruházásával járó ügyletek keretében kapott készpénzfedezet. |
| --- | --- |

—

az arany fedezet ellenében történő ideiglenes átruházásával járó ügyletek keretében kapott készpénzfedezet.

| 11.1. | Viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák |
| --- | --- |

11.1.

Viszontbiztosítási tevékenységgel összefüggő betétgaranciák

Az átadó biztosítók által a viszontbiztosítóktól fedezetként kapott betétek.

| 12. | Tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

12.

Tulajdoni részesedések

Lásd a 4. kategóriát.

| 12.1. | Tőzsdei részvények |
| --- | --- |

12.1.

Tőzsdei részvények

Lásd a 4.1. kategóriát.

| 12.2. | Tőzsdén nem jegyezett részvények |
| --- | --- |

12.2.

Tőzsdén nem jegyezett részvények

Lásd a 4.2. kategóriát.

| 12.3. | Egyéb tulajdoni részesedések |
| --- | --- |

12.3.

Egyéb tulajdoni részesedések

Lásd a 4.3. kategóriát.

| 13. | Biztosítástechnikai tartalékok |
| --- | --- |

13.

Biztosítástechnikai tartalékok

A biztosító által a szerződői jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

| 13.1. | Életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

13.1.

Életbiztosítási technikai tartalékok

A biztosító által az életbiztosítási szerződők jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

| 13.1.1 | ebből befektetési egységhez kötött életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

13.1.1

ebből befektetési egységhez kötött életbiztosítási technikai tartalékok

A biztosító által a befektetési egységhez kötött életbiztosítási szerződők jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege. A szerződőnek a befektetési egységhez kötött életbiztosítási szerződés alapján fennálló jövőbeli követelései azon eszközcsoport teljesítményétől függenek, amelybe a szerződő pénzeszközeit befektették.

| 13.1.2 | ebből nem befektetési egységhez kötött életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

13.1.2

ebből nem befektetési egységhez kötött életbiztosítási technikai tartalékok

A biztosító által a nem befektetési egységhez kötött életbiztosítási szerződők jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege. A szerződőnek a nem befektetési egységhez kötött életbiztosítási szerződés alapján fennálló jövőbeli követelései nem valamely meghatározott eszközcsoport teljesítményétől függnek.

| 13.1.3 | ebből nyugdíjjogosultságok |
| --- | --- |

13.1.3

ebből nyugdíjjogosultságok

A biztosító által a nyugdíjbiztosítási rendszerei jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege. Ez a kategória csak a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre vonatkozik. A munkaviszonyhoz nem kapcsolódó egyéni nyugdíjprogramok nem tartoznak ebbe a kategóriába.

| 13.1.3.1 | nyugdíjjogosultságok, amelyből befizetésekkel meghatározott rendszerek |
| --- | --- |

13.1.3.1

nyugdíjjogosultságok, amelyből befizetésekkel meghatározott rendszerek

A biztosító által a befizetésekkel meghatározott rendszerhez tartozó szerződői jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

A befizetésekkel meghatározott rendszerben a kifizetett juttatások a nyugdíjrendszer által megszerzett eszközök teljesítményétől függnek. A befizetésekkel meghatározott nyugdíjrendszer esetében a kötelezettséget az alap eszközeinek folyó piaci értéke képezi.

| 13.1.3.2 | nyugdíjjogosultságok, amelyből szolgáltatással meghatározott rendszerek |
| --- | --- |

13.1.3.2

nyugdíjjogosultságok, amelyből szolgáltatással meghatározott rendszerek

A biztosító által a szolgáltatással meghatározott rendszerhez tartozó szerződői jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

A szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszerben a rendszerben részt vevő munkavállalóknak ígért nyugdíjak szintjét egy előzetesen megállapított képlettel határozzák meg. A szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszer kötelezettsége megegyezik az ígért nyugdíjak jelenértékével.

| 13.1.3.3 | nyugdíjjogosultságok, amelyből hibrid rendszerek |
| --- | --- |

13.1.3.3

nyugdíjjogosultságok, amelyből hibrid rendszerek

A biztosító által a befizetésekkel meghatározott és a szolgáltatással meghatározott rendszerek elemeit ötvöző rendszereihez tartozó szerződői jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

| 13.2. | Nem-életbiztosítási technikai tartalékok |
| --- | --- |

13.2.

Nem-életbiztosítási technikai tartalékok

A biztosító által a nem-életbiztosítási kötvénnyel rendelkező szerződők jövőbeli biztosítási követelései kielégítése érdekében tartott tőke összege.

| 13.2.1 | Egészségügyi kiadásokra vonatkozó biztosítás |
| --- | --- |

13.2.1

Egészségügyi kiadásokra vonatkozó biztosítás

Egészségügyi kiadásokra vonatkozó biztosítási kötelezettségek, amennyiben az alapul szolgáló üzleti tevékenységet nem az életbiztosításéhoz hasonló technikai alapon folytatják, a 13.2.3 üzletághoz tartozó kötelezettségek kivételével.

| 13.2.2 | Jövedelemvédelmi biztosítás |
| --- | --- |

13.2.2

Jövedelemvédelmi biztosítás

Jövedelemvédelmi biztosítási kötelezettségek, amennyiben az alapul szolgáló üzleti tevékenységet nem az életbiztosításéhoz hasonló technikai alapon folytatják, a 13.2.3 üzletághoz tartozó kötelezettségek kivételével.

| 13.2.3 | Munkavállalóknak nyújtott kártérítésre vonatkozó biztosítás |
| --- | --- |

13.2.3

Munkavállalóknak nyújtott kártérítésre vonatkozó biztosítás

A munkahelyi balesetekhez és foglalkozási megbetegedésekhez kapcsolódó egészségbiztosítási kötelezettségek, amennyiben az alapul szolgáló üzleti tevékenységet nem az életbiztosításéhoz hasonló technikai alapon folytatják.

| 13.2.4 | Gépjármű-felelősségbiztosítás |
| --- | --- |

13.2.4

Gépjármű-felelősségbiztosítás

A szárazföldi gépjárművek használatából eredő valamennyi felelősséget (beleértve a fuvarozó felelősségét is) fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.5 | Egyéb gépjármű-biztosítás |
| --- | --- |

13.2.5

Egyéb gépjármű-biztosítás

A szárazföldi gépjárművek (a sínpályához kötött járműveket is beleértve) minden károsodását vagy veszteségét fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.6 | Tengeri, légi és szállítmánybiztosítás |
| --- | --- |

13.2.6

Tengeri, légi és szállítmánybiztosítás

A tengeri, tavi, folyami vagy csatornán használt hajók és légi járművek minden károsodását vagy veszteségét, valamint – tekintet nélkül a szállítás módjára – a szállítmány vagy poggyászok minden károsodását vagy veszteségét fedező biztosítási kötelezettségek. A légi járművek, valamint a hajók és más vízi járművek tengeren, tavon, folyamon vagy csatornán való használatából származó felelősséget (beleértve a fuvarozó felelősségét is) fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.7 | Tűzre és egyéb vagyoni károkra vonatkozó biztosítás |
| --- | --- |

13.2.7

Tűzre és egyéb vagyoni károkra vonatkozó biztosítás

A 13.2.5 és a 13.2.6 üzletág körébe tartozók kivételével a vagyontárgyakban bekövetkezett minden olyan kárt vagy veszteséget fedező biztosítási kötelezettségek, amelyet tűz, robbanás, elemi kár (beleértve a vihar, jégeső vagy fagy által okozottakat), atomenergia, földcsuszamlás és talajsüllyedés, valamint bármilyen más esemény, például lopás okozott.

| 13.2.8 | Általános felelősségbiztosítás |
| --- | --- |

13.2.8

Általános felelősségbiztosítás

A 13.2.4 és a 13.2.6 üzletág körébe tartozóktól eltérő minden egyéb felelősséget fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.9 | Hitel- és kezességbiztosítás |
| --- | --- |

13.2.9

Hitel- és kezességbiztosítás

A fizetésképtelenséget, exporthitelt, részletfizetési hitelt, jelzáloghitelt, mezőgazdasági hitelt, valamint közvetlen és közvetett kezességet és garanciát fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.10 | Jogvédelmi biztosítás |
| --- | --- |

13.2.10

Jogvédelmi biztosítás

Jogi költségeket és perköltségeket fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.11 | Segítségnyújtás |
| --- | --- |

13.2.11

Segítségnyújtás

Az utazás közben bajba került, otthonuktól vagy szokásos tartózkodási helyüktől távol lévő személyeknek történő segítségnyújtást fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.12 | Különböző pénzügyi veszteségek |
| --- | --- |

13.2.12

Különböző pénzügyi veszteségek

A foglalkoztatással összefüggő kockázatokat, a jövedelem elégtelenségét, a rossz időjárást, a nyereségkiesést, a folyó általános többletköltségeket, az előre nem látható üzleti többletköltségeket, a piaci érték veszteségét, a bérleti díj- vagy bevételkiesést, a fentieken kívüli egyéb közvetett üzleti veszteségeket, az egyéb (nem üzleti) pénzügyi veszteségeket, valamint a 13.2.1–13.2.11 üzletág körébe nem tartozó bármely egyéb nem-életbiztosítási kockázatot fedező biztosítási kötelezettségek.

| 13.2.13 | Viszontbiztosítás |
| --- | --- |

13.2.13

Viszontbiztosítás

Viszontbiztosítási kötelezettségek.

| 14. | Származtatott pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

14.

Származtatott pénzügyi eszközök

Lásd a 6. kategóriát.

| 15. | Egyéb források |
| --- | --- |

15.

Egyéb források

Ez a mérleg forrásoldalán levő maradéktétel, amelyeknek a meghatározása „máshová nem sorolt források”. Az NKB-k előírhatják az ezen kategóriába tartozó egyes alpozíciók jelentését. Az egyéb források közé tartozhatnak:

| — | nem a biztosító főtevékenységéhez kapcsolódó fizetendő összegek, vagyis a beszállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási járulékok stb., |
| --- | --- |

—

nem a biztosító főtevékenységéhez kapcsolódó fizetendő összegek, vagyis a beszállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási járulékok stb.,

| — | harmadik felekkel szembeni kötelezettségeket, vagyis nyugdíjakat, osztalékokat stb. képviselő céltartalékok, |
| --- | --- |

—

harmadik felekkel szembeni kötelezettségeket, vagyis nyugdíjakat, osztalékokat stb. képviselő céltartalékok,

| — | készpénzfedezet nélküli értékpapír-kölcsönzésből eredő nettó pozíciók, |
| --- | --- |

—

készpénzfedezet nélküli értékpapír-kölcsönzésből eredő nettó pozíciók,

| — | értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása tekintetében fizetendő nettó összegek. |
| --- | --- |

—

értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása tekintetében fizetendő nettó összegek.

2. RÉSZ

Az értékpapíronkénti attribútumok leírása

B. táblázat

Az értékpapíronkénti attribútumok leírása

| Mező | Leírás |
| --- | --- |
| Értékpapír-azonosító kód | Valamely értékpapírt egyedi módon azonosító kód, az NKB utasításainak megfelelően (például NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL). |
| Egységek száma vagy aggregált nominális összeg | Egy értékpapír egységeinek száma, illetve aggregált nominális összeg, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek, a felhalmozott kamatok nélkül. |
| Ár | Egy értékpapír egységenkénti piaci ára, illetve az aggregált nominális összeg százaléka, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek. E pozíció alatt az NKB-k a felhalmozott kamat jelentését is kérhetik. |
| Jegyzés alapja | Azt mutatja, hogy az értékpapírt százalékként vagy egységekben jegyzik. |
| Teljes összeg | Értékpapír teljes piaci értéke. Amennyiben az értékpapírokkal egységben kereskednek, ez az összeg megegyezik az értékpapírok száma és egységenkénti ára szorzatával. Amennyiben az értékpapírokkal egységek helyett összegben kereskednek, ez az összeg megegyezik az aggregált nominális összeg és a százalékban kifejezett ár szorzatával.
  Az NKB-knak a felhalmozott kamat jelentését főszabály szerint e pozíció alatt, vagy külön kell előírniuk. Az NKB-k ugyanakkor mérlegelési jogkörükben a felhalmozott kamatokat nem tartalmazó adatokat is kérhetnek. |
| Pénzügyi tranzakciók | Egy értékpapír vétele mínusz eladásának (értékpapírok az eszközoldalon) vagy kibocsátása mínusz visszavásárlásának (értékpapírok a forrásoldalon) összege, ügyleti értéken, euróban nyilvántartva. |
| Vásárolt értékpapírok | Egy értékpapír vételének összege ügyleti értéken nyilvántartva. |
| Értékesített értékpapírok | Egy értékpapír eladásának összege ügyleti értéken nyilvántartva. |
| Az értékpapír nyilvántartásának pénzneme | Az értékpapír árának és/vagy fennmaradó összegének kifejezésére használt pénznem ISO- vagy azzal egyenértékű kódja. |
| Egyéb volumenváltozások névértéken | A tartott értékpapír volumenének egyéb változásai, névértéken a névleges pénznemben/egységben vagy euróban. |
| Egyéb volumenváltozások piaci értéken | A tartott értékpapír volumenének egyéb változásai, piaci értéken, euróban. |
| Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés | A befektetés funkciója a fizetésimérleg-statisztikákban (1) használt besorolása szerint. |
| Kibocsátó országa | A kibocsátó rezidens országa. A befektetési jegyek/egységek esetében a kibocsátó országa arra a helyre utal, ahol a befektetési alap rezidens, nem arra, ahol az alapkezelő. |

Mező

Leírás

Értékpapír-azonosító kód

Valamely értékpapírt egyedi módon azonosító kód, az NKB utasításainak megfelelően (például NKB azonosító szám, CUSIP, SEDOL).

Egységek száma vagy aggregált nominális összeg

Egy értékpapír egységeinek száma, illetve aggregált nominális összeg, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek, a felhalmozott kamatok nélkül.

Ár

Egy értékpapír egységenkénti piaci ára, illetve az aggregált nominális összeg százaléka, ha az értékpapírral egységek helyett összegben kereskednek. E pozíció alatt az NKB-k a felhalmozott kamat jelentését is kérhetik.

Jegyzés alapja

Azt mutatja, hogy az értékpapírt százalékként vagy egységekben jegyzik.

Teljes összeg

Értékpapír teljes piaci értéke. Amennyiben az értékpapírokkal egységben kereskednek, ez az összeg megegyezik az értékpapírok száma és egységenkénti ára szorzatával. Amennyiben az értékpapírokkal egységek helyett összegben kereskednek, ez az összeg megegyezik az aggregált nominális összeg és a százalékban kifejezett ár szorzatával.

Az NKB-knak a felhalmozott kamat jelentését főszabály szerint e pozíció alatt, vagy külön kell előírniuk. Az NKB-k ugyanakkor mérlegelési jogkörükben a felhalmozott kamatokat nem tartalmazó adatokat is kérhetnek.

Pénzügyi tranzakciók

Egy értékpapír vétele mínusz eladásának (értékpapírok az eszközoldalon) vagy kibocsátása mínusz visszavásárlásának (értékpapírok a forrásoldalon) összege, ügyleti értéken, euróban nyilvántartva.

Vásárolt értékpapírok

Egy értékpapír vételének összege ügyleti értéken nyilvántartva.

Értékesített értékpapírok

Egy értékpapír eladásának összege ügyleti értéken nyilvántartva.

Az értékpapír nyilvántartásának pénzneme

Az értékpapír árának és/vagy fennmaradó összegének kifejezésére használt pénznem ISO- vagy azzal egyenértékű kódja.

Egyéb volumenváltozások névértéken

A tartott értékpapír volumenének egyéb változásai, névértéken a névleges pénznemben/egységben vagy euróban.

Egyéb volumenváltozások piaci értéken

A tartott értékpapír volumenének egyéb változásai, piaci értéken, euróban.

Portfólió-befektetés vagy közvetlen befektetés

A befektetés funkciója a fizetésimérleg-statisztikákban (1) használt besorolása szerint.

Kibocsátó országa

A kibocsátó rezidens országa. A befektetési jegyek/egységek esetében a kibocsátó országa arra a helyre utal, ahol a befektetési alap rezidens, nem arra, ahol az alapkezelő.

3. RÉSZ

C. táblázat

A biztosítási díjak, kárigények és jutalékok leírása

| Kategória | Leírás |
| --- | --- |
| Díjbevétel | A pénzügyi év során biztosítási szerződések tekintetében esedékes valamennyi összeget magában foglaló bruttó díjbevétel, függetlenül attól, hogy ezen összegek egészben vagy részben egy későbbi pénzügyi évre vonatkozhatnak. |
| Felmerült kárigények | A pénzügyi év tekintetében kifizetett kárigények és az adott pénzügyi évre a követelésekre képzett tartalék összege, mínusz az előző pénzügyi évre a követelésekre képzett tartalék. |
| Jutalékok | A biztosítók által a termékeik értékesítéséért más szervezeteknek fizetett szerzési költségek. |

Kategória

Leírás

Díjbevétel

A pénzügyi év során biztosítási szerződések tekintetében esedékes valamennyi összeget magában foglaló bruttó díjbevétel, függetlenül attól, hogy ezen összegek egészben vagy részben egy későbbi pénzügyi évre vonatkozhatnak.

Felmerült kárigények

A pénzügyi év tekintetében kifizetett kárigények és az adott pénzügyi évre a követelésekre képzett tartalék összege, mínusz az előző pénzügyi évre a követelésekre képzett tartalék.

Jutalékok

A biztosítók által a termékeik értékesítéséért más szervezeteknek fizetett szerzési költségek.

4. RÉSZ

Leírások szektor szerint

A standard szektor szerinti besorolást az ESA 2010 határozza meg. A D. táblázat e szektorok részletes leírását tartalmazza, amelyet az NKB-knak e rendeletnek megfelelően át kell ültetniük nemzeti besorolásaikba. Az azon tagállamok területén rezidens szerződő felek, amelyek pénzneme az euro, szektoruk szerint kerülnek azonosításra, az Európai Központi Bank (EKB) által vezetett statisztikai célú jegyzékekkel, valamint a szerződő felek statisztikai célú besorolására vonatkozóan az EKB „Monetary Financial Institutions and Markets Statistics Sector Manual: Guidance for the Statistical Classification of Customers” (A monetáris-pénzügyi intézményi és piaci statisztikai szektor kézikönyve: Útmutató az ügyfelek statisztikai besorolásához) című dokumentumában (2) rögzített útmutatással összhangban.

D. táblázat

Leírások szektor szerint

| Szektor | Leírások |
| --- | --- |
| 1. | MPI |

Szektor

Leírások

1.

MPI

Az MPI-ket az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikke határozza meg. Az MPI-szektort az NKB-k, az uniós jog meghatározása szerinti hitelintézetek, a PPA-k, a más pénzügyi intézmények, amelyek üzleti tevékenysége betéteknek és/vagy betétet lényegében helyettesítő eszközöknek az elfogadása az MPI-ktől különböző szervezetektől, valamint a legalábbis közgazdasági értelemben saját kockázatra történő hitelnyújtás és/vagy értékpapír-befektetés, valamint az olyan elektronikuspénz-kibocsátó intézmények alkotják, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés.

| 2. | Kormányzat |
| --- | --- |

2.

Kormányzat

A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 bekezdés).

| 3. | Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével + nem pénzpiaci alapok + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők |
| --- | --- |

3.

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével + nem pénzpiaci alapok + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők

Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy a betéteket lényegében helyettesítő eszköz), illetve befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garancia-rendszerekhez. Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) meghatározása szerinti pénzügyi közvetítő vállalatok ebbe az alszektorba tartoznak (ESA 2010, 2.86–2.94 bekezdés).

A nem pénzpiaci alapokat az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 1. cikke határozza meg.

A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor tartalmazza továbbá azokat a vállalatközpontokat, amelyek leányvállalatai mind vagy többségükben pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 bekezdés).

A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy forrásainak nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor magában foglalja az olyan holdingtársaságokat, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdoni részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyek tőkéjét birtokolják, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98 és 2.99 bekezdés).

| 4. | Biztosítók |
| --- | --- |

4.

Biztosítók

A biztosítókat e rendelet 1. cikke határozza meg.

| 5. | Nyugdíjpénztárak |
| --- | --- |

5.

Nyugdíjpénztárak

A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110 bekezdés). A kormányzati szektorhoz tartozó társadalombiztosítási alapok nem tartoznak ide.

| 6. | Nem pénzügyi vállalatok |
| --- | --- |

6.

Nem pénzügyi vállalatok

A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. Ez a szektor magában foglal nem pénzügyi kvázi vállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.50 bekezdés).

| 7. | Háztartások + a háztartásokat segítő nonprofit intézmények |
| --- | --- |

7.

Háztartások + a háztartásokat segítő nonprofit intézmények

A „háztartások” szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt, mint fogyasztókat, másrészt, mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem olyan elkülönült gazdasági egységek keretében végzik, amelyek kvázivállalatok. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő javakat vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat. A háztartások szektor tartalmazza azokat az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásokat és társas vállalkozásokat, amelyek piaci termelők, és nem kvázivállalatokként kezelendők (ESA 2010, 2.118–2.128 bekezdés).

A „háztartásokat segítő nonprofit intézmények” szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129 és 2.130 bekezdés).

5. RÉSZ

A pénzügyi tranzakciók és az átértékelési kiigazítások leírása e rendelet alkalmazásában

| 1. | A „pénzügyi tranzakciókat” az adott időszak végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítják, amelyekből kiszűrik az (ár- és árfolyamváltozások miatti) „átértékelési kiigazítások” és az „átsorolások és egyéb kiigazítások” miatti változások hatásait. Az EKB-nak statisztikai információkra van szüksége a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok összeállítása céljából az „átsorolások és egyéb kiigazításokkal” és az „ár- és árfolyamváltozások miatti átértékelésekkel” járó kiigazítások formájában. |
| --- | --- |

1.

A „pénzügyi tranzakciókat” az adott időszak végi adatszolgáltatási napokon fennálló állományok helyzete közötti különbségként azonosítják, amelyekből kiszűrik az (ár- és árfolyamváltozások miatti) „átértékelési kiigazítások” és az „átsorolások és egyéb kiigazítások” miatti változások hatásait. Az EKB-nak statisztikai információkra van szüksége a pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok összeállítása céljából az „átsorolások és egyéb kiigazításokkal” és az „ár- és árfolyamváltozások miatti átértékelésekkel” járó kiigazítások formájában.

| 2. | Az „ár- és árfolyamváltozás miatti átértékelések” az eszközök/források értékelésében bekövetkező változásokat tükrözik, amelyek az eszközök/források nyilvántartási vagy piaci árának változásából, vagy a devizában denominált eszközök és források euróban kifejezett értékét érintő árfolyamváltozásokból származnak. Az ár átértékelése figyelembe veszi az adott időszak végi állományok értékében időközben a nyilvántartási érték változásai miatt bekövetkezett változásokat (azaz az eszköztartási nyereséget/veszteséget). Az euróval szembeni, az adott időszak végén jelentkező árfolyamváltozások szintén változásokat idéznek elő a devizaeszközök/-források értékében, azok euróban való kifejezésekor. Mivel ezek a változások eszköztartási nyereséget/veszteséget képviselnek, és nem pénzügyi tranzakciókból erednek, ezeket a hatásokat ki kell szűrni a pénzügyi tranzakciós adatokból. Az „ár- és árfolyamváltozás miatti átértékelések” alapelvként szintén figyelembe veszik az eszközök/források körében végzett tranzakciókból származó értékelési változásokat (azaz a realizált nyereségre/veszteségre); mindazonáltal ebben a tekintetben eltérő nemzeti gyakorlatok léteznek. |
| --- | --- |

2.

Az „ár- és árfolyamváltozás miatti átértékelések” az eszközök/források értékelésében bekövetkező változásokat tükrözik, amelyek az eszközök/források nyilvántartási vagy piaci árának változásából, vagy a devizában denominált eszközök és források euróban kifejezett értékét érintő árfolyamváltozásokból származnak. Az ár átértékelése figyelembe veszi az adott időszak végi állományok értékében időközben a nyilvántartási érték változásai miatt bekövetkezett változásokat (azaz az eszköztartási nyereséget/veszteséget). Az euróval szembeni, az adott időszak végén jelentkező árfolyamváltozások szintén változásokat idéznek elő a devizaeszközök/-források értékében, azok euróban való kifejezésekor. Mivel ezek a változások eszköztartási nyereséget/veszteséget képviselnek, és nem pénzügyi tranzakciókból erednek, ezeket a hatásokat ki kell szűrni a pénzügyi tranzakciós adatokból. Az „ár- és árfolyamváltozás miatti átértékelések” alapelvként szintén figyelembe veszik az eszközök/források körében végzett tranzakciókból származó értékelési változásokat (azaz a realizált nyereségre/veszteségre); mindazonáltal ebben a tekintetben eltérő nemzeti gyakorlatok léteznek.

---

(1)  Az Európai Központi Bank EKB/2011/23 iránymutatása (2011. december 9.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (HL L 65., 2012.3.3., 1. o.).

(2)  2007. március, elérhető az EKB honlapján: https://www.ecb.europa.eu/.

---

III. MELLÉKLET

A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓI KÖR ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK

Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése érdekében.

| 1. | Az adattovábbításra vonatkozó minimumszabályok:






  a) | az adatszolgáltatást időben és az érintett NKB által előírt határidőkön belül kell teljesíteni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az adattovábbításra vonatkozó minimumszabályok:

a)

az adatszolgáltatást időben és az érintett NKB által előírt határidőkön belül kell teljesíteni;

| b) | a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek;

| c) | az adatszolgáltatónak meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét az érintett NKB-nak; |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatónak meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét az érintett NKB-nak;

| d) | be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat; |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat;

| e) | ha az érintett NKB előírja, az értékpapíronkénti adatszolgáltatás esetében az adatszolgáltató köteles az azon értékpapírok azonosításához szükséges további információk (például a kibocsátó neve, a kibocsátás napja) szolgáltatására, amelyek értékpapír-azonosító kódja hibás vagy nem nyilvános. |
| --- | --- |

e)

ha az érintett NKB előírja, az értékpapíronkénti adatszolgáltatás esetében az adatszolgáltató köteles az azon értékpapírok azonosításához szükséges további információk (például a kibocsátó neve, a kibocsátás napja) szolgáltatására, amelyek értékpapír-azonosító kódja hibás vagy nem nyilvános.

| 2. | A pontosságra vonatkozó minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információk helyessége érdekében: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (például a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel); |
| --- | --- | --- |

2.

A pontosságra vonatkozó minimumszabályok:

a)

a statisztikai információk helyessége érdekében: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (például a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel);

| b) | az adatszolgáltatók legyenek képesek információkat szolgáltatni az átadott adatok által jelzett összes fejleményről; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók legyenek képesek információkat szolgáltatni az átadott adatok által jelzett összes fejleményről;

| c) | a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni; |
| --- | --- |

c)

a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni;

| d) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai átadására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat. |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai átadására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat.

| 3. | A koncepcionális megfelelés minimumszabályai:






  a) | a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak; |
| --- | --- | --- |

3.

A koncepcionális megfelelés minimumszabályai:

a)

a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak;

| b) | az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; |
| --- | --- |

b)

az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket;

| c) | az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

| 4. | A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:
  Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
| --- | --- |

4.

A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:

Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni.

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/77

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1375/2014/EU RENDELETE

(2014. december 10.)

a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról

(EKB/2014/51)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke lehetővé teszi az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa számára azt, hogy a kötelező tartalék kiszámítására és meghatározására vonatkozó szabályokat állapítson meg. A kötelező tartalék képzésére vonatkozó részletszabályok az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (3) (EKB/2003/9) kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke lehetővé teszi az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa számára azt, hogy a kötelező tartalék kiszámítására és meghatározására vonatkozó szabályokat állapítson meg. A kötelező tartalék képzésére vonatkozó részletszabályok az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (3) (EKB/2003/9) kerültek meghatározásra.

| (2) | 2014. július 3-án a Kormányzótanács akként döntött, hogy 2015. január 1-i hatállyal a négy hetes ciklusról hat hetes ciklusra változtatja meg a monetáris politikai üléseinek gyakoriságát, valamint ennek megfelelően a tartalékolási időszakot is négy hétről hat hétre változtatta. |
| --- | --- |

(2)

2014. július 3-án a Kormányzótanács akként döntött, hogy 2015. január 1-i hatállyal a négy hetes ciklusról hat hetes ciklusra változtatja meg a monetáris politikai üléseinek gyakoriságát, valamint ennek megfelelően a tartalékolási időszakot is négy hétről hat hétre változtatta.

| (3) | Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján a tartalékolási időszak azon időszak, amelyre vonatkozóan a tartalékképzési kötelezettségek betartására vonatkozó számításokat elvégzik, és amely alatt az ilyen kötelező tartalékot a tartalékszámlán kell tartani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján a tartalékolási időszak azon időszak, amelyre vonatkozóan a tartalékképzési kötelezettségek betartására vonatkozó számításokat elvégzik, és amely alatt az ilyen kötelező tartalékot a tartalékszámlán kell tartani.

| (4) | A tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás nincs hatással azon kötelezőtartalék-számításokra, amelyeknek azon intézmények, amelyekre az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (4) (EKB/2013/33) alapján teljes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, meg kell feleljenek a kötelező tartalékolási időszak alatt. Egy adott tartalékolási időszak tekintetében a tartalékalapot az ilyen intézmények az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján a tartalékolási időszak kezdőhónapjánál két hónappal korábbi hónapra vonatkozó adatok alapján számítja ki. Másrészről a tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás hatással van az azon intézmények, amelyek az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik kötelező tartalékainak kiszámítására, mivel a negyedéves időszak mostantól két tartalékolási időszakból fog állni. |
| --- | --- |

(4)

A tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás nincs hatással azon kötelezőtartalék-számításokra, amelyeknek azon intézmények, amelyekre az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (4) (EKB/2013/33) alapján teljes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, meg kell feleljenek a kötelező tartalékolási időszak alatt. Egy adott tartalékolási időszak tekintetében a tartalékalapot az ilyen intézmények az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján a tartalékolási időszak kezdőhónapjánál két hónappal korábbi hónapra vonatkozó adatok alapján számítja ki. Másrészről a tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás hatással van az azon intézmények, amelyek az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik kötelező tartalékainak kiszámítására, mivel a negyedéves időszak mostantól két tartalékolási időszakból fog állni.

| (5) | Ezért az 1071/2013/EK rendeletet (EKB/2013/33) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 1071/2013/EK rendeletet (EKB/2013/33) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítás

Az 1071/2013/EK rendelet (EKB/2013/33) 12. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A mérték alatti intézmények tartalékalap-adatai a két tartalékolási időszakra vonatkozóan az NKB-k által a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig gyűjtött adatokon alapulnak.”

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. december 10-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

4

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/79

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1376/2014/EU RENDELETE

(2014. december 10.)

a kötelező tartalék képzéséről szóló 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) módosításáról

(EKB/2014/52)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 19.1. cikkére,

tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (2),

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke lehetővé teszi az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa számára azt, hogy a kötelező tartalék kiszámítására és meghatározására vonatkozó szabályokat állapítson meg. A kötelező tartalék képzésére vonatkozó részletszabályok az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (3) (EKB/2003/9) kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke lehetővé teszi az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa számára azt, hogy a kötelező tartalék kiszámítására és meghatározására vonatkozó szabályokat állapítson meg. A kötelező tartalék képzésére vonatkozó részletszabályok az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletben (3) (EKB/2003/9) kerültek meghatározásra.

| (2) | 2014. július 3-án a Kormányzótanács akként döntött, hogy 2015. január 1-jei hatállyal a négyhetes ciklusról hathetes ciklusra változtatja meg a monetáris politikai üléseinek gyakoriságát, valamint ennek megfelelően a tartalékolási időszakot is négy hétről hat hétre változtatta. |
| --- | --- |

(2)

2014. július 3-án a Kormányzótanács akként döntött, hogy 2015. január 1-jei hatállyal a négyhetes ciklusról hathetes ciklusra változtatja meg a monetáris politikai üléseinek gyakoriságát, valamint ennek megfelelően a tartalékolási időszakot is négy hétről hat hétre változtatta.

| (3) | Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján a tartalékolási időszak azon időszak, amelyre vonatkozóan a tartalékképzési kötelezettségek betartására vonatkozó számításokat elvégzik, és amely alatt az ilyen kötelező tartalékot a tartalékszámlán kell tartani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján a tartalékolási időszak azon időszak, amelyre vonatkozóan a tartalékképzési kötelezettségek betartására vonatkozó számításokat elvégzik, és amely alatt az ilyen kötelező tartalékot a tartalékszámlán kell tartani.

| (4) | A tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás nincs hatással azon kötelezőtartalék-számításokra, amelyeknek azon intézmények, amelyekre az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (4) (EKB/2013/33) alapján teljes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, meg kell, hogy feleljenek a kötelező tartalékolási időszak alatt. Egy adott tartalékolási időszak tekintetében a tartalékalapot az ilyen intézmények az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján a tartalékolási időszak kezdő hónapjánál két hónappal korábbi hónapra vonatkozó adatok alapján számítja ki. Másrészről a tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás hatással van az azon intézmények kötelező tartalékainak kiszámítására, amelyekre az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, mivel a negyedéves időszak mostantól két tartalékolási időszakból fog állni. |
| --- | --- |

(4)

A tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás nincs hatással azon kötelezőtartalék-számításokra, amelyeknek azon intézmények, amelyekre az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (4) (EKB/2013/33) alapján teljes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, meg kell, hogy feleljenek a kötelező tartalékolási időszak alatt. Egy adott tartalékolási időszak tekintetében a tartalékalapot az ilyen intézmények az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján a tartalékolási időszak kezdő hónapjánál két hónappal korábbi hónapra vonatkozó adatok alapján számítja ki. Másrészről a tartalékolási időszak hosszában bekövetkező változás hatással van az azon intézmények kötelező tartalékainak kiszámítására, amelyekre az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján negyedéves adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik, mivel a negyedéves időszak mostantól két tartalékolási időszakból fog állni.

| (5) | Ezért az 1745/2003/EK rendeletet (EKB/2003/9) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az 1745/2003/EK rendeletet (EKB/2003/9) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) a következőképpen módosul:

| (1) | A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (EKB/2013/33) (5) 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott felmentésben részesített intézmények (»mérték alatti« intézmények) esetén a negyedév végét követő harmadik hónapban kezdődő tartalékolási időszakkal kezdődő két egymást követő tartalékolási időszakra nézve a tartalékalapot az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) III. melléklete 1. részének 4. pontjával összhangban szolgáltatott negyedéves adatok alapján számítják ki. Ezen intézmények az 5. cikkel összhangban jelentik be kötelező tartalékukat. |
| --- | --- |

(1)

A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (EKB/2013/33) (5) 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott felmentésben részesített intézmények (»mérték alatti« intézmények) esetén a negyedév végét követő harmadik hónapban kezdődő tartalékolási időszakkal kezdődő két egymást követő tartalékolási időszakra nézve a tartalékalapot az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) III. melléklete 1. részének 4. pontjával összhangban szolgáltatott negyedéves adatok alapján számítják ki. Ezen intézmények az 5. cikkel összhangban jelentik be kötelező tartalékukat.

| (2) | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben az EKB Kormányzótanácsa a (2) bekezdés szerint nem dönt a naptár módosításáról, a tartalékolási időszak a Kormányzótanács azon ülését követő elsődleges refinanszírozási tevékenység elszámolási napján kezdődik, amelyen a monetáris politika helyzetének havi értékelése napirendre kerül. Az EKB Igazgatósága minden egyes naptári év kezdetét legalább három hónappal megelőzően közzéteszi a tartalékolási időszakok naptárát. E naptárt az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint az EKB és a résztvevő NKB-k honlapjain teszik közzé.” |
| --- | --- |

(2)

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben az EKB Kormányzótanácsa a (2) bekezdés szerint nem dönt a naptár módosításáról, a tartalékolási időszak a Kormányzótanács azon ülését követő elsődleges refinanszírozási tevékenység elszámolási napján kezdődik, amelyen a monetáris politika helyzetének havi értékelése napirendre kerül. Az EKB Igazgatósága minden egyes naptári év kezdetét legalább három hónappal megelőzően közzéteszi a tartalékolási időszakok naptárát. E naptárt az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint az EKB és a résztvevő NKB-k honlapjain teszik közzé.”

| (3) | A 3. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 4. cikk (1) bekezdésében, az 5. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (6) bekezdésében, a 11. cikkben és a 13a. cikk (1) bekezdése b) pontjában foglalt, a 2423/2001/EK rendeletre (EKB/2001/13) történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendeletre (EKB/2013/33) történő hivatkozás lép. |
| --- | --- |

(3)

A 3. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 4. cikk (1) bekezdésében, az 5. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (6) bekezdésében, a 11. cikkben és a 13a. cikk (1) bekezdése b) pontjában foglalt, a 2423/2001/EK rendeletre (EKB/2001/13) történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendeletre (EKB/2013/33) történő hivatkozás lép.

| (4) | Az 5. cikk (3) bekezdésében és a 13. cikk (4) bekezdésében foglalt, a 2423/2001/EK rendelet (EKB/2001/13) 5. cikkére történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkére történő hivatkozás lép. |
| --- | --- |

(4)

Az 5. cikk (3) bekezdésében és a 13. cikk (4) bekezdésében foglalt, a 2423/2001/EK rendelet (EKB/2001/13) 5. cikkére történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkére történő hivatkozás lép.

| (5) | A 13. cikk (2) bekezdésében foglalt, a 2423/2001/EK rendelet (EKB/2001/13) II. mellékletére történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) III. mellékletére történő hivatkozás lép. |
| --- | --- |

(5)

A 13. cikk (2) bekezdésében foglalt, a 2423/2001/EK rendelet (EKB/2001/13) II. mellékletére történő hivatkozás helyébe az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) III. mellékletére történő hivatkozás lép.

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. december 10-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

1

(2)  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK rendelete a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU rendelete a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Központi Bank 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU rendelete a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).”

5

---

IRÁNYELVEK

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/81

---

A BIZOTTSÁG 2014/110/EU IRÁNYELVE

(2014. december 17.)

a 2004/33/EK irányelvnek az allogén véradás donoraira vonatkozó átmeneti kizárási kritériumok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, valamint a 2001/83/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. január 27-i 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikke második bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2004/33/EK bizottsági irányelv (2) III. mellékletének 2.2. pontja átmeneti kizárási kritériumokat határoz meg a fertőző beteg donorokra, valamint az olyan területen élő donorokra, amelyeken fertőző betegség van jelen. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/33/EK bizottsági irányelv (2) III. mellékletének 2.2. pontja átmeneti kizárási kritériumokat határoz meg a fertőző beteg donorokra, valamint az olyan területen élő donorokra, amelyeken fertőző betegség van jelen.

| (2) | A 2004/33/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. pontja a leendő donorokra 28 napos kizárási időszakot állapít meg az olyan terület elhagyásának időpontjától számítva, ahol emberekre átterjedő Nyugat-Nílus vírusos (WNV) fertőzés zajlik. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/33/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. pontja a leendő donorokra 28 napos kizárási időszakot állapít meg az olyan terület elhagyásának időpontjától számítva, ahol emberekre átterjedő Nyugat-Nílus vírusos (WNV) fertőzés zajlik.

| (3) | Friss tudományos adatok azt bizonyítják, hogy az ilyen leendő donorok átmeneti kizárása nem szükséges, ha nukleinsavtesztet végeztek, melynek eredménye negatív lett. |
| --- | --- |

(3)

Friss tudományos adatok azt bizonyítják, hogy az ilyen leendő donorok átmeneti kizárása nem szükséges, ha nukleinsavtesztet végeztek, melynek eredménye negatív lett.

| (4) | Ezért a tagállamoknak helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ilyen tesztet alkalmazzanak az átmeneti kizárási kritériumok helyettesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a tagállamoknak helyénvaló lehetőséget biztosítani arra, hogy ilyen tesztet alkalmazzanak az átmeneti kizárási kritériumok helyettesítésére.

| (5) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2002/98/EK irányelvvel felállított bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2002/98/EK irányelvvel felállított bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2004/33/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. pontjában szereplő táblázatban (második oszlop, utolsó sor) a Nyugat-Nílus vírusra meghatározott kizárási kritérium helyébe az alábbi szöveg lép:

„28 nap az olyan terület elhagyásának időpontjától számítva, ahol a Nyugat-Nílus vírus helyi fertőzésének kockázata áll fenn, kivéve, ha az egyéni nukleinsavteszt (NAT) eredménye negatív.”

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2015. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 33., 2003.2.8., 30. o.

1

(2)  A Bizottság 2004. március 22-i 2004/33/EK irányelve a 2002/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi vérre és vérkomponensekre vonatkozó egyes technikai követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 91., 2004.3.30., 25. o.).

2

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/83

---

A BIZOTTSÁG 2014/111/EU VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE

(2014. december 17.)

a 2009/15/EK irányelvnek egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi elfogadásával összefüggő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésének második mondatára,

a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke szerinti megfelelőség-ellenőrzési eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok és a Bizottság az Unió tengeri közlekedési jogszabályai és a nemzetközi jogi okmányok közötti ellentétek kockázatának csökkentése céljából együttműködnek egymással annak érdekében, hogy – az esettől függően – meghatározzák az illetékes nemzetközi fórumokon képviselendő közös álláspontot vagy megközelítést. |
| --- | --- |

(1)

A 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok és a Bizottság az Unió tengeri közlekedési jogszabályai és a nemzetközi jogi okmányok közötti ellentétek kockázatának csökkentése céljából együttműködnek egymással annak érdekében, hogy – az esettől függően – meghatározzák az illetékes nemzetközi fórumokon képviselendő közös álláspontot vagy megközelítést.

| (2) | A 2009/15/EK irányelv a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) együtt egyetlen olyan egységes jogi szabályrendszert tartalmaz, amely következetes módon, azonos alapelvekre és fogalommeghatározásokra támaszkodva szabályozza az elismert szervezetek tevékenységét. A 2009/15/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, ha egy tagállam úgy határoz, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók vonatkozásában feljogosít egy szervezetet a jogszabályban előírt bizonyítványokkal kapcsolatos felügyeleti és vizsgálati hatáskörök gyakorlására, akkor e feladatok ellátását kizárólag elismert szervezetekre bízhatja, az irányelv 2. cikkének g) pontja szerint pedig „elismert szervezetek” alatt a 391/2009/EK rendelet alapján elismert szervezeteket kell érteni. Ebből következik, hogy az érintett szervezetek elismerésére irányadó szabályok mindkét jogi aktusra kihatnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/15/EK irányelv a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) együtt egyetlen olyan egységes jogi szabályrendszert tartalmaz, amely következetes módon, azonos alapelvekre és fogalommeghatározásokra támaszkodva szabályozza az elismert szervezetek tevékenységét. A 2009/15/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerint abban az esetben, ha egy tagállam úgy határoz, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók vonatkozásában feljogosít egy szervezetet a jogszabályban előírt bizonyítványokkal kapcsolatos felügyeleti és vizsgálati hatáskörök gyakorlására, akkor e feladatok ellátását kizárólag elismert szervezetekre bízhatja, az irányelv 2. cikkének g) pontja szerint pedig „elismert szervezetek” alatt a 391/2009/EK rendelet alapján elismert szervezeteket kell érteni. Ebből következik, hogy az érintett szervezetek elismerésére irányadó szabályok mindkét jogi aktusra kihatnak.

| (3) | A 2009/15/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében vett „nemzetközi egyezmények” fogalom az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú, 1974. november 1-jén kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: SOLAS egyezmény) a mellékletének XI-2. fejezete kivételével, a merülésvonalakról szóló, 1966. április 5-én kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: merülésvonal-egyezmény), valamint a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló, 1973. november 2-án kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: MARPOL egyezmény) annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, továbbá a tagállamok mindegyikében kötelező kapcsolódó szabályzatok mindenkor hatályos változatát foglalja magában. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/15/EK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében vett „nemzetközi egyezmények” fogalom az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú, 1974. november 1-jén kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: SOLAS egyezmény) a mellékletének XI-2. fejezete kivételével, a merülésvonalakról szóló, 1966. április 5-én kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: merülésvonal-egyezmény), valamint a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló, 1973. november 2-án kelt nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: MARPOL egyezmény) annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, továbbá a tagállamok mindegyikében kötelező kapcsolódó szabályzatok mindenkor hatályos változatát foglalja magában.

| (4) | Huszonnyolcadik ülésszakán az IMO közgyűlése – a 2013. december 4-én kelt A.1070(28) jelű IMO-határozat útján – szabályzatot fogadott el az IMO aktusainak végrehajtásáról (IMO Instruments Implementation Code, a továbbiakban: III szabályzat), továbbá – 2013. december 4-én kelt A.1083(28) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a merülésvonal-egyezményhez, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák. |
| --- | --- |

(4)

Huszonnyolcadik ülésszakán az IMO közgyűlése – a 2013. december 4-én kelt A.1070(28) jelű IMO-határozat útján – szabályzatot fogadott el az IMO aktusainak végrehajtásáról (IMO Instruments Implementation Code, a továbbiakban: III szabályzat), továbbá – 2013. december 4-én kelt A.1083(28) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a merülésvonal-egyezményhez, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák.

| (5) | Hatvanhatodik ülésszakán az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (MEPC) – 2014. április 4-én kelt MEPC.246(66) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a MARPOL egyezményhez fűzött 1978. évi jegyzőkönyvhöz, valamint – 2014. április 4-én kelt MEPC.247(66) jelű határozatával – az 1978. évi jegyzőkönyvvel módosított MARPOL egyezményhez fűzött 1997. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák. |
| --- | --- |

(5)

Hatvanhatodik ülésszakán az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (MEPC) – 2014. április 4-én kelt MEPC.246(66) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a MARPOL egyezményhez fűzött 1978. évi jegyzőkönyvhöz, valamint – 2014. április 4-én kelt MEPC.247(66) jelű határozatával – az 1978. évi jegyzőkönyvvel módosított MARPOL egyezményhez fűzött 1997. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák.

| (6) | Kilencvenharmadik ülésszakán az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (MSC) – 2014. május 22-én kelt MSC.366(93) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a SOLAS egyezményhez, valamint – 2014. május 22-én kelt MSC.375(93) jelű határozatával – a merülésvonal-egyezményhez fűzött 1988. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák. |
| --- | --- |

(6)

Kilencvenharmadik ülésszakán az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (MSC) – 2014. május 22-én kelt MSC.366(93) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a SOLAS egyezményhez, valamint – 2014. május 22-én kelt MSC.375(93) jelű határozatával – a merülésvonal-egyezményhez fűzött 1988. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az III szabályzat és egy hozzá kapcsolódó, a lobogó szerinti államok auditálására vonatkozó rendszer kötelezővé tételét célozzák.

| (7) | A MEPC a hatvanötödik, az MSC pedig a kilencvenkettedik ülésszakán – 2013. június 21-én kelt MSC.349(92) jelű határozatával – szabályzatot fogadott el az elismert szervezetekről (IMO Code for Recognized Organizations, a továbbiakban: RO szabályzat). |
| --- | --- |

(7)

A MEPC a hatvanötödik, az MSC pedig a kilencvenkettedik ülésszakán – 2013. június 21-én kelt MSC.349(92) jelű határozatával – szabályzatot fogadott el az elismert szervezetekről (IMO Code for Recognized Organizations, a továbbiakban: RO szabályzat).

| (8) | Hatvanötödik ülésszakán a MEPC – 2013. május 17-én kelt MEPC.238(65) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a MARPOL egyezményhez fűzött 1978. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az RO szabályzat kötelezővé tételét célozzák. |
| --- | --- |

(8)

Hatvanötödik ülésszakán a MEPC – 2013. május 17-én kelt MEPC.238(65) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a MARPOL egyezményhez fűzött 1978. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az RO szabályzat kötelezővé tételét célozzák.

| (9) | Kilencvenkettedik ülésszakán az MSC – 2013. június 21-én kelt MSC.350(92), illetve MSC.356(92) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a SOLAS egyezményhez, valamint a merülésvonal-egyezményhez fűzött 1988. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az RO szabályzat kötelezővé tételét célozzák. |
| --- | --- |

(9)

Kilencvenkettedik ülésszakán az MSC – 2013. június 21-én kelt MSC.350(92), illetve MSC.356(92) jelű határozatával – olyan módosításokat fogadott el a SOLAS egyezményhez, valamint a merülésvonal-egyezményhez fűzött 1988. évi jegyzőkönyvhöz, amelyek az RO szabályzat kötelezővé tételét célozzák.

| (10) | Az III és az RO szabályzat – az érintett IMO-egyezmények módosításainak elfogadására, megerősítésére és hatálybalépésére vonatkozó szabályok szerint – várhatóan valamikor 2015. január 1. és 2018. január 1. között fog hatályba lépni. |
| --- | --- |

(10)

Az III és az RO szabályzat – az érintett IMO-egyezmények módosításainak elfogadására, megerősítésére és hatálybalépésére vonatkozó szabályok szerint – várhatóan valamikor 2015. január 1. és 2018. január 1. között fog hatályba lépni.

| (11) | A Tanács 2013. május 13-án elfogadta az egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak az elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló 2013/268/EU határozatot. (4) A határozat 5. cikkében a Tanács felhatalmazta a tagállamokat arra, hogy az Unió érdekében és a határozat mellékletében foglalt nyilatkozat megtétele mellett az ezen irányelv (4)–(9) preambulumbekezdésében említett módosításokat magukra nézve kötelező erejűnek ismerjék el. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2013. május 13-án elfogadta az egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak az elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló 2013/268/EU határozatot. (4) A határozat 5. cikkében a Tanács felhatalmazta a tagállamokat arra, hogy az Unió érdekében és a határozat mellékletében foglalt nyilatkozat megtétele mellett az ezen irányelv (4)–(9) preambulumbekezdésében említett módosításokat magukra nézve kötelező erejűnek ismerjék el.

| (12) | A 2013/268/EU tanácsi határozat mellékletében foglalt nyilatkozat kimondja, hogy a tagállamok álláspontja szerint az III és az RO szabályzat olyan minimumkövetelményeket tartalmaz, amelyeket az államok tovább alakíthatnak és javíthatnak olyan módon, ahogyan az a tengerbiztonság növelése és a környezetvédelem javítása szempontjából megfelelő. |
| --- | --- |

(12)

A 2013/268/EU tanácsi határozat mellékletében foglalt nyilatkozat kimondja, hogy a tagállamok álláspontja szerint az III és az RO szabályzat olyan minimumkövetelményeket tartalmaz, amelyeket az államok tovább alakíthatnak és javíthatnak olyan módon, ahogyan az a tengerbiztonság növelése és a környezetvédelem javítása szempontjából megfelelő.

| (13) | A nyilatkozat kimondja továbbá, hogy az III és az RO szabályzat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az bármilyen módon korlátozza az Unió jogából fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését a „jogszabályban előírt bizonyítványok” és az „osztályozási bizonyítványok” fogalommeghatározása, az elismert szervezetekre vonatkozóan meghatározott kötelezettségek és követelmények hatálya, valamint az Európai Bizottságnak az elismert szervezetek elismerésével, értékelésével és az azokra vonatkozó esetleges korrekciós intézkedések vagy szankciók kiszabásával kapcsolatos feladatai tekintetében. A nyilatkozat még azt is kimondja, hogy egy IMO-audit keretében a tagállamok ragaszkodni fognak ahhoz, hogy az ellenőrzések kizárólag a vonatkozó nemzetközi egyezmények azon rendelkezéseinek betartására terjedjenek ki, amelyeket a tagállamok – többek között a nyilatkozattal – elfogadtak. |
| --- | --- |

(13)

A nyilatkozat kimondja továbbá, hogy az III és az RO szabályzat egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az bármilyen módon korlátozza az Unió jogából fakadó tagállami kötelezettségek teljesítését a „jogszabályban előírt bizonyítványok” és az „osztályozási bizonyítványok” fogalommeghatározása, az elismert szervezetekre vonatkozóan meghatározott kötelezettségek és követelmények hatálya, valamint az Európai Bizottságnak az elismert szervezetek elismerésével, értékelésével és az azokra vonatkozó esetleges korrekciós intézkedések vagy szankciók kiszabásával kapcsolatos feladatai tekintetében. A nyilatkozat még azt is kimondja, hogy egy IMO-audit keretében a tagállamok ragaszkodni fognak ahhoz, hogy az ellenőrzések kizárólag a vonatkozó nemzetközi egyezmények azon rendelkezéseinek betartására terjedjenek ki, amelyeket a tagállamok – többek között a nyilatkozattal – elfogadtak.

| (14) | Az Unió jogrendjében a 2009/15/EK irányelv és a 391/2009/EK rendelet hatálya a (3) preambulumbekezdésben ismertetett „nemzetközi egyezmények” fogalomra való hivatkozással van meghatározva. Ebből az következik, hogy az IMO-egyezmények módosításai automatikusan beépülnek az Unió jogába abban a pillanatban, amikor nemzetközi szinten hatályba lépnek, és ez a kötelező érvényű szabályzatokra is vonatkozik, mint amilyen például az III és az RO szabályzat, amelyek így részévé válnak a 2009/15/EK irányelv alkalmazása szempontjából releváns IMO-aktusoknak. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió jogrendjében a 2009/15/EK irányelv és a 391/2009/EK rendelet hatálya a (3) preambulumbekezdésben ismertetett „nemzetközi egyezmények” fogalomra való hivatkozással van meghatározva. Ebből az következik, hogy az IMO-egyezmények módosításai automatikusan beépülnek az Unió jogába abban a pillanatban, amikor nemzetközi szinten hatályba lépnek, és ez a kötelező érvényű szabályzatokra is vonatkozik, mint amilyen például az III és az RO szabályzat, amelyek így részévé válnak a 2009/15/EK irányelv alkalmazása szempontjából releváns IMO-aktusoknak.

| (15) | A nemzetközi egyezmények módosításai azonban a megfelelőség-ellenőrzési eljárással kizárhatók az Unió tengeri közlekedési jogszabályainak hatályából abban az esetben, ha a 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott két feltétel közül legalább az egyik teljesül. |
| --- | --- |

(15)

A nemzetközi egyezmények módosításai azonban a megfelelőség-ellenőrzési eljárással kizárhatók az Unió tengeri közlekedési jogszabályainak hatályából abban az esetben, ha a 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott két feltétel közül legalább az egyik teljesül.

| (16) | A Bizottság a 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének megfelelően értékelte az IMO-egyezmények szóban forgó módosításait, és megállapította, hogy egyfelől az III és az RO szabályzat, másfelől pedig a 2009/15/EK irányelv és a 391/2009/EK rendelet rendelkezései több kérdésben ütköznek egymással. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a 2099/2002/EK rendelet 5. cikkének megfelelően értékelte az IMO-egyezmények szóban forgó módosításait, és megállapította, hogy egyfelől az III és az RO szabályzat, másfelől pedig a 2009/15/EK irányelv és a 391/2009/EK rendelet rendelkezései több kérdésben ütköznek egymással.

| (17) | Először, az III szabályzatnak a 2. részben található 16.1. pontja meghatározza azon erőforrások és folyamatok minimumjegyzékét, amelyekkel a lobogó szerinti államoknak rendelkezniük kell, és ennek kapcsán szabályozza az egyebek mellett a lobogó szerinti állam által a nemzetközi egyezményekben foglalt szerkezeti, gépészeti, elektromos és/vagy más követelmények, illetőleg a lobogó szerinti állam nemzeti szabályozásában foglalt követelmények teljesítésének igazolásához megkövetelt hajóosztályozási bizonyítványokra vonatkozó közigazgatási utasításokat. Amint azonban azt az alábbi (21) preambulumbekezdés részletesen kifejti, az Unió joga különbséget tesz jogszabályban előírt bizonyítványok és osztályozási bizonyítványok között. Ez utóbbiak magánokiratok, és sem nem a lobogó szerinti államok aktusai, sem nem a lobogó szerinti állam nevében történik a kibocsátásuk. Az III szabályzat szóban forgó rendelkezése tulajdonképpen a SOLAS II-1. fejezetének az A-1. részben található 3-1. szabályára utal, amely szerint a hajók tervezését, építését és fenntartását egy, a XI-1/1.1. szabály rendelkezései alapján egy Igazgatás által elismert hajóosztályozó társaság szerkezeti, gépészeti és elektromos követelményeinek teljesítésével kell végezni. A SOLAS egyezmény egyértelműen a hajót vagy annak a lobogó szerinti állam felé való jogi képviseletét jelöli meg a követelmény tárgyaként. Továbbá az elismert szervezet, amikor hajóosztályozó társaságként végzi tevékenységét, a hajóosztályozási bizonyítványt saját szabályai, eljárásai, követelményei és magánjogi szerződései alapján állítja ki, és ezekben a lobogó szerinti állam nem szerepel félként. Emiatt az III szabályzat e rendelkezése ellentmond a hatályos EU-jog szerinti, a hajóosztályozási és a jogszabályban előírt tevékenység közötti különbségtételnek. |
| --- | --- |

(17)

Először, az III szabályzatnak a 2. részben található 16.1. pontja meghatározza azon erőforrások és folyamatok minimumjegyzékét, amelyekkel a lobogó szerinti államoknak rendelkezniük kell, és ennek kapcsán szabályozza az egyebek mellett a lobogó szerinti állam által a nemzetközi egyezményekben foglalt szerkezeti, gépészeti, elektromos és/vagy más követelmények, illetőleg a lobogó szerinti állam nemzeti szabályozásában foglalt követelmények teljesítésének igazolásához megkövetelt hajóosztályozási bizonyítványokra vonatkozó közigazgatási utasításokat. Amint azonban azt az alábbi (21) preambulumbekezdés részletesen kifejti, az Unió joga különbséget tesz jogszabályban előírt bizonyítványok és osztályozási bizonyítványok között. Ez utóbbiak magánokiratok, és sem nem a lobogó szerinti államok aktusai, sem nem a lobogó szerinti állam nevében történik a kibocsátásuk. Az III szabályzat szóban forgó rendelkezése tulajdonképpen a SOLAS II-1. fejezetének az A-1. részben található 3-1. szabályára utal, amely szerint a hajók tervezését, építését és fenntartását egy, a XI-1/1.1. szabály rendelkezései alapján egy Igazgatás által elismert hajóosztályozó társaság szerkezeti, gépészeti és elektromos követelményeinek teljesítésével kell végezni. A SOLAS egyezmény egyértelműen a hajót vagy annak a lobogó szerinti állam felé való jogi képviseletét jelöli meg a követelmény tárgyaként. Továbbá az elismert szervezet, amikor hajóosztályozó társaságként végzi tevékenységét, a hajóosztályozási bizonyítványt saját szabályai, eljárásai, követelményei és magánjogi szerződései alapján állítja ki, és ezekben a lobogó szerinti állam nem szerepel félként. Emiatt az III szabályzat e rendelkezése ellentmond a hatályos EU-jog szerinti, a hajóosztályozási és a jogszabályban előírt tevékenység közötti különbségtételnek.

| (18) | Másodszor, az III szabályzatnak a 2. részben található 18.1. pontja értelmében a lobogó szerinti államnak „kizárólag a lobogója alatt közlekedni jogosult hajók figyelembevételével” kell meghatároznia, hogy egy elismert szervezet rendelkezik-e elegendő műszaki, adminisztratív és kutatási kapacitással a rá bízott feladatok elvégzéséhez. Ezzel szemben ezt a kérdést az Unió joga – konkrétan a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található A.3. kritérium – az elismerés feltételeként határozza meg, éspedig lobogó szerinti különbségtétel nélkül az adott szervezet osztályába tartozó összes hajó figyelembevételével. Ha az III szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található A.3. kritérium alkalmazása az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal összefüggő tevékenységére szűkülne, ami ellentétes volna a jelenleg hatályos követelményekkel. |
| --- | --- |

(18)

Másodszor, az III szabályzatnak a 2. részben található 18.1. pontja értelmében a lobogó szerinti államnak „kizárólag a lobogója alatt közlekedni jogosult hajók figyelembevételével” kell meghatároznia, hogy egy elismert szervezet rendelkezik-e elegendő műszaki, adminisztratív és kutatási kapacitással a rá bízott feladatok elvégzéséhez. Ezzel szemben ezt a kérdést az Unió joga – konkrétan a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található A.3. kritérium – az elismerés feltételeként határozza meg, éspedig lobogó szerinti különbségtétel nélkül az adott szervezet osztályába tartozó összes hajó figyelembevételével. Ha az III szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található A.3. kritérium alkalmazása az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal összefüggő tevékenységére szűkülne, ami ellentétes volna a jelenleg hatályos követelményekkel.

| (19) | Harmadszor, az III szabályzatnak a 2. részben található 19. pontja szerint tilos a lobogó szerinti államnak arra köteleznie az elismert szervezeteit, hogy azok – egyebek mellett az osztályozási szabályaikban, követelményeikben és eljárásaikban – a lobogója alatt közlekedni jogosult hajók körén kívül meghatározott követelményeket alkalmazzanak. A 2009/15/EK irányelv szerint a tagállamok csak akkor jogosíthatnak fel egy szervezetet arra, hogy a saját flottájuk jogszabályban előírt tanúsítása céljából a nevükben eljárjon, ha az adott szervezet a 391/2009/EK rendeletnek megfelelően már rendelkezik elismeréssel, és ebből a célból folyamatosan ellenőrzés alatt áll. Ebben a rendszerben az elismerésből következik, hogy az elismert szervezetek tevékenységének az általuk osztályozott hajóállomány teljes egésze tekintetében, lobogótól függetlenül teljesítenie kell bizonyos követelményeket. Ez a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található kritériumok legtöbbjére érvényes, de további követelményekre, például a rendelet 10. cikkének (4) bekezdésére is igaz. Ha az III szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a 391/2009/EK rendeletben jelenleg szereplő elismerési követelmények alkalmazása – egyebek mellett amennyiben azok szabályoknak, követelményeknek és eljárásoknak minősülnek – az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal összefüggő tevékenységére szűkülne. |
| --- | --- |

(19)

Harmadszor, az III szabályzatnak a 2. részben található 19. pontja szerint tilos a lobogó szerinti államnak arra köteleznie az elismert szervezeteit, hogy azok – egyebek mellett az osztályozási szabályaikban, követelményeikben és eljárásaikban – a lobogója alatt közlekedni jogosult hajók körén kívül meghatározott követelményeket alkalmazzanak. A 2009/15/EK irányelv szerint a tagállamok csak akkor jogosíthatnak fel egy szervezetet arra, hogy a saját flottájuk jogszabályban előírt tanúsítása céljából a nevükben eljárjon, ha az adott szervezet a 391/2009/EK rendeletnek megfelelően már rendelkezik elismeréssel, és ebből a célból folyamatosan ellenőrzés alatt áll. Ebben a rendszerben az elismerésből következik, hogy az elismert szervezetek tevékenységének az általuk osztályozott hajóállomány teljes egésze tekintetében, lobogótól függetlenül teljesítenie kell bizonyos követelményeket. Ez a 391/2009/EK rendelet I. mellékletében található kritériumok legtöbbjére érvényes, de további követelményekre, például a rendelet 10. cikkének (4) bekezdésére is igaz. Ha az III szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a 391/2009/EK rendeletben jelenleg szereplő elismerési követelmények alkalmazása – egyebek mellett amennyiben azok szabályoknak, követelményeknek és eljárásoknak minősülnek – az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal összefüggő tevékenységére szűkülne.

| (20) | Negyedszer, az RO szabályzat 2. részének 1.1. pontja szerint az „elismert szervezet” olyan szervezet, amelyet egy lobogó szerinti állam értékelt, és amelyről megállapította, hogy teljesíti az RO szabályzat 2. részében foglalt követelményeket. Ezzel szemben a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének g) pontja szerint „elismert szervezet”: „a 391/2009/EK rendeletnek megfelelően elismert szervezet”. A Bizottságnak a (21)–(23) preambulumbekezdésben ismertetett értékelése alapján úgy tűnik, hogy az RO szabályzat 2. részének több rendelkezése összeegyeztethetlen a 391/2009/EK rendelettel. Ebből következik, hogy az RO szabályzat értelmében vett elismert szervezet nem teljesíti a 391/2009/EK rendelet valamennyi követelményét, és ezért nem felel meg az „elismert szervezet” fogalomnak az Unió joga szerinti meghatározásának. |
| --- | --- |

(20)

Negyedszer, az RO szabályzat 2. részének 1.1. pontja szerint az „elismert szervezet” olyan szervezet, amelyet egy lobogó szerinti állam értékelt, és amelyről megállapította, hogy teljesíti az RO szabályzat 2. részében foglalt követelményeket. Ezzel szemben a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének g) pontja szerint „elismert szervezet”: „a 391/2009/EK rendeletnek megfelelően elismert szervezet”. A Bizottságnak a (21)–(23) preambulumbekezdésben ismertetett értékelése alapján úgy tűnik, hogy az RO szabályzat 2. részének több rendelkezése összeegyeztethetlen a 391/2009/EK rendelettel. Ebből következik, hogy az RO szabályzat értelmében vett elismert szervezet nem teljesíti a 391/2009/EK rendelet valamennyi követelményét, és ezért nem felel meg az „elismert szervezet” fogalomnak az Unió joga szerinti meghatározásának.

| (21) | Ötödször, az RO szabályzat 2. részének 1.3. pontja szerint a „jogszabályban előírt tanúsítás és szolgáltatások” egyetlen egységes tevékenységkategóriát alkotnak, és magukban foglalnak minden olyan tevékenységet, amelyet az elismert szervezetek a lobogó szerinti állam nevében jogosultak végezni, beleértve mind a jogszabályban előírt, mind pedig az osztályozási követelményekkel kapcsolatos tanúsítást. Ezzel szemben a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének i) és k) pontjában foglalt fogalommeghatározások élesen elhatárolják egymástól egyfelől a „jogszabályban előírt bizonyítványokat”, azaz az egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítványokat, másfelől pedig az „osztályozási bizonyítványokat”, azaz az egy elismert szervezet által hajóosztályozó társasági minőségében kibocsátott olyan okmányokat, amelyek azt igazolják, hogy a hajó megfelel a meghatározott célú használatára vagy meghatározott működési területre vonatkozó, az elismert szervezet által kialakított és nyilvánosságra hozott szabályoknak és eljárásoknak. Ebből következően az Unió jogában a jogszabályban előírt bizonyítványok és az osztályozási bizonyítványok elkülönülnek egymástól, és jellegükben is különbözőek. Nevezetesen: a jogszabályban előírt bizonyítványok közjogi, míg az osztályozási bizonyítványok magánjogi természetűek, és ez utóbbiakat a hajóosztályozó társaság saját szabályai, eljárásai és követelményei alapján állítja ki. Ez azt jelenti, hogy az elismert szervezetek által a hajók számára annak tanúsításaként kibocsátott osztályozási bizonyítványok, hogy azok megfelelnek az osztályozási szabályoknak és eljárásoknak, ideértve azt az esetet is, amikor azokat egy lobogó szerinti állam felülhitelesíti annak igazolására, hogy teljesül a SOLAS II-1. fejezetének az A-1. részben található 3-1. szabálya, szigorúan magánjogi természetűek, és sem nem a lobogó szerinti államok aktusai, sem nem a lobogó szerinti állam nevében történik a kibocsátásuk. Az RO szabályzat ezzel szemben a „jogszabályban előírt tanúsítást és szolgáltatásokat” következetesen úgy említi, hogy azokat az elismert szervezet „a lobogó szerinti állam nevében” végzi, ami ellentmondásban van az Unió jogában található jogi megkülönböztetéssel. Figyelmen kívül hagyva ezt az ellentmondást, ha az RO szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a kifejezett kockázattal kellene szembenézni, hogy a 391/2009/EK rendeletben foglalt elismerési követelmények, amelyek lobogótól függetlenül a szervezet teljes tevékenységére kiterjednek, nem lennének többé érvényesíthetők az EU-ban. A két jogi aktus közötti, a (2) preambulumbekezdésben kifejtett kapcsolat miatt ez a kockázat a 2009/15/EK irányelv esetében is fennállna. |
| --- | --- |

(21)

Ötödször, az RO szabályzat 2. részének 1.3. pontja szerint a „jogszabályban előírt tanúsítás és szolgáltatások” egyetlen egységes tevékenységkategóriát alkotnak, és magukban foglalnak minden olyan tevékenységet, amelyet az elismert szervezetek a lobogó szerinti állam nevében jogosultak végezni, beleértve mind a jogszabályban előírt, mind pedig az osztályozási követelményekkel kapcsolatos tanúsítást. Ezzel szemben a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének i) és k) pontjában foglalt fogalommeghatározások élesen elhatárolják egymástól egyfelől a „jogszabályban előírt bizonyítványokat”, azaz az egy lobogó szerinti állam által vagy nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kibocsátott bizonyítványokat, másfelől pedig az „osztályozási bizonyítványokat”, azaz az egy elismert szervezet által hajóosztályozó társasági minőségében kibocsátott olyan okmányokat, amelyek azt igazolják, hogy a hajó megfelel a meghatározott célú használatára vagy meghatározott működési területre vonatkozó, az elismert szervezet által kialakított és nyilvánosságra hozott szabályoknak és eljárásoknak. Ebből következően az Unió jogában a jogszabályban előírt bizonyítványok és az osztályozási bizonyítványok elkülönülnek egymástól, és jellegükben is különbözőek. Nevezetesen: a jogszabályban előírt bizonyítványok közjogi, míg az osztályozási bizonyítványok magánjogi természetűek, és ez utóbbiakat a hajóosztályozó társaság saját szabályai, eljárásai és követelményei alapján állítja ki. Ez azt jelenti, hogy az elismert szervezetek által a hajók számára annak tanúsításaként kibocsátott osztályozási bizonyítványok, hogy azok megfelelnek az osztályozási szabályoknak és eljárásoknak, ideértve azt az esetet is, amikor azokat egy lobogó szerinti állam felülhitelesíti annak igazolására, hogy teljesül a SOLAS II-1. fejezetének az A-1. részben található 3-1. szabálya, szigorúan magánjogi természetűek, és sem nem a lobogó szerinti államok aktusai, sem nem a lobogó szerinti állam nevében történik a kibocsátásuk. Az RO szabályzat ezzel szemben a „jogszabályban előírt tanúsítást és szolgáltatásokat” következetesen úgy említi, hogy azokat az elismert szervezet „a lobogó szerinti állam nevében” végzi, ami ellentmondásban van az Unió jogában található jogi megkülönböztetéssel. Figyelmen kívül hagyva ezt az ellentmondást, ha az RO szabályzat szóban forgó rendelkezése az Unió jogának részévé válna, akkor azzal a kifejezett kockázattal kellene szembenézni, hogy a 391/2009/EK rendeletben foglalt elismerési követelmények, amelyek lobogótól függetlenül a szervezet teljes tevékenységére kiterjednek, nem lennének többé érvényesíthetők az EU-ban. A két jogi aktus közötti, a (2) preambulumbekezdésben kifejtett kapcsolat miatt ez a kockázat a 2009/15/EK irányelv esetében is fennállna.

| (22) | Hatodszor, az RO szabályzat 2. részének 3.9.3.1. pontja rendelkezik az elismert szervezetek által – kizárólagosan a lobogó szerinti állam által létrehozott keretek között, a lobogó szerinti állam számára végzett jogszabályban előírt tanúsítás és szolgáltatások eljárásainak szabványosítása érdekében – az indokolt körben folytatandó együttműködésről, a szabályzat 2. részének 3.9.3.2. pontja pedig úgy rendelkezik, hogy „egy lobogó szerinti állam vagy a lobogó szerinti államok egy csoportja” keretet hoz létre „az említett lobogó szerinti állam(ok) nevében” végzett „jogszabályban előírt hajótanúsítás és szolgáltatások” műszaki és biztonsági vonatkozásaival kapcsolatban az elismert szervezeteik által folytatott együttműködés szabályozására. Ezzel szemben az Unió jogában az elismert szervezetek közötti együttműködést a 391/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szabályozza, amely egyfelől kimondja, hogy az elismert szervezeteknek szabályaik és eljárásaik egyenértékűségének megőrzése, azok összehangolása és alkalmazása érdekében konzultálniuk kell egymással, másfelől pedig keretet hoz létre az anyagokra, berendezésekre és alkatrészekre vonatkozó osztályozási bizonyítványok megfelelő esetekben történő kölcsönös elismerésére. A 10. cikk (1) bekezdésében előírt két együttműködési keret az elismert szervezetek által hajóosztályozó társasági minőségükben, magánjogi szerződések alapján végzett tevékenységhez kapcsolódik, és ebből fakadóan lobogó szerinti megkülönböztetés nélkül alkalmazandó. Ha az RO szabályzatban foglalt együttműködési mechanizmusok az Unió jogának részévé válnának, akkor azzal a 391/2009/EK rendelettel létrehozott együttműködési keret az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal kapcsolatos tevékenységére szűkülne, ami ellentétes volna a jelenleg hatályos követelményekkel. |
| --- | --- |

(22)

Hatodszor, az RO szabályzat 2. részének 3.9.3.1. pontja rendelkezik az elismert szervezetek által – kizárólagosan a lobogó szerinti állam által létrehozott keretek között, a lobogó szerinti állam számára végzett jogszabályban előírt tanúsítás és szolgáltatások eljárásainak szabványosítása érdekében – az indokolt körben folytatandó együttműködésről, a szabályzat 2. részének 3.9.3.2. pontja pedig úgy rendelkezik, hogy „egy lobogó szerinti állam vagy a lobogó szerinti államok egy csoportja” keretet hoz létre „az említett lobogó szerinti állam(ok) nevében” végzett „jogszabályban előírt hajótanúsítás és szolgáltatások” műszaki és biztonsági vonatkozásaival kapcsolatban az elismert szervezeteik által folytatott együttműködés szabályozására. Ezzel szemben az Unió jogában az elismert szervezetek közötti együttműködést a 391/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szabályozza, amely egyfelől kimondja, hogy az elismert szervezeteknek szabályaik és eljárásaik egyenértékűségének megőrzése, azok összehangolása és alkalmazása érdekében konzultálniuk kell egymással, másfelől pedig keretet hoz létre az anyagokra, berendezésekre és alkatrészekre vonatkozó osztályozási bizonyítványok megfelelő esetekben történő kölcsönös elismerésére. A 10. cikk (1) bekezdésében előírt két együttműködési keret az elismert szervezetek által hajóosztályozó társasági minőségükben, magánjogi szerződések alapján végzett tevékenységhez kapcsolódik, és ebből fakadóan lobogó szerinti megkülönböztetés nélkül alkalmazandó. Ha az RO szabályzatban foglalt együttműködési mechanizmusok az Unió jogának részévé válnának, akkor azzal a 391/2009/EK rendelettel létrehozott együttműködési keret az elismert szervezeteknek a tagállami lobogó alatt közlekedő hajókkal kapcsolatos tevékenységére szűkülne, ami ellentétes volna a jelenleg hatályos követelményekkel.

| (23) | Hetedszer, az RO szabályzat 2. részének 3.9.3.3. pontjában foglalt rendelkezés azonos az III szabályzatnak a 2. részben található 19. pontjában foglalt rendelkezéssel, ezért a (19) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások az RO szabályzat ezen rendelkezésére is érvényesek. |
| --- | --- |

(23)

Hetedszer, az RO szabályzat 2. részének 3.9.3.3. pontjában foglalt rendelkezés azonos az III szabályzatnak a 2. részben található 19. pontjában foglalt rendelkezéssel, ezért a (19) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások az RO szabályzat ezen rendelkezésére is érvényesek.

| (24) | Sem az III szabályzat, sem az RO szabályzat nem korlátozhatja semmilyen módon az Uniót abban, hogy a Szerződésekkel és a nemzetközi joggal összhangban meghatározza azokat a megfelelő feltételeket, amelyek alapján az elismerés megadható azoknak a szervezeteknek, amelyek – az Unió célkitűzéseinek elérése és különösen a tengerbiztonság növelése és a környezet védelme érdekében – a tagállamok felhatalmazásával és nevében hajóvizsgálati és tanúsítási tevékenységet kívánnak végezni. |
| --- | --- |

(24)

Sem az III szabályzat, sem az RO szabályzat nem korlátozhatja semmilyen módon az Uniót abban, hogy a Szerződésekkel és a nemzetközi joggal összhangban meghatározza azokat a megfelelő feltételeket, amelyek alapján az elismerés megadható azoknak a szervezeteknek, amelyek – az Unió célkitűzéseinek elérése és különösen a tengerbiztonság növelése és a környezet védelme érdekében – a tagállamok felhatalmazásával és nevében hajóvizsgálati és tanúsítási tevékenységet kívánnak végezni.

| (25) | Az anyagokra, berendezésekre és alkatrészekre vonatkozó osztályozási bizonyítványok kölcsönös elismerésének a 391/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével létrehozott rendszere csak az Unión belül, a tagállami lobogók valamelyike alatt közlekedő hajók vonatkozásában érvényesül. A külföldi hajók esetében a bizonyítványok elismerése az adott EU-n kívüli lobogó szerinti állam saját mérlegelésen alapuló döntésén alapul, amelyet kizárólagos joghatósága keretében – és különösen az ENSZ tengerjogi egyezménye alapján – hoz meg. |
| --- | --- |

(25)

Az anyagokra, berendezésekre és alkatrészekre vonatkozó osztályozási bizonyítványok kölcsönös elismerésének a 391/2009/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével létrehozott rendszere csak az Unión belül, a tagállami lobogók valamelyike alatt közlekedő hajók vonatkozásában érvényesül. A külföldi hajók esetében a bizonyítványok elismerése az adott EU-n kívüli lobogó szerinti állam saját mérlegelésen alapuló döntésén alapul, amelyet kizárólagos joghatósága keretében – és különösen az ENSZ tengerjogi egyezménye alapján – hoz meg.

| (26) | Az elvégzett értékelés keretében a Bizottság megállapította, hogy az III és az RO szabályzatnak a fenti preambulumbekezdésekben említett rendelkezései – vagy közvetlenül, vagy pedig a 391/2009/EK rendelettel való összeegyeztethetetlenségük okán, a két jogi aktus között fennálló, a (2) preambulumbekezdésben ismertetett kapcsolat miatt – összeegyeztethetetlenek a 2009/15/EK irányelvvel, ezért annak hatályából ki kell őket zárni. Ennek megfelelően tehát módosítani kell a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének d) pontját. |
| --- | --- |

(26)

Az elvégzett értékelés keretében a Bizottság megállapította, hogy az III és az RO szabályzatnak a fenti preambulumbekezdésekben említett rendelkezései – vagy közvetlenül, vagy pedig a 391/2009/EK rendelettel való összeegyeztethetetlenségük okán, a két jogi aktus között fennálló, a (2) preambulumbekezdésben ismertetett kapcsolat miatt – összeegyeztethetetlenek a 2009/15/EK irányelvvel, ezért annak hatályából ki kell őket zárni. Ennek megfelelően tehát módosítani kell a 2009/15/EK irányelv 2. cikkének d) pontját.

| (27) | Mivel az RO szabályzat 2015. január 1-jén hatályba lép, ennek az irányelvnek a kihirdetése után mihamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(27)

Mivel az RO szabályzat 2015. január 1-jén hatályba lép, ennek az irányelvnek a kihirdetése után mihamarabb hatályba kell lépnie.

| (28) | Az ezen irányelvben előírt intézkedésekről a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) nem alkotott véleményt. A végrehajtási jogi aktus szükségességét ugyanakkor elismerte, ezért az elnök a végrehajtási jogi aktus tervezetét további megvitatásra a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a fellebbviteli bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(28)

Az ezen irányelvben előírt intézkedésekről a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) nem alkotott véleményt. A végrehajtási jogi aktus szükségességét ugyanakkor elismerte, ezért az elnök a végrehajtási jogi aktus tervezetét további megvitatásra a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a fellebbviteli bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2009/15/EK irányelv 2. cikkének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)   »nemzetközi egyezmények«: az »Életbiztonság a tengeren« tárgyú, 1974. november 1-jén kelt nemzetközi egyezmény (SOLAS 74) a mellékletének XI-2. fejezete kivételével, a merülésvonalakról szóló, 1966. április 5-én kelt nemzetközi egyezmény, valamint a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló, 1973. november 2-án kelt nemzetközi egyezmény (MARPOL egyezmény) annak jegyzőkönyveivel és módosításaival együtt, továbbá a tagállamok mindegyikében kötelező kapcsolódó szabályzatok az IMO aktusainak végrehajtására vonatkozó szabályzat (IMO Instruments Implementation Code) 2. részében található 16.1., 18.1. és 19. pont, illetőleg az elismert szervezetekre vonatkozó IMO-szabályzat (IMO Code for Recognized Organizations) 2. részének 1.1., 1.3., 3.9.3.1., 3.9.3.2. és 3.9.3.3. pontja kivételével, azok mindenkor hatályos változatában;”

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2015. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

Ezeket a rendelkezéseket 2016. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadnak.

3. cikk

Ez az irányelv Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

1

(2)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 391/2009/EK rendelete a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól (HL L 131., 2009.5.28., 11. o.).

3

(4)  HL L 155., 2013.6.7., 3. o.

4

---

HATÁROZATOK

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/88

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2014. július 9.)

a Dánia és Svédország által a Scandinavian Airlines javára hozott SA.35668 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/CP) számú intézkedésről

(az értesítés a C(2014)4532. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/938/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a Bizottság határozatára, amelyben a Bizottság az SA.35668 (13/C) (korábbi 13/NN) (korábbi 12/CP) támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott (1),

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Dánia, Svédország és Norvégia (a továbbiakban együttesen: az érintett államok) 2012. október végén nem hivatalosan megkeresték a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot azzal, hogy részt kívánnak venni a Scandinavian Airlines (a továbbiakban: SAS, SAS csoport vagy a vállalat) javára nyújtandó új rulírozó hiteleszközben. Az érintett államok 2012. november 12-én úgy határoztak, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, hivatalosan azonban a Bizottságnak nem jelentették be az intézkedést. |
| --- | --- |

(1)

Dánia, Svédország és Norvégia (a továbbiakban együttesen: az érintett államok) 2012. október végén nem hivatalosan megkeresték a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot azzal, hogy részt kívánnak venni a Scandinavian Airlines (a továbbiakban: SAS, SAS csoport vagy a vállalat) javára nyújtandó új rulírozó hiteleszközben. Az érintett államok 2012. november 12-én úgy határoztak, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, hivatalosan azonban a Bizottságnak nem jelentették be az intézkedést.

| (2) | A Bizottság 2012. november 14-én hivatalból vizsgálatot indított az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatban. A Bizottság a 2012. november 29-én, 2012. december 18-án, 2013. január 28-án és 2013. február 18-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért Dániától és Svédországtól, melyekre Dánia és Svédország a 2012. december 6-án, 2013. január 8-án, 2013. február 5-én és 13-án, illetve 2013. március 22-én kelt leveleiben válaszolt, valamint a 2013. június 3-i levelükben további tájékoztatást adtak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2012. november 14-én hivatalból vizsgálatot indított az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatban. A Bizottság a 2012. november 29-én, 2012. december 18-án, 2013. január 28-án és 2013. február 18-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért Dániától és Svédországtól, melyekre Dánia és Svédország a 2012. december 6-án, 2013. január 8-án, 2013. február 5-én és 13-án, illetve 2013. március 22-én kelt leveleiben válaszolt, valamint a 2013. június 3-i levelükben további tájékoztatást adtak.

| (3) | A Bizottsághoz ezenkívül 2012. november 20-án panasz érkezett a Ryanairtől, majd 2013. február 4-én az Európai Diszkont Légitársaságok Szövetségétől (European Low Fares Airline Association, a továbbiakban: ELFAA), melyre Dánia és Svédország a 2013. március 22-én kelt levelében küldte el észrevételeit. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz ezenkívül 2012. november 20-án panasz érkezett a Ryanairtől, majd 2013. február 4-én az Európai Diszkont Légitársaságok Szövetségétől (European Low Fares Airline Association, a továbbiakban: ELFAA), melyre Dánia és Svédország a 2013. március 22-én kelt levelében küldte el észrevételeit.

| (4) | A Bizottság 2013. június 19-i levelében értesítette Dániát és Svédországot arról a döntéséről, hogy a támogatás tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Dánia és Svédország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit a 2013. augusztus 19-i leveleiben nyújtotta be. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2013. június 19-i levelében értesítette Dániát és Svédországot arról a döntéséről, hogy a támogatás tekintetében megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Dánia és Svédország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit a 2013. augusztus 19-i leveleiben nyújtotta be.

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2013. szeptember 28-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2013. szeptember 28-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (6) | A Bizottsághoz 2013. október 28-án észrevételek érkeztek a SAS csoporttól és a Foundation Asset Management Sweden AB-tól (a továbbiakban: FAM) (3). A Bizottság ezeket az észrevételeket 2013. november 5-én továbbította Dániának és Svédországnak, továbbá lehetőséget adott arra, hogy azokra reagáljanak. A dán és svéd hatóságok a 2013. december 4-i és 5-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a SAS csoport és a FAM észrevételeire nem kívánnak reagálni. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottsághoz 2013. október 28-án észrevételek érkeztek a SAS csoporttól és a Foundation Asset Management Sweden AB-tól (a továbbiakban: FAM) (3). A Bizottság ezeket az észrevételeket 2013. november 5-én továbbította Dániának és Svédországnak, továbbá lehetőséget adott arra, hogy azokra reagáljanak. A dán és svéd hatóságok a 2013. december 4-i és 5-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a SAS csoport és a FAM észrevételeire nem kívánnak reagálni.

| (7) | A Bizottság a 2014. február 25-i levelében további tájékoztatást kért Dániától és Svédországtól, melyre a tagállamok a 2014. március 25-i levelükben válaszoltak. Ezenkívül a dán és svéd hatóságok a 2014. március 5-i és 7-i levelükben a SAS azon döntéséről tájékoztatták a Bizottságot, miszerint a SAS megszünteti az új rulírozó hiteleszközt, és saját tőkéje megerősítésére más lehetőségeket keres. A hiteleszköz 2014. március 4-ével szűnt meg. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a 2014. február 25-i levelében további tájékoztatást kért Dániától és Svédországtól, melyre a tagállamok a 2014. március 25-i levelükben válaszoltak. Ezenkívül a dán és svéd hatóságok a 2014. március 5-i és 7-i levelükben a SAS azon döntéséről tájékoztatták a Bizottságot, miszerint a SAS megszünteti az új rulírozó hiteleszközt, és saját tőkéje megerősítésére más lehetőségeket keres. A hiteleszköz 2014. március 4-ével szűnt meg.

| (8) | A 2014. július 4-i, illetve 7-i levelében Svédország és Dánia lemondott az EUMSZ 342. cikkéből, valamint az 1. sz. rendelet 3. cikkéből eredő jogairól, és hozzájárult ahhoz, hogy e határozat elfogadására és az erről szóló értesítésre angol nyelven kerüljön sor. |
| --- | --- |

(8)

A 2014. július 4-i, illetve 7-i levelében Svédország és Dánia lemondott az EUMSZ 342. cikkéből, valamint az 1. sz. rendelet 3. cikkéből eredő jogairól, és hozzájárult ahhoz, hogy e határozat elfogadására és az erről szóló értesítésre angol nyelven kerüljön sor.

| (9) | Ezen eljárás keretében kizárólag a Bizottság jogosult értékelni azt, hogy Dánia és Svédország az EUMSZ rendelkezéseit tiszteletben tartotta-e. Másrészről az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 109. cikkének (1) bekezdése, valamint az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság jogosult értékelni, hogy Norvégia betartotta-e az EGT-megállapodás rendelkezéseit. Emellett a 109. cikk (2) bekezdése, valamint az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve alapján – az Európai Gazdasági Térségben történő egységes alkalmazás biztosítása érdekében – az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság együttműködik, információkat cserél és konzultációkat folytat egymással a felügyeleti politika kérdéseiről, valamint az egyedi esetekről. |
| --- | --- |

(9)

Ezen eljárás keretében kizárólag a Bizottság jogosult értékelni azt, hogy Dánia és Svédország az EUMSZ rendelkezéseit tiszteletben tartotta-e. Másrészről az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 109. cikkének (1) bekezdése, valamint az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság jogosult értékelni, hogy Norvégia betartotta-e az EGT-megállapodás rendelkezéseit. Emellett a 109. cikk (2) bekezdése, valamint az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve alapján – az Európai Gazdasági Térségben történő egységes alkalmazás biztosítása érdekében – az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság együttműködik, információkat cserél és konzultációkat folytat egymással a felügyeleti politika kérdéseiről, valamint az egyedi esetekről.

| (10) | A fentiekre tekintettel, valamint mivel a két intézmény ebben az ügyben párhuzamos hatáskörrel rendelkezik, a Bizottság e határozat elfogadását megelőzően együttműködött és konzultált az EFTA Felügyeleti Hatósággal. |
| --- | --- |

(10)

A fentiekre tekintettel, valamint mivel a két intézmény ebben az ügyben párhuzamos hatáskörrel rendelkezik, a Bizottság e határozat elfogadását megelőzően együttműködött és konzultált az EFTA Felügyeleti Hatósággal.

2.   A SKANDINÁV LÉGIKÖZLEKEDÉSI PIAC

| (11) | A (Dániát, Svédországot, Finnországot és Norvégiát magában foglaló) skandináv légiközlekedési piac 2001 és 2011 között a jelentések szerint a rendelkezésre álló férőhelykilométer (4) tekintetében 126 %-kal nőtt. A rövid távon közlekedő járatok skandináv piacán tapasztalható növekedés szinte teljes egészében az alacsony költséggel működő légitársaságoknak, különösen a Norwegian Air Shuttle-nek és a Ryanairnek köszönhető. A tárgyalt időszakban bekövetkezett növekedés becslések szerint 90 %-a az alacsony költséggel működő légitársaságoktól származott. (5) |
| --- | --- |

(11)

A (Dániát, Svédországot, Finnországot és Norvégiát magában foglaló) skandináv légiközlekedési piac 2001 és 2011 között a jelentések szerint a rendelkezésre álló férőhelykilométer (4) tekintetében 126 %-kal nőtt. A rövid távon közlekedő járatok skandináv piacán tapasztalható növekedés szinte teljes egészében az alacsony költséggel működő légitársaságoknak, különösen a Norwegian Air Shuttle-nek és a Ryanairnek köszönhető. A tárgyalt időszakban bekövetkezett növekedés becslések szerint 90 %-a az alacsony költséggel működő légitársaságoktól származott. (5)

| (12) | Az alacsony költséggel működő légitársaságok jelentőségének növekedése ellenére a skandináv piacon a legnagyobb szereplő még mindig a SAS, amelynek becsült piaci részesedése 2011-ben 35,6 % volt, ami azonban messze elmarad az egy évtizeddel korábbi 50 %-os részesedéstől. A Norwegian Air Shuttle és a Ryanair piaci részesedése az említett évben 18,7 %, illetve 6,8 % volt. |
| --- | --- |

(12)

Az alacsony költséggel működő légitársaságok jelentőségének növekedése ellenére a skandináv piacon a legnagyobb szereplő még mindig a SAS, amelynek becsült piaci részesedése 2011-ben 35,6 % volt, ami azonban messze elmarad az egy évtizeddel korábbi 50 %-os részesedéstől. A Norwegian Air Shuttle és a Ryanair piaci részesedése az említett évben 18,7 %, illetve 6,8 % volt.

3.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (13) | A SAS az érintett államok zászlóshajója, amely Skandináviában a legnagyobb, Európában pedig a nyolcadik legnagyobb légitársaság. A SAS a Star Alliance egyik alapító tagja is egyben. A Scandinavian Airlines, a Widerøe (6) és a Blue1 légitársaságokat magában foglaló csoport székhelye Stockholmban található, legfontosabb európai és nemzetközi csomópontja pedig a koppenhágai repülőtér. 2013-ban a SAS mintegy 28 millió utast szállított, bevétele közel 42 milliárd SEK volt. |
| --- | --- |

(13)

A SAS az érintett államok zászlóshajója, amely Skandináviában a legnagyobb, Európában pedig a nyolcadik legnagyobb légitársaság. A SAS a Star Alliance egyik alapító tagja is egyben. A Scandinavian Airlines, a Widerøe (6) és a Blue1 légitársaságokat magában foglaló csoport székhelye Stockholmban található, legfontosabb európai és nemzetközi csomópontja pedig a koppenhágai repülőtér. 2013-ban a SAS mintegy 28 millió utast szállított, bevétele közel 42 milliárd SEK volt.

| (14) | A SAS jelenleg 50 %-ban az érintett államok tulajdonában van: 21,4 %-ban Svédország, 14,3 %-ban Dánia, 14,3 %-ban pedig Norvégia a tulajdonos. A SAS legnagyobb magánrészvényese a Knut and Alice Wallenberg's alapítvány (a továbbiakban: KAW, 7,6 %), a további részvényesek pedig 1,5 %-os vagy annál kisebb részesedéssel bírnak.

  1. tábláza


  A SAS AB fő részvényesei 2012. március 31-én
   (7)







  Részvényes | Összesen (%) |
| --- | --- | --- |
| A svéd kormány | 21,4 |
| A dán kormány | 14,3 |
| A norvég kormány | 14,3 |
| Knut and Alice Wallenberg's alapítvány | 7,6 |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 |
| Unionen | 1,4 |
| Dán Nemzeti Bank | 1,4 |
| Robur Försäkring | 0,9 |
| Ponderus Försäkring | 0,8 |
| Andra AP-fonden | 0,5 |
| Tredje AP-fonden | 0,5 |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 |
| JPM Chase NA | 0,3 |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 |
| JP Morgan Bank | 0,3 |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 |
| Nomura International | 0,2 |

(14)

A SAS jelenleg 50 %-ban az érintett államok tulajdonában van: 21,4 %-ban Svédország, 14,3 %-ban Dánia, 14,3 %-ban pedig Norvégia a tulajdonos. A SAS legnagyobb magánrészvényese a Knut and Alice Wallenberg's alapítvány (a továbbiakban: KAW, 7,6 %), a további részvényesek pedig 1,5 %-os vagy annál kisebb részesedéssel bírnak.

1. tábláza

A SAS AB fő részvényesei 2012. március 31-én
   (7)

Részvényes

Összesen (%)

A svéd kormány

21,4

A dán kormány

14,3

A norvég kormány

14,3

Knut and Alice Wallenberg's alapítvány

7,6

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5

A.H Värdepapper AB

1,4

Unionen

1,4

Dán Nemzeti Bank

1,4

Robur Försäkring

0,9

Ponderus Försäkring

0,8

Andra AP-fonden

0,5

Tredje AP-fonden

0,5

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4

Swedbank Robur Sverigefond

0,4

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3

JPM Chase NA

0,3

AMF Aktiefond Småbolag

0,3

JP Morgan Bank

0,3

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2

Nomura International

0,2

| (15) | A SAS pénzügyi helyzete évek óta gyenge, a vállalat 2008 és 2013 között ismétlődő veszteségekkel küzdött. 2012 novemberében a Standard and Poor's (a továbbiakban: S&P) hitelminősítő a vállalat besorolását „B mínusz”-ról „CCC plusz”-ra rontotta (8). A nehézségeket fokozták a piacon uralkodó magas üzemanyag-költségek és a bizonytalan kereslet. |
| --- | --- |

(15)

A SAS pénzügyi helyzete évek óta gyenge, a vállalat 2008 és 2013 között ismétlődő veszteségekkel küzdött. 2012 novemberében a Standard and Poor's (a továbbiakban: S&P) hitelminősítő a vállalat besorolását „B mínusz”-ról „CCC plusz”-ra rontotta (8). A nehézségeket fokozták a piacon uralkodó magas üzemanyag-költségek és a bizonytalan kereslet.

| (16) | A vállalat éves jelentéseiből különösen kitűnik, hogy 2008 és 2012 között a SAS minden egyes évben jelentős veszteségeket és magas összegű nettó pénzügyi adósságot könyvelt el.

  2. táblázat


  A SAS legfontosabb pénzügyi adatai 2007–2012 között (millió SEK)
   (9) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
  (január–október) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bevétel | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Nettó pénzügyi adósság | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Adózás előtti eredmény | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Nettó bevétel | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Pénzforgalom az adott évben | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Befektetett tőke megtérülése (ROCE) – % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Saját tőke könyv szerinti értékének megtérülése adózás után – % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Kamatfedezeti ráta – % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

A vállalat éves jelentéseiből különösen kitűnik, hogy 2008 és 2012 között a SAS minden egyes évben jelentős veszteségeket és magas összegű nettó pénzügyi adósságot könyvelt el.

2. táblázat

A SAS legfontosabb pénzügyi adatai 2007–2012 között (millió SEK)
   (9)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

(január–október)

Bevétel

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Nettó pénzügyi adósság

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Adózás előtti eredmény

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Nettó bevétel

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Pénzforgalom az adott évben

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Befektetett tőke megtérülése (ROCE) – %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Saját tőke könyv szerinti értékének megtérülése adózás után – %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Kamatfedezeti ráta – %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | A SAS az egyre romló pénzügyi helyzete miatt a 2009/2010-es időszakban egy jelentős költségcsökkentő programot („Core SAS”) valósított meg. A program végrehajtásának keretében a SAS-nak a részvényesei számára történő részvénykibocsátás útján sajáttőke-emelést kellett végrehajtania a következők szerint: i. 2009 áprilisában 6 milliárd SEK értékben; és ii. 2010 májusában 5 milliárd SEK értékben (10). |
| --- | --- |

(17)

A SAS az egyre romló pénzügyi helyzete miatt a 2009/2010-es időszakban egy jelentős költségcsökkentő programot („Core SAS”) valósított meg. A program végrehajtásának keretében a SAS-nak a részvényesei számára történő részvénykibocsátás útján sajáttőke-emelést kellett végrehajtania a következők szerint: i. 2009 áprilisában 6 milliárd SEK értékben; és ii. 2010 májusában 5 milliárd SEK értékben (10).

| (18) | A SAS pénzügyi nehézségei 2012-ben tetőztek, amikor a vállalat bemutatta a „4 Excellence Next Generation” elnevezésű üzleti tervet (a továbbiakban: 4XNG terv), amelyet a légitársaság vezetősége a SAS-t illetően az „utolsó lehetőség”-nek tekintett (11). Emellett 2012 novemberében a sajtóban megjelent, hogy fennáll a lehetősége annak, hogy a SAS csődbe megy (12). |
| --- | --- |

(18)

A SAS pénzügyi nehézségei 2012-ben tetőztek, amikor a vállalat bemutatta a „4 Excellence Next Generation” elnevezésű üzleti tervet (a továbbiakban: 4XNG terv), amelyet a légitársaság vezetősége a SAS-t illetően az „utolsó lehetőség”-nek tekintett (11). Emellett 2012 novemberében a sajtóban megjelent, hogy fennáll a lehetősége annak, hogy a SAS csődbe megy (12).

4.   AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE: AZ ÚJ RULÍROZÓ HITELESZKÖZ 2012-BEN

| (19) | A likviditás minimális szintjének fenntartását a többi légitársasághoz hasonlóan a SAS is külső hiteleszközzel oldotta meg. 2006. december 20-tól egy rulírozó hiteleszközt vett igénybe, amely 2013 júniusában járt volna le (a továbbiakban: a régi rulírozó hiteleszköz). A 366 millió EUR összegű régi rulírozó hiteleszközt kizárólag néhány bank biztosította ([...] (13)). A hiteleszköz számos pénzügyi kötelezettségvállalást vagy feltételt is tartalmazott, úgymint [...]. |
| --- | --- |

(19)

A likviditás minimális szintjének fenntartását a többi légitársasághoz hasonlóan a SAS is külső hiteleszközzel oldotta meg. 2006. december 20-tól egy rulírozó hiteleszközt vett igénybe, amely 2013 júniusában járt volna le (a továbbiakban: a régi rulírozó hiteleszköz). A 366 millió EUR összegű régi rulírozó hiteleszközt kizárólag néhány bank biztosította ([...] (13)). A hiteleszköz számos pénzügyi kötelezettségvállalást vagy feltételt is tartalmazott, úgymint [...].

| (20) | A vállalat üzleti teljesítményének romlása miatt a SAS vezetősége 2011 decemberében úgy döntött, hogy a régi rulírozó hiteleszközt teljes mértékben kimeríti. Miután a SAS egyik leányvállalata (nevezetesen a Spanair) 2012 januárjában csődeljárás megindítása iránti kérelmet nyújtott be, a SAS tárgyalásokat kezdett a bankokkal és 2012. március 15-én megállapodás született a kötelezettségvállalások újramegállapításáról. Az újramegállapítás növelte a régi rulírozó hiteleszköz igénybevételének költségét, szigorította a lehívási feltételeket, és előírta a SAS számára, hogy a lehívott összegeket teljes egészében és haladéktalanul fizesse vissza. A SAS-nak ezenkívül feltőkésítési tervet kellett benyújtania a hitelezőknek, amelyet az igazgatóságnak és a fő részvényeseknek, vagyis az érintett államoknak és a KAW-nak el kellett fogadniuk. |
| --- | --- |

(20)

A vállalat üzleti teljesítményének romlása miatt a SAS vezetősége 2011 decemberében úgy döntött, hogy a régi rulírozó hiteleszközt teljes mértékben kimeríti. Miután a SAS egyik leányvállalata (nevezetesen a Spanair) 2012 januárjában csődeljárás megindítása iránti kérelmet nyújtott be, a SAS tárgyalásokat kezdett a bankokkal és 2012. március 15-én megállapodás született a kötelezettségvállalások újramegállapításáról. Az újramegállapítás növelte a régi rulírozó hiteleszköz igénybevételének költségét, szigorította a lehívási feltételeket, és előírta a SAS számára, hogy a lehívott összegeket teljes egészében és haladéktalanul fizesse vissza. A SAS-nak ezenkívül feltőkésítési tervet kellett benyújtania a hitelezőknek, amelyet az igazgatóságnak és a fő részvényeseknek, vagyis az érintett államoknak és a KAW-nak el kellett fogadniuk.

| (21) | A feltőkésítési terv alapját a 2012 elején már kidolgozás alatt álló ún. 4XNG terv képezte. A 4XNG terv a [...] által 2012 májusában a SAS „4 Excellence” („4X terv”) elnevezésű meglévő üzleti tervével kapcsolatban felvetett aggályokkal is foglalkozott. A SAS szerint a 4XNG terv lehetővé teszi a vállalat számára, hogy pénzügyi szempontból önellátó légitársaságként pozicionálja magát. A terv számos olyan pénzügyi célkitűzést határozott meg, amelyet a SAS-nak a 2014/2015-ös pénzügyi évben teljesítenie kellett. Ilyenek például a 8 % feletti kamatfizetés és adózás előtti jövedelem (EBIT-mutató), a 20 % feletti pénzügyi felkészültségi arány és a 35 %-ot meghaladó tőkeerősségi mutató. A 4XNG terv célja, hogy a SAS adózás előtti eredményét éves szinten hozzávetőleg 3 milliárd SEK összeggel növelje, ugyanakkor a terv végrehajtása mintegy 1,5 milliárd SEK összegű szerkezetátalakítási költséget és egyéb egyszeri költségeket igényelt. |
| --- | --- |

(21)

A feltőkésítési terv alapját a 2012 elején már kidolgozás alatt álló ún. 4XNG terv képezte. A 4XNG terv a [...] által 2012 májusában a SAS „4 Excellence” („4X terv”) elnevezésű meglévő üzleti tervével kapcsolatban felvetett aggályokkal is foglalkozott. A SAS szerint a 4XNG terv lehetővé teszi a vállalat számára, hogy pénzügyi szempontból önellátó légitársaságként pozicionálja magát. A terv számos olyan pénzügyi célkitűzést határozott meg, amelyet a SAS-nak a 2014/2015-ös pénzügyi évben teljesítenie kellett. Ilyenek például a 8 % feletti kamatfizetés és adózás előtti jövedelem (EBIT-mutató), a 20 % feletti pénzügyi felkészültségi arány és a 35 %-ot meghaladó tőkeerősségi mutató. A 4XNG terv célja, hogy a SAS adózás előtti eredményét éves szinten hozzávetőleg 3 milliárd SEK összeggel növelje, ugyanakkor a terv végrehajtása mintegy 1,5 milliárd SEK összegű szerkezetátalakítási költséget és egyéb egyszeri költségeket igényelt.

| (22) | A 4XNG terv további célkitűzése az volt, hogy felkészítse a vállalatot a 2013 novemberétől életbe lépő, nyugdíjra vonatkozó új számviteli szabályok bevezetésére, amelyek előreláthatólag kedvezőtlenül befolyásolják majd a SAS csoport saját tőkéjét. A terv ezenkívül kötelezettségvállalást is tartalmazott egy olyan eszközértékesítési és finanszírozási terv végrehajtására, amely összesen mintegy 3 milliárd SEK összegű nettó készpénzbevételt eredményezhet. Az eszközértékesítés a következőket tartalmazta: (14) i. a Widerøe leányvállalat, egy Norvégiában működő regionális légitársaság értékesítése (15), ii. a [...]-ben meglévő kisebbségi részesedés értékesítése, iii. repülőtérhez kapcsolódó ingatlanokban meglévő érdekeltségek értékesítése, iv. a földi kiszolgálás kiszervezése (16), v. hajtómű-értékesítés (17), vi. a(z) [...]-t érintő visszlízing vagy egyéb finanszírozási ügyletek, vii. irányítási rendszerek és ügyfélszolgálatok kiszervezése (18) és viii. három Q400-as repülőgép értékesítése vagy fedezettel biztosított finanszírozása. |
| --- | --- |

(22)

A 4XNG terv további célkitűzése az volt, hogy felkészítse a vállalatot a 2013 novemberétől életbe lépő, nyugdíjra vonatkozó új számviteli szabályok bevezetésére, amelyek előreláthatólag kedvezőtlenül befolyásolják majd a SAS csoport saját tőkéjét. A terv ezenkívül kötelezettségvállalást is tartalmazott egy olyan eszközértékesítési és finanszírozási terv végrehajtására, amely összesen mintegy 3 milliárd SEK összegű nettó készpénzbevételt eredményezhet. Az eszközértékesítés a következőket tartalmazta: (14) i. a Widerøe leányvállalat, egy Norvégiában működő regionális légitársaság értékesítése (15), ii. a [...]-ben meglévő kisebbségi részesedés értékesítése, iii. repülőtérhez kapcsolódó ingatlanokban meglévő érdekeltségek értékesítése, iv. a földi kiszolgálás kiszervezése (16), v. hajtómű-értékesítés (17), vi. a(z) [...]-t érintő visszlízing vagy egyéb finanszírozási ügyletek, vii. irányítási rendszerek és ügyfélszolgálatok kiszervezése (18) és viii. három Q400-as repülőgép értékesítése vagy fedezettel biztosított finanszírozása.

| (23) | Az érintett államok ragaszkodnak ahhoz, hogy a 4XNG terv önerőből végrehajtható, ami azt jelenti, hogy a SAS az említett műveletekből és a nem alaptevékenységhez kapcsolódó értékesítésekből annyi készpénzbevételt tud realizálni, ami elegendő a 4XNG terv végrehajtásához szükséges induló költségek fedezésére. A SAS ugyanakkor attól tartott, hogy a befektetők a 4XNG végrehajtásához kapcsolódó induló költségek miatt gyengének látják majd a légitársaság likviditási pozícióját. A SAS ezért kérte, hogy az érintett államok és a KAW által biztosított új rulírozó hiteleszköz bevezetése mellett a régi rulírozó hiteleszköz lejáratát is hosszabbítsák meg. A vállalat ugyanakkor azt állította, hogy sem a (meghosszabbított) régi rulírozó hiteleszközt, sem az új rulírozó hiteleszközt nem fogja kimeríteni. |
| --- | --- |

(23)

Az érintett államok ragaszkodnak ahhoz, hogy a 4XNG terv önerőből végrehajtható, ami azt jelenti, hogy a SAS az említett műveletekből és a nem alaptevékenységhez kapcsolódó értékesítésekből annyi készpénzbevételt tud realizálni, ami elegendő a 4XNG terv végrehajtásához szükséges induló költségek fedezésére. A SAS ugyanakkor attól tartott, hogy a befektetők a 4XNG végrehajtásához kapcsolódó induló költségek miatt gyengének látják majd a légitársaság likviditási pozícióját. A SAS ezért kérte, hogy az érintett államok és a KAW által biztosított új rulírozó hiteleszköz bevezetése mellett a régi rulírozó hiteleszköz lejáratát is hosszabbítsák meg. A vállalat ugyanakkor azt állította, hogy sem a (meghosszabbított) régi rulírozó hiteleszközt, sem az új rulírozó hiteleszközt nem fogja kimeríteni.

| (24) | Az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tárgyalások 2012. június 4-én kezdődtek el. (19) Eleinte a feltőkésítési tervnek megfelelően (lásd a (20) bekezdést) a régi rulírozó hiteleszközt biztosító bankok megkövetelték, hogy az érintett államok, például a meglévő részvényeseknek történő új részvénykibocsátás révén további tőkét bocsássanak rendelkezésre, mivel az új rulírozó hiteleszközt nem kívánták egyedül biztosítani. Az érintett államok azonban ezt a javaslatot nem fogadták el. |
| --- | --- |

(24)

Az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tárgyalások 2012. június 4-én kezdődtek el. (19) Eleinte a feltőkésítési tervnek megfelelően (lásd a (20) bekezdést) a régi rulírozó hiteleszközt biztosító bankok megkövetelték, hogy az érintett államok, például a meglévő részvényeseknek történő új részvénykibocsátás révén további tőkét bocsássanak rendelkezésre, mivel az új rulírozó hiteleszközt nem kívánták egyedül biztosítani. Az érintett államok azonban ezt a javaslatot nem fogadták el.

| (25) | Némi egyeztetést követően a bankok elfogadták az új rulírozó hiteleszközt, amelyet az érintett államokkal és a KAW-val közösen hoznak létre, és amely a hitelezőknek szigorúan egyenlő feltételeket biztosít, alárendelt hitelek vagy értékpapírokhoz fűződő aránytalan jogok nélkül. Meg kell jegyezni, hogy az új rulírozó hiteleszköz eredetileg [3–6] milliárd SEK összegű lett volna, noha mindössze [1–4] milliárd SEK összegű értékpapír állt rendelkezésre. 2012. október 22-én az új rulírozó hiteleszközt végül 3,5 milliárd SEK (hozzávetőleg 400 millió EUR) összegre csökkentették. |
| --- | --- |

(25)

Némi egyeztetést követően a bankok elfogadták az új rulírozó hiteleszközt, amelyet az érintett államokkal és a KAW-val közösen hoznak létre, és amely a hitelezőknek szigorúan egyenlő feltételeket biztosít, alárendelt hitelek vagy értékpapírokhoz fűződő aránytalan jogok nélkül. Meg kell jegyezni, hogy az új rulírozó hiteleszköz eredetileg [3–6] milliárd SEK összegű lett volna, noha mindössze [1–4] milliárd SEK összegű értékpapír állt rendelkezésre. 2012. október 22-én az új rulírozó hiteleszközt végül 3,5 milliárd SEK (hozzávetőleg 400 millió EUR) összegre csökkentették.

| (26) | Az új rulírozó hiteleszközt – az érintett államokkal és a KAW-val közösen – (egy kivételtől eltekintve (20)) ugyanazon bankok biztosították, mint amelyek a régi rulírozó hiteleszközt is rendelkezésre bocsátották. Az új rulírozó hiteleszköz 50 %-át részesedésük arányában az érintett államok biztosították, míg a fennmaradó 50 %-ot a bankok és a KAW nyújtotta. Az érintett államok, a KAW és a bankok az új rulírozó hiteleszközben azonos feltételekkel (díjak, kamatok, kötelezettségvállalások) vettek részt. |
| --- | --- |

(26)

Az új rulírozó hiteleszközt – az érintett államokkal és a KAW-val közösen – (egy kivételtől eltekintve (20)) ugyanazon bankok biztosították, mint amelyek a régi rulírozó hiteleszközt is rendelkezésre bocsátották. Az új rulírozó hiteleszköz 50 %-át részesedésük arányában az érintett államok biztosították, míg a fennmaradó 50 %-ot a bankok és a KAW nyújtotta. Az érintett államok, a KAW és a bankok az új rulírozó hiteleszközben azonos feltételekkel (díjak, kamatok, kötelezettségvállalások) vettek részt.

| (27) | Az új rulírozó hiteleszköz legfontosabb jellemzői a következők:






  — | a hiteleszközt két részre bontották: egy 2 milliárd SEK összegű eszközre („A” eszköz) és egy 1,5 milliárd SEK összegű eszközre („B” eszköz), mely összeg 50 %-át az érintett államok biztosították, |
| --- | --- | --- |

(27)

Az új rulírozó hiteleszköz legfontosabb jellemzői a következők:

—

a hiteleszközt két részre bontották: egy 2 milliárd SEK összegű eszközre („A” eszköz) és egy 1,5 milliárd SEK összegű eszközre („B” eszköz), mely összeg 50 %-át az érintett államok biztosították,

| — | a díjszabási feltételek mindkét eszköz esetében tartalmaztak egy előzetes díjat, egy kötelezettségvállalási díjat, egy használati díjat, egy haszonkulcsot és egy kilépési díjat; a SAS-nak eleget kellett tennie bizonyos feltételeknek ahhoz, hogy a rulírozó hiteleszközből hitelt tudjon lehívni; ezek a feltételek a „B” eszköz esetében szigorúbbak voltak, mint az „A” eszköz esetében (21), |
| --- | --- |

—

a díjszabási feltételek mindkét eszköz esetében tartalmaztak egy előzetes díjat, egy kötelezettségvállalási díjat, egy használati díjat, egy haszonkulcsot és egy kilépési díjat; a SAS-nak eleget kellett tennie bizonyos feltételeknek ahhoz, hogy a rulírozó hiteleszközből hitelt tudjon lehívni; ezek a feltételek a „B” eszköz esetében szigorúbbak voltak, mint az „A” eszköz esetében (21),

| — | az új rulírozó hiteleszköz továbbvitte a régi rulírozó hiteleszközben szereplő értékpapírcsomagot, és ezen túlmenően a hitelezők a Widerøe vállalat valamennyi részvénye és a SAS csoport 2012 decemberében meglévő minden egyéb tehermentes befektetett eszköze vonatkozásában értékpapírhoz jutottak; az új rulírozó hiteleszköz tehát a SAS eszközeit illetően elsőrangú értékpapírokat tartalmazott, többek között a Widerøe és a SAS Spare Engine leányvállalatok részvényeinek 100 %-át, 18 repülőgépet és számos ingatlant. Ezen értékpapírok könyv szerinti értéke mintegy 2,7 milliárd SEK volt (vagyis az új rulírozó hiteleszköz hozzávetőleg 75 %-a) és azokat az „A” és a „B” eszköz között arányosan osztották fel, |
| --- | --- |

—

az új rulírozó hiteleszköz továbbvitte a régi rulírozó hiteleszközben szereplő értékpapírcsomagot, és ezen túlmenően a hitelezők a Widerøe vállalat valamennyi részvénye és a SAS csoport 2012 decemberében meglévő minden egyéb tehermentes befektetett eszköze vonatkozásában értékpapírhoz jutottak; az új rulírozó hiteleszköz tehát a SAS eszközeit illetően elsőrangú értékpapírokat tartalmazott, többek között a Widerøe és a SAS Spare Engine leányvállalatok részvényeinek 100 %-át, 18 repülőgépet és számos ingatlant. Ezen értékpapírok könyv szerinti értéke mintegy 2,7 milliárd SEK volt (vagyis az új rulírozó hiteleszköz hozzávetőleg 75 %-a) és azokat az „A” és a „B” eszköz között arányosan osztották fel,

| — | a „B” eszközből csak akkor lehetett hitelt lehívni, ha az „A” eszközt a vállalat már teljes egészében kimerítette. 2014. január 1-je után a SAS a hiteleszközt csak akkor vehette igénybe, ha a Widerøe eszközeinek vagy részvényeinek értékesítése lezárult, |
| --- | --- |

—

a „B” eszközből csak akkor lehetett hitelt lehívni, ha az „A” eszközt a vállalat már teljes egészében kimerítette. 2014. január 1-je után a SAS a hiteleszközt csak akkor vehette igénybe, ha a Widerøe eszközeinek vagy részvényeinek értékesítése lezárult,

| — | az új rulírozó hiteleszköz lejáratának időpontja 2015. március 31. volt. |
| --- | --- |

—

az új rulírozó hiteleszköz lejáratának időpontja 2015. március 31. volt.

| (28) | Az új rulírozó hiteleszköz feltételeiről 2012. október 25-én állapodtak meg. A hiteleszközt azonban többek között minden egyes érintett állam parlamentjének jóvá kellett hagynia, valamint a pilóták és a légiutas-kísérők szakszervezeteivel megállapodást kellett kötni. |
| --- | --- |

(28)

Az új rulírozó hiteleszköz feltételeiről 2012. október 25-én állapodtak meg. A hiteleszközt azonban többek között minden egyes érintett állam parlamentjének jóvá kellett hagynia, valamint a pilóták és a légiutas-kísérők szakszervezeteivel megállapodást kellett kötni.

| (29) | Az érintett államok benyújtottak egy 2012. november 7-i CITI-jelentést (a továbbiakban: CITI-jelentés), amely azt kívánta értékelni, hogy egy, az érintett államokéhoz leginkább hasonló helyzetben lévő magánbefektető hasonló feltételekkel szintén igénybe vette volna-e az új rulírozó hiteleszközt. A CITI azt vette alapesetként, hogy a 4XNG üzleti tervet sikeresen végrehajtják, és megállapította, hogy ennek teljesülése esetén az érintett államok részvétele az új rulírozó hiteleszközben [90–140] %-os belső megtérülési rátát, mintegy [4–9]-szeres megtérülési szorzót és közel [700–1 200] %-os tőkeérték-növekedést fog generálni (2012 novembere és 2015 márciusa között). A CITI-jelentés megállapította, hogy az érintett államok által elvárt megtérülés így legalább olyan mértékű lesz, mint amennyit hasonló helyzetben lévő magánbefektetők elvárnának. A CITI-jelentés ugyanakkor nem értékelte, hogy a SAS a 4XNG tervben foglalt „alapesetet” milyen valószínűséggel teljesíti sikeresen, és nem vizsgálta az „alapeset”-től való eltérés hatásait, például azt, hogy mi történik akkor, ha a nem alaptevékenységhez kapcsolódó eszközöket nem sikerül értékesíteni. |
| --- | --- |

(29)

Az érintett államok benyújtottak egy 2012. november 7-i CITI-jelentést (a továbbiakban: CITI-jelentés), amely azt kívánta értékelni, hogy egy, az érintett államokéhoz leginkább hasonló helyzetben lévő magánbefektető hasonló feltételekkel szintén igénybe vette volna-e az új rulírozó hiteleszközt. A CITI azt vette alapesetként, hogy a 4XNG üzleti tervet sikeresen végrehajtják, és megállapította, hogy ennek teljesülése esetén az érintett államok részvétele az új rulírozó hiteleszközben [90–140] %-os belső megtérülési rátát, mintegy [4–9]-szeres megtérülési szorzót és közel [700–1 200] %-os tőkeérték-növekedést fog generálni (2012 novembere és 2015 márciusa között). A CITI-jelentés megállapította, hogy az érintett államok által elvárt megtérülés így legalább olyan mértékű lesz, mint amennyit hasonló helyzetben lévő magánbefektetők elvárnának. A CITI-jelentés ugyanakkor nem értékelte, hogy a SAS a 4XNG tervben foglalt „alapesetet” milyen valószínűséggel teljesíti sikeresen, és nem vizsgálta az „alapeset”-től való eltérés hatásait, például azt, hogy mi történik akkor, ha a nem alaptevékenységhez kapcsolódó eszközöket nem sikerül értékesíteni.

| (30) | 2012. december 19-én a SAS bejelentette, hogy az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépéséhez szükséges valamennyi feltételnek eleget tettek (lásd a (28) bekezdést), beleértve az érintett államok parlamentjeinek jóváhagyását is. Ettől az időponttól kezdve 2014. március 3-ig a régi rulírozó hiteleszközt felváltó új rulírozó hiteleszközt igénybe lehetett venni (22). |
| --- | --- |

(30)

2012. december 19-én a SAS bejelentette, hogy az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépéséhez szükséges valamennyi feltételnek eleget tettek (lásd a (28) bekezdést), beleértve az érintett államok parlamentjeinek jóváhagyását is. Ettől az időponttól kezdve 2014. március 3-ig a régi rulírozó hiteleszközt felváltó új rulírozó hiteleszközt igénybe lehetett venni (22).

| (31) | Dánia és Svédország a 2013. június 3-i levelében kifejtette, hogy a Widerøe részvények 80 %-ának értékesítése miatt (lásd a (22) bekezdést) az érintett államok és a hitelező bankok abban állapodtak meg a SAS-sal, hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételeit módosítják, bár a módosításról szóló megállapodást hivatalosan még nem írták alá. A dán és svéd hatóságok a hivatalos vizsgálat során benyújtott észrevételeikben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az új rulírozó hiteleszköz módosítását valamennyi fél aláírta, és a módosítás akkor lép hatályba, ha a Widerøe-ügylet lezárul, azaz 2013. szeptember 30-án. Az említett módosítások az alábbiakat tartalmazták:






  — | az „A” eszköz összegét 1,173 milliárd SEK-ről 0,8 milliárd SEK-re csökkentik, lejáratát pedig öt hónappal, 2014. június 1-jéig meghosszabbítják, |
| --- | --- | --- |

(31)

Dánia és Svédország a 2013. június 3-i levelében kifejtette, hogy a Widerøe részvények 80 %-ának értékesítése miatt (lásd a (22) bekezdést) az érintett államok és a hitelező bankok abban állapodtak meg a SAS-sal, hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételeit módosítják, bár a módosításról szóló megállapodást hivatalosan még nem írták alá. A dán és svéd hatóságok a hivatalos vizsgálat során benyújtott észrevételeikben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az új rulírozó hiteleszköz módosítását valamennyi fél aláírta, és a módosítás akkor lép hatályba, ha a Widerøe-ügylet lezárul, azaz 2013. szeptember 30-án. Az említett módosítások az alábbiakat tartalmazták:

—

az „A” eszköz összegét 1,173 milliárd SEK-ről 0,8 milliárd SEK-re csökkentik, lejáratát pedig öt hónappal, 2014. június 1-jéig meghosszabbítják,

| — | a SAS [0,5–0,8] milliárd SEK összegű készpénzfedezetet biztosít az „A” eszközre. A fennmaradó [0,1–0,4] milliárd SEK összeg fedezetét az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó megállapodásban felsorolt értékpapírok jelentik, |
| --- | --- |

—

a SAS [0,5–0,8] milliárd SEK összegű készpénzfedezetet biztosít az „A” eszközre. A fennmaradó [0,1–0,4] milliárd SEK összeg fedezetét az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó megállapodásban felsorolt értékpapírok jelentik,

| — | az „A” eszközből 0,2 milliárd SEK összeget törölnek, amint a földi kiszolgálást végző részleg egy részét értékesítik. Az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnését megelőzően a SAS szándéknyilatkozatot írt alá egy potenciális vevővel (23), |
| --- | --- |

—

az „A” eszközből 0,2 milliárd SEK összeget törölnek, amint a földi kiszolgálást végző részleg egy részét értékesítik. Az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnését megelőzően a SAS szándéknyilatkozatot írt alá egy potenciális vevővel (23),

| — | a „B” eszköz összegét 1,5 milliárd SEK-ről 1,2 milliárd SEK-re csökkentik. |
| --- | --- |

—

a „B” eszköz összegét 1,5 milliárd SEK-ről 1,2 milliárd SEK-re csökkentik.

5.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (32) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségeit fejezte ki a tekintetben, hogy az érintett államok, a KAW és a bankok az új rulírozó hiteleszközben egyenlő feltételekkel vettek részt. Ezt főleg az alábbiakra alapozta:






  — | a bankok SAS felé korábban fennálló, a régi rulírozó hiteleszközben való részvételükből eredő kitettsége. Míg a bankok nagyjából felére csökkentették az új rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásukat és így a rulírozó hiteleszköz tekintetében hozzávetőleg 50 %-kal csökkentették a SAS felé fennálló teljes kitettségüket, az érintett államok – amelyek a SAS folyamatos negatív eredményei miatt a 2009. és 2010. évi részvénykibocsátást illetően semmiféle hozamot nem realizáltak – növelték a SAS felé fennálló kitettségüket, |
| --- | --- | --- |

(32)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kétségeit fejezte ki a tekintetben, hogy az érintett államok, a KAW és a bankok az új rulírozó hiteleszközben egyenlő feltételekkel vettek részt. Ezt főleg az alábbiakra alapozta:

—

a bankok SAS felé korábban fennálló, a régi rulírozó hiteleszközben való részvételükből eredő kitettsége. Míg a bankok nagyjából felére csökkentették az új rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásukat és így a rulírozó hiteleszköz tekintetében hozzávetőleg 50 %-kal csökkentették a SAS felé fennálló teljes kitettségüket, az érintett államok – amelyek a SAS folyamatos negatív eredményei miatt a 2009. és 2010. évi részvénykibocsátást illetően semmiféle hozamot nem realizáltak – növelték a SAS felé fennálló kitettségüket,

| — | az a tény, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt 2012 januárjában teljes egészében kimerítette, ami oly módon befolyásolhatta a hitelező bankok új hiteleszközben való részvételüket, hogy el kívánták kerülni a további lehívásokat és – a vállalat nehézségeire tekintettel – biztosítani kívánták, hogy a rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásuk nem vész el teljes egészében, |
| --- | --- |

—

az a tény, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt 2012 januárjában teljes egészében kimerítette, ami oly módon befolyásolhatta a hitelező bankok új hiteleszközben való részvételüket, hogy el kívánták kerülni a további lehívásokat és – a vállalat nehézségeire tekintettel – biztosítani kívánták, hogy a rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásuk nem vész el teljes egészében,

| — | a Bizottság számára nem volt teljesen egyértelmű, hogy a bankok azon döntését, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, befolyásolta-e az a tény, hogy az érintett államok a korábbi években a SAS számára folyamatos pénzügyi támogatást biztosítottak. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az érintett államok részvétele szigorú kötelezettséget jelentett a magánbefektetők számára, hogy részt vegyenek az új rulírozó hiteleszközben, |
| --- | --- |

—

a Bizottság számára nem volt teljesen egyértelmű, hogy a bankok azon döntését, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, befolyásolta-e az a tény, hogy az érintett államok a korábbi években a SAS számára folyamatos pénzügyi támogatást biztosítottak. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy az érintett államok részvétele szigorú kötelezettséget jelentett a magánbefektetők számára, hogy részt vegyenek az új rulírozó hiteleszközben,

| — | a Bizottság szerint kérdéses volt, hogy a KAW részvételét az új rulírozó hiteleszközben össze lehet-e hasonlítani egy magánbefektető részvételével, tekintve, hogy a KAW nemcsak a részvényeiből eredően, hanem a SEB bank révén is kitettséggel rendelkezett a SAS felé. |
| --- | --- |

—

a Bizottság szerint kérdéses volt, hogy a KAW részvételét az új rulírozó hiteleszközben össze lehet-e hasonlítani egy magánbefektető részvételével, tekintve, hogy a KAW nemcsak a részvényeiből eredően, hanem a SEB bank révén is kitettséggel rendelkezett a SAS felé.

| (33) | A Bizottság emellett megkérdőjelezte, hogy az érintett államok részvétele az új rulírozó hiteleszközben egy részvényes szempontjából ésszerűnek tekinthető-e, és az egyenlő feltételektől eltekintve a piacgazdasági befektetői próbán megfelelne-e. E tekintetben a Bizottság értékelte, hogy a 4XNG üzleti terv kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul-e ahhoz, hogy egy magánbefektetőt az új rulírozó hiteleszközben való részvételről meggyőzzön, és vizsgálta, hogy a tervben végrehajtott érzékenységi elemzések nem túlzottan optimisták-e. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság emellett megkérdőjelezte, hogy az érintett államok részvétele az új rulírozó hiteleszközben egy részvényes szempontjából ésszerűnek tekinthető-e, és az egyenlő feltételektől eltekintve a piacgazdasági befektetői próbán megfelelne-e. E tekintetben a Bizottság értékelte, hogy a 4XNG üzleti terv kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul-e ahhoz, hogy egy magánbefektetőt az új rulírozó hiteleszközben való részvételről meggyőzzön, és vizsgálta, hogy a tervben végrehajtott érzékenységi elemzések nem túlzottan optimisták-e.

| (34) | A Bizottság utalt többek között a tervben foglalt optimista számadatokra, például a férőhelykilométert illető piaci növekedésre, a GDP-növekedésre és a 2015–2017 közötti időszakra számított 0 %-os inflációs rátára. Kétségbe vonta továbbá, hogy a költségcsökkentéssel, valamint az eszközértékesítéssel kapcsolatos valamennyi célkitűzés sikeres végrehajtása az új rulírozó hiteleszköz aláírásakor előre látható volt-e. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság utalt többek között a tervben foglalt optimista számadatokra, például a férőhelykilométert illető piaci növekedésre, a GDP-növekedésre és a 2015–2017 közötti időszakra számított 0 %-os inflációs rátára. Kétségbe vonta továbbá, hogy a költségcsökkentéssel, valamint az eszközértékesítéssel kapcsolatos valamennyi célkitűzés sikeres végrehajtása az új rulírozó hiteleszköz aláírásakor előre látható volt-e.

| (35) | Az új rulírozó hiteleszköz feltételeit, valamint az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételéből származó várható hozammal kapcsolatos CITI-értékelést illetően a Bizottság kiemelte, hogy a CITI a 4XNG üzleti tervet nem vizsgálta és nem végzett érzékenységi elemzést a pénzügyi modellre vonatkozóan, mindössze felhasználta a kapott információkat. A Bizottság ezenkívül kiemelte, hogy a CITI-jelentés az új rulírozó hiteleszköz biztonságosságát egy piaci magánbefektető szemszögéből nem értékelte, és a hozamok elemzését tekintve a kevésbé kedvező feltételezéseket (például nemteljesítést) tartalmazó esetleges egyéb forgatókönyvek hatását nem mérlegelte. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy a CITI-jelentés a SAS esetében a nemteljesítés valószínűségét az elkövetkező három évre vonatkozóan nullára becsülte, ami a kockázat alulbecslésének tűnik. |
| --- | --- |

(35)

Az új rulírozó hiteleszköz feltételeit, valamint az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételéből származó várható hozammal kapcsolatos CITI-értékelést illetően a Bizottság kiemelte, hogy a CITI a 4XNG üzleti tervet nem vizsgálta és nem végzett érzékenységi elemzést a pénzügyi modellre vonatkozóan, mindössze felhasználta a kapott információkat. A Bizottság ezenkívül kiemelte, hogy a CITI-jelentés az új rulírozó hiteleszköz biztonságosságát egy piaci magánbefektető szemszögéből nem értékelte, és a hozamok elemzését tekintve a kevésbé kedvező feltételezéseket (például nemteljesítést) tartalmazó esetleges egyéb forgatókönyvek hatását nem mérlegelte. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy a CITI-jelentés a SAS esetében a nemteljesítés valószínűségét az elkövetkező három évre vonatkozóan nullára becsülte, ami a kockázat alulbecslésének tűnik.

| (36) | A fentiekre tekintettel a Bizottság nem zárhatta ki, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS számára előnyt jelenthetett. |
| --- | --- |

(36)

A fentiekre tekintettel a Bizottság nem zárhatta ki, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS számára előnyt jelenthetett.

| (37) | Végül amennyiben az új rulírozó hiteleszköz az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást tartalmazott, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az új rulírozó hiteleszközt a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni. Ezzel kapcsolatban értékelte, hogy fennáll-e az EUMSZ-ben foglalt bármely, az összeegyeztethetőséget alátámasztó indok. A Bizottság az intézkedés jellegét és a SAS által tapasztalt nehézségeket figyelembe véve megjegyezte, hogy a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó egyetlen indok a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (24) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások) alapján – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontja szerint – a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatással kapcsolatos feltétel lehet. A Bizottság ugyanakkor arra az előzetes megállapításra jutott, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásokban foglalt, a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásra vonatkozó feltételek vélhetőleg nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(37)

Végül amennyiben az új rulírozó hiteleszköz az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást tartalmazott, a Bizottság kétségbe vonta, hogy az új rulírozó hiteleszközt a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni. Ezzel kapcsolatban értékelte, hogy fennáll-e az EUMSZ-ben foglalt bármely, az összeegyeztethetőséget alátámasztó indok. A Bizottság az intézkedés jellegét és a SAS által tapasztalt nehézségeket figyelembe véve megjegyezte, hogy a belső piaccal való összeegyeztethetőséget alátámasztó egyetlen indok a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (24) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások) alapján – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontja szerint – a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatással kapcsolatos feltétel lehet. A Bizottság ugyanakkor arra az előzetes megállapításra jutott, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásokban foglalt, a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásra vonatkozó feltételek vélhetőleg nem teljesülnek.

6.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

6.1.   Dánia és Svédország észrevételei

| (38) | Dánia és Svédország fenntartja azon álláspontját, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvételük piaci feltételek mellett történt, mivel a hiteleszközben a bankokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett vettek részt, ami kizárja az állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(38)

Dánia és Svédország fenntartja azon álláspontját, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvételük piaci feltételek mellett történt, mivel a hiteleszközben a bankokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett vettek részt, ami kizárja az állami támogatás meglétét.

| (39) | Dánia és Svédország azzal érvelt, hogy a SAS az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tárgyalások idején a régi rulírozó hiteleszközből egyszer sem hívott le hitelt. Felhívják a figyelmet a régi rulírozó hiteleszköz 2012. márciusi módosításaira, amelyek még szigorúbb lehívási feltételeket vezettek be, és azzal érveltek, hogy ezáltal a bankok 2012. június végétől a SAS hitellehívási kérelmeit bármikor elutasíthatták. A rulírozó hiteleszközből lehívott hitel összegét a SAS 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette, és a régi rulírozó hiteleszközt attól az időponttól kezdve egyáltalán nem vette igénybe. Emiatt ezeket a bankokat ésszerűen „külső” befektetőknek lehet tekinteni, amelyek az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal megegyező feltételek mellett vettek részt, (25) anélkül, hogy a SAS felé jelentős fedezetlen kitettségeik lettek volna. (26) |
| --- | --- |

(39)

Dánia és Svédország azzal érvelt, hogy a SAS az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tárgyalások idején a régi rulírozó hiteleszközből egyszer sem hívott le hitelt. Felhívják a figyelmet a régi rulírozó hiteleszköz 2012. márciusi módosításaira, amelyek még szigorúbb lehívási feltételeket vezettek be, és azzal érveltek, hogy ezáltal a bankok 2012. június végétől a SAS hitellehívási kérelmeit bármikor elutasíthatták. A rulírozó hiteleszközből lehívott hitel összegét a SAS 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette, és a régi rulírozó hiteleszközt attól az időponttól kezdve egyáltalán nem vette igénybe. Emiatt ezeket a bankokat ésszerűen „külső” befektetőknek lehet tekinteni, amelyek az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal megegyező feltételek mellett vettek részt, (25) anélkül, hogy a SAS felé jelentős fedezetlen kitettségeik lettek volna. (26)

| (40) | A KAW és a bankok új rulírozó hiteleszközben való részvételét illetően a dán és svéd hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a KAW korlátozott gazdasági kitettséggel rendelkezett a SEB felé, és ez nem befolyásolhatta azt a döntését, hogy az új rulírozó hiteleszközben részt vesz. |
| --- | --- |

(40)

A KAW és a bankok új rulírozó hiteleszközben való részvételét illetően a dán és svéd hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a KAW korlátozott gazdasági kitettséggel rendelkezett a SEB felé, és ez nem befolyásolhatta azt a döntését, hogy az új rulírozó hiteleszközben részt vesz.

| (41) | Ezenkívül Dánia és Svédország fenntartja azon álláspontját, miszerint a 4XNG terv megvalósítható, és azt sikeresen végre lehet hajtani. Továbbra is úgy vélik, hogy – a 4XNG tervben a 2014–2015 közötti időszakra vonatkozóan meghatározott pénzügyi célkitűzések teljesítése érdekében – a terv minden aspektusát és feltételezését, beleértve a bevételre vonatkozó előrejelzéseket (RASK) (27), a költségcsökkentési intézkedéseket és a tervezett értékesítéseket, körültekintően értékelték. Ezenkívül a 4XNG tervet – az alapjául szolgáló valamennyi feltételezéssel együtt – mind az érintett államok külső pénzügyi tanácsadói (Goldman Sachs), mind pedig a bankok ([...]) tanácsadói szigorúan ellenőrizték és a tervet a tanácsadók észrevételeinek és ajánlásainak megfelelően kiigazították. Dánia és Svédország hangsúlyozza továbbá, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvétellel kapcsolatos döntés meghozatala során a terv sikeres végrehajtására vonatkozó várakozást az a tény is alátámasztotta, hogy az új szakszervezeti megállapodások megkötése az új rulírozó hiteleszköz egyik lehívási feltétele volt. Ezenkívül Dánia és Svédország szerint a 2012 decembere és az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnése közötti időszakban történt fejlemények azt bizonyítják, hogy a terv végrehajtása úton volt afelé, hogy meghozza a várt eredményeket (28). |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül Dánia és Svédország fenntartja azon álláspontját, miszerint a 4XNG terv megvalósítható, és azt sikeresen végre lehet hajtani. Továbbra is úgy vélik, hogy – a 4XNG tervben a 2014–2015 közötti időszakra vonatkozóan meghatározott pénzügyi célkitűzések teljesítése érdekében – a terv minden aspektusát és feltételezését, beleértve a bevételre vonatkozó előrejelzéseket (RASK) (27), a költségcsökkentési intézkedéseket és a tervezett értékesítéseket, körültekintően értékelték. Ezenkívül a 4XNG tervet – az alapjául szolgáló valamennyi feltételezéssel együtt – mind az érintett államok külső pénzügyi tanácsadói (Goldman Sachs), mind pedig a bankok ([...]) tanácsadói szigorúan ellenőrizték és a tervet a tanácsadók észrevételeinek és ajánlásainak megfelelően kiigazították. Dánia és Svédország hangsúlyozza továbbá, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvétellel kapcsolatos döntés meghozatala során a terv sikeres végrehajtására vonatkozó várakozást az a tény is alátámasztotta, hogy az új szakszervezeti megállapodások megkötése az új rulírozó hiteleszköz egyik lehívási feltétele volt. Ezenkívül Dánia és Svédország szerint a 2012 decembere és az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnése közötti időszakban történt fejlemények azt bizonyítják, hogy a terv végrehajtása úton volt afelé, hogy meghozza a várt eredményeket (28).

| (42) | Az új rulírozó hiteleszköz feltételeivel kapcsolatban Dánia és Svédország azt állítja, hogy azok megfeleltek a szokásos piaci feltételeknek, mivel azok közel azonosak voltak a hasonló megállapodások feltételeivel, ráadásul az új rulírozó hiteleszköz magasabb előzetes díjat és szigorúbb lehívási feltételeket tartalmazott, mint a többi vizsgált ügylet. Az értékpapírcsomagot illetően Dánia és Svédország azt állítja, hogy a hitelező bankok tényleges pénzügyi kockázata elhanyagolható volt, mivel az értékpapírok becsült értéke egyértelműen meghaladta az „A” eszköz nagyságát. Következésképpen egy esetleges felszámolás esetén valamennyi hitelező bank követelését az értékpapírcsomagból, a SAS egyéb eszközeinek, például a(z) [...], a(z) [...]-ben meglévő részesedésének, stb. az értékesítése révén ki lehetett volna egyenlíteni. A fentieket az is alátámasztja, hogy az „A” eszköz keretében vállalt kötelezettségek jelentős részét 2013 első felében megszüntették. Dánia és Svédország szerint ez azt bizonyítja, hogy a bankok kereskedelmi alapon és körültekintően jártak el akkor, amikor úgy döntöttek, hogy az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal és a KAW-val együtt részt vesznek. |
| --- | --- |

(42)

Az új rulírozó hiteleszköz feltételeivel kapcsolatban Dánia és Svédország azt állítja, hogy azok megfeleltek a szokásos piaci feltételeknek, mivel azok közel azonosak voltak a hasonló megállapodások feltételeivel, ráadásul az új rulírozó hiteleszköz magasabb előzetes díjat és szigorúbb lehívási feltételeket tartalmazott, mint a többi vizsgált ügylet. Az értékpapírcsomagot illetően Dánia és Svédország azt állítja, hogy a hitelező bankok tényleges pénzügyi kockázata elhanyagolható volt, mivel az értékpapírok becsült értéke egyértelműen meghaladta az „A” eszköz nagyságát. Következésképpen egy esetleges felszámolás esetén valamennyi hitelező bank követelését az értékpapírcsomagból, a SAS egyéb eszközeinek, például a(z) [...], a(z) [...]-ben meglévő részesedésének, stb. az értékesítése révén ki lehetett volna egyenlíteni. A fentieket az is alátámasztja, hogy az „A” eszköz keretében vállalt kötelezettségek jelentős részét 2013 első felében megszüntették. Dánia és Svédország szerint ez azt bizonyítja, hogy a bankok kereskedelmi alapon és körültekintően jártak el akkor, amikor úgy döntöttek, hogy az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal és a KAW-val együtt részt vesznek.

| (43) | Végül Dánia és Svédország arról számolt be, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvétel a hitelezők számára jelentős hozamot eredményezett anélkül, hogy a SAS-nak a hiteleszközt igénybe kellett volna vennie. Mindez azt támasztja alá, hogy az érintett államok, a KAW és a bankok új rulírozó hiteleszközben való részvétele a piacgazdasági befektető elvének maradéktalanul megfelelt. |
| --- | --- |

(43)

Végül Dánia és Svédország arról számolt be, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvétel a hitelezők számára jelentős hozamot eredményezett anélkül, hogy a SAS-nak a hiteleszközt igénybe kellett volna vennie. Mindez azt támasztja alá, hogy az érintett államok, a KAW és a bankok új rulírozó hiteleszközben való részvétele a piacgazdasági befektető elvének maradéktalanul megfelelt.

6.2.   A SAS csoport észrevételei

| (44) | A SAS csoport azzal érvelt, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben nem közigazgatási szervként, hanem részvényesként vettek részt. Ebből a szegszögből vizsgálva egy ilyen eszközben való részvétel előnyösebb volt, mint egy sajáttőke-hozzájárulás, mivel a részvétel a díjak és a részvények értékének jövőbeli növekedése révén a részvényesek/hitelezők számára jelentős bevételt eredményezett. |
| --- | --- |

(44)

A SAS csoport azzal érvelt, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben nem közigazgatási szervként, hanem részvényesként vettek részt. Ebből a szegszögből vizsgálva egy ilyen eszközben való részvétel előnyösebb volt, mint egy sajáttőke-hozzájárulás, mivel a részvétel a díjak és a részvények értékének jövőbeli növekedése révén a részvényesek/hitelezők számára jelentős bevételt eredményezett.

| (45) | Az egyenlő feltételek vizsgálatát illetően a SAS csoport azt állítja, hogy a feltételeknek eleget tettek, mivel a bankok a SAS felé nem rendelkeztek kitettségekkel, ezért a bankokat „külső” befektetőknek kell tekinteni. Ezenkívül az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele a bankok magatartását nem befolyásolta, mivel az új rulírozó hiteleszközhöz való csatlakozásra nem a bankok, hanem a SAS kérte a részvényeseket. A SAS csoport emellett fenntartja azon álláspontját, hogy a bankok a kockázat/bevétel elemzésének igen kedvező eredményei alapján döntöttek úgy, hogy az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett vesznek részt. |
| --- | --- |

(45)

Az egyenlő feltételek vizsgálatát illetően a SAS csoport azt állítja, hogy a feltételeknek eleget tettek, mivel a bankok a SAS felé nem rendelkeztek kitettségekkel, ezért a bankokat „külső” befektetőknek kell tekinteni. Ezenkívül az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele a bankok magatartását nem befolyásolta, mivel az új rulírozó hiteleszközhöz való csatlakozásra nem a bankok, hanem a SAS kérte a részvényeseket. A SAS csoport emellett fenntartja azon álláspontját, hogy a bankok a kockázat/bevétel elemzésének igen kedvező eredményei alapján döntöttek úgy, hogy az új rulírozó hiteleszközben az érintett államokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett vesznek részt.

| (46) | A SAS csoport alátámasztja Dánia és Svédország azon állítását, hogy a 4XNG terv alapjául szolgáló feltevések megalapozottak és a három fő tényezőre, azaz a 2015–2017 közötti időszakra vonatkozó, férőhelykilométert illető piaci növekedésre, a GDP-növekedésre, valamint a 0 %-os inflációra vonatkozó előrejelzések teljesen reálisak. A terv végrehajtásával kapcsolatos kockázatokat a hitelező bankok szigorúan ellenőrizték, különös tekintettel a vállalat nyereségességét jelző egyik legfontosabb mutatóra, a RASK-ra. |
| --- | --- |

(46)

A SAS csoport alátámasztja Dánia és Svédország azon állítását, hogy a 4XNG terv alapjául szolgáló feltevések megalapozottak és a három fő tényezőre, azaz a 2015–2017 közötti időszakra vonatkozó, férőhelykilométert illető piaci növekedésre, a GDP-növekedésre, valamint a 0 %-os inflációra vonatkozó előrejelzések teljesen reálisak. A terv végrehajtásával kapcsolatos kockázatokat a hitelező bankok szigorúan ellenőrizték, különös tekintettel a vállalat nyereségességét jelző egyik legfontosabb mutatóra, a RASK-ra.

| (47) | A SAS csoport ugyanakkor azt állítja, hogy az értékpapírcsomagot megfelelően értékelték és csökkentették annak a kockázatát, hogy a SAS a 4XNG tervet nem hajtja végre. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a költségmegtakarítás előfeltétele volt annak, hogy a hitelezők az új rulírozó hiteleszközben részt vegyenek, továbbá a terv sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen volt az új kollektív szerződések 2012. novemberi megkötése. |
| --- | --- |

(47)

A SAS csoport ugyanakkor azt állítja, hogy az értékpapírcsomagot megfelelően értékelték és csökkentették annak a kockázatát, hogy a SAS a 4XNG tervet nem hajtja végre. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a költségmegtakarítás előfeltétele volt annak, hogy a hitelezők az új rulírozó hiteleszközben részt vegyenek, továbbá a terv sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen volt az új kollektív szerződések 2012. novemberi megkötése.

| (48) | A SAS csoport bírálta a Bizottságot azért, mert nem vette figyelembe a csőd lehetőségét és azt a tényt, hogy amennyiben az új rulírozó hiteleszköz nem állt volna rendelkezésre, az érintett államok elveszítették volna az együttes részesedésük értékét. A SAS csoport ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben fő részvényesekként vettek részt azzal a céllal, hogy a befektetésük után megfelelő hozamhoz jussanak. |
| --- | --- |

(48)

A SAS csoport bírálta a Bizottságot azért, mert nem vette figyelembe a csőd lehetőségét és azt a tényt, hogy amennyiben az új rulírozó hiteleszköz nem állt volna rendelkezésre, az érintett államok elveszítették volna az együttes részesedésük értékét. A SAS csoport ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben fő részvényesekként vettek részt azzal a céllal, hogy a befektetésük után megfelelő hozamhoz jussanak.

| (49) | A SAS csoport végül beszámolt arról, hogy a 4XNG terv végrehajtásával 3 milliárd SEK összegű adózás előtti eredményt sikerült elérni, melynek révén a SAS a 2012 novembere és a 2013 júliusa közötti időszakra vonatkozóan pozitív eredményt könyvelhetett el. |
| --- | --- |

(49)

A SAS csoport végül beszámolt arról, hogy a 4XNG terv végrehajtásával 3 milliárd SEK összegű adózás előtti eredményt sikerült elérni, melynek révén a SAS a 2012 novembere és a 2013 júliusa közötti időszakra vonatkozóan pozitív eredményt könyvelhetett el.

6.3.   A FAM észrevételei

| (50) | A KAW eszközeit kezelő vállalat, a FAM szerint a KAW azon döntését, hogy részt vesz az új rulírozó hiteleszközben, nem arra tekintettel hozta meg, hogy az alapítvány érdekeltséggel rendelkezik a SEB-ben, illetve, hogy a SEB-nek kitettségei vannak a SAS felé. A FAM azzal érvelt, hogy a KAW nem rendelkezik többségi részesedéssel a SEB-ben és az sem mondható, hogy irányítaná a SEB-et. |
| --- | --- |

(50)

A KAW eszközeit kezelő vállalat, a FAM szerint a KAW azon döntését, hogy részt vesz az új rulírozó hiteleszközben, nem arra tekintettel hozta meg, hogy az alapítvány érdekeltséggel rendelkezik a SEB-ben, illetve, hogy a SEB-nek kitettségei vannak a SAS felé. A FAM azzal érvelt, hogy a KAW nem rendelkezik többségi részesedéssel a SEB-ben és az sem mondható, hogy irányítaná a SEB-et.

| (51) | A FAM vizsgálta a 4XNG tervet, az azzal kapcsolatos pénzügyi kockázatokat, valamint az értékpapírcsomagot, és arra a megállapításra jutott, hogy a KAW-nak érdekében áll részt venni az új rulírozó hiteleszközben. A vizsgálat során összehasonlította a KAW SAS-ban meglévő, hosszú távú befektetéseinek védelmét és a befektetésekből származó esetleges jövőbeli hozamokat, valamint a SAS által az új rulírozó hiteleszköz keretében fizetendő magas díjakat a SAS felszámolásának lehetőségével, amelyet gazdasági szempontból nem tekintett kedvező lehetőségnek. |
| --- | --- |

(51)

A FAM vizsgálta a 4XNG tervet, az azzal kapcsolatos pénzügyi kockázatokat, valamint az értékpapírcsomagot, és arra a megállapításra jutott, hogy a KAW-nak érdekében áll részt venni az új rulírozó hiteleszközben. A vizsgálat során összehasonlította a KAW SAS-ban meglévő, hosszú távú befektetéseinek védelmét és a befektetésekből származó esetleges jövőbeli hozamokat, valamint a SAS által az új rulírozó hiteleszköz keretében fizetendő magas díjakat a SAS felszámolásának lehetőségével, amelyet gazdasági szempontból nem tekintett kedvező lehetőségnek.

| (52) | A FAM egyetért Dániával, Svédországgal és a SAS csoporttal abban, hogy az új rulírozó hiteleszközben valamennyi részvényes egyenlő feltételekkel vett részt, nem voltak alárendelt hitelek, értékpapírokhoz fűződő aránytalan jogok vagy egyéb egyenlőtlen feltételek. Az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés a nyereségesség lehetőségének alapos elemzését követően született meg, és a nyereségességet az erős és versenyképes SAS biztosítja majd. |
| --- | --- |

(52)

A FAM egyetért Dániával, Svédországgal és a SAS csoporttal abban, hogy az új rulírozó hiteleszközben valamennyi részvényes egyenlő feltételekkel vett részt, nem voltak alárendelt hitelek, értékpapírokhoz fűződő aránytalan jogok vagy egyéb egyenlőtlen feltételek. Az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés a nyereségesség lehetőségének alapos elemzését követően született meg, és a nyereségességet az erős és versenyképes SAS biztosítja majd.

| (53) | Végül a FAM osztja Dánia és Svédország azon véleményét, hogy a hitelező bankok az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntésüket kereskedelmi megfontolások alapján hozták meg, mivel a régi rulírozó hiteleszköz keretében fennálló kitettségük csak elméletileg létezett. A FAM azzal érvelt, hogy a bankoknak még kevésbé állt érdekükben, hogy részt vegyenek az új rulírozó hiteleszközben, mint az érintett államoknak és a KAW-nak, mivel az utóbbiak számíthattak arra, hogy a részvényeik árfolyama növekedni fog. A FAM ezért fenntartja azon álláspontját, hogy az egyenlő feltételek melletti részvétel kritériumát teljesítettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(53)

Végül a FAM osztja Dánia és Svédország azon véleményét, hogy a hitelező bankok az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntésüket kereskedelmi megfontolások alapján hozták meg, mivel a régi rulírozó hiteleszköz keretében fennálló kitettségük csak elméletileg létezett. A FAM azzal érvelt, hogy a bankoknak még kevésbé állt érdekükben, hogy részt vegyenek az új rulírozó hiteleszközben, mint az érintett államoknak és a KAW-nak, mivel az utóbbiak számíthattak arra, hogy a részvényeik árfolyama növekedni fog. A FAM ezért fenntartja azon álláspontját, hogy az egyenlő feltételek melletti részvétel kritériumát teljesítettnek kell tekinteni.

7.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

7.1.   Az állami támogatás fennállása

| (54) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.” |
| --- | --- |

(54)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.”

| (55) | Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam, vagy az állam megbízásából egy köztes szerv nyújt. |
| --- | --- |

(55)

Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam, vagy az állam megbízásából egy köztes szerv nyújt.

| (56) | Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek állami forrásból kell származnia és az államnak tulajdoníthatónak kell lennie. Az állami források elvben a tagállamok és közigazgatási szerveik forrásai, továbbá olyan közvállalkozások forrásai, amelyek felett a közigazgatási szervek közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolhatnak. |
| --- | --- |

(56)

Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek állami forrásból kell származnia és az államnak tulajdoníthatónak kell lennie. Az állami források elvben a tagállamok és közigazgatási szerveik forrásai, továbbá olyan közvállalkozások forrásai, amelyek felett a közigazgatási szervek közvetlenül vagy közvetve irányítást gyakorolhatnak.

| (57) | Vitathatatlan, hogy a szóban forgó intézkedés állami forrást tartalmazott, mivel azt állami költségvetési forrásból finanszírozták, és az intézkedés az államnak volt tulajdonítható. Különösen megjegyzendő, hogy Dánia és Svédország parlamentjei jóváhagyták a kormányaik részvételét az új rulírozó hiteleszközben (lásd a (30) bekezdést). |
| --- | --- |

(57)

Vitathatatlan, hogy a szóban forgó intézkedés állami forrást tartalmazott, mivel azt állami költségvetési forrásból finanszírozták, és az intézkedés az államnak volt tulajdonítható. Különösen megjegyzendő, hogy Dánia és Svédország parlamentjei jóváhagyták a kormányaik részvételét az új rulírozó hiteleszközben (lásd a (30) bekezdést).

| (58) | A szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(58)

A szóban forgó intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (59) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint amennyiben egy tagállam által nyújtott pénzügyi támogatás erősíti valamely vállalkozás Unión belüli kereskedelmi pozícióját a versenytárs vállalkozásokkal szemben, akkor érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet és a versenyt (29). Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak az a véleménye, hogy a SAS számára állami forrásból biztosított bármely esetleges gazdasági előny eleget tesz ennek a feltételnek. A SAS versenyben áll az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben működő más légitársaságokkal, különösen azóta, hogy a légiközlekedési piac liberalizációjának harmadik szakasza (vagyis a „harmadik csomag”) 1993. január 1-jén hatályba lépett (30). Ezenkívül a viszonylag rövidebb távú, Unión belüli utazások tekintetében a légi közlekedés a közúti és a vasúti közlekedéssel is versenyben van, így az intézkedés a közúti és vasúti fuvarozókat is érintheti. |
| --- | --- |

(59)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint amennyiben egy tagállam által nyújtott pénzügyi támogatás erősíti valamely vállalkozás Unión belüli kereskedelmi pozícióját a versenytárs vállalkozásokkal szemben, akkor érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet és a versenyt (29). Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak az a véleménye, hogy a SAS számára állami forrásból biztosított bármely esetleges gazdasági előny eleget tesz ennek a feltételnek. A SAS versenyben áll az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben működő más légitársaságokkal, különösen azóta, hogy a légiközlekedési piac liberalizációjának harmadik szakasza (vagyis a „harmadik csomag”) 1993. január 1-jén hatályba lépett (30). Ezenkívül a viszonylag rövidebb távú, Unión belüli utazások tekintetében a légi közlekedés a közúti és a vasúti közlekedéssel is versenyben van, így az intézkedés a közúti és vasúti fuvarozókat is érintheti.

| (60) | Az állami támogatás fogalmát illetően az az egyetlen kérdéses feltétel, hogy az intézkedés indokolatlan szelektív gazdasági előnyhöz juttatta-e a SAS-t. |
| --- | --- |

(60)

Az állami támogatás fogalmát illetően az az egyetlen kérdéses feltétel, hogy az intézkedés indokolatlan szelektív gazdasági előnyhöz juttatta-e a SAS-t.

| (61) | Az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnésére tekintettel a Bizottság azt értékelte, hogy az új rulírozó hiteleszköz 2012. évi létrehozásától 2014. évi megszűnéséig terjedő időszakban szelektív gazdasági előnyhöz juttatta-e a SAS-t. |
| --- | --- |

(61)

Az új rulírozó hiteleszköz 2014. március 4-i megszűnésére tekintettel a Bizottság azt értékelte, hogy az új rulírozó hiteleszköz 2012. évi létrehozásától 2014. évi megszűnéséig terjedő időszakban szelektív gazdasági előnyhöz juttatta-e a SAS-t.

7.2.   A SAS számára biztosított gazdasági előny

| (62) | Annak eldöntése érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS részesült-e állami támogatásban, a Bizottság azt vizsgálta, hogy a vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyben, amelyben szokásos piaci feltételek mellett nem részesült volna. A kérdés vizsgálatához a Bizottság a piacgazdasági befektetői próbát alkalmazta, amely szerint az intézkedés nem tartalmaz állami támogatást, amennyiben egy piacgazdaságban szokásos piaci feltételek mellett működő, az állami szektor közigazgatási intézményeihez hasonló méretű magánbefektető is megtette volna a kérdéses intézkedést a kedvezményezett javára. |
| --- | --- |

(62)

Annak eldöntése érdekében, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS részesült-e állami támogatásban, a Bizottság azt vizsgálta, hogy a vállalkozás részesült-e olyan gazdasági előnyben, amelyben szokásos piaci feltételek mellett nem részesült volna. A kérdés vizsgálatához a Bizottság a piacgazdasági befektetői próbát alkalmazta, amely szerint az intézkedés nem tartalmaz állami támogatást, amennyiben egy piacgazdaságban szokásos piaci feltételek mellett működő, az állami szektor közigazgatási intézményeihez hasonló méretű magánbefektető is megtette volna a kérdéses intézkedést a kedvezményezett javára.

| (63) | A piacgazdasági befektetői próbához a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy hasonló körülmények között egy magánbefektető részt vett volna-e a vizsgált ügyletben. Egy feltételezett magánbefektető körültekintő finanszírozóként cselekszik, aki nyereségeit maximalizálni szeretné, anélkül azonban, hogy a tőkehozamhoz képest túl nagy kockázatot vállalna (31). |
| --- | --- |

(63)

A piacgazdasági befektetői próbához a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy hasonló körülmények között egy magánbefektető részt vett volna-e a vizsgált ügyletben. Egy feltételezett magánbefektető körültekintő finanszírozóként cselekszik, aki nyereségeit maximalizálni szeretné, anélkül azonban, hogy a tőkehozamhoz képest túl nagy kockázatot vállalna (31).

| (64) | Elvben az állami forrásból származó hozzájárulás nem minősül állami támogatásnak, amennyiben az egy magánbefektető hasonló körülmények között és hasonló feltételek mellett végrehajtott jelentős tőkebefektetésével egyidejűleg történik (egyenlő feltételek) (32). |
| --- | --- |

(64)

Elvben az állami forrásból származó hozzájárulás nem minősül állami támogatásnak, amennyiben az egy magánbefektető hasonló körülmények között és hasonló feltételek mellett végrehajtott jelentős tőkebefektetésével egyidejűleg történik (egyenlő feltételek) (32).

7.2.1.   Az érintett államok, a KAW és a bankok egyenlő feltételekkel történő részvétele az új rulírozó hiteleszközben

| (65) | A Bizottság megjegyzi, hogy az új rulírozó hiteleszközben hitelezőként érintett bankok a régi rulírozó hiteleszközben is részt vettek. Azonban míg az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben növelték kitettségüket a SAS felé, a bankok a hozzájárulásukat nagyjából felére csökkentették (366 millió EUR összegről hozzávetőleg 200 millió EUR-ra), így a rulírozó hiteleszköz tekintetében a SAS felé meglévő teljes kitettségüket körülbelül 50 %-kal csökkentették. Erre tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségbe vonta, hogy az egyenlő feltételek elve teljesülne, mivel úgy tűnik, hogy az érintett államok és a bankok nincsenek egymáshoz hasonló helyzetben. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megjegyzi, hogy az új rulírozó hiteleszközben hitelezőként érintett bankok a régi rulírozó hiteleszközben is részt vettek. Azonban míg az érintett államok az új rulírozó hiteleszközben növelték kitettségüket a SAS felé, a bankok a hozzájárulásukat nagyjából felére csökkentették (366 millió EUR összegről hozzávetőleg 200 millió EUR-ra), így a rulírozó hiteleszköz tekintetében a SAS felé meglévő teljes kitettségüket körülbelül 50 %-kal csökkentették. Erre tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségbe vonta, hogy az egyenlő feltételek elve teljesülne, mivel úgy tűnik, hogy az érintett államok és a bankok nincsenek egymáshoz hasonló helyzetben.

| (66) | Dánia, Svédország és a SAS csoport azzal érveltek, hogy a hitelező bankoknak a régi rulírozó hiteleszköz keretében nem voltak kitettségeik, amikor az új rulírozó hiteleszközben való részvételről tárgyaltak. A bankokat ezért az érintett államokkal és a KAW-val hasonló helyzetben lévő „külső” befektetőknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(66)

Dánia, Svédország és a SAS csoport azzal érveltek, hogy a hitelező bankoknak a régi rulírozó hiteleszköz keretében nem voltak kitettségeik, amikor az új rulírozó hiteleszközben való részvételről tárgyaltak. A bankokat ezért az érintett államokkal és a KAW-val hasonló helyzetben lévő „külső” befektetőknek kell tekinteni.

| (67) | A Bizottság megjegyzi, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt 2012 januárjában teljes egészében kimerítette (lásd a (20) bekezdést). A régi rulírozó hiteleszköz 2012. márciusi módosításai többek között olyan feltételt is tartalmaztak, miszerint a lehívott összeget maradéktalanul és haladéktalanul vissza kell fizetni. A lehívott összegeket a SAS 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette és a régi rulírozó hiteleszköz ugyanazon hónapban hatályba lépett módosításai különösen megnehezítették a SAS számára, hogy az eszközt ezt követően igénybe vegye (33). A SAS-nak ezenkívül 2012 júniusáig feltőkésítési tervet kellett benyújtania, amelyet az igazgatóságnak és a fő részvényeseknek, vagyis az érintett államoknak és a KAW-nak el kellett fogadniuk. A tervet a bankok kezdetben elutasították. Az érintett államok, majd a bankok a módosított 4XNG körültekintő vizsgálatát követően csak 2012 novembere után döntöttek úgy, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság megjegyzi, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt 2012 januárjában teljes egészében kimerítette (lásd a (20) bekezdést). A régi rulírozó hiteleszköz 2012. márciusi módosításai többek között olyan feltételt is tartalmaztak, miszerint a lehívott összeget maradéktalanul és haladéktalanul vissza kell fizetni. A lehívott összegeket a SAS 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette és a régi rulírozó hiteleszköz ugyanazon hónapban hatályba lépett módosításai különösen megnehezítették a SAS számára, hogy az eszközt ezt követően igénybe vegye (33). A SAS-nak ezenkívül 2012 júniusáig feltőkésítési tervet kellett benyújtania, amelyet az igazgatóságnak és a fő részvényeseknek, vagyis az érintett államoknak és a KAW-nak el kellett fogadniuk. A tervet a bankok kezdetben elutasították. Az érintett államok, majd a bankok a módosított 4XNG körültekintő vizsgálatát követően csak 2012 novembere után döntöttek úgy, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben.

| (68) | Erre tekintettel a dán és svéd hatóságok, valamint a SAS csoport azt állítják, hogy mindez megakadályozta, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközből hitellehívást kérjen. A helyzet ismeretében a bankoknak el kellett dönteniük, hogy fenntartják a régi rulírozó hiteleszközt annak 2013. júniusi lejáratáig, vagy az érintett államokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett az új rulírozó hiteleszközben vesznek részt annak ellenére, hogy az érintett államoknak és a KAW-nak – mint részvényeseknek – nagyobb érdekük fűződött a részvételhez, tekintettel arra a lehetőségre, hogy a 4XNG terv végrehajtását követően részvényeik értéke növekedhet. |
| --- | --- |

(68)

Erre tekintettel a dán és svéd hatóságok, valamint a SAS csoport azt állítják, hogy mindez megakadályozta, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközből hitellehívást kérjen. A helyzet ismeretében a bankoknak el kellett dönteniük, hogy fenntartják a régi rulírozó hiteleszközt annak 2013. júniusi lejáratáig, vagy az érintett államokkal és a KAW-val egyenlő feltételek mellett az új rulírozó hiteleszközben vesznek részt annak ellenére, hogy az érintett államoknak és a KAW-nak – mint részvényeseknek – nagyobb érdekük fűződött a részvételhez, tekintettel arra a lehetőségre, hogy a 4XNG terv végrehajtását követően részvényeik értéke növekedhet.

| (69) | Noha a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a bankok – legalábbis azon bankok, amelyeknek nem volt egyéb fedezetlen kitettségük a SAS felé – az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés időpontjában a régi rulírozó hiteleszköz tekintetében nem rendelkeztek jelentős kitettségekkel, úgy véli, hogy fennállt a kockázata annak, hogy a SAS még az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépése előtt teljesíti a lehívási feltételeket. Az a tény, hogy ez nem történt meg, és hogy a régi rulírozó hiteleszközt a SAS már nem vette igénybe azt követően, hogy a lehívott összeget 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette, ebből a szempontból lényegtelen. Úgy tűnik, hogy a bankok a régi rulírozó hiteleszköz tekintetében rendelkeztek olyan kitettségekkel a SAS felé, amelyekkel az érintett államok (és a KAW) nem rendelkezett. A Bizottság ezért nem tudja elfogadni a dán és svéd hatóságok azon érvelését, hogy a bankok – a régi rulírozó hiteleszköz keretében meglévő kitettségeik ellenére – az új rulírozó hiteleszközben „külső” befektetőként vettek részt. |
| --- | --- |

(69)

Noha a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a bankok – legalábbis azon bankok, amelyeknek nem volt egyéb fedezetlen kitettségük a SAS felé – az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés időpontjában a régi rulírozó hiteleszköz tekintetében nem rendelkeztek jelentős kitettségekkel, úgy véli, hogy fennállt a kockázata annak, hogy a SAS még az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépése előtt teljesíti a lehívási feltételeket. Az a tény, hogy ez nem történt meg, és hogy a régi rulírozó hiteleszközt a SAS már nem vette igénybe azt követően, hogy a lehívott összeget 2012 márciusában maradéktalanul visszafizette, ebből a szempontból lényegtelen. Úgy tűnik, hogy a bankok a régi rulírozó hiteleszköz tekintetében rendelkeztek olyan kitettségekkel a SAS felé, amelyekkel az érintett államok (és a KAW) nem rendelkezett. A Bizottság ezért nem tudja elfogadni a dán és svéd hatóságok azon érvelését, hogy a bankok – a régi rulírozó hiteleszköz keretében meglévő kitettségeik ellenére – az új rulírozó hiteleszközben „külső” befektetőként vettek részt.

| (70) | A Bizottság ezenkívül nem ért egyet Dániával és Svédországgal abban, hogy néhány banknak a kétoldalú eszközök formájában meglévő, a régi rulírozó hiteleszközhöz kapcsolódó kitettsége (34) nem jelentett semmiféle pénzügyi kockázatot a bankok számára az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó tárgyalások idején, mivel ezeket az eszközöket nem lehetett volna igénybe venni addig, amíg a SAS a régi rulírozó hiteleszközt teljes egészében ki nem merítette. A fentiekben említettek szerint még ha kétségkívül csekély mértékben is, de fennállt a kockázata annak, hogy a lehívási feltételek teljesülnek annak ellenére, hogy – a 2012. márciusi módosításokat követően és a bevezetett szigorú feltételek mellett – igen csekély volt a valószínűsége annak, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt igénybe veszi. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság ezenkívül nem ért egyet Dániával és Svédországgal abban, hogy néhány banknak a kétoldalú eszközök formájában meglévő, a régi rulírozó hiteleszközhöz kapcsolódó kitettsége (34) nem jelentett semmiféle pénzügyi kockázatot a bankok számára az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó tárgyalások idején, mivel ezeket az eszközöket nem lehetett volna igénybe venni addig, amíg a SAS a régi rulírozó hiteleszközt teljes egészében ki nem merítette. A fentiekben említettek szerint még ha kétségkívül csekély mértékben is, de fennállt a kockázata annak, hogy a lehívási feltételek teljesülnek annak ellenére, hogy – a 2012. márciusi módosításokat követően és a bevezetett szigorú feltételek mellett – igen csekély volt a valószínűsége annak, hogy a SAS a régi rulírozó hiteleszközt igénybe veszi.

| (71) | Ezenkívül úgy tűnik, hogy néhány bank további kitettségekkel is rendelkezett a SAS felé. A régi rulírozó hiteleszközben való részvétel mellett például a(z) [...] 2012. szeptember 30-tól egy [200–600] millió SEK összegű fedezetlen (és igénybe nem vett) kétoldalú kitettséggel, továbbá egy [500–900] millió SEK összegű, hitelkártya formájában meglévő, szintén fedezetlen kitettséggel rendelkezett a SAS felé. Emiatt amennyiben a SAS törölte volna az adott járatait, az ügyfelek kártalanításának költségeit a banknak kellett volna fedeznie. Noha ez a hitelkártya formájában fennálló fedezetlen kitettség a [...] mintegy [1 000–3 000] milliárd SEK összegű teljes hitelportfoliójának [0–2] %-át képviselte, mégis pénzügyi kockázatot jelentett, ezért elfogadhatatlan az az érvelés, hogy a(z) [...] az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés meghozatalakor hasonló helyzetben volt, mint az érintett államok. |
| --- | --- |

(71)

Ezenkívül úgy tűnik, hogy néhány bank további kitettségekkel is rendelkezett a SAS felé. A régi rulírozó hiteleszközben való részvétel mellett például a(z) [...] 2012. szeptember 30-tól egy [200–600] millió SEK összegű fedezetlen (és igénybe nem vett) kétoldalú kitettséggel, továbbá egy [500–900] millió SEK összegű, hitelkártya formájában meglévő, szintén fedezetlen kitettséggel rendelkezett a SAS felé. Emiatt amennyiben a SAS törölte volna az adott járatait, az ügyfelek kártalanításának költségeit a banknak kellett volna fedeznie. Noha ez a hitelkártya formájában fennálló fedezetlen kitettség a [...] mintegy [1 000–3 000] milliárd SEK összegű teljes hitelportfoliójának [0–2] %-át képviselte, mégis pénzügyi kockázatot jelentett, ezért elfogadhatatlan az az érvelés, hogy a(z) [...] az új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntés meghozatalakor hasonló helyzetben volt, mint az érintett államok.

| (72) | Emellett légijármű-finanszírozási eszközök formájában további három bank is rendelkezett fennálló kitettségekkel (pl. [...]). Noha az érintett államok azt állították, hogy a hitelekre a repülőgép fedezetül szolgált, valamint a kitettség a bankok számára nem jelentett pénzügyi kockázatot, mivel a repülőgépet a piacon könnyen értékesíteni lehetett volna, ez ténylegesen nem nyert bizonyítást. Továbbra sem egyértelmű, hogy a repülőgép likvidációs értéken történő eladása esetén a teljes összeget valóban realizálni lehetett volna-e. |
| --- | --- |

(72)

Emellett légijármű-finanszírozási eszközök formájában további három bank is rendelkezett fennálló kitettségekkel (pl. [...]). Noha az érintett államok azt állították, hogy a hitelekre a repülőgép fedezetül szolgált, valamint a kitettség a bankok számára nem jelentett pénzügyi kockázatot, mivel a repülőgépet a piacon könnyen értékesíteni lehetett volna, ez ténylegesen nem nyert bizonyítást. Továbbra sem egyértelmű, hogy a repülőgép likvidációs értéken történő eladása esetén a teljes összeget valóban realizálni lehetett volna-e.

| (73) | A Bizottság ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetette, hogy az érintett államok magatartása befolyásolhatta-e a bankok magatartását, tekintettel arra, hogy az érintett államok a korábbi években folyamatos pénzügyi segítséget biztosítottak a légitársaságnak (például a meglévő részvényeseknek szóló 2009. és 2010. évi új részvénykibocsátások). Emellett – a fenti (23) és (24) bekezdésben foglaltak szerint – a bankok csak akkor voltak hajlandóak részt venni az új rulírozó hiteleszközben, ha abban az érintett államok is részt vesznek. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetette, hogy az érintett államok magatartása befolyásolhatta-e a bankok magatartását, tekintettel arra, hogy az érintett államok a korábbi években folyamatos pénzügyi segítséget biztosítottak a légitársaságnak (például a meglévő részvényeseknek szóló 2009. és 2010. évi új részvénykibocsátások). Emellett – a fenti (23) és (24) bekezdésben foglaltak szerint – a bankok csak akkor voltak hajlandóak részt venni az új rulírozó hiteleszközben, ha abban az érintett államok is részt vesznek.

| (74) | A Bizottság elvben úgy tekinti, hogy az egyenlő feltételek kritériuma nem teljesül olyan esetekben, amikor az érintett államok részvétele a magánbefektetők számára szigorú kötelezettséget jelent az ügyletben való részvételre. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság elvben úgy tekinti, hogy az egyenlő feltételek kritériuma nem teljesül olyan esetekben, amikor az érintett államok részvétele a magánbefektetők számára szigorú kötelezettséget jelent az ügyletben való részvételre.

| (75) | A hivatalos vizsgálat során Dánia, Svédország és a SAS csoport azt állították, hogy a bankok az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó tárgyalások egyetlen szakaszában sem érezték kényszerhelyzetben magukat az érintett államok korábbi magatartása miatt, illetve amiatt, hogy az érintett államok annak ellenére is hajlandóak voltak folyamatosan támogatni a SAS-t, hogy a bevételeik a 2009. és 2010. évi új részvénykibocsátásokat követően elmaradtak a várakozásoktól. |
| --- | --- |

(75)

A hivatalos vizsgálat során Dánia, Svédország és a SAS csoport azt állították, hogy a bankok az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó tárgyalások egyetlen szakaszában sem érezték kényszerhelyzetben magukat az érintett államok korábbi magatartása miatt, illetve amiatt, hogy az érintett államok annak ellenére is hajlandóak voltak folyamatosan támogatni a SAS-t, hogy a bevételeik a 2009. és 2010. évi új részvénykibocsátásokat követően elmaradtak a várakozásoktól.

| (76) | A Bizottság nem zárhatja ki azt a lehetőséget, hogy a magánbefektetők egy ilyen korábbi eredménnyel rendelkező és bizonytalan jövőjű vállalkozásba csak az érintett államok részvétele mellett lettek volna hajlandóak beruházni. Ugyanakkor azt sem zárhatja ki, hogy az érintett államok – amelyek nem kívántak újabb saját tőkét rendelkezésre bocsátani és alárendelt hiteleket tartalmazó rulírozó hiteleszközben részt venni – nem voltak hajlandóak a SAS számára további forrásokat biztosítani. A fenti megfontolások ellenére a Bizottság továbbra sincs meggyőződve arról, hogy az érintett államok és a hitelező bankok az új rulírozó hiteleszközben egyenlő feltételek mellett vettek volna részt, tekintettel arra, hogy az érintett államok részvételének eredményeként a bankok a SAS felé fennálló teljes kitettségüket hozzávetőleg 50 %-kal csökkentették, ugyanakkor az érintett államok növelték azt. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság nem zárhatja ki azt a lehetőséget, hogy a magánbefektetők egy ilyen korábbi eredménnyel rendelkező és bizonytalan jövőjű vállalkozásba csak az érintett államok részvétele mellett lettek volna hajlandóak beruházni. Ugyanakkor azt sem zárhatja ki, hogy az érintett államok – amelyek nem kívántak újabb saját tőkét rendelkezésre bocsátani és alárendelt hiteleket tartalmazó rulírozó hiteleszközben részt venni – nem voltak hajlandóak a SAS számára további forrásokat biztosítani. A fenti megfontolások ellenére a Bizottság továbbra sincs meggyőződve arról, hogy az érintett államok és a hitelező bankok az új rulírozó hiteleszközben egyenlő feltételek mellett vettek volna részt, tekintettel arra, hogy az érintett államok részvételének eredményeként a bankok a SAS felé fennálló teljes kitettségüket hozzávetőleg 50 %-kal csökkentették, ugyanakkor az érintett államok növelték azt.

| (77) | Arra vonatkozóan, hogy a KAW magatartását referenciaként lehet-e tekinteni annak eldöntésére, hogy egy magánbefektető mit tett volna az adott helyzetben, a hivatalos vizsgálat azt támasztotta alá, hogy a KAW-nak a SAS felé a SEB-ben meglévő részesedése révén fennálló kitettsége az eljárás megindításáról szóló határozatban jelzettnél kisebb volt. Tekintettel arra, hogy a KAW csupán kisebbségi részvényes a SEB-ben és a SEB kitettsége a SAS felé igen csekély mértékű volt, azt lehet mondani, hogy a KAW új rulírozó hiteleszközben való részvételét a befektetés nyereségességének lehetősége motiválta. |
| --- | --- |

(77)

Arra vonatkozóan, hogy a KAW magatartását referenciaként lehet-e tekinteni annak eldöntésére, hogy egy magánbefektető mit tett volna az adott helyzetben, a hivatalos vizsgálat azt támasztotta alá, hogy a KAW-nak a SAS felé a SEB-ben meglévő részesedése révén fennálló kitettsége az eljárás megindításáról szóló határozatban jelzettnél kisebb volt. Tekintettel arra, hogy a KAW csupán kisebbségi részvényes a SEB-ben és a SEB kitettsége a SAS felé igen csekély mértékű volt, azt lehet mondani, hogy a KAW új rulírozó hiteleszközben való részvételét a befektetés nyereségességének lehetősége motiválta.

| (78) | A fentieken túlmenően a hivatalos vizsgálat nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy kétséget kizáróan megállapítsa, hogy a szóban forgó ügylet egyenlő feltételek mellett jött létre. |
| --- | --- |

(78)

A fentieken túlmenően a hivatalos vizsgálat nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy kétséget kizáróan megállapítsa, hogy a szóban forgó ügylet egyenlő feltételek mellett jött létre.

| (79) | A Bizottság az egyenlő feltételek értékelésétől függetlenül azt is vizsgálta, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele részvényesi szempontból ésszerűnek tekinthető-e, és az egyenlő feltételektől eltekintve megfelelne-e a piacgazdasági befektetői próbán. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság az egyenlő feltételek értékelésétől függetlenül azt is vizsgálta, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvétele részvényesi szempontból ésszerűnek tekinthető-e, és az egyenlő feltételektől eltekintve megfelelne-e a piacgazdasági befektetői próbán.

7.2.2.   Az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételének értékelése a piacgazdasági befektetői próba alapján

| (80) | Azt kell eldönteni, hogy az érintett államokkal – mint a SAS meglévő részvényeseivel – megegyező helyzetben lévő magánbefektető az érintett államok 2012-es helyzetéhez hasonló körülmények között, hasonló feltételek mellett szintén igénybe vette volna-e az új rulírozó hiteleszközt (35). |
| --- | --- |

(80)

Azt kell eldönteni, hogy az érintett államokkal – mint a SAS meglévő részvényeseivel – megegyező helyzetben lévő magánbefektető az érintett államok 2012-es helyzetéhez hasonló körülmények között, hasonló feltételek mellett szintén igénybe vette volna-e az új rulírozó hiteleszközt (35).

| (81) | A külső pénzügyi tanácsadók (nevezetesen a Goldman Sachs International és a CITI, mint az érintett államok tanácsadói és a(z) [...], mint a hitelezők tanácsadója) által az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó megállapodás megkötését megelőzően elvégzett független elemzések e tekintetben tanulságosak. Dánia és Svédország szerint az érintett államok csak azt követően döntöttek úgy, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, hogy külső tanácsadóik a 4XNG tervet szigorú vizsgálat alá vetették, valamint hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételeit ezt követően módosították. |
| --- | --- |

(81)

A külső pénzügyi tanácsadók (nevezetesen a Goldman Sachs International és a CITI, mint az érintett államok tanácsadói és a(z) [...], mint a hitelezők tanácsadója) által az új rulírozó hiteleszközre vonatkozó megállapodás megkötését megelőzően elvégzett független elemzések e tekintetben tanulságosak. Dánia és Svédország szerint az érintett államok csak azt követően döntöttek úgy, hogy részt vesznek az új rulírozó hiteleszközben, hogy külső tanácsadóik a 4XNG tervet szigorú vizsgálat alá vetették, valamint hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételeit ezt követően módosították.

| (82) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban fenntartásait fejezte ki a CITI-jelentés hatókörét illetően, Dánia és Svédország azonban egyértelműen leszögezte, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvételükre vonatkozó döntést a pénzügyi tanácsadóik által készített összes elemzés figyelembevételével hozták meg, a CITI-jelentést ezért nem a többi elemzéstől elkülönítve kellene értékelni. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban fenntartásait fejezte ki a CITI-jelentés hatókörét illetően, Dánia és Svédország azonban egyértelműen leszögezte, hogy az új rulírozó hiteleszközben való részvételükre vonatkozó döntést a pénzügyi tanácsadóik által készített összes elemzés figyelembevételével hozták meg, a CITI-jelentést ezért nem a többi elemzéstől elkülönítve kellene értékelni.

| (83) | A pénzügyi tanácsadókat többek között a 4XNG terv és az új rulírozó hiteleszköz kritikai elemzésével, valamint az ezzel kapcsolatos érzékenységi és sebezhetőségi vizsgálatok elvégzésével bízták meg. Az említett elemzés során egymást követő jelentéseket vizsgáltak, amelyekben a SAS korábbi teljesítményére és az iparág egyéb referenciaértékeire hivatkoztak. Az elemzők számos ajánlást fogalmaztak meg arra vonatkozóan, hogy a 4XNG terv és az új rulírozó hiteleszköz tekintetében milyen kockázatcsökkentési stratégiákat kellene alkalmazni. Az érintett államok az ajánlások alapján kérték, hogy a 4XNG terv számos feltételét (a költségmegtakarítási intézkedések végrehajtásának felgyorsítása és további kezdeményezések tervbe foglalásának lehetővé tétele érdekében) módosítsák, továbbá az új rulírozó hiteleszköz egyes feltételeit a hitellehívás valószínűségének csökkentése érdekében szintén változtassák meg. |
| --- | --- |

(83)

A pénzügyi tanácsadókat többek között a 4XNG terv és az új rulírozó hiteleszköz kritikai elemzésével, valamint az ezzel kapcsolatos érzékenységi és sebezhetőségi vizsgálatok elvégzésével bízták meg. Az említett elemzés során egymást követő jelentéseket vizsgáltak, amelyekben a SAS korábbi teljesítményére és az iparág egyéb referenciaértékeire hivatkoztak. Az elemzők számos ajánlást fogalmaztak meg arra vonatkozóan, hogy a 4XNG terv és az új rulírozó hiteleszköz tekintetében milyen kockázatcsökkentési stratégiákat kellene alkalmazni. Az érintett államok az ajánlások alapján kérték, hogy a 4XNG terv számos feltételét (a költségmegtakarítási intézkedések végrehajtásának felgyorsítása és további kezdeményezések tervbe foglalásának lehetővé tétele érdekében) módosítsák, továbbá az új rulírozó hiteleszköz egyes feltételeit a hitellehívás valószínűségének csökkentése érdekében szintén változtassák meg.

| (84) | A külső tanácsadók a 4XNG terv elemzése során megállapították, hogy melyek azok a legfontosabb területek, amelyek kockázatnak lehetnek kitéve, és ezekre a területekre, többek között a költségmegtakarítási célkitűzésekre, az értékesítésekre és a rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomásra különös figyelmet fordítottak. A kockázatértékelés alapján a tanácsadók többek között az alábbi megállapításokat tették:






  — | Költségmegtakarítási célkitűzések
  A külső tanácsadás alapján a 4XNG tervet módosították és megerősítették annak érdekében, hogy abba (az eredetileg évi [1–4] milliárd SEK összegű célkitűzés helyett) mintegy évi [1–4] milliárd SEK összegű költségmegtakarítási kezdeményezést bele lehessen foglalni. Noha a költségmegtakarítási célkitűzések nemteljesítésének kockázatát aggodalomra okot adó tényezőnek tekintették, a 4XNG tervvel összefüggő kockázatok kiküszöbölésének egyik kulcsfontosságú lépése az új rulírozó hiteleszköz véglegesítését megelőzően az volt, hogy megkössék az új szakszervezeti megállapodásokat, amelyek tartalmazták a munkavállalói kompenzációt, a juttatások csökkentését és a nyugdíjprogramban 2012 novemberében végrehajtandó változtatásokat. Ez egy csaknem [0–3] milliárd SEK összegű közvetlen költségmegtakarítást eredményezett éves szinten [...], amelyet az érintett államok kérésére az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépését megelőzően sikeresen végre kellett hajtani. |
| --- | --- | --- |

(84)

A külső tanácsadók a 4XNG terv elemzése során megállapították, hogy melyek azok a legfontosabb területek, amelyek kockázatnak lehetnek kitéve, és ezekre a területekre, többek között a költségmegtakarítási célkitűzésekre, az értékesítésekre és a rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomásra különös figyelmet fordítottak. A kockázatértékelés alapján a tanácsadók többek között az alábbi megállapításokat tették:

—

Költségmegtakarítási célkitűzések

A külső tanácsadás alapján a 4XNG tervet módosították és megerősítették annak érdekében, hogy abba (az eredetileg évi [1–4] milliárd SEK összegű célkitűzés helyett) mintegy évi [1–4] milliárd SEK összegű költségmegtakarítási kezdeményezést bele lehessen foglalni. Noha a költségmegtakarítási célkitűzések nemteljesítésének kockázatát aggodalomra okot adó tényezőnek tekintették, a 4XNG tervvel összefüggő kockázatok kiküszöbölésének egyik kulcsfontosságú lépése az új rulírozó hiteleszköz véglegesítését megelőzően az volt, hogy megkössék az új szakszervezeti megállapodásokat, amelyek tartalmazták a munkavállalói kompenzációt, a juttatások csökkentését és a nyugdíjprogramban 2012 novemberében végrehajtandó változtatásokat. Ez egy csaknem [0–3] milliárd SEK összegű közvetlen költségmegtakarítást eredményezett éves szinten [...], amelyet az érintett államok kérésére az új rulírozó hiteleszköz hatálybalépését megelőzően sikeresen végre kellett hajtani.

| — | Értékesítések
  A külső pénzügyi tanácsadók által vitatott, eszközértékesítésekre vonatkozó kezdeti feltevéseket illetően az eljárás során bekövetkezett fejleményekkel kapcsolatos új információk miatt a tervezett értékesítések 4XNG tervben foglalt végleges listája eltért a SAS által eredetileg benyújtott jegyzéktől. (36) Az érintett államok pénzügyi tanácsadója végül megállapította, hogy a végleges 4XNG tervben foglalt (hozzávetőleg 3,0 milliárd SEK becsült maradványértéken történő) értékesítések a tervezett időn belül megvalósíthatók. Ezenkívül az új rulírozó hiteleszköz rendelkezett arról, hogy a Widerøe részvények értékesítését mikor kell lebonyolítani és szigorúan előírta, hogy az értékesítésekből származó bevételt az új rulírozó hiteleszközből lehívott összegek visszafizetésére kell felhasználni. |
| --- | --- |

—

Értékesítések

A külső pénzügyi tanácsadók által vitatott, eszközértékesítésekre vonatkozó kezdeti feltevéseket illetően az eljárás során bekövetkezett fejleményekkel kapcsolatos új információk miatt a tervezett értékesítések 4XNG tervben foglalt végleges listája eltért a SAS által eredetileg benyújtott jegyzéktől. (36) Az érintett államok pénzügyi tanácsadója végül megállapította, hogy a végleges 4XNG tervben foglalt (hozzávetőleg 3,0 milliárd SEK becsült maradványértéken történő) értékesítések a tervezett időn belül megvalósíthatók. Ezenkívül az új rulírozó hiteleszköz rendelkezett arról, hogy a Widerøe részvények értékesítését mikor kell lebonyolítani és szigorúan előírta, hogy az értékesítésekből származó bevételt az új rulírozó hiteleszközből lehívott összegek visszafizetésére kell felhasználni.

| — | A rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomás
  Az alapul szolgáló hozamra és a rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomásra vonatkozó feltevéseket a korábbi tendenciákra vonatkozó adatok, a harmadik felektől származó előrejelzések és a versenykörnyezetben abban az időszakban végbemenő ismert változások figyelembevételével értékelték, és azokat megalapozottnak találták. Emiatt nem tekintették úgy, hogy ezek a feltevések a 4XNG terv végrehajtását illetően jelentős lefelé mutató kockázatot jelentettek volna. |
| --- | --- |

—

A rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomás

Az alapul szolgáló hozamra és a rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétellel összefüggő nyomásra vonatkozó feltevéseket a korábbi tendenciákra vonatkozó adatok, a harmadik felektől származó előrejelzések és a versenykörnyezetben abban az időszakban végbemenő ismert változások figyelembevételével értékelték, és azokat megalapozottnak találták. Emiatt nem tekintették úgy, hogy ezek a feltevések a 4XNG terv végrehajtását illetően jelentős lefelé mutató kockázatot jelentettek volna.

| (85) | A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott azon kétségeket illetően, miszerint a 4XNG tervben foglalt fő tényezők (például a 2015–2017 közötti időszakra vonatkozó, férőhelykilométert illető piaci növekedésre és GDP-növekedésre, valamint a 0 %-os inflációra vonatkozó előrejelzések) túlzottan optimisták, a Dánia, Svédország és a SAS csoport által a hivatalos vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk azt jelzik, hogy az említett becslések megállapításakor különösen azokat a fő piacokat vették figyelembe, ahol a SAS aktívan működik. Ezek alapján elmondható, hogy a vállalat inkább az észak-európai, mint a dél-európai térségben, továbbá az Egyesült Államok és Ázsia piacain van jelen. A beadványokból ezenkívül az derül ki, hogy a 2015–2017 közötti időszakra becsült évi 0 %-os költséginfláció az alapul szolgáló (az EU-ra vonatkozóan becsült inflációs szinttel összhangban lévő) évi 2 %-os inflációs ráta nettó hatása, és hogy a feltevés szerint ezt az új költségmegtakarítási intézkedések révén semlegesíteni lehet. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott azon kétségeket illetően, miszerint a 4XNG tervben foglalt fő tényezők (például a 2015–2017 közötti időszakra vonatkozó, férőhelykilométert illető piaci növekedésre és GDP-növekedésre, valamint a 0 %-os inflációra vonatkozó előrejelzések) túlzottan optimisták, a Dánia, Svédország és a SAS csoport által a hivatalos vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információk azt jelzik, hogy az említett becslések megállapításakor különösen azokat a fő piacokat vették figyelembe, ahol a SAS aktívan működik. Ezek alapján elmondható, hogy a vállalat inkább az észak-európai, mint a dél-európai térségben, továbbá az Egyesült Államok és Ázsia piacain van jelen. A beadványokból ezenkívül az derül ki, hogy a 2015–2017 közötti időszakra becsült évi 0 %-os költséginfláció az alapul szolgáló (az EU-ra vonatkozóan becsült inflációs szinttel összhangban lévő) évi 2 %-os inflációs ráta nettó hatása, és hogy a feltevés szerint ezt az új költségmegtakarítási intézkedések révén semlegesíteni lehet.

| (86) | Azzal kapcsolatban, hogy a CITI-jelentésben foglalt, belső megtérülési rátára vonatkozó elemzés nem tartalmazott érzékenységi vizsgálatot (lásd a fenti (35) bekezdést), és a kevésbé kedvező forgatókönyvek lehetséges hatásaival összefüggésben a Bizottság által kezdetben megfogalmazott kételyeket illetően Dánia és Svédország az eljárás megindításáról szóló határozatra reagálva elküldött beadványaikban az elvégzett érzékenységi elemzés hatókörére vonatkozóan további információkat bocsátott a Bizottság rendelkezésére. E tekintetben a Goldman Sachs a 4XNG terv kidolgozása során a 2012 júniusától szeptemberéig tartó időszakban számos érzékenységi vizsgálatot végzett. A 2012. szeptemberi felülvizsgált elemzésből az derült ki, hogy a SAS-nak a bemutatott kevésbé kedvező forgatókönyvek szerint sem fogyna el a pénze, vagyis a SAS likviditási pozíciója valamennyi vizsgált esetben a rulírozó hiteleszköz tekintetében meghatározott tartomány alsó határa felett marad. A piac bizalmának fenntartásához ugyanakkor úgy vélték, hogy likviditási óvintézkedésre van szükség és erre a legésszerűbb lehetőségnek a rulírozó hiteleszköz tűnt. |
| --- | --- |

(86)

Azzal kapcsolatban, hogy a CITI-jelentésben foglalt, belső megtérülési rátára vonatkozó elemzés nem tartalmazott érzékenységi vizsgálatot (lásd a fenti (35) bekezdést), és a kevésbé kedvező forgatókönyvek lehetséges hatásaival összefüggésben a Bizottság által kezdetben megfogalmazott kételyeket illetően Dánia és Svédország az eljárás megindításáról szóló határozatra reagálva elküldött beadványaikban az elvégzett érzékenységi elemzés hatókörére vonatkozóan további információkat bocsátott a Bizottság rendelkezésére. E tekintetben a Goldman Sachs a 4XNG terv kidolgozása során a 2012 júniusától szeptemberéig tartó időszakban számos érzékenységi vizsgálatot végzett. A 2012. szeptemberi felülvizsgált elemzésből az derült ki, hogy a SAS-nak a bemutatott kevésbé kedvező forgatókönyvek szerint sem fogyna el a pénze, vagyis a SAS likviditási pozíciója valamennyi vizsgált esetben a rulírozó hiteleszköz tekintetében meghatározott tartomány alsó határa felett marad. A piac bizalmának fenntartásához ugyanakkor úgy vélték, hogy likviditási óvintézkedésre van szükség és erre a legésszerűbb lehetőségnek a rulírozó hiteleszköz tűnt.

| (87) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 4XNG tervet pénzügyi szempontból egymást követően többször is felülvizsgálták (többek között kiterjedt elemzést és vizsgálatot végeztek a terv különböző változatait illetően). A Bizottság ezenkívül felhívja a figyelmet arra, hogy az érintett államok erre tekintettel kérték, hogy csökkentsék a végrehajtási kockázatokat, és a szerkezetátalakítási tervet foglalják egységes szerkezetbe, mielőtt az új rulírozó hiteleszközt felvennék. Úgy tűnik, hogy ezek olyan intézkedések, amelyeket egy körültekintő piaci magánbefektető tenne. Mindemellett meg kell fontolni, hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételei olyanok voltak-e, amelyeket egy, az érintett államokkal, vagyis mint a vállalat részvényeseivel megegyező helyzetben lévő piaci magánbefektető elfogadott volna. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 4XNG tervet pénzügyi szempontból egymást követően többször is felülvizsgálták (többek között kiterjedt elemzést és vizsgálatot végeztek a terv különböző változatait illetően). A Bizottság ezenkívül felhívja a figyelmet arra, hogy az érintett államok erre tekintettel kérték, hogy csökkentsék a végrehajtási kockázatokat, és a szerkezetátalakítási tervet foglalják egységes szerkezetbe, mielőtt az új rulírozó hiteleszközt felvennék. Úgy tűnik, hogy ezek olyan intézkedések, amelyeket egy körültekintő piaci magánbefektető tenne. Mindemellett meg kell fontolni, hogy az új rulírozó hiteleszköz feltételei olyanok voltak-e, amelyeket egy, az érintett államokkal, vagyis mint a vállalat részvényeseivel megegyező helyzetben lévő piaci magánbefektető elfogadott volna.

| (88) | Dánia, Svédország és a SAS csoport kifejtette, hogy a légiközlekedési ágazat egyik jellemzője az, hogy magas szintű pénzügyi felkészültség fenntartása szükséges ahhoz, hogy megőrizzék az ügyfelek és a részvényesek bizalmát a tekintetben, hogy a vállalkozás a működését folytatni tudja. Azokra a pénzügyi nehézségekre tekintettel, amelyekkel a SAS-nak 2012-ben szembe kellett néznie, és az abban az időszakban fennálló likviditási pozíciót figyelembe véve valószínűleg az motiválta az érintett államokat – mint a SAS részvényeseit – az új rulírozó hiteleszközben való részvételre, hogy egy, a vállalattal szemben elinduló esetleges felszámolási hullám esetén elkerüljék a nagyobb veszteséget vagy a csődöt. |
| --- | --- |

(88)

Dánia, Svédország és a SAS csoport kifejtette, hogy a légiközlekedési ágazat egyik jellemzője az, hogy magas szintű pénzügyi felkészültség fenntartása szükséges ahhoz, hogy megőrizzék az ügyfelek és a részvényesek bizalmát a tekintetben, hogy a vállalkozás a működését folytatni tudja. Azokra a pénzügyi nehézségekre tekintettel, amelyekkel a SAS-nak 2012-ben szembe kellett néznie, és az abban az időszakban fennálló likviditási pozíciót figyelembe véve valószínűleg az motiválta az érintett államokat – mint a SAS részvényeseit – az új rulírozó hiteleszközben való részvételre, hogy egy, a vállalattal szemben elinduló esetleges felszámolási hullám esetén elkerüljék a nagyobb veszteséget vagy a csődöt.

| (89) | E tekintetben úgy tűnik, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszköz feltételeinek véglegesítése során elsősorban a független pénzügyi tanácsadók ajánlásaira támaszkodtak. Valóban úgy tűnik, hogy az új rulírozó hiteleszköz valamennyi feltétele arra irányult, hogy a megállapított legfontosabb kereskedelmi kockázatokat mérsékeljék. Például a (84) bekezdésben említettek szerint az új rulírozó hiteleszköz végrehajtásának egyik lehívási feltétele az volt, hogy a hajózó személyzettel az új kollektív szerződéseket megkössék. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a „B” eszköz esetében alkalmazandó lehívási feltételek igen valószínűtlenné tették, hogy a vállalat az említett eszközt 2015 márciusa előtt igénybe vegye (37). Az új rulírozó hiteleszközhöz kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalásokat is úgy állapították meg, hogy a SAS a rulírozó hiteleszközhöz csak abban az esetben férhessen hozzá, ha a 4XNG tervben foglalt legfontosabb pénzügyi célkitűzéseket teljesíteni tudja. Ellenkező esetben a rulírozó hiteleszközből lehívott összegeket azonnal vissza kell fizetni (38). |
| --- | --- |

(89)

E tekintetben úgy tűnik, hogy az érintett államok az új rulírozó hiteleszköz feltételeinek véglegesítése során elsősorban a független pénzügyi tanácsadók ajánlásaira támaszkodtak. Valóban úgy tűnik, hogy az új rulírozó hiteleszköz valamennyi feltétele arra irányult, hogy a megállapított legfontosabb kereskedelmi kockázatokat mérsékeljék. Például a (84) bekezdésben említettek szerint az új rulírozó hiteleszköz végrehajtásának egyik lehívási feltétele az volt, hogy a hajózó személyzettel az új kollektív szerződéseket megkössék. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a „B” eszköz esetében alkalmazandó lehívási feltételek igen valószínűtlenné tették, hogy a vállalat az említett eszközt 2015 márciusa előtt igénybe vegye (37). Az új rulírozó hiteleszközhöz kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalásokat is úgy állapították meg, hogy a SAS a rulírozó hiteleszközhöz csak abban az esetben férhessen hozzá, ha a 4XNG tervben foglalt legfontosabb pénzügyi célkitűzéseket teljesíteni tudja. Ellenkező esetben a rulírozó hiteleszközből lehívott összegeket azonnal vissza kell fizetni (38).

| (90) | A fenti észrevételeken túlmenően a Bizottság további tájékoztatást kapott az új rulírozó hiteleszköz mögöttes biztosítékának megfelelőségét illetően. Egy 2012. májusi jelentésben a(z) [...] független értékelést végzett a Widerøe vállalatra és egyes tárgyi eszközökre (többek között tartalék hajtóművekre, a nagyobb repülőgépekre, számos kisebb vagyontárgyra és néhány berendezésre) vonatkozóan, amelyeket később az új rulírozó hiteleszköz fedezeteként használtak. Míg az értékelés során a Widerøe vállalatra – mint az értékpapírcsomag legfontosabb elemére – összpontosítottak és a többi eszköz értékelését kevesebb információ alapján végezték el, a teljes értékelésből az derült ki, hogy az eszközök összértéke mintegy [1–4]-[3–6] milliárd SEK volt. A fedezetül szolgáló eszközök becsült összértéke tehát meghaladta az „A” eszköz nagyságát. Dánia és Svédország szerint ezt az új rulírozó hiteleszköz hitelezői megfelelő biztosítéknak tekintették, mivel – a fent említettek szerint – elhanyagolható volt annak a valószínűsége, hogy a SAS a „B” eszközt valaha igénybe veszi. |
| --- | --- |

(90)

A fenti észrevételeken túlmenően a Bizottság további tájékoztatást kapott az új rulírozó hiteleszköz mögöttes biztosítékának megfelelőségét illetően. Egy 2012. májusi jelentésben a(z) [...] független értékelést végzett a Widerøe vállalatra és egyes tárgyi eszközökre (többek között tartalék hajtóművekre, a nagyobb repülőgépekre, számos kisebb vagyontárgyra és néhány berendezésre) vonatkozóan, amelyeket később az új rulírozó hiteleszköz fedezeteként használtak. Míg az értékelés során a Widerøe vállalatra – mint az értékpapírcsomag legfontosabb elemére – összpontosítottak és a többi eszköz értékelését kevesebb információ alapján végezték el, a teljes értékelésből az derült ki, hogy az eszközök összértéke mintegy [1–4]-[3–6] milliárd SEK volt. A fedezetül szolgáló eszközök becsült összértéke tehát meghaladta az „A” eszköz nagyságát. Dánia és Svédország szerint ezt az új rulírozó hiteleszköz hitelezői megfelelő biztosítéknak tekintették, mivel – a fent említettek szerint – elhanyagolható volt annak a valószínűsége, hogy a SAS a „B” eszközt valaha igénybe veszi.

| (91) | Az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tényleges pénzügyi kockázatokat a kötelező előtörlesztésre és/vagy az új rulírozó hiteleszköz alapján fennálló kötelezettségvállalások törlésére vonatkozó rendelkezésekkel tovább csökkentették, amelyeket abban az esetben alkalmaztak, ha a SAS bizonyos eszközöket értékesített vagy egyéb finanszírozási lehetőségekkel élt. Az előtörlesztésre és a kötelezettségvállalások törlésére vonatkozó rendelkezések az idővel bekövetkező esetleges veszteségeket mérsékelték. A Widerøe részvények értékesítésének eredményeként és az értékesítés nyomán 2013 szeptemberében hatályba lépő megállapodás szerint (lásd a (31) bekezdést) az új rulírozó hiteleszköz nagyságát 3,5 milliárd SEK összegről 2 milliárd SEK összegre csökkentették. |
| --- | --- |

(91)

Az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos tényleges pénzügyi kockázatokat a kötelező előtörlesztésre és/vagy az új rulírozó hiteleszköz alapján fennálló kötelezettségvállalások törlésére vonatkozó rendelkezésekkel tovább csökkentették, amelyeket abban az esetben alkalmaztak, ha a SAS bizonyos eszközöket értékesített vagy egyéb finanszírozási lehetőségekkel élt. Az előtörlesztésre és a kötelezettségvállalások törlésére vonatkozó rendelkezések az idővel bekövetkező esetleges veszteségeket mérsékelték. A Widerøe részvények értékesítésének eredményeként és az értékesítés nyomán 2013 szeptemberében hatályba lépő megállapodás szerint (lásd a (31) bekezdést) az új rulírozó hiteleszköz nagyságát 3,5 milliárd SEK összegről 2 milliárd SEK összegre csökkentették.

| (92) | Úgy tűnik tehát, hogy átfogó és következetes intézkedéseket hajtottak végre annak érdekében, hogy biztosítsák, hogy a SAS a 2012–2015 közötti időszakban folyamatosan életképes tudjon maradni, valamint csökkentsék az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos legfontosabb pénzügyi kockázatokat. |
| --- | --- |

(92)

Úgy tűnik tehát, hogy átfogó és következetes intézkedéseket hajtottak végre annak érdekében, hogy biztosítsák, hogy a SAS a 2012–2015 közötti időszakban folyamatosan életképes tudjon maradni, valamint csökkentsék az új rulírozó hiteleszközzel kapcsolatos legfontosabb pénzügyi kockázatokat.

| (93) | A Bizottság emellett úgy vélte, hogy mérlegelnie kell, hogy egy, az érintett államokhoz (vagyis mint a SAS részvényeseihez) hasonló piaci befektető hasonló piaci viszonyok között szintén úgy döntött volna-e, hogy a kedvezményezett javára megteszi a szóban forgó intézkedést. Ilyenkor célszerű olyan esetleges kontrafaktuális helyzeteket is vizsgálni, amelyek akkor adódhattak volna, ha az említett intézkedés elmarad. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság emellett úgy vélte, hogy mérlegelnie kell, hogy egy, az érintett államokhoz (vagyis mint a SAS részvényeseihez) hasonló piaci befektető hasonló piaci viszonyok között szintén úgy döntött volna-e, hogy a kedvezményezett javára megteszi a szóban forgó intézkedést. Ilyenkor célszerű olyan esetleges kontrafaktuális helyzeteket is vizsgálni, amelyek akkor adódhattak volna, ha az említett intézkedés elmarad.

| (94) | Ezzel kapcsolatban Dánia, Svédország és a SAS csoport az eljárás megindításáról szóló határozatra reagáló beadványaiban azt állította, hogy amennyiben az új rulírozó hiteleszköz 2012-ben nem állt volna rendelkezésre, a SAS valószínűleg csődbe ment volna. Dánia és Svédország szerint ez az érintett államok számára összesen 1 044 milliárd SEK összegű veszteséget jelentett volna, ami a részesedésük összértékének felel meg. Egy további mérlegelendő lehetőség azzal függött össze, hogy a 4XNG terv sikeres végrehajtása esetén az érintett államok mekkora jövőbeli tőkenyereségről mondtak volna le. Összehasonlításként Dánia és Svédország a beadványaikban úgy becsülték, hogy amennyiben a SAS az új rulírozó hiteleszköz feltételeit nem teljesítette volna, a veszteség az érintett államok együttes részesedését, valamint a rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásukat tekintve a legszélsőségesebb esetben összesen mintegy [1 000–3 000] millió SEK lehetett volna (39). |
| --- | --- |

(94)

Ezzel kapcsolatban Dánia, Svédország és a SAS csoport az eljárás megindításáról szóló határozatra reagáló beadványaiban azt állította, hogy amennyiben az új rulírozó hiteleszköz 2012-ben nem állt volna rendelkezésre, a SAS valószínűleg csődbe ment volna. Dánia és Svédország szerint ez az érintett államok számára összesen 1 044 milliárd SEK összegű veszteséget jelentett volna, ami a részesedésük összértékének felel meg. Egy további mérlegelendő lehetőség azzal függött össze, hogy a 4XNG terv sikeres végrehajtása esetén az érintett államok mekkora jövőbeli tőkenyereségről mondtak volna le. Összehasonlításként Dánia és Svédország a beadványaikban úgy becsülték, hogy amennyiben a SAS az új rulírozó hiteleszköz feltételeit nem teljesítette volna, a veszteség az érintett államok együttes részesedését, valamint a rulírozó hiteleszközhöz való hozzájárulásukat tekintve a legszélsőségesebb esetben összesen mintegy [1 000–3 000] millió SEK lehetett volna (39).

| (95) | Következésképpen a SAS csődje esetén az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételéhez kapcsolódó további veszteség (azaz – Dánia és Svédország szemléltető példája alapján – hozzávetőleg 447,5 millió SEK) az érintett államok részvényei tekintetében egyébként felmerülő veszteséggel összevetve viszonylag mérsékeltnek tűnik. Az érintett államok legkedvezőtlenebb esetet (csőd) alapul vevő forgatókönyve szerint bekövetkező viszonylag csekély változás és a 4XNG terv sikeres végrehajtása esetén az érintett államok szempontjából létrejöhető legkedvezőbb eset összehasonlítása még inkább alátámasztani látszik az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntését. A CITI-jelentés a legoptimistább „alapesetben” úgy becsülte, hogy az érintett államok tőkenyeresége összesen [7 000–12 000] millió SEK lehet. Míg a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában fenntartásait fejezte ki az ilyen mértékű növekedésre vonatkozó előrejelzések túlzottan optimista jellegét illetően, elismeri, hogy a lehetséges tőkenyereség a legkedvezőbb esetben még a visszafogottabb forgatókönyvek szerint is jelentősen meghaladta volna a legkedvezőtlenebb esetben felmerülő veszteséget. |
| --- | --- |

(95)

Következésképpen a SAS csődje esetén az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételéhez kapcsolódó további veszteség (azaz – Dánia és Svédország szemléltető példája alapján – hozzávetőleg 447,5 millió SEK) az érintett államok részvényei tekintetében egyébként felmerülő veszteséggel összevetve viszonylag mérsékeltnek tűnik. Az érintett államok legkedvezőtlenebb esetet (csőd) alapul vevő forgatókönyve szerint bekövetkező viszonylag csekély változás és a 4XNG terv sikeres végrehajtása esetén az érintett államok szempontjából létrejöhető legkedvezőbb eset összehasonlítása még inkább alátámasztani látszik az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntését. A CITI-jelentés a legoptimistább „alapesetben” úgy becsülte, hogy az érintett államok tőkenyeresége összesen [7 000–12 000] millió SEK lehet. Míg a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában fenntartásait fejezte ki az ilyen mértékű növekedésre vonatkozó előrejelzések túlzottan optimista jellegét illetően, elismeri, hogy a lehetséges tőkenyereség a legkedvezőbb esetben még a visszafogottabb forgatókönyvek szerint is jelentősen meghaladta volna a legkedvezőtlenebb esetben felmerülő veszteséget.

| (96) | A Bizottság ezért figyelembe veszi a fent említett kockázat/nyereség értékeléseket, a 4XNG terv alapos áttekintését és vizsgálatát, a mögöttes biztosítékok tekintetében elvégzett kiegészítő ellenőrzéseket (40), valamint a kötelezettségvállalások törlésére és az előtörlesztésre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek mérsékelték az idővel bekövetkező esetleges veszteségeket (41), továbbá az új rulírozó hiteleszköz feltételei közé felvett különböző egyéb kockázatcsökkentő intézkedéseket (42). A fentiekre tekintettel úgy tűnik, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntése megfelelt egy olyan magánszektorbeli gazdasági szereplő magatartásának, aki – a vállalat adott helyzetét figyelembe véve – szokásos piaci hozamot elvárva jár el. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ezért figyelembe veszi a fent említett kockázat/nyereség értékeléseket, a 4XNG terv alapos áttekintését és vizsgálatát, a mögöttes biztosítékok tekintetében elvégzett kiegészítő ellenőrzéseket (40), valamint a kötelezettségvállalások törlésére és az előtörlesztésre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek mérsékelték az idővel bekövetkező esetleges veszteségeket (41), továbbá az új rulírozó hiteleszköz feltételei közé felvett különböző egyéb kockázatcsökkentő intézkedéseket (42). A fentiekre tekintettel úgy tűnik, hogy az érintett államok új rulírozó hiteleszközben való részvételre vonatkozó döntése megfelelt egy olyan magánszektorbeli gazdasági szereplő magatartásának, aki – a vállalat adott helyzetét figyelembe véve – szokásos piaci hozamot elvárva jár el.

| (97) | A fentieken túl a Bizottság megállapította, hogy az érintett államokat – a SAS részvényeseiként – ésszerű és reális jövedelmezőségi szempontok vezérelték, amikor úgy döntöttek, hogy az új rulírozó hiteleszközben a KAW-val és a hitelező bankokkal együtt 2012 decembere és 2014 márciusa között részt vesznek. Ez a részvétel tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS számára semmiféle előnyt nem jelentett. |
| --- | --- |

(97)

A fentieken túl a Bizottság megállapította, hogy az érintett államokat – a SAS részvényeseiként – ésszerű és reális jövedelmezőségi szempontok vezérelték, amikor úgy döntöttek, hogy az új rulírozó hiteleszközben a KAW-val és a hitelező bankokkal együtt 2012 decembere és 2014 márciusa között részt vesznek. Ez a részvétel tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a SAS számára semmiféle előnyt nem jelentett.

7.3.   Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos következtetés

| (98) | A Bizottság a fentiekre tekintettel megállapítja, hogy Dánia és Svédország részvétele az új rulírozó hiteleszközben az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság a fentiekre tekintettel megállapítja, hogy Dánia és Svédország részvétele az új rulírozó hiteleszközben az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

| (99) | A Bizottság végül megjegyzi, hogy Dánia és Svédország beleegyezett abba, hogy e határozat elfogadására és az ezzel kapcsolatos értesítés megszövegezésére angol nyelven kerüljön sor, |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság végül megjegyzi, hogy Dánia és Svédország beleegyezett abba, hogy e határozat elfogadására és az ezzel kapcsolatos értesítés megszövegezésére angol nyelven kerüljön sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Scandinavian Airlines új rulírozó hiteleszköz révén történő támogatása, melyet a Dán Királyság és a Svéd Királyság 2012 decemberében vezetett be, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Dán Királyság és a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 283., 2013.9.28., 8. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A FAM a Knut and Alice Wallenberg's alapítvány eszközeit kezelő vállalat.

3

(4)  A rendelkezésre álló férőhelykilométer a légi járat utasbefogadó képességének mérőszáma. A rendelkezésre álló férőhelyek és a repült kilométer szorzatával egyenlő.

4

(5)  Forrás: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

5

Forrás: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies

(6)  A Widerøe-részvények 80 %-ának értékesítését illetően lásd a 14 lábjegyzetet és a (31) bekezdést.

6

(7)  Forrás: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

7

Forrás:

(8)  A SAS-ra vonatkozóan az S&P által kiadott hitelminősítés legfrissebb fejleményeit az alábbi 25. lábjegyzetben tárgyaljuk.

8

(9)  Forrás: a SAS 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó éves jelentései, amelyek a http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp weboldalon érhetők el.

9

Forrás:

éves

(10)  Bizalmas információk

10

(11)  A 2009. és 2010. évi, meglevő részvényeseknek szóló új részvénykibocsátás bizottsági határozat tárgyát képezte az SA.29785. számú ügyben (a határozat a http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf weboldalon olvasható), amelyben a Bizottság megállapította, hogy a meglevő részvényeseknek szóló új részvénykibocsátás nem foglalt magában állami támogatást.

11

(12)  Ezzel kapcsolatban lásd a SAS vezérigazgatójának szavait, amelyet 2012. november 12-én a Reuters idézett: „»Ez valóban az »utolsó lehetőségünk«, ha azt szeretnénk, hogy a SAS a jövőben is létezzen.« – mondta a vezérigazgató miután kezdetét vette a légitársaság megmentését célzó új terv végrehajtása [...] a légitársaság 2007 óta éves szinten nem realizált nyereséget.” A cikk a http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112 weboldalon olvasható. Lásd még a „SAS tops European airline critical list” (A SAS vezeti a kritikus helyzetben lévő európai légitársaságok listáját) című, a Financial Times 2012. november 13-i számában megjelent cikket, amely a http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh weboldalon olvasható.

12

(13)  Lásd például a Reuters 2012. november 18-i (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) és a Financial Times 2012. november 19-i számát (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

(14)  A dán és svéd hatóságtól származó információk szerint a(z) [...] értékesítése – ami az eljárás megindításáról szóló határozatban feltüntetésre került – a tervezett értékesítések végleges listáján már nem szerepelt, mivel az értékesítés és a bevétel realizálásának időpontja igen bizonytalan volt.

14

(15)  2013. május 20-án a SAS bejelentette, hogy megállapodást írt alá arról, hogy a Widerøe vállalatban meglévő részvényeinek 80 %-át egy befektetői csoportnak értékesíti. A részvények fennmaradó 20 %-át megtartja, ugyanakkor lehetősége van arra, hogy 2016-ban a teljes tulajdonrészt értékesítse. Lásd: http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf

15

(16)  A SAS a Swissportnak értékesítette a földi kiszolgálást végző vállalatban meglévő részvényeinek 10 %-át. Az ügylet 2013. november 1-jével lépett hatályba. A tárgyalások jelenleg függőben vannak, amíg a Swissport megköti a vételi ügyletet és lezárja a Servisair integrációját.

16

(17)  Az ügylet mintegy 1,7 milliárd SEK összegű likviditási hatással lezárult.

17

(18)  Az intézkedések nagy részét végrehajtották, ami mintegy 1 milliárd SEK összegű megtakarítást fog eredményezni.

18

(19)  [...]

19

(20)  A régi rulírozó hiteleszköz egyik hitelezője, a(z) [...] jelezte, hogy az új rulírozó hiteleszközben nem tud részt venni. Ennek eredményeként a(z) [...] és a(z) [...] az új rulírozó hiteleszközben való részvételüket arányosan növelték.

20

(21)  Lásd az alábbi 34. lábjegyzetet.

21

(22)  Lásd: http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

22

(23)  Az „A” eszközhöz kapcsolódó kötelezettségvállalás összegét 2013. október 31-én 0,8 milliárd SEK-ről 0,6 milliárd SEK-re csökkentették, mivel a SAS a SAS Ground Handling vállalatban meglévő érdekeltségét a Swissportnak értékesítette.

23

(24)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

24

(25)  A másik lehetősége az lenne, ha egyszerűen hagynák a régi rulírozó hiteleszközt 2013. június 20-án lejárni, ugyanakkor megakadályoznák, hogy a SAS az említett időszakban a hiteleszközt igénybe vehesse mindaddig, amíg a lehívás feltételeinek eleget nem tesz.

25

(26)  A dán és svéd hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy néhány bank kétoldalú eszközök, különböző fedezeti ügyletek, hitelkártyák, légijármű-finanszírozási eszközök, folyószámlahitelek és ingatlanügyletek formájában a SAS felé egyéb kitettségekkel is rendelkezik. A dán és svéd hatóságok fenntartják azt az állításukat, hogy a(z) [...] hitelkártya-kifizetésekkel kapcsolatos esetleges kitettségétől eltekintve a bankoknak a SAS felé nem voltak jelentős fedezetlen kitettségeik. Az említett különböző formájú kitettségek vagy méretükben korlátozottak, vagy fedezett kitettségek voltak, következésképpen úgy tűnik, hogy lényegesen nem befolyásolták a bankok azon döntését, hogy az új rulírozó hiteleszközben részt vesznek.

26

(27)  A rendelkezésre álló férőhelykilométerre jutó bevétel (RASK) a légitársaságok által a bevétel meghatározására szokásosan használt mérőszám.

27

(28)  Ezzel kapcsolatban Dánia, Svédország és a SAS hangsúlyozzák továbbá, hogy az S&P 2013. augusztus 5-én stabil kilátások mellett „CCC plusz”-ról „B mínusz”-ra javította a SAS besorolását.

28

(29)  Lásd a 730/79. sz., Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., 2671. o.), 11. pontját, a T-288/97. sz. Regione Friuli Venezia Giulia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1169. o.) 41. pontját és a C-280/00 sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”) ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-7747. o.) 75. pontját.

29

Philip Morris Holland BV kontra Bizottság

Regione Friuli Venezia Giulia kontra Bizottság

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”)

(30)  A „harmadik csomag” a következő három jogalkotási intézkedést tartalmazta: i. a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 240., 1992.8.24., 1. o.); ii. a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 240., 1992.8.24., 8. o.) és iii. a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól szóló 1992. július 23-i 2409/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 240., 1992.8.24., 15. o.). Ezek a rendeletek az EGT-megállapodás részét képezték mindaddig, amíg azokat az EGT-megállapodásba a megállapodás XIII. melléklete révén beépített, a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.) hatályon kívül nem helyezte.

30

(31)  A T-228/99. és T-233/99. sz., Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Észak-Rajna-Vesztfália kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT-II-435. o.) 255. pontja

31

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Észak-Rajna-Vesztfália kontra Bizottság

(32)  A T-296/97. sz. Alitalia-ügyben hozott ítélet (EBHT 2000, II-3871. o.) 81. pontja.

32

Alitalia-

(33)  [...]

33

(34)  A régi rulírozó hiteleszköz mellett 2012. szeptember 30-val három bank a régi rulírozó hiteleszközhöz kapcsolódó kétoldalú eszközök formájában olyan kitettségekkel rendelkezett, amelyeket mindaddig nem lehetett igénybe venni, amíg a régi rulírozó hiteleszközt teljes egészében ki nem merítették. Az egyes kétoldalú eszközök a következő összegeket tartalmazták: [400–800] millió EUR a [...], [200–400] millió EUR a [...] és [400–800] millió EUR a [...] tekintetében.

34

(35)  A C-305/89 sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1991., I-1603. o.] 20. bekezdése.

35

Olaszország kontra Bizottság

(36)  Például a(z) [...] -t kivették a tervezett értékesítéseket tartalmazó listából [...].

36

(37)  A „B” eszköz egyik lehívási feltétele például az volt, hogy a SAS 12 egymást követő hónapban legalább [5–9] milliárd SEK összegű EBITDAR mutatót érjen el. Mivel ez meghaladta a 2012–2015 közötti időszak egyes éveire vonatkozóan előrejelzett EBITDAR mutatót, valószínűtlennek tartották, hogy a SAS olyan helyzetben volna, hogy az új rulírozó hiteleszköz fennállása alatt a „B” eszközből hitelt hívjon le.

37

(38)  A(z) [...] kapcsolatos pénzügyi kötelezettségvállalások. Az utóbbi két pénzügyi kötelezettségvállalást a 4XNG terv alapjául szolgáló pénzügyi modell alapján negyedévente kiigazították, ami azt jelenti, hogy a SAS-nak teljesítenie kellett a saját pénzügyi célkitűzéseit.

38

(39)  Szemléltetés céljából Dánia és Svédország becslést végzett arra vonatkozóan, hogy mennyi lett volna az érintett államok összevont vesztesége az új rulírozó hiteleszköz tekintetében, ha a SAS az „A” eszközt (amelyből [700–1 200] SEK összeget az érintett államok fedeztek) teljes egészében kimerítette volna és ha a fedezetül szolgáló eszközök az „A” eszközben foglalt kötelezettségvállalások csupán 50 %-át fedezték volna, továbbá feltételezve, hogy az érintett államok a kötelezettségvállalási díj első részletét már megkapták. Ez az új rulírozó hiteleszköz tekintetében hozzávetőleg [400–800] millió SEK összegű veszteséget, az együttes részesedésük tekintetében pedig további mintegy [700–1 200] millió SEK összegű veszteséget, vagyis összesen [1 100–2 000] millió SEK veszteséget jelentett volna.

39

(40)  Lásd a (90) bekezdést.

40

(41)  Lásd a (84) és (91) bekezdést.

41

(42)  Lásd a (84) és (89) bekezdést.

42

---

| 20.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 366/104

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. december 18.)

a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli hollandiai kitöréseivel kapcsolatos egyes védintézkedésekről szóló 2014/833/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2014) 9741. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/939/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Azt követően, hogy Hollandia 2014. november 16-án értesítette a Bizottságot arról, hogy egy, Utrecht tartományban, Hekendorp településen található tojótyúktelepen a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2014/808/EU végrehajtási határozatot (3). |
| --- | --- |

(1)

Azt követően, hogy Hollandia 2014. november 16-án értesítette a Bizottságot arról, hogy egy, Utrecht tartományban, Hekendorp településen található tojótyúktelepen a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2014/808/EU végrehajtási határozatot (3).

| (2) | A 2014/808/EU végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a Hollandia által a 2005/94/EK tanácsi irányelvnek (4) megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/808/EU végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a Hollandia által a 2005/94/EK tanácsi irányelvnek (4) megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket magukban kell foglalniuk.

| (3) | Az influenzának a hollandiai Hekendorpban történt kitörését követően hozott ideiglenes védintézkedéseket a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2014. november 20-án felülvizsgálta. A 2014/833/EU (5) bizottsági végrehajtási határozat megerősítette ezeket az intézkedéseket és módosította az említett végrehajtási határozat mellékletét az új, Ter Aarban és Kamperveenben észlelt kitörések körüli védő- és megfigyelési körzetek létesítésének figyelembevétele érdekében, melyek esetében a 2005/94/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi korlátozások vannak érvényben. |
| --- | --- |

(3)

Az influenzának a hollandiai Hekendorpban történt kitörését követően hozott ideiglenes védintézkedéseket a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága 2014. november 20-án felülvizsgálta. A 2014/833/EU (5) bizottsági végrehajtási határozat megerősítette ezeket az intézkedéseket és módosította az említett végrehajtási határozat mellékletét az új, Ter Aarban és Kamperveenben észlelt kitörések körüli védő- és megfigyelési körzetek létesítésének figyelembevétele érdekében, melyek esetében a 2005/94/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi korlátozások vannak érvényben.

| (4) | 2014. november 30-án egy további kitörést erősítettek meg, amely a Dél-Holland tartománybeli Zoeterwoude egyik baromfitartó gazdaságát érinti. A 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések végrehajtására, így többek között a védő- és megfigyelési körzetek létrehozására haladéktalanul sor került. |
| --- | --- |

(4)

2014. november 30-án egy további kitörést erősítettek meg, amely a Dél-Holland tartománybeli Zoeterwoude egyik baromfitartó gazdaságát érinti. A 2005/94/EK irányelvben előírt intézkedések végrehajtására, így többek között a védő- és megfigyelési körzetek létrehozására haladéktalanul sor került.

| (5) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által felállított, indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a szóban forgó tagállammal együttműködésben, uniós szinten meg kell határozni a Hollandiában az új kitörések figyelembevételével létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, valamint a körzetek fennállásának időtartamát. |
| --- | --- |

(5)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint a harmadik országok által felállított, indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében a szóban forgó tagállammal együttműködésben, uniós szinten meg kell határozni a Hollandiában az új kitörések figyelembevételével létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, valamint a körzetek fennállásának időtartamát.

| (6) | A 2014/833/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/833/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/833/EU végrehajtási határozat e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. november 17-i 2014/808/EU végrehajtási határozata a Hollandiában előforduló, a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes ideiglenes védintézkedésekről (HL L 332., 2014.11.19., 44. o.).

3

(4)  A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság 2014. november 25-i 2014/833/EU végrehajtási határozata a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli hollandiai kitöréseivel kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 341., 2014.11.27., 16. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az A. rész a következő szöveggel egészül ki:

| „ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Hollandia | Irányítószám/ADNS-kód | Zoeterwoude község, Dél-Holland tartomány:
  A következő útvonallal határolt terület: | 2014. december 22. |
| | | | — | Az A4/N11 kereszteződésétől az A4-en északi irányban haladva az A4/N446 kereszteződéséig. |

„ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően

NL

Hollandia

Irányítószám/ADNS-kód

Zoeterwoude község, Dél-Holland tartomány:

A következő útvonallal határolt terület:

2014. december 22.

—

Az A4/N11 kereszteződésétől az A4-en északi irányban haladva az A4/N446 kereszteződéséig.

| — | Az N446-on (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) dél-keleti irányban haladva a Woudweteringig (víz). |
| --- | --- |

—

Az N446-on (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) dél-keleti irányban haladva a Woudweteringig (víz).

| — | A Woudweteringen déli irányban haladva az Oude Rijnig (víz). |
| --- | --- |

—

A Woudweteringen déli irányban haladva az Oude Rijnig (víz).

| — | Az Oude Rijnen keleti irányban haladva a Gemeneweg/N209-ig. |
| --- | --- |

—

Az Oude Rijnen keleti irányban haladva a Gemeneweg/N209-ig.

| — | A Gemeneweg/N209-en déli irányban haladva a Hoogeveensewegig. |
| --- | --- |

—

A Gemeneweg/N209-en déli irányban haladva a Hoogeveensewegig.

| — | A Hoogeveensewegen keleti irányban haladva a Heerewegig. |
| --- | --- |

—

A Hoogeveensewegen keleti irányban haladva a Heerewegig.

| — | A Heerewegen keleti irányban a Dorpsstraatra a Slootwegig. |
| --- | --- |

—

A Heerewegen keleti irányban a Dorpsstraatra a Slootwegig.

| — | A Slootwegen észak-keleti irányban haladva az Aziëwegig. |
| --- | --- |

—

A Slootwegen észak-keleti irányban haladva az Aziëwegig.

| — | Az Aziëwegen déli irányban haladva az Europawegig. |
| --- | --- |

—

Az Aziëwegen déli irányban haladva az Europawegig.

| — | Az Europawegen dél-nyugati irányban haladva az N206-ig. |
| --- | --- |

—

Az Europawegen dél-nyugati irányban haladva az N206-ig.

| — | Az N206-on észak-nyugati irányban haladva az A4-ig. |
| --- | --- |

—

Az N206-on észak-nyugati irányban haladva az A4-ig.

| — | Az A4-en észak-keleti irányban haladva az A4/N11 kereszteződéséig.” |
| --- | --- |

—

Az A4-en észak-keleti irányban haladva az A4/N11 kereszteződéséig.”

A B. rész a következő szöveggel egészül ki:

| „ISO-országkód | Tagállam | Kód
  (ha van) | Elnevezés | Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Hollandia | Irányítószám/ADNS-kód | Zoeterwoude község, Dél-Holland tartomány:
  A következő útvonallal határolt terület: | 2014. december 31. |
| | | | — | Az A44/Lisserdijk kereszteződésétől a Lisserdijken északi irányban haladva a Huigsloterdijken és a Leimuiderdijken át a N207 Provincialewegig. |

„ISO-országkód

Tagállam

Kód

(ha van)

Elnevezés

Alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

NL

Hollandia

Irányítószám/ADNS-kód

Zoeterwoude község, Dél-Holland tartomány:

A következő útvonallal határolt terület:

2014. december 31.

—

Az A44/Lisserdijk kereszteződésétől a Lisserdijken északi irányban haladva a Huigsloterdijken és a Leimuiderdijken át a N207 Provincialewegig.

| — | Az N207 Provincialewegen déli irányban az N446-ig. |
| --- | --- |

—

Az N207 Provincialewegen déli irányban az N446-ig.

| — | Az N446-on keleti irányban haladva az Aardamsewegig. |
| --- | --- |

—

Az N446-on keleti irányban haladva az Aardamsewegig.

| — | Az Aardamsewegen keleti irányban haladva az Oostkanaalwegig. |
| --- | --- |

—

Az Aardamsewegen keleti irányban haladva az Oostkanaalwegig.

| — | Az Oostkanaalwegen déli irányban haladva a Nieuwkoopsewegig. |
| --- | --- |

—

Az Oostkanaalwegen déli irányban haladva a Nieuwkoopsewegig.

| — | A Nieuwkoopsewegen keleti irányban haladva a Treinwegig. |
| --- | --- |

—

A Nieuwkoopsewegen keleti irányban haladva a Treinwegig.

| — | A Treinwegen déli irányban haladva az Oude Rijnig (víz). |
| --- | --- |

—

A Treinwegen déli irányban haladva az Oude Rijnig (víz).

| — | Az Oude Rijnen keleti irányban haladva a Goudse Rijpadig. |
| --- | --- |

—

Az Oude Rijnen keleti irányban haladva a Goudse Rijpadig.

| — | A Goudse Rijpadon déli irányban haladva a Rijerskoopig. |
| --- | --- |

—

A Goudse Rijpadon déli irányban haladva a Rijerskoopig.

| — | A Rijerskoopon nyugati irányban haladva a Zuidwijkig. |
| --- | --- |

—

A Rijerskoopon nyugati irányban haladva a Zuidwijkig.

| — | A Zuidwijken déli irányban haladva a Randenburgsewegen át az N207-ig. |
| --- | --- |

—

A Zuidwijken déli irányban haladva a Randenburgsewegen át az N207-ig.

| — | Az N207-en déli irányban haladva a Brugwegig. |
| --- | --- |

—

Az N207-en déli irányban haladva a Brugwegig.

| — | A Brugwegen nyugati irányban haladva a Kanaaldijkig. |
| --- | --- |

—

A Brugwegen nyugati irányban haladva a Kanaaldijkig.

| — | A Kanaaldijken déli irányban haladva a Dreefig. |
| --- | --- |

—

A Kanaaldijken déli irányban haladva a Dreefig.

| — | A Dreefen nyugati irányban haladva a Beijerincklaanig. |
| --- | --- |

—

A Dreefen nyugati irányban haladva a Beijerincklaanig.

| — | A Beijerincklaanon dél-nyugati irányban haladva az A12-ig. |
| --- | --- |

—

A Beijerincklaanon dél-nyugati irányban haladva az A12-ig.

| — | Az A12-n déli irányban haladva a Rotteig (víz). |
| --- | --- |

—

Az A12-n déli irányban haladva a Rotteig (víz).

| — | A Rotten déli irányban haladva a Lange Vaartig. |
| --- | --- |

—

A Rotten déli irányban haladva a Lange Vaartig.

| — | A Lange Vaarton nyugati irányban haladva a Groendelsewegen át a Munnikenwegig. |
| --- | --- |

—

A Lange Vaarton nyugati irányban haladva a Groendelsewegen át a Munnikenwegig.

| — | A Munnikenwegen nyugati irányban haladva a Berkelsewegig. |
| --- | --- |

—

A Munnikenwegen nyugati irányban haladva a Berkelsewegig.

| — | A Berkelsewegen észak-nyugati irányban haladva a Katwijkerlaanig. |
| --- | --- |

—

A Berkelsewegen észak-nyugati irányban haladva a Katwijkerlaanig.

| — | A Katwijkerlaanon dél-nyugati irányban haladva a Nieuwkoopsewegig. |
| --- | --- |

—

A Katwijkerlaanon dél-nyugati irányban haladva a Nieuwkoopsewegig.

| — | A Nieuwkoopsewegen észak-nyugati irányban haladva a `s Gravenwegig. |
| --- | --- |

—

A Nieuwkoopsewegen észak-nyugati irányban haladva a `s Gravenwegig.

| — | Az`s Gravenwegen nyugati irányban haladva a Rotterdam/Leiderdorp vasúti vonalig. |
| --- | --- |

—

Az`s Gravenwegen nyugati irányban haladva a Rotterdam/Leiderdorp vasúti vonalig.

| — | A Rotterdam/Leiderdorp vasúti vonalon északi irányban haladva az A12-ig. |
| --- | --- |

—

A Rotterdam/Leiderdorp vasúti vonalon északi irányban haladva az A12-ig.

| — | Az A12-n nyugati irányban haladva az A4/Prins Clausplein találkozásáig. |
| --- | --- |

—

Az A12-n nyugati irányban haladva az A4/Prins Clausplein találkozásáig.

| — | Az A4-en északi irányban haladva az N14-ig. |
| --- | --- |

—

Az A4-en északi irányban haladva az N14-ig.

| — | Az N14-en nyugati irányban haladva az N14/Rijksstraatwegig, majd onnan északi irányban haladva a Rust en Vreugdelaanig. |
| --- | --- |

—

Az N14-en nyugati irányban haladva az N14/Rijksstraatwegig, majd onnan északi irányban haladva a Rust en Vreugdelaanig.

| — | A Rust en Vreugdelaanon nyugati irányban haladva a Lijsterlaanon át a Jagerslaanig. |
| --- | --- |

—

A Rust en Vreugdelaanon nyugati irányban haladva a Lijsterlaanon át a Jagerslaanig.

| — | A Jagerslaan zuide-on északi irányban haladva a Jagerslaan noordon át a Katwijkerwegig. |
| --- | --- |

—

A Jagerslaan zuide-on északi irányban haladva a Jagerslaan noordon át a Katwijkerwegig.

| — | A Katwijkerwegen észak-nyugati irányban haladva a Wassenaarsewegen át a N206/Provincialewegig. |
| --- | --- |

—

A Katwijkerwegen észak-nyugati irányban haladva a Wassenaarsewegen át a N206/Provincialewegig.

| — | A N206/Provincialewegen északi irányban haladva a Sandtlaanig. |
| --- | --- |

—

A N206/Provincialewegen északi irányban haladva a Sandtlaanig.

| — | A Sandtlaanon északi irányban haladva az Oegstgeesterwegen át a Brouwerstraatig. |
| --- | --- |

—

A Sandtlaanon északi irányban haladva az Oegstgeesterwegen át a Brouwerstraatig.

| — | A Brouwerstraaton északi irányban haladva a Noordwijkerwegen át a Voorhoutenwegig. |
| --- | --- |

—

A Brouwerstraaton északi irányban haladva a Noordwijkerwegen át a Voorhoutenwegig.

| — | A Voorhoutenwegen észak-keleti irányban haladva a Vinkenwegig. |
| --- | --- |

—

A Voorhoutenwegen észak-keleti irányban haladva a Vinkenwegig.

| — | A Vinkenwegen északi irányban haladva az Elsgeesterwegig. |
| --- | --- |

—

A Vinkenwegen északi irányban haladva az Elsgeesterwegig.

| — | Az Elsgeesterwegen észak-keleti irányban haladva az Eerste Elsgeesterwegen át az N444/Leidsevaartig. |
| --- | --- |

—

Az Elsgeesterwegen észak-keleti irányban haladva az Eerste Elsgeesterwegen át az N444/Leidsevaartig.

| — | Az N444/Leidsevaarton déli irányban haladva az A44-ig. |
| --- | --- |

—

Az N444/Leidsevaarton déli irányban haladva az A44-ig.

| — | Az A44-en északi irányban haladva az A44/Lisserdijk kereszteződéséig.” |
| --- | --- |

—

Az A44-en északi irányban haladva az A44/Lisserdijk kereszteződéséig.”

---