# Uradni list C 447/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 447 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5713. december 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 447

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5713. december 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 447/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 447/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV) (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 447/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 447/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7231 – Vodafone/ONO) (
  1
  ) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 447/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington) (
  1
  )

1

1

2014/C 447/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV) (
  1
  )

1

2

2014/C 447/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC) (
  1
  )

1

3

2014/C 447/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7231 – Vodafone/ONO) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 447/07 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| 2014/C 447/08 | Sprejetje Sklepa Komisije o prehodnem nacionalnem načrtu, ki ga je poslala Portugalska republika v skladu s členom 32(5) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta | 5 |
| 2014/C 447/09 | Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje | 6 |
| 2014/C 447/10 | Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje | 16 |
| 2014/C 447/11 | Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu | 23 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2014/C 447/12 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 30 |
| 2014/C 447/13 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 30 |
| 2014/C 447/14 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 31 |
| 2014/C 447/15 | Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) | 32 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 447/07

Menjalni tečaji eura

4

2014/C 447/08

Sprejetje Sklepa Komisije o prehodnem nacionalnem načrtu, ki ga je poslala Portugalska republika v skladu s členom 32(5) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta

5

2014/C 447/09

Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

6

2014/C 447/10

Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

16

2014/C 447/11

Sklep Komisije z dne 12. decembra 2014 o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu

23

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2014/C 447/12

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

30

2014/C 447/13

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

30

2014/C 447/14

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

31

2014/C 447/15

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7414 – ReAssure/HSBC Life UK)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/01)

Komisija se je 5. decembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7414. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7414. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7437 – Blackstone/TPG/Kensington)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/02)

Komisija se je 5. decembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7437. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7437. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7425 – Robert Bosch / BSH Bosch und Siemens Hausgeräte)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/03)

Komisija se je 3. decembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7425. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7425. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7307 – Electricity Supply Board/Vodafone Ireland/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/04)

Komisija se je 24. oktobra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7307. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7307. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7381 – Airbus/Singapore Airlines/AATC)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/05)

Komisija se je 8. decembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7381. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7381. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7231 – Vodafone/ONO)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/C 447/06)

Komisija se je 2. julija 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7231. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7231. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. decembra 2014

(2014/C 447/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2450 |
| JPY | japonski jen | 147,41 |
| DKK | danska krona | 7,4370 |
| GBP | funt šterling | 0,79250 |
| SEK | švedska krona | 9,3700 |
| CHF | švicarski frank | 1,2010 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,1190 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,590 |
| HUF | madžarski forint | 308,93 |
| LTL | litovski litas | 3,45280 |
| PLN | poljski zlot | 4,1735 |
| RON | romunski leu | 4,4673 |
| TRY | turška lira | 2,8523 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5056 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4417 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,6517 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5946 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6307 |
| KRW | južnokorejski won | 1 372,22 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,4769 |
| CNY | kitajski juan | 7,7049 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6740 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 579,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3502 |
| PHP | filipinski peso | 55,410 |
| RUB | ruski rubelj | 71,4175 |
| THB | tajski bat | 40,824 |
| BRL | brazilski real | 3,3071 |
| MXN | mehiški peso | 18,5119 |
| INR | indijska rupija | 77,7677 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2450

JPY

japonski jen

147,41

DKK

danska krona

7,4370

GBP

funt šterling

0,79250

SEK

švedska krona

9,3700

CHF

švicarski frank

1,2010

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,1190

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,590

HUF

madžarski forint

308,93

LTL

litovski litas

3,45280

PLN

poljski zlot

4,1735

RON

romunski leu

4,4673

TRY

turška lira

2,8523

AUD

avstralski dolar

1,5056

CAD

kanadski dolar

1,4417

HKD

hongkonški dolar

9,6517

NZD

novozelandski dolar

1,5946

SGD

singapurski dolar

1,6307

KRW

južnokorejski won

1 372,22

ZAR

južnoafriški rand

14,4769

CNY

kitajski juan

7,7049

HRK

hrvaška kuna

7,6740

IDR

indonezijska rupija

15 579,32

MYR

malezijski ringit

4,3502

PHP

filipinski peso

55,410

RUB

ruski rubelj

71,4175

THB

tajski bat

40,824

BRL

brazilski real

3,3071

MXN

mehiški peso

18,5119

INR

indijska rupija

77,7677

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/5

---

Sprejetje Sklepa Komisije o prehodnem nacionalnem načrtu, ki ga je poslala Portugalska republika v skladu s členom 32(5) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(2014/C 447/08)

Komisija je 11. decembra 2014 sprejela Sklep C(2014) 9360 o prehodnem nacionalnem načrtu, ki ga je poslala Portugalska republika v skladu s členom 32(5) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1).

Ta dokument je na voljo na spletišču: https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

---

(1)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/6

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2014

o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

(2014/C 447/09)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1), ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   UVOD

| (1) | Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (2) | V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi.

| (3) | Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti.

| (4) | Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (5) | Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(5)

Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU.

| (6) | Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(6)

Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU.

| (7) | V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav.

| (8) | Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

2.   POSTOPEK V ZVEZI S SALOMONOVIMI OTOKI

| (9) | Komisija je obvestilo Salomonovih otokov kot države zastave v skladu s členom 20 Uredbe IUU prejela 1. januarja 2010. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je obvestilo Salomonovih otokov kot države zastave v skladu s členom 20 Uredbe IUU prejela 1. januarja 2010.

| (10) | Komisija je ob podpori Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) Salomonove otoke obiskala med 11. in 14. februarjem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je ob podpori Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) Salomonove otoke obiskala med 11. in 14. februarjem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4) Uredbe IUU.

| (11) | Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Salomonovih otokov na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki so jih Salomonovi otoki sprejeli za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU ter izpolnitev zahtev in točk v zvezi z izvajanjem sistema potrdil Unije o ulovu. |
| --- | --- |

(11)

Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Salomonovih otokov na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki so jih Salomonovi otoki sprejeli za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU ter izpolnitev zahtev in točk v zvezi z izvajanjem sistema potrdil Unije o ulovu.

| (12) | Končno poročilo o obisku je bilo Salomonovim otokom poslano 28. februarja 2014. |
| --- | --- |

(12)

Končno poročilo o obisku je bilo Salomonovim otokom poslano 28. februarja 2014.

| (13) | Predhodne pripombe Salomonovih otokov glede končnega poročila so bile prejete 6. maja 2014 in 20. maja 2014. Uradna odgovora na ugotovitve o pravnem in upravnem okviru sta bila predložena 1. oktobra 2014 in 6. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(13)

Predhodne pripombe Salomonovih otokov glede končnega poročila so bile prejete 6. maja 2014 in 20. maja 2014. Uradna odgovora na ugotovitve o pravnem in upravnem okviru sta bila predložena 1. oktobra 2014 in 6. oktobra 2014.

| (14) | Salomonovi otoki so na zahtevo Komisije z dne 19. marca 2014 dodatne informacije o uporabi sistema potrdil Unije o ulovu predložili 28. marca 2014 in 7. junija 2014. |
| --- | --- |

(14)

Salomonovi otoki so na zahtevo Komisije z dne 19. marca 2014 dodatne informacije o uporabi sistema potrdil Unije o ulovu predložili 28. marca 2014 in 7. junija 2014.

| (15) | Salomonovi otoki in Komisija so se sestali 20. maja 2014. |
| --- | --- |

(15)

Salomonovi otoki in Komisija so se sestali 20. maja 2014.

| (16) | Salomonovi otoki so članica Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: WCPFC). Salomonovi otoki so ratificirali Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in Sporazum ZN iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije ZN o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ZN o staležih rib). So podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma (2) in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa (3). |
| --- | --- |

(16)

Salomonovi otoki so članica Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: WCPFC). Salomonovi otoki so ratificirali Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in Sporazum ZN iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije ZN o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ZN o staležih rib). So podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma (2) in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa (3).

| (17) | Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Salomonovih otokov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 16 ter so jih opredelile ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva iz uvodne izjave 16, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Salomonovih otokov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 16 ter so jih opredelile ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva iz uvodne izjave 16, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne.

| (18) | Komisija je uporabila tudi vse informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki jih je objavila WCPFC, in javno razpoložljive informacije. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je uporabila tudi vse informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki jih je objavila WCPFC, in javno razpoložljive informacije.

3.   MOŽNOST OPREDELITVE SALOMONOVIH OTOKOV KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (19) | Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Salomonovih otokov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Salomonovih otokov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU.

3.1   Ponavljajoča se pojavnost plovil IUU in trgovinski tokovi IUU (člen 31(4) Uredbe IUU)

| (20) | V zvezi s plovili, ki plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, je treba opozoriti, da na podlagi informacij s seznamov plovil regionalnih organizacij za upravljanje ribištva taka plovila niso navedena na začasnih ali končnih seznamih IUU in ni dokazov o preteklih primerih plovil IUU, ki so plula pod zastavo Salomonovih otokov, ki bi Komisiji omogočili, da analizira ravnanje Salomonovih otokov glede ponavljajočih se ribolovnih dejavnosti IUU v skladu s členom 31(4)(a) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi s plovili, ki plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, je treba opozoriti, da na podlagi informacij s seznamov plovil regionalnih organizacij za upravljanje ribištva taka plovila niso navedena na začasnih ali končnih seznamih IUU in ni dokazov o preteklih primerih plovil IUU, ki so plula pod zastavo Salomonovih otokov, ki bi Komisiji omogočili, da analizira ravnanje Salomonovih otokov glede ponavljajočih se ribolovnih dejavnosti IUU v skladu s členom 31(4)(a) Uredbe IUU.

| (21) | Komisija je v skladu s členom 31(4)(b) Uredbe IUU preučila tudi ukrepe, ki so jih Salomonovi otoki sprejeli glede dostopa ribiških proizvodov, pridobljenih z ribolovom IUU, na svoj trg. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v skladu s členom 31(4)(b) Uredbe IUU preučila tudi ukrepe, ki so jih Salomonovi otoki sprejeli glede dostopa ribiških proizvodov, pridobljenih z ribolovom IUU, na svoj trg.

| (22) | Komisija na podlagi presoje vseh razpoložljivih informacij meni, da Salomonovi otoki za ribiške proizvode, ki vstopajo na Salomonove otoke ali v predelovalne obrate s sedežem na Salomonovih otokih, ne morejo zagotoviti, da ne izhajajo iz ribolova IUU. Razlog za to so sistemske težave, ki ogrožajo možnost, da bi organi Salomonovih otokov sledili ulovom, saj nimajo na voljo uradnih informacij o iztovorjenih, uvoženih in/ali predelanih ribah. Glavna dejstva, na katerih temelji presoja Komisije, so povzeta v uvodnih izjavah 23 do 39. |
| --- | --- |

(22)

Komisija na podlagi presoje vseh razpoložljivih informacij meni, da Salomonovi otoki za ribiške proizvode, ki vstopajo na Salomonove otoke ali v predelovalne obrate s sedežem na Salomonovih otokih, ne morejo zagotoviti, da ne izhajajo iz ribolova IUU. Razlog za to so sistemske težave, ki ogrožajo možnost, da bi organi Salomonovih otokov sledili ulovom, saj nimajo na voljo uradnih informacij o iztovorjenih, uvoženih in/ali predelanih ribah. Glavna dejstva, na katerih temelji presoja Komisije, so povzeta v uvodnih izjavah 23 do 39.

| (23) | Glavnih ribolovnih dejavnosti v vodah v pristojnosti Salomonovih otokov ne izvajajo plovila, ki plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, temveč plovila pod tujo zastavo, ki občasno uporabljajo lokalna pristanišča. Salomonovi otoki v poročilu za 9. zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC leta 2013 (4) navajajo, da je bilo leta 2012 v vodah Salomonovih otokov dejavnih 434 plovil, in sicer 214 plovil z zapornimi plavaricami, 200 plovil za ribolov s parangali in 20 plovil za ribolov z ribiško palico. Le 6 plovil z zapornimi plavaricami, 2 plovili za ribolov s parangali in 2 plovili za ribolov z ribiško palico je plulo pod zastavo Salomonovih otokov. Med obiskom Komisije februarja 2014 so organi Salomonovih otokov potrdili, da ima dovoljenje za ribolov v vodah Salomonovih otokov 401 industrijsko ribiško plovilo. Število plovil z dovoljenjem se je od leta 2012 zmanjšalo zaradi manjšega števila dovoljenj za plovila, ki dejavnosti opravljajo na podlagi zakupne pogodbe. Dejavnost kljub temu še vedno opravlja 143 plovil za ribolov s parangali in 2 plovili z zaporno plavarico, ki jih je zakupilo pet lokalnih podjetij. Zaradi velikosti zadevne flote je jasno, da so potrebni ukrepi, ki bi preprečili dostop ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, na trg Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

(23)

Glavnih ribolovnih dejavnosti v vodah v pristojnosti Salomonovih otokov ne izvajajo plovila, ki plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, temveč plovila pod tujo zastavo, ki občasno uporabljajo lokalna pristanišča. Salomonovi otoki v poročilu za 9. zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC leta 2013 (4) navajajo, da je bilo leta 2012 v vodah Salomonovih otokov dejavnih 434 plovil, in sicer 214 plovil z zapornimi plavaricami, 200 plovil za ribolov s parangali in 20 plovil za ribolov z ribiško palico. Le 6 plovil z zapornimi plavaricami, 2 plovili za ribolov s parangali in 2 plovili za ribolov z ribiško palico je plulo pod zastavo Salomonovih otokov. Med obiskom Komisije februarja 2014 so organi Salomonovih otokov potrdili, da ima dovoljenje za ribolov v vodah Salomonovih otokov 401 industrijsko ribiško plovilo. Število plovil z dovoljenjem se je od leta 2012 zmanjšalo zaradi manjšega števila dovoljenj za plovila, ki dejavnosti opravljajo na podlagi zakupne pogodbe. Dejavnost kljub temu še vedno opravlja 143 plovil za ribolov s parangali in 2 plovili z zaporno plavarico, ki jih je zakupilo pet lokalnih podjetij. Zaradi velikosti zadevne flote je jasno, da so potrebni ukrepi, ki bi preprečili dostop ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, na trg Salomonovih otokov.

| (24) | V skladu z osnutkom načrta za upravljanje tunov in razvoj, ki so ga Salomonovi otoki predložili novembra 2013, je leta 2012 celotni ulov v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov znašal 93 000 ton. To je približno polovica ulova prejšnjih let (185 000 ton leta 2010 in 177 000 ton leta 2011). |
| --- | --- |

(24)

V skladu z osnutkom načrta za upravljanje tunov in razvoj, ki so ga Salomonovi otoki predložili novembra 2013, je leta 2012 celotni ulov v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov znašal 93 000 ton. To je približno polovica ulova prejšnjih let (185 000 ton leta 2010 in 177 000 ton leta 2011).

| (25) | Industrija za predelavo tuna na Salomonovih otokih se širi. Več tujih vlagateljev izvaja projekte za izgradnjo novih tovarn skupaj s Salomonovimi otoki. Komisija je zato analizirala stanje v povezavi z dejavnostmi te industrije in njihovim morebitnim vplivom na dostop ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, na trg Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

(25)

Industrija za predelavo tuna na Salomonovih otokih se širi. Več tujih vlagateljev izvaja projekte za izgradnjo novih tovarn skupaj s Salomonovimi otoki. Komisija je zato analizirala stanje v povezavi z dejavnostmi te industrije in njihovim morebitnim vplivom na dostop ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, na trg Salomonovih otokov.

| (26) | Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) (v nadaljnjem besedilu: mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU) določa smernice za mednarodno dogovorjene tržne ukrepe, ki podpirajo zmanjšanje ali odpravo trgovine z ribami ali ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU v točki 71 še predlaga, da bi morale države sprejeti ukrepe za izboljšanje preglednosti na njihovih trgih, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov. Tudi Kodeks odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja FAO) poudarja – predvsem v členu 11 – dobre prakse po ulovu in odgovorno mednarodno trgovino. Člen 11(1)(11) navedenega kodeksa ravnanja (6) od držav zahteva zagotovilo, da se z ribami in ribiškimi proizvodi na mednarodni in domači ravni trguje skladno s premišljenimi praksami za ohranjanje in upravljanje, tako da se izboljša identifikacija porekla rib in ribiških proizvodov. |
| --- | --- |

(26)

Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) (v nadaljnjem besedilu: mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU) določa smernice za mednarodno dogovorjene tržne ukrepe, ki podpirajo zmanjšanje ali odpravo trgovine z ribami ali ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU v točki 71 še predlaga, da bi morale države sprejeti ukrepe za izboljšanje preglednosti na njihovih trgih, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov. Tudi Kodeks odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja FAO) poudarja – predvsem v členu 11 – dobre prakse po ulovu in odgovorno mednarodno trgovino. Člen 11(1)(11) navedenega kodeksa ravnanja (6) od držav zahteva zagotovilo, da se z ribami in ribiškimi proizvodi na mednarodni in domači ravni trguje skladno s premišljenimi praksami za ohranjanje in upravljanje, tako da se izboljša identifikacija porekla rib in ribiških proizvodov.

| (27) | Komisija se je med svojim obiskom Salomonovih otokov februarja 2014 sestala z upravljavcem obrata za predelavo tunov, ki svoje proizvode izvaža v Unijo. |
| --- | --- |

(27)

Komisija se je med svojim obiskom Salomonovih otokov februarja 2014 sestala z upravljavcem obrata za predelavo tunov, ki svoje proizvode izvaža v Unijo.

| (28) | Po navedbah navedenega gospodarskega subjekta surovine za njegov predelovalni obrat za proizvodnjo toplotno obdelanih tunovih filejev ali kosmičev za trg Unije zagotavljajo izključno plovila z zaporno plavarico pod zastavo Salomonovih otokov. Preostale surovine zagotavljajo plovila s parangali, proizvodi pa se večinoma izvažajo v ZDA ali na regionalni trg (Fidži, Vanuatu, Papua Nova Gvineja). Proizvodi za predelovalni obrat so le lokalnega porekla, surovine pa se ne uvažajo. Poudariti je treba, da se po mnenju pristojnih organov za ves ulov iz izključne ekonomske cone Salomonovih otokov šteje, da izvira s Salomonovih otokov, ne glede na zastavo ribiškega plovila, kar je v nasprotju z osnovnimi pravili pravil o poreklu, ki veljajo v zakonodaji EU (7). Jasno je bilo tudi, da organi Salomonovih otokov niso uvedli nobenega posebnega ukrepa za kontrolo porekla ribjih surovin, prav tako pa niso bili ugotovljeni nobeni posebni ukrepi za nadzor dostopa ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, do Salomonovih otokov. Zato obstaja tveganje, da ribiška plovila, ki ne plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, vključno z državami, ki v skladu z uredbo o ribolovu IUU ne smejo izvažati v Unijo, predelovalni industriji dobavljajo surovine brez ustreznega nadzora sledljivosti proizvodov. |
| --- | --- |

(28)

Po navedbah navedenega gospodarskega subjekta surovine za njegov predelovalni obrat za proizvodnjo toplotno obdelanih tunovih filejev ali kosmičev za trg Unije zagotavljajo izključno plovila z zaporno plavarico pod zastavo Salomonovih otokov. Preostale surovine zagotavljajo plovila s parangali, proizvodi pa se večinoma izvažajo v ZDA ali na regionalni trg (Fidži, Vanuatu, Papua Nova Gvineja). Proizvodi za predelovalni obrat so le lokalnega porekla, surovine pa se ne uvažajo. Poudariti je treba, da se po mnenju pristojnih organov za ves ulov iz izključne ekonomske cone Salomonovih otokov šteje, da izvira s Salomonovih otokov, ne glede na zastavo ribiškega plovila, kar je v nasprotju z osnovnimi pravili pravil o poreklu, ki veljajo v zakonodaji EU (7). Jasno je bilo tudi, da organi Salomonovih otokov niso uvedli nobenega posebnega ukrepa za kontrolo porekla ribjih surovin, prav tako pa niso bili ugotovljeni nobeni posebni ukrepi za nadzor dostopa ribiških proizvodov, ki izhajajo iz ribolova IUU, do Salomonovih otokov. Zato obstaja tveganje, da ribiška plovila, ki ne plujejo pod zastavo Salomonovih otokov, vključno z državami, ki v skladu z uredbo o ribolovu IUU ne smejo izvažati v Unijo, predelovalni industriji dobavljajo surovine brez ustreznega nadzora sledljivosti proizvodov.

| (29) | Komisija se je med svojim obiskom sestala tudi z drugimi upravljavci. Komisija si je prizadevala preveriti osnovna načela in politike, ki jih upravljavci uporabljajo glede sledljivosti trgovinskih tokov ribiških proizvodov od mreže do krožnika. Upravljavci niso mogli jasno odgovoriti na vprašanja o verigi sledljivosti ter določanju prodanih in predelanih količin. Predelovalni obrati se glede surovin, prodanih tem obratom na Salomonovih otokih in v drugih tretjih državah, zanašajo le na ocene teže in račune, ki jih prejmejo od strank, proizvodov pa dodatno ne preverjajo. V nobeni fazi ni dejanskega nadzora ali preverjanja. Upravljavec predelovalnega obrata vsaki pošiljki surovin ob sprejemu dodeli oznako, proizvodi pa se nato sistematično ne spremljajo po predelovalni verigi in ni mogoče zagotoviti nobene zanesljive povezave med končnim proizvodom in dejanskim zadevnim ulovom. |
| --- | --- |

(29)

Komisija se je med svojim obiskom sestala tudi z drugimi upravljavci. Komisija si je prizadevala preveriti osnovna načela in politike, ki jih upravljavci uporabljajo glede sledljivosti trgovinskih tokov ribiških proizvodov od mreže do krožnika. Upravljavci niso mogli jasno odgovoriti na vprašanja o verigi sledljivosti ter določanju prodanih in predelanih količin. Predelovalni obrati se glede surovin, prodanih tem obratom na Salomonovih otokih in v drugih tretjih državah, zanašajo le na ocene teže in račune, ki jih prejmejo od strank, proizvodov pa dodatno ne preverjajo. V nobeni fazi ni dejanskega nadzora ali preverjanja. Upravljavec predelovalnega obrata vsaki pošiljki surovin ob sprejemu dodeli oznako, proizvodi pa se nato sistematično ne spremljajo po predelovalni verigi in ni mogoče zagotoviti nobene zanesljive povezave med končnim proizvodom in dejanskim zadevnim ulovom.

| (30) | Ugotovljeno je bilo tudi, da raven znanja carinskih uradnikov na Salomonovih otokih ne presega osnovne ravni. Carinski uradniki se zanašajo na izjave upravljavcev na izvoznih deklaracijah brez dodatnega preverjanja količin in sistema sledljivosti, ki bi pošiljko povezal z izvozno deklaracijo. Organi pri tem nimajo nobenega sistema nadzora surovin, ki se uporabijo pri predelavi ribiških proizvodov, surovin na trgu Salomonovih otokov pa ne morejo povezati z izvoženimi ribiškimi proizvodi. |
| --- | --- |

(30)

Ugotovljeno je bilo tudi, da raven znanja carinskih uradnikov na Salomonovih otokih ne presega osnovne ravni. Carinski uradniki se zanašajo na izjave upravljavcev na izvoznih deklaracijah brez dodatnega preverjanja količin in sistema sledljivosti, ki bi pošiljko povezal z izvozno deklaracijo. Organi pri tem nimajo nobenega sistema nadzora surovin, ki se uporabijo pri predelavi ribiških proizvodov, surovin na trgu Salomonovih otokov pa ne morejo povezati z izvoženimi ribiškimi proizvodi.

| (31) | Komisija je glede vzpostavljenih sistemov za zagotavljanje sledljivosti ugotovila, da Salomonovi otoki ne morejo zagotoviti sistematičnega nadzora iztovarjanja. Lokalni organi so navedli, da so v obeh odobrenih pristaniščih nadzorovana vsa iztovarjanja, niso pa mogli dokazati, kako so za zagotavljanje tega nadzora razporejeni inšpektorji. Komisija je ugotovila, da je v pristanišču, kjer poteka večina iztovarjanj, nameščen le en inšpektor, preostali inšpektorji pa se po vsakem iztovarjanju vrnejo v drugo pristanišče (ki ni na glavnem otoku, kjer imajo organi glavno upravo in vire). Salomonovi otoki so priznali potrebo po okrepitvi sistema nadzora in spremljanja, kot so sistem sledljivosti ribiških proizvodov, uvedba deklaracij o iztovarjanju in sistematičnih kontrol ter okrepljeno sodelovanje s carinskimi organi. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je glede vzpostavljenih sistemov za zagotavljanje sledljivosti ugotovila, da Salomonovi otoki ne morejo zagotoviti sistematičnega nadzora iztovarjanja. Lokalni organi so navedli, da so v obeh odobrenih pristaniščih nadzorovana vsa iztovarjanja, niso pa mogli dokazati, kako so za zagotavljanje tega nadzora razporejeni inšpektorji. Komisija je ugotovila, da je v pristanišču, kjer poteka večina iztovarjanj, nameščen le en inšpektor, preostali inšpektorji pa se po vsakem iztovarjanju vrnejo v drugo pristanišče (ki ni na glavnem otoku, kjer imajo organi glavno upravo in vire). Salomonovi otoki so priznali potrebo po okrepitvi sistema nadzora in spremljanja, kot so sistem sledljivosti ribiških proizvodov, uvedba deklaracij o iztovarjanju in sistematičnih kontrol ter okrepljeno sodelovanje s carinskimi organi.

| (32) | Temeljita analiza potrdil o ulovu, ki so jih organi Salomonovih otokov potrdili za izvoz v Unijo, je odkrila več pomanjkljivosti postopka potrjevanja. Komisija je februarja 2014 med obiskom potrdila navedeno analizo. Ugotovljeno je bilo zlasti, da ni sistematičnega nadzora informacij, navedenih na potrdilih o ulovu. Sistem sledljivosti ni bil vzpostavljen, količine, navedene na potrdilih o ulovu, pa je določil izvajalec. Pristojni organi se morajo popolnoma zanašati na te informacije. Potrdila o ulovu za neposreden uvoz predelanih proizvodov so sistematično potrjena po tem, ko pošiljka že zapusti Salomonove otoke. Salomonovi otoki ne morejo zagotoviti nadzora ali sledljivosti tistih proizvodov, ki jih fizično nikdar ne pregledajo. |
| --- | --- |

(32)

Temeljita analiza potrdil o ulovu, ki so jih organi Salomonovih otokov potrdili za izvoz v Unijo, je odkrila več pomanjkljivosti postopka potrjevanja. Komisija je februarja 2014 med obiskom potrdila navedeno analizo. Ugotovljeno je bilo zlasti, da ni sistematičnega nadzora informacij, navedenih na potrdilih o ulovu. Sistem sledljivosti ni bil vzpostavljen, količine, navedene na potrdilih o ulovu, pa je določil izvajalec. Pristojni organi se morajo popolnoma zanašati na te informacije. Potrdila o ulovu za neposreden uvoz predelanih proizvodov so sistematično potrjena po tem, ko pošiljka že zapusti Salomonove otoke. Salomonovi otoki ne morejo zagotoviti nadzora ali sledljivosti tistih proizvodov, ki jih fizično nikdar ne pregledajo.

| (33) | Edini uradnik za potrjevanje nima neposrednega dostopa do podatkov o nadzoru, kot so sistem za spremljanje plovil (VMS), informacije o dovoljenju ali ladijski dnevniki. Če se pred potrditvijo izvaja preverjanje ali navzkrižno preverjanje, ga je treba opraviti s telefonskimi klici na sedež ministrstva za ribištvo in morske vire, kjer imajo zbrane ustrezne informacije. Zabeleženo ni bilo nobeno tako preverjanje. |
| --- | --- |

(33)

Edini uradnik za potrjevanje nima neposrednega dostopa do podatkov o nadzoru, kot so sistem za spremljanje plovil (VMS), informacije o dovoljenju ali ladijski dnevniki. Če se pred potrditvijo izvaja preverjanje ali navzkrižno preverjanje, ga je treba opraviti s telefonskimi klici na sedež ministrstva za ribištvo in morske vire, kjer imajo zbrane ustrezne informacije. Zabeleženo ni bilo nobeno tako preverjanje.

| (34) | Potrjevanje se sistematično izvede istega dne, kot se pripravi izvozna deklaracija (z redkimi izjemami), kar kaže, da sta predhodno preverjanje in navzkrižno preverjanje podatkov, če sploh obstajata, omejena. Predložena ni bila nobena dokumentacija o navzkrižnih preverjanjih. |
| --- | --- |

(34)

Potrjevanje se sistematično izvede istega dne, kot se pripravi izvozna deklaracija (z redkimi izjemami), kar kaže, da sta predhodno preverjanje in navzkrižno preverjanje podatkov, če sploh obstajata, omejena. Predložena ni bila nobena dokumentacija o navzkrižnih preverjanjih.

| (35) | Ugotovljenih je bilo tudi več pomanjkljivosti na potrdilih o ulovu glede nedoslednosti pri sistemu številčenja, nezadostnih informacij o veljavnih ukrepih za ohranjanje in upravljanje ter lovnega območja in resne neskladnosti pri navedbah datumov, kot je ta, da je navedeni datum potrditve zgodnejši od datuma na izvozni deklaraciji ali datum na deklaraciji o iztovarjanju zgodnejši od datuma ulova. Zaradi takih osnovnih napak je vprašljiva verodostojnost celotnega postopka potrjevanja. |
| --- | --- |

(35)

Ugotovljenih je bilo tudi več pomanjkljivosti na potrdilih o ulovu glede nedoslednosti pri sistemu številčenja, nezadostnih informacij o veljavnih ukrepih za ohranjanje in upravljanje ter lovnega območja in resne neskladnosti pri navedbah datumov, kot je ta, da je navedeni datum potrditve zgodnejši od datuma na izvozni deklaraciji ali datum na deklaraciji o iztovarjanju zgodnejši od datuma ulova. Zaradi takih osnovnih napak je vprašljiva verodostojnost celotnega postopka potrjevanja.

| (36) | Komisija je ugotovila tudi prakse, v katerih ni bilo nobenih informacij o iztovarjanju rib (nobenih deklaracij o iztovarjanju), Salomonovi otoki pa so pri navedbi količin na potrdilih o ulovu namesto tega uporabili informacije z dovoljenj za pretovarjanje v pristanišču. Ugotovljeno je bilo tudi, da upravljavci uporabljajo predloge potrdil o ulovu, na katerih so vnaprej navedene informacije o plovilih, vrstah, oznake o proizvodih itd. Pri nekaterih vzorcih so bila potrdila o ulovu potrjena z dodatnimi vrsticami za veleokega ali rumenoplavutega tuna brez navedenih količin. Zaradi tega obstaja nevarnost manipulacije s potrdilom o ulovu po potrditvi. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je ugotovila tudi prakse, v katerih ni bilo nobenih informacij o iztovarjanju rib (nobenih deklaracij o iztovarjanju), Salomonovi otoki pa so pri navedbi količin na potrdilih o ulovu namesto tega uporabili informacije z dovoljenj za pretovarjanje v pristanišču. Ugotovljeno je bilo tudi, da upravljavci uporabljajo predloge potrdil o ulovu, na katerih so vnaprej navedene informacije o plovilih, vrstah, oznake o proizvodih itd. Pri nekaterih vzorcih so bila potrdila o ulovu potrjena z dodatnimi vrsticami za veleokega ali rumenoplavutega tuna brez navedenih količin. Zaradi tega obstaja nevarnost manipulacije s potrdilom o ulovu po potrditvi.

| (37) | Pri več vzorcih potrdil o ulovu je bilo ugotovljeno, da je bilo ob uvozu proizvodov v Unijo predloženih več različic, na katerih so bile navedene različne količine. Salomonovi otoki so pojasnili, da so na zahtevo izvajalca izdali dodatna potrdila o ulovu za isto pošiljko, niso pa zahtevali pojasnila za to zahtevo ali vračila prvotnega dokumenta, da bi preprečili zlorabo zaradi goljufije. Navedena praksa skupaj z drugimi odkritimi pomanjkljivostmi pomeni precejšnje tveganje legalizacije ribolova IUU ali vsaj rib, ki jih ne bi smeli izvažati v Unijo. Zlasti države v regiji, ki ne izpolnjujejo pogojev za izvoz ribjih proizvodov v Unijo, bi lahko izkoristile pomanjkljivosti postopka potrjevanja Salomonovih otokov za potrjevanje njihovega ulova za neposreden uvoz v Unijo. Salomonovi otoki so ponovno pokazali, da ne razumejo in se ne zavedajo tveganja, ki ga prinese čezmerno potrjevanje količin z izdajanjem dveh ali treh izvodov potrdil o ulovu. |
| --- | --- |

(37)

Pri več vzorcih potrdil o ulovu je bilo ugotovljeno, da je bilo ob uvozu proizvodov v Unijo predloženih več različic, na katerih so bile navedene različne količine. Salomonovi otoki so pojasnili, da so na zahtevo izvajalca izdali dodatna potrdila o ulovu za isto pošiljko, niso pa zahtevali pojasnila za to zahtevo ali vračila prvotnega dokumenta, da bi preprečili zlorabo zaradi goljufije. Navedena praksa skupaj z drugimi odkritimi pomanjkljivostmi pomeni precejšnje tveganje legalizacije ribolova IUU ali vsaj rib, ki jih ne bi smeli izvažati v Unijo. Zlasti države v regiji, ki ne izpolnjujejo pogojev za izvoz ribjih proizvodov v Unijo, bi lahko izkoristile pomanjkljivosti postopka potrjevanja Salomonovih otokov za potrjevanje njihovega ulova za neposreden uvoz v Unijo. Salomonovi otoki so ponovno pokazali, da ne razumejo in se ne zavedajo tveganja, ki ga prinese čezmerno potrjevanje količin z izdajanjem dveh ali treh izvodov potrdil o ulovu.

| (38) | Salomonovi otoki so se strinjali z ugotovitvami glede pomanjkljivosti sistema potrdil o ulovu, predstavljenih v uvodnih izjavah 32 do 37, in napake pojasnili z nesposobnostjo odgovornih uradnikov. Pojasnili so, da si prizadevajo za izboljšanje postopka potrjevanja ulova. Oblikovanih je bilo več standardnih operativnih postopkov, osebje pa se usposablja za njihovo izvajanje. Vendar so se vse predložene informacije nanašale na prihodnje načrte brez kakršnih koli konkretnih oprijemljivih rezultatov. Komisija si je prizadevala tudi preveriti, ali se je po njenem obisku februarja 2014 in po zaščitnih ukrepih, ki so jih uvedli Salomonovi otoki, postopek potrjevanja potrdil o ulovu izboljšal. Vendar pa na podlagi razpoložljivih informacij ni ugotovila nobenega napredka. |
| --- | --- |

(38)

Salomonovi otoki so se strinjali z ugotovitvami glede pomanjkljivosti sistema potrdil o ulovu, predstavljenih v uvodnih izjavah 32 do 37, in napake pojasnili z nesposobnostjo odgovornih uradnikov. Pojasnili so, da si prizadevajo za izboljšanje postopka potrjevanja ulova. Oblikovanih je bilo več standardnih operativnih postopkov, osebje pa se usposablja za njihovo izvajanje. Vendar so se vse predložene informacije nanašale na prihodnje načrte brez kakršnih koli konkretnih oprijemljivih rezultatov. Komisija si je prizadevala tudi preveriti, ali se je po njenem obisku februarja 2014 in po zaščitnih ukrepih, ki so jih uvedli Salomonovi otoki, postopek potrjevanja potrdil o ulovu izboljšal. Vendar pa na podlagi razpoložljivih informacij ni ugotovila nobenega napredka.

| (39) | Salomonovi otoki zaradi ugotovljenega pomanjkanja sledljivosti in informacij o iztovorjenih ribah, ki so Salomonovim otokom na voljo, ne morejo zagotoviti, da ribiški proizvodi, ki vstopajo na Salomonove otoke ali v predelovalne obrate s sedežem na Salomonovih otokih, ne izhajajo iz ribolova IUU, kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 37. Možnost nadzora dostopa proizvodov iz ribolova IUU in njihovega nadaljnjega izvoza je ogrožena tudi zaradi dvoumne uporabe pravil o poreklu, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 28, ter zaradi neobstoja jasnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kar je opisano v uvodnih izjavah 63 do 68. |
| --- | --- |

(39)

Salomonovi otoki zaradi ugotovljenega pomanjkanja sledljivosti in informacij o iztovorjenih ribah, ki so Salomonovim otokom na voljo, ne morejo zagotoviti, da ribiški proizvodi, ki vstopajo na Salomonove otoke ali v predelovalne obrate s sedežem na Salomonovih otokih, ne izhajajo iz ribolova IUU, kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 37. Možnost nadzora dostopa proizvodov iz ribolova IUU in njihovega nadaljnjega izvoza je ogrožena tudi zaradi dvoumne uporabe pravil o poreklu, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 28, ter zaradi neobstoja jasnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kar je opisano v uvodnih izjavah 63 do 68.

| (40) | Na podlagi navedenega in vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav Salomonovih otokov je v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(b) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti, ki so jim bile kot obalni državi in državi trga naložene z mednarodnim pravom na področju preprečevanja dostopa ribiškim proizvodom, ki izhajajo iz ribolova IUU, na njen trg. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi navedenega in vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav Salomonovih otokov je v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(b) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti, ki so jim bile kot obalni državi in državi trga naložene z mednarodnim pravom na področju preprečevanja dostopa ribiškim proizvodom, ki izhajajo iz ribolova IUU, na njen trg.

3.2   Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5) Uredbe IUU)

| (41) | Komisija je preučila, ali so Salomonovi otoki z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnosti. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je preučila, ali so Salomonovi otoki z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnosti.

| (42) | Salomonovi otoki, ki sodelujejo pri izvajanju sistema potrdil Unije o ulovu iz Uredbe IUU, so na splošno pripravljeni sodelovati in na zahteve po informacijah ali potrjevanju zagotavljajo povratne informacije, vendar sta zanesljivost in pravilnost njihovih odgovorov ogroženi in spodkopani zaradi pomanjkanja preglednosti ter slabih ali nikakršnih možnosti za zagotovitev sledljivosti ribiških proizvodov, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 3.1. |
| --- | --- |

(42)

Salomonovi otoki, ki sodelujejo pri izvajanju sistema potrdil Unije o ulovu iz Uredbe IUU, so na splošno pripravljeni sodelovati in na zahteve po informacijah ali potrjevanju zagotavljajo povratne informacije, vendar sta zanesljivost in pravilnost njihovih odgovorov ogroženi in spodkopani zaradi pomanjkanja preglednosti ter slabih ali nikakršnih možnosti za zagotovitev sledljivosti ribiških proizvodov, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 3.1.

| (43) | Komisija je v okviru celovite presoje, ali Salomonovi otoki izpolnjujejo dolžnosti, s čimer uresničijo svoje obveznosti kot država zastave, pristanišča in obalna država, preučila še, ali Salomonovi otoki v boju proti ribolovu IUU sodelujejo z drugimi državami zastave. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v okviru celovite presoje, ali Salomonovi otoki izpolnjujejo dolžnosti, s čimer uresničijo svoje obveznosti kot država zastave, pristanišča in obalna država, preučila še, ali Salomonovi otoki v boju proti ribolovu IUU sodelujejo z drugimi državami zastave.

| (44) | V ta namen je bilo med obiskom Komisije februarja 2014 ugotovljeno pomanjkanje pripravljenosti Salomonovih otokov za sodelovanje z državami zastave plovil, ki na podlagi ribiških sporazumov opravljajo dejavnost v vodah v njihovi pristojnosti, saj Salomonovi otoki državam zastave niso sistematsko zagotavljali podatkov o plovilih. To jasno kaže, da Salomonovi otoki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu z mednarodnim pravom (predvsem členom 7(1)(a) Sporazuma ZN o staležih rib), da bi zagotovili učinkovito ohranjanje in upravljanje čezconskih staležev rib, ki se pojavljajo v njenih vodah, ter uspešno in učinkovito preprečevanje ribolova IUU. To pomanjkanje sodelovanja je v nasprotju tudi s točko 40 prostovoljnih Smernic FAO o uspešnosti države zastave (8), v skladu s katero naj bi država zastave in obalna država ribiške sporazume sklenili šele, ko sta obe podpisnici prepričani, da zadevne dejavnosti ne bodo škodile trajnosti živih morskih virov pod pristojnostjo obalne države. |
| --- | --- |

(44)

V ta namen je bilo med obiskom Komisije februarja 2014 ugotovljeno pomanjkanje pripravljenosti Salomonovih otokov za sodelovanje z državami zastave plovil, ki na podlagi ribiških sporazumov opravljajo dejavnost v vodah v njihovi pristojnosti, saj Salomonovi otoki državam zastave niso sistematsko zagotavljali podatkov o plovilih. To jasno kaže, da Salomonovi otoki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu z mednarodnim pravom (predvsem členom 7(1)(a) Sporazuma ZN o staležih rib), da bi zagotovili učinkovito ohranjanje in upravljanje čezconskih staležev rib, ki se pojavljajo v njenih vodah, ter uspešno in učinkovito preprečevanje ribolova IUU. To pomanjkanje sodelovanja je v nasprotju tudi s točko 40 prostovoljnih Smernic FAO o uspešnosti države zastave (8), v skladu s katero naj bi država zastave in obalna država ribiške sporazume sklenili šele, ko sta obe podpisnici prepričani, da zadevne dejavnosti ne bodo škodile trajnosti živih morskih virov pod pristojnostjo obalne države.

| (45) | Država kljub velikemu številu pretovarjanj plovil pod tujo zastavo na Salomonovih otokih ni vzpostavila sodelovanja z državami zastave navedenih plovil. Salomonovi otoki zato kot država pristanišča ne bi mogli izpolnjevati svojih dolžnosti iz točk 52 do 64 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. Salomonovi otoki kot država pristanišča svojih obveznosti ne izpolnjujejo zlasti v zvezi s plovili pod tujo zastavo, ki uporabljajo njihova pristanišča, saj z državami zastave ne sodelujejo glede osnovnih vprašanj, kot so izmenjava informacij o iztovarjanju, pretovarjanju in zavrnitvah uporabe pristanišča. Organi Salomonovih otokov so v svojem dopisu z dne 6. maja 2014 navedli, da bodo zadevnim državam zastave pisali za okrepitev sodelovanja pri dopolnjevanju podatkov o pretovarjanju, ki se zahtevajo na potrdilih o ulovu za izvoz v Unijo, vendar do zdaj še niso bili sklenjeni nobeni konkretni dogovori s tretjimi državami glede izmenjave informacij in podatkov o pretovarjanjih. |
| --- | --- |

(45)

Država kljub velikemu številu pretovarjanj plovil pod tujo zastavo na Salomonovih otokih ni vzpostavila sodelovanja z državami zastave navedenih plovil. Salomonovi otoki zato kot država pristanišča ne bi mogli izpolnjevati svojih dolžnosti iz točk 52 do 64 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. Salomonovi otoki kot država pristanišča svojih obveznosti ne izpolnjujejo zlasti v zvezi s plovili pod tujo zastavo, ki uporabljajo njihova pristanišča, saj z državami zastave ne sodelujejo glede osnovnih vprašanj, kot so izmenjava informacij o iztovarjanju, pretovarjanju in zavrnitvah uporabe pristanišča. Organi Salomonovih otokov so v svojem dopisu z dne 6. maja 2014 navedli, da bodo zadevnim državam zastave pisali za okrepitev sodelovanja pri dopolnjevanju podatkov o pretovarjanju, ki se zahtevajo na potrdilih o ulovu za izvoz v Unijo, vendar do zdaj še niso bili sklenjeni nobeni konkretni dogovori s tretjimi državami glede izmenjave informacij in podatkov o pretovarjanjih.

| (46) | Na področju sodelovanja z državami članicami Unije pri nadzoru potrdil o ulovu, ki jih potrdijo Salomonovi otoki, je država zahtevo za preverjanje prejela od treh držav članic Unije. Na zahteve, ki so jih obravnavali pristojni organi, so bili odgovori predloženi pravočasno. Običajno je bila v odgovorih le potrjena istovetnost potrdila o ulovu brez nadaljnjega pojasnila. Na kraju samem o zadevnih zahtevah za preverjanje ni bilo na voljo nobene dokumentacije. |
| --- | --- |

(46)

Na področju sodelovanja z državami članicami Unije pri nadzoru potrdil o ulovu, ki jih potrdijo Salomonovi otoki, je država zahtevo za preverjanje prejela od treh držav članic Unije. Na zahteve, ki so jih obravnavali pristojni organi, so bili odgovori predloženi pravočasno. Običajno je bila v odgovorih le potrjena istovetnost potrdila o ulovu brez nadaljnjega pojasnila. Na kraju samem o zadevnih zahtevah za preverjanje ni bilo na voljo nobene dokumentacije.

| (47) | Komisija je analizirala, ali so Salomonovi otoki sprejeli učinkovite izvršilne ukrepe v zvezi z izvajalci dejavnosti, odgovornimi za ribolov IUU, in ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz ribolova IUU. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je analizirala, ali so Salomonovi otoki sprejeli učinkovite izvršilne ukrepe v zvezi z izvajalci dejavnosti, odgovornimi za ribolov IUU, in ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz ribolova IUU.

| (48) | Komisija je glede skladnosti in izvrševanja v okviru obiska ugotovila, da Salomonovi otoki niso sprejeli posebne zakonodaje, ki bi obravnavala ribolovne dejavnosti IUU. Taka opustitev kaže, da Salomonovi otoki ne zagotavljajo nadzora države zastave nad ribiškimi plovili, kot določa člen 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Ravnanje Salomonovih otokov v zvezi s skladnostjo in izvrševanjem prav tako ni v skladu s točko 21 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zagotovile, da so sankcije za plovila, ki opravljajo ribolov IUU, dovolj stroge, da učinkovito preprečijo ribolov IUU, odvračajo od njega in ga odpravijo ter da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je glede skladnosti in izvrševanja v okviru obiska ugotovila, da Salomonovi otoki niso sprejeli posebne zakonodaje, ki bi obravnavala ribolovne dejavnosti IUU. Taka opustitev kaže, da Salomonovi otoki ne zagotavljajo nadzora države zastave nad ribiškimi plovili, kot določa člen 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Ravnanje Salomonovih otokov v zvezi s skladnostjo in izvrševanjem prav tako ni v skladu s točko 21 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zagotovile, da so sankcije za plovila, ki opravljajo ribolov IUU, dovolj stroge, da učinkovito preprečijo ribolov IUU, odvračajo od njega in ga odpravijo ter da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti.

| (49) | Generalni državni revizor Salomonovih otokov je v poročilu o reviziji (9), ki je bilo objavljeno leta 2012, ugotovil, da je veljavni zakon o ribištvu zastarel in ne pripomore k izpolnjevanju obveznosti države na podlagi mednarodnih, regionalnih in podregionalnih sporazumov. Organi, s katerimi se je Komisija sestala med svojim obiskom februarja 2014, so se strinjali s to ugotovitvijo. Nov osnutek zakona o ribištvu je bil predložen pred obiskom. Sankcije v navedenem osnutku pa niso dovolj stroge, da bi zagotovile skladnost, vedno odvračale od kršitev in zagotovile, da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot to zahteva člen 25(7) Konvencije WCPFC (10). Sistem sankcij temelji zlasti na sistemu kazenskih enot, pravna podlaga za navedeni sistem pa še ni bila vzpostavljena. Salomonovi otoki so priznali zastarelost sistema, ki ni bil uporabljen, in pojasnili, da je v fazi prenovitve. Posodobljen osnutek zakona o ribištvu je bil predložen 6. oktobra 2014. Stanje je še vedno problematično zaradi nejasnih opredelitev resnih kršitev, kazenskih točk, ponavljajočih se kršitev in stopenj kazni ter njihovih nejasnih pravnih posledic. |
| --- | --- |

(49)

Generalni državni revizor Salomonovih otokov je v poročilu o reviziji (9), ki je bilo objavljeno leta 2012, ugotovil, da je veljavni zakon o ribištvu zastarel in ne pripomore k izpolnjevanju obveznosti države na podlagi mednarodnih, regionalnih in podregionalnih sporazumov. Organi, s katerimi se je Komisija sestala med svojim obiskom februarja 2014, so se strinjali s to ugotovitvijo. Nov osnutek zakona o ribištvu je bil predložen pred obiskom. Sankcije v navedenem osnutku pa niso dovolj stroge, da bi zagotovile skladnost, vedno odvračale od kršitev in zagotovile, da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot to zahteva člen 25(7) Konvencije WCPFC (10). Sistem sankcij temelji zlasti na sistemu kazenskih enot, pravna podlaga za navedeni sistem pa še ni bila vzpostavljena. Salomonovi otoki so priznali zastarelost sistema, ki ni bil uporabljen, in pojasnili, da je v fazi prenovitve. Posodobljen osnutek zakona o ribištvu je bil predložen 6. oktobra 2014. Stanje je še vedno problematično zaradi nejasnih opredelitev resnih kršitev, kazenskih točk, ponavljajočih se kršitev in stopenj kazni ter njihovih nejasnih pravnih posledic.

| (50) | Glede obstoječe zmogljivosti Salomonovih otokov je treba opozoriti, da Salomonovi otoki v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (11) veljajo za državo z nizko stopnjo človekovega razvoja (143. mesto od 186 držav leta 2013). To potrjuje tudi Priloga II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v kateri so Salomonovi otoki uvrščeni v skupino najmanj razvitih držav. Na seznamu prejemnikov uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 za poročanje o letu 2012 (13) so Salomonovi otoki obravnavani kot najmanj razvita država. S tega vidika je omejitve finančne in upravne zmogljivosti pristojnih organov mogoče obravnavati kot dejavnik, ki spodkopava zmožnost Salomonovih otokov, da izpolnijo svoje dolžnosti sodelovanja in izvrševanja. Treba pa je opozoriti, da so pomanjkljivosti pri sodelovanju in izvrševanju bolj povezane z neobstojem ustreznega pravnega okvira, ki omogoča ustrezne nadaljnje ukrepe, kot z obstoječo zmogljivostjo Salomonovih otokov, da izpolnijo svoje mednarodne obveznosti. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da na podlagi informacij, pridobljenih med njenim obiskom februarja 2014, ni mogoče trditi, da Salomonovim otokom primanjkujejo finančna sredstva, temveč potrebno pravno in upravno okolje za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njihovih dolžnosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in trga. |
| --- | --- |

(50)

Glede obstoječe zmogljivosti Salomonovih otokov je treba opozoriti, da Salomonovi otoki v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (11) veljajo za državo z nizko stopnjo človekovega razvoja (143. mesto od 186 držav leta 2013). To potrjuje tudi Priloga II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v kateri so Salomonovi otoki uvrščeni v skupino najmanj razvitih držav. Na seznamu prejemnikov uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 za poročanje o letu 2012 (13) so Salomonovi otoki obravnavani kot najmanj razvita država. S tega vidika je omejitve finančne in upravne zmogljivosti pristojnih organov mogoče obravnavati kot dejavnik, ki spodkopava zmožnost Salomonovih otokov, da izpolnijo svoje dolžnosti sodelovanja in izvrševanja. Treba pa je opozoriti, da so pomanjkljivosti pri sodelovanju in izvrševanju bolj povezane z neobstojem ustreznega pravnega okvira, ki omogoča ustrezne nadaljnje ukrepe, kot z obstoječo zmogljivostjo Salomonovih otokov, da izpolnijo svoje mednarodne obveznosti. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da na podlagi informacij, pridobljenih med njenim obiskom februarja 2014, ni mogoče trditi, da Salomonovim otokom primanjkujejo finančna sredstva, temveč potrebno pravno in upravno okolje za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njihovih dolžnosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in trga.

| (51) | Poudariti je treba tudi, da je Unija v skladu s priporočili iz točk 85 in 86 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU glede posebnih zahtev držav v razvoju Salomonovim otokom pomagala pri uporabi Uredbe IUU s posebnim programom tehnične pomoči, ki ga je financirala Komisija (14). |
| --- | --- |

(51)

Poudariti je treba tudi, da je Unija v skladu s priporočili iz točk 85 in 86 mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU glede posebnih zahtev držav v razvoju Salomonovim otokom pomagala pri uporabi Uredbe IUU s posebnim programom tehnične pomoči, ki ga je financirala Komisija (14).

| (52) | Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Salomonovih otokov je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so jim bile kot obalni državi in državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(52)

Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Salomonovih otokov je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so jim bile kot obalni državi in državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.3   Neizvajanje mednarodnih predpisov (člen 31(6) Uredbe IUU)

| (53) | Salomonovi otoki so ratificirali Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum ZN o staležu rib. Salomonovi otoki so pogodbenica WCPFC. Salomonovi otoki so podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa. |
| --- | --- |

(53)

Salomonovi otoki so ratificirali Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum ZN o staležu rib. Salomonovi otoki so pogodbenica WCPFC. Salomonovi otoki so podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa.

| (54) | Komisija je analizirala vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s statusom Salomonovih otokov kot pogodbenice WCPFC. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je analizirala vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s statusom Salomonovih otokov kot pogodbenice WCPFC.

| (55) | Komisija je analizirala tudi vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s soglasjem Salomonovih otokov, da uporabljajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela WCPFC. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je analizirala tudi vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s soglasjem Salomonovih otokov, da uporabljajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela WCPFC.

| (56) | Na podlagi informacij, ki so jih Salomonovi otoki predložili o stanju dejavnosti ribolova tuna v svojih vodah, je leta 2012 stalež tuna v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov obsegal do 3,5 % ulova v zahodnem in srednjem Tihem oceanu (15). To pomeni zmanjšanje za 50 % glede na leti 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(56)

Na podlagi informacij, ki so jih Salomonovi otoki predložili o stanju dejavnosti ribolova tuna v svojih vodah, je leta 2012 stalež tuna v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov obsegal do 3,5 % ulova v zahodnem in srednjem Tihem oceanu (15). To pomeni zmanjšanje za 50 % glede na leti 2010 in 2011.

| (57) | Iz podatkov, predstavljenih v uvodni izjavi 56 izhaja, da Salomonovi otoki upravljajo pomembne svetovne vire tuna in imajo kot obalna država dolžnost, da zagotovijo odgovorno in dolgoročno trajnostno upravljanje tega vira. Členi 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu ter člena 7 in 8 Sporazuma ZN o staležih rib urejajo, kako obalna država izkorišča žive vire; ta država mora spodbujati optimalno izkoriščanje živih virov v svoji izključni ekonomski coni, zagotoviti, da državljani drugih držav, ki lovijo v njeni izključni ekonomski coni, spoštujejo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ter sodelovati z zadevnimi državami in regionalnimi organizacijami, ki opravljajo ta ribolov. |
| --- | --- |

(57)

Iz podatkov, predstavljenih v uvodni izjavi 56 izhaja, da Salomonovi otoki upravljajo pomembne svetovne vire tuna in imajo kot obalna država dolžnost, da zagotovijo odgovorno in dolgoročno trajnostno upravljanje tega vira. Členi 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu ter člena 7 in 8 Sporazuma ZN o staležih rib urejajo, kako obalna država izkorišča žive vire; ta država mora spodbujati optimalno izkoriščanje živih virov v svoji izključni ekonomski coni, zagotoviti, da državljani drugih držav, ki lovijo v njeni izključni ekonomski coni, spoštujejo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ter sodelovati z zadevnimi državami in regionalnimi organizacijami, ki opravljajo ta ribolov.

| (58) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so navedene obveznosti in priporočila kršeni, saj pravni sistem Salomonovih otokov ne zagotavlja uspešnega in učinkovitega upravljanja plovil, ki opravljajo dejavnost v vodah v pristojnosti te države. Poleg tega pravni okvir ne vsebuje jasnih in preglednih določb, ki bi opredeljevale veljavne ukrepe za ohranjanje in upravljanje za vse vrste voda v pristojnosti Salomonovih otokov oziroma, kjer so te določbe na voljo, ni jasnih in preglednih postopkov, ki bi določali, kako zagotoviti njihovo izvajanje. Navedeni vidiki so podrobneje analizirani v uvodnih izjavah 59 do 75. |
| --- | --- |

(58)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so navedene obveznosti in priporočila kršeni, saj pravni sistem Salomonovih otokov ne zagotavlja uspešnega in učinkovitega upravljanja plovil, ki opravljajo dejavnost v vodah v pristojnosti te države. Poleg tega pravni okvir ne vsebuje jasnih in preglednih določb, ki bi opredeljevale veljavne ukrepe za ohranjanje in upravljanje za vse vrste voda v pristojnosti Salomonovih otokov oziroma, kjer so te določbe na voljo, ni jasnih in preglednih postopkov, ki bi določali, kako zagotoviti njihovo izvajanje. Navedeni vidiki so podrobneje analizirani v uvodnih izjavah 59 do 75.

| (59) | Iz načina, kako ta država upravlja vire tuna, je razvidno, da je pravni okvir države neustrezen. Salomonovi otoki so pojasnili, da je bil veljavni „nacionalni načrt Salomonovih otokov za upravljanje tunov in razvoj“ izveden le delno, zato ga bo zamenjal nov načrt. |
| --- | --- |

(59)

Iz načina, kako ta država upravlja vire tuna, je razvidno, da je pravni okvir države neustrezen. Salomonovi otoki so pojasnili, da je bil veljavni „nacionalni načrt Salomonovih otokov za upravljanje tunov in razvoj“ izveden le delno, zato ga bo zamenjal nov načrt.

| (60) | Osnutek novega načrta za upravljanje tunov, ki je bil Komisiji predložen novembra 2013, zagotavlja pravni okvir za upravljanje virov tuna in velja za vse vode Salomonovih otokov od treh navtičnih milj, vključno z arhipelaškimi vodami. Vendar je to le dokument s splošnimi načeli. Salomonovi otoki so se med obiskom Komisije februarja 2014 strinjali, da bodo prenovili osnutek, da bo odražal dejansko stanje ribolova, dejavnosti in industrije v državi. Salomonovi otoki so navedli, da bo novi načrt vključeval podregionalne ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ureditve in pogoje za izdajanje dovoljenj, omejitve celotnega dovoljenega ulova, consko upravljanje arhipelaških voda ter izključne ekonomske cone, referenčne točke in pravila za nadzor ulova. |
| --- | --- |

(60)

Osnutek novega načrta za upravljanje tunov, ki je bil Komisiji predložen novembra 2013, zagotavlja pravni okvir za upravljanje virov tuna in velja za vse vode Salomonovih otokov od treh navtičnih milj, vključno z arhipelaškimi vodami. Vendar je to le dokument s splošnimi načeli. Salomonovi otoki so se med obiskom Komisije februarja 2014 strinjali, da bodo prenovili osnutek, da bo odražal dejansko stanje ribolova, dejavnosti in industrije v državi. Salomonovi otoki so navedli, da bo novi načrt vključeval podregionalne ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ureditve in pogoje za izdajanje dovoljenj, omejitve celotnega dovoljenega ulova, consko upravljanje arhipelaških voda ter izključne ekonomske cone, referenčne točke in pravila za nadzor ulova.

| (61) | Ugotoviti je mogoče, da je zdajšnji načrt zastarel in zato krši obveznosti iz člena 61(2) do (5), člena 62(1) in člena 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu glede optimalnega izkoriščanja virov v okviru ustreznih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(61)

Ugotoviti je mogoče, da je zdajšnji načrt zastarel in zato krši obveznosti iz člena 61(2) do (5), člena 62(1) in člena 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu glede optimalnega izkoriščanja virov v okviru ustreznih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (62) | Naslednji vidik regulativne pomanjkljivosti je neobstoj jasnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki bi jih Salomonovi otoki sprejeli na podlagi najboljših znanstvenih nasvetov in v skladu s svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazuma ZN o staležih rib in WCPFC, glede vseh voda v njeni nacionalni pristojnosti, vključno z arhipelaškimi. Februarja 2014 je bilo dejansko ugotovljeno, da ukrepi za ohranjanje in upravljanje niso dovolj pregledni in jasni (kot je navedeno v uvodnih izjavah 63 do 68) ter da se ne zdijo skladni oziroma utemeljeni na najboljših znanstvenih nasvetih (kot je navedeno v uvodnih izjavah 69 do 75). |
| --- | --- |

(62)

Naslednji vidik regulativne pomanjkljivosti je neobstoj jasnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki bi jih Salomonovi otoki sprejeli na podlagi najboljših znanstvenih nasvetov in v skladu s svojimi obveznostmi, ki izhajajo iz Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazuma ZN o staležih rib in WCPFC, glede vseh voda v njeni nacionalni pristojnosti, vključno z arhipelaškimi. Februarja 2014 je bilo dejansko ugotovljeno, da ukrepi za ohranjanje in upravljanje niso dovolj pregledni in jasni (kot je navedeno v uvodnih izjavah 63 do 68) ter da se ne zdijo skladni oziroma utemeljeni na najboljših znanstvenih nasvetih (kot je navedeno v uvodnih izjavah 69 do 75).

| (63) | Vode v pristojnosti Salomonovih otokov so navedene kot teritorialno morje, arhipelaške vode in izključna ekonomska cona. V skladu s členom 3 Konvencije WCPFC območje pristojnosti WCPFC načeloma zajema vse vode Tihega oceana, vključno z vodami pod pristojnostjo Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

(63)

Vode v pristojnosti Salomonovih otokov so navedene kot teritorialno morje, arhipelaške vode in izključna ekonomska cona. V skladu s členom 3 Konvencije WCPFC območje pristojnosti WCPFC načeloma zajema vse vode Tihega oceana, vključno z vodami pod pristojnostjo Salomonovih otokov.

| (64) | Salomonovi otoki so Komisiji sporočili svoje mnenje, da vode v njihovi nacionalni pristojnosti (teritorialno morje, arhipelaške vode, izključna ekonomska cona) niso zajete v konvenciji WCPFC, čeprav je WPCFC izvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje prenesla na svoje pogodbene članice. Sporazum iz Nauruja omejuje ribolovni napor z dodeljevanjem ribolovnih dni na plovilo (shema ribolovnih dni na plovilo (VDS)) v vseh izključnih ekonomskih conah pogodbenic sporazuma, vendar ta omejitev ne velja za teritorialne in arhipelaške vode Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

(64)

Salomonovi otoki so Komisiji sporočili svoje mnenje, da vode v njihovi nacionalni pristojnosti (teritorialno morje, arhipelaške vode, izključna ekonomska cona) niso zajete v konvenciji WCPFC, čeprav je WPCFC izvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje prenesla na svoje pogodbene članice. Sporazum iz Nauruja omejuje ribolovni napor z dodeljevanjem ribolovnih dni na plovilo (shema ribolovnih dni na plovilo (VDS)) v vseh izključnih ekonomskih conah pogodbenic sporazuma, vendar ta omejitev ne velja za teritorialne in arhipelaške vode Salomonovih otokov.

| (65) | Iz členov 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členov 5, 7, 8, 9 in 10 Sporazuma ZN o staležih rib ter splošnega cilja in zadevnih pravil Konvencije WCPFC (zlasti členov 2, 5, 7 in 8) jasno izhaja obveznost obalne države, da sprejme ukrepe, skladne s tistimi, ki veljajo v regiji in na odprtem morju, da zagotovi dolgoročno trajnostnost čezconskih in izrazito selivskih vrst rib ter spodbudi cilj njihovega optimalnega izkoriščanja. Tudi Kodeks ravnanja FAO zlasti v točki 7(1), (2) in (3) ter točki 8(1) priporoča dobre prakse za izpolnitev navedenih obveznosti. |
| --- | --- |

(65)

Iz členov 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členov 5, 7, 8, 9 in 10 Sporazuma ZN o staležih rib ter splošnega cilja in zadevnih pravil Konvencije WCPFC (zlasti členov 2, 5, 7 in 8) jasno izhaja obveznost obalne države, da sprejme ukrepe, skladne s tistimi, ki veljajo v regiji in na odprtem morju, da zagotovi dolgoročno trajnostnost čezconskih in izrazito selivskih vrst rib ter spodbudi cilj njihovega optimalnega izkoriščanja. Tudi Kodeks ravnanja FAO zlasti v točki 7(1), (2) in (3) ter točki 8(1) priporoča dobre prakse za izpolnitev navedenih obveznosti.

| (66) | Posebni pogoji za ribiška plovila, ki opravljajo dejavnosti v vodah Salomonovih otokov, so določeni v dovoljenju za ribolov, tj. ribolovno obdobje, vrste rib, ki se lovijo, ribolovna območja in drugi pogoji. Plovila pod zastavo Salomonovih otokov imajo dostop do arhipelaških vod, zakupljeno ladjevje pod njihovo zastavo in ladjevje, ki dejavnost opravlja na podlagi dvostranskih/večstranskih sporazumov, pa imata dostop do ribolovnega napora z zaporno plavarico v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov, kot to na regionalni ravni ureja in omejuje shema ribolovnih dni na plovilo (VDS). Za plovila za ribolov s parangali ali plovila, ki dejavnost opravljajo v arhipelaških vodah, so ukrepi za ohranjanje in upravljanje določeni v dovoljenju za ribolov. Za plovila za ribolov z ribiško palico so ukrepi za ohranjanje in upravljanje določeni v dovoljenju za ribolov. |
| --- | --- |

(66)

Posebni pogoji za ribiška plovila, ki opravljajo dejavnosti v vodah Salomonovih otokov, so določeni v dovoljenju za ribolov, tj. ribolovno obdobje, vrste rib, ki se lovijo, ribolovna območja in drugi pogoji. Plovila pod zastavo Salomonovih otokov imajo dostop do arhipelaških vod, zakupljeno ladjevje pod njihovo zastavo in ladjevje, ki dejavnost opravlja na podlagi dvostranskih/večstranskih sporazumov, pa imata dostop do ribolovnega napora z zaporno plavarico v izključni ekonomski coni Salomonovih otokov, kot to na regionalni ravni ureja in omejuje shema ribolovnih dni na plovilo (VDS). Za plovila za ribolov s parangali ali plovila, ki dejavnost opravljajo v arhipelaških vodah, so ukrepi za ohranjanje in upravljanje določeni v dovoljenju za ribolov. Za plovila za ribolov z ribiško palico so ukrepi za ohranjanje in upravljanje določeni v dovoljenju za ribolov.

| (67) | Pomanjkanje jasnosti in preglednosti veljavnih pravil za ohranjanje in upravljanje ter dejanska uporaba ribolovnega napora na podlagi sheme ribolovnih dni na plovilo, skupaj s številnimi obstoječimi ureditvami glede dostopa do ribolova, opisanega v uvodni izjavi 66, ogroža in zmanjšuje možnost učinkovitega izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov na Salomonovih otokih. |
| --- | --- |

(67)

Pomanjkanje jasnosti in preglednosti veljavnih pravil za ohranjanje in upravljanje ter dejanska uporaba ribolovnega napora na podlagi sheme ribolovnih dni na plovilo, skupaj s številnimi obstoječimi ureditvami glede dostopa do ribolova, opisanega v uvodni izjavi 66, ogroža in zmanjšuje možnost učinkovitega izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov na Salomonovih otokih.

| (68) | Ugotoviti je mogoče, da za arhipelaške vode Salomonovih otokov ni jasnih, preglednih in skladnih pravil, zaradi česar so kršene obveznosti iz uvodne izjave 65. |
| --- | --- |

(68)

Ugotoviti je mogoče, da za arhipelaške vode Salomonovih otokov ni jasnih, preglednih in skladnih pravil, zaradi česar so kršene obveznosti iz uvodne izjave 65.

| (69) | Obalne države morajo v skladu s členom 61 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členoma 5 in 6 sporazuma ZN o staležih rib ter členoma 5 in 6 konvencije WCPFC določiti dovoljeni ulov živih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, pri čemer se opirajo na najboljše razpoložljive znanstvene dokaze in previdnostni pristop; obalne države morajo z ustreznimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje zagotoviti tudi, da živi viri in staleži v izključni ekonomski coni v njihovi pristojnosti niso ogroženi zaradi pretiranega izkoriščanja. Kodeks ravnanja FAO zlasti v točki 7(3), (4) in (5) priporoča dobre prakse za izpolnitev teh obveznosti. |
| --- | --- |

(69)

Obalne države morajo v skladu s členom 61 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členoma 5 in 6 sporazuma ZN o staležih rib ter členoma 5 in 6 konvencije WCPFC določiti dovoljeni ulov živih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, pri čemer se opirajo na najboljše razpoložljive znanstvene dokaze in previdnostni pristop; obalne države morajo z ustreznimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje zagotoviti tudi, da živi viri in staleži v izključni ekonomski coni v njihovi pristojnosti niso ogroženi zaradi pretiranega izkoriščanja. Kodeks ravnanja FAO zlasti v točki 7(3), (4) in (5) priporoča dobre prakse za izpolnitev teh obveznosti.

| (70) | Salomonovi otoki menijo, da pravila WCPFC ne veljajo za vode v njihovi pristojnosti, zato ni popolnoma jasno, kateri podatki se zbirajo in sporočajo WCPFC; morda niso zajete ocene vseh ribolovnih voda Salomonovih otokov. Poročila Znanstvenega odbora WCPFC redno poudarjajo vprašanje podatkovnih vrzeli. Znanstveni odbor WCPFC je, na primer, v svojem poročilu s sedmega zasedanja leta 2011 v točki 89 opozoril na nekatere nedoslednosti v ladijskih dnevnikih plovil z zapornimi plavaricami pri poročanju flot o ribolovu črtastega, rumenoplavutega in veleokega tuna ter je ob upoštevanju pomena točnih podatkov o sestavi ulova plovil z zapornimi plavaricami zaradi znanstvenih namenov priporočil, naj ta problem obravnava odbor za tehnične zadeve in skladnost (16). V točki 37 je poudaril negotovost podatkov o sestavi vrst, ki jih ulovijo plovila z zapornimi plavaricami, in pogodbenice pozval k nadaljnjemu izboljšanju ocen teh podatkov. Znanstveni odbor WCPFC je na svojem osmem zasedanju znova izpostavil vprašanja podatkovnih vrzeli in nedoslednosti (17) v povezavi z ulovom in njegovo sestavo, predstavil mnenje o obveznostih poročanja v skladu s sporazumi o zakupu in izdal priporočila za izboljšanje upravljanja (18). Obravnaval je tudi pomanjkanje predloženih podatkov oziroma pomanjkljive podatke nekaterih pogodbenic, med katerimi nekatere opravljajo dejavnost v vodah v nacionalni pristojnosti Salomonovih otokov. |
| --- | --- |

(70)

Salomonovi otoki menijo, da pravila WCPFC ne veljajo za vode v njihovi pristojnosti, zato ni popolnoma jasno, kateri podatki se zbirajo in sporočajo WCPFC; morda niso zajete ocene vseh ribolovnih voda Salomonovih otokov. Poročila Znanstvenega odbora WCPFC redno poudarjajo vprašanje podatkovnih vrzeli. Znanstveni odbor WCPFC je, na primer, v svojem poročilu s sedmega zasedanja leta 2011 v točki 89 opozoril na nekatere nedoslednosti v ladijskih dnevnikih plovil z zapornimi plavaricami pri poročanju flot o ribolovu črtastega, rumenoplavutega in veleokega tuna ter je ob upoštevanju pomena točnih podatkov o sestavi ulova plovil z zapornimi plavaricami zaradi znanstvenih namenov priporočil, naj ta problem obravnava odbor za tehnične zadeve in skladnost (16). V točki 37 je poudaril negotovost podatkov o sestavi vrst, ki jih ulovijo plovila z zapornimi plavaricami, in pogodbenice pozval k nadaljnjemu izboljšanju ocen teh podatkov. Znanstveni odbor WCPFC je na svojem osmem zasedanju znova izpostavil vprašanja podatkovnih vrzeli in nedoslednosti (17) v povezavi z ulovom in njegovo sestavo, predstavil mnenje o obveznostih poročanja v skladu s sporazumi o zakupu in izdal priporočila za izboljšanje upravljanja (18). Obravnaval je tudi pomanjkanje predloženih podatkov oziroma pomanjkljive podatke nekaterih pogodbenic, med katerimi nekatere opravljajo dejavnost v vodah v nacionalni pristojnosti Salomonovih otokov.

| (71) | Poročila tudi navajajo, da še ni dosežena 100-odstotna prisotnost opazovalcev, kot zahteva WCPFC, in da Salomonovi otoki, glede na letno poročilo, ki je bilo Znanstvenemu odboru predloženo leta 2012 (19), še ne izpolnjujejo te zahteve. |
| --- | --- |

(71)

Poročila tudi navajajo, da še ni dosežena 100-odstotna prisotnost opazovalcev, kot zahteva WCPFC, in da Salomonovi otoki, glede na letno poročilo, ki je bilo Znanstvenemu odboru predloženo leta 2012 (19), še ne izpolnjujejo te zahteve.

| (72) | Znanstveni odbor WCPFC je na sedmem zasedanju ocenil, da bodo stopnje ulova v primeru nadaljevanja najnovejših praks ribolova črtastega tuna verjetno upadale in da bi bilo treba ulov zmanjšati, saj bodo ravni staležev izčrpane do ravni največjega trajnostnega donosa. Zato bi bilo treba spremljati povečanja ribolovnega napora (20). |
| --- | --- |

(72)

Znanstveni odbor WCPFC je na sedmem zasedanju ocenil, da bodo stopnje ulova v primeru nadaljevanja najnovejših praks ribolova črtastega tuna verjetno upadale in da bi bilo treba ulov zmanjšati, saj bodo ravni staležev izčrpane do ravni največjega trajnostnega donosa. Zato bi bilo treba spremljati povečanja ribolovnega napora (20).

| (73) | Salomonovi otoki v svojih arhipelaških vodah ne uporabljajo nobenega izmed ukrepov WCPFC za ohranjanje in upravljanje, vzpostavljene pa imajo le omejene združljive ukrepe. Ob upoštevanju izrazito selivske in čezconske narave tunov ter pomena staležev tuna in ribolovnih dejavnosti v arhipelaških vodah Salomonovih otokov, ki so pomembno geografsko drstitveno območje za vrste tunov, tako stanje ogroža prizadevanja za ohranitev staleža tunov v celoti na pacifiškem območju. Salomonovi otoki torej ne zagotavljajo izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje v vseh vodah v svoji pristojnosti na način, ki bi bil združljiv z zahtevami WCPFC, in skladno s svojimi obveznostmi zagotavljanja, da vrste v pristojnosti obalne države niso ogrožene zaradi pretiranega izkoriščanja. |
| --- | --- |

(73)

Salomonovi otoki v svojih arhipelaških vodah ne uporabljajo nobenega izmed ukrepov WCPFC za ohranjanje in upravljanje, vzpostavljene pa imajo le omejene združljive ukrepe. Ob upoštevanju izrazito selivske in čezconske narave tunov ter pomena staležev tuna in ribolovnih dejavnosti v arhipelaških vodah Salomonovih otokov, ki so pomembno geografsko drstitveno območje za vrste tunov, tako stanje ogroža prizadevanja za ohranitev staleža tunov v celoti na pacifiškem območju. Salomonovi otoki torej ne zagotavljajo izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje v vseh vodah v svoji pristojnosti na način, ki bi bil združljiv z zahtevami WCPFC, in skladno s svojimi obveznostmi zagotavljanja, da vrste v pristojnosti obalne države niso ogrožene zaradi pretiranega izkoriščanja.

| (74) | Komisija je preučila tudi morebitna ravnanja oziroma opustitve Salomonovih otokov, ki bi lahko zmanjšali učinkovitost veljavnih zakonov, predpisov ali mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je preučila tudi morebitna ravnanja oziroma opustitve Salomonovih otokov, ki bi lahko zmanjšali učinkovitost veljavnih zakonov, predpisov ali mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (75) | Glede tega veljavni načrt upravljanja tunov ali osnutek „nacionalnega načrta Salomonovih otokov za upravljanje tunov in razvoj“ ne določata jasnih ciljev za omejitev števila dovoljenj in celotnega dovoljenega ulova. Komisija zato meni, da Salomonovi otoki zaradi neizvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ne izpolnjujejo svojih mednarodnih obveznosti. Pri tunu gre za čezconski in izrazito selivski stalež, zato morajo biti ukrepi za ohranjanje in upravljanje skladni in združljivi na celotnem območju migracije, da bi lahko bili učinkoviti in trajnostni, kar je tudi splošni cilj konvencije WCPFC. |
| --- | --- |

(75)

Glede tega veljavni načrt upravljanja tunov ali osnutek „nacionalnega načrta Salomonovih otokov za upravljanje tunov in razvoj“ ne določata jasnih ciljev za omejitev števila dovoljenj in celotnega dovoljenega ulova. Komisija zato meni, da Salomonovi otoki zaradi neizvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ne izpolnjujejo svojih mednarodnih obveznosti. Pri tunu gre za čezconski in izrazito selivski stalež, zato morajo biti ukrepi za ohranjanje in upravljanje skladni in združljivi na celotnem območju migracije, da bi lahko bili učinkoviti in trajnostni, kar je tudi splošni cilj konvencije WCPFC.

| (76) | Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Salomonovih otokov je bilo v skladu s členom 31(3) in (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so jim bile naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(76)

Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Salomonovih otokov je bilo v skladu s členom 31(3) in (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Salomonovi otoki niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so jim bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.4   Posebne omejitve držav v razvoju

| (77) | Komisija je ob upoštevanju uvrstitve Salomonovih otokov kot države z nizko stopnjo človekovega razvoja in med najmanj razvite države (kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 50) analizirala, ali je mogoče zbrane informacije povezati z njenimi posebnimi omejitvami, ki jih ima kot država v razvoju. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je ob upoštevanju uvrstitve Salomonovih otokov kot države z nizko stopnjo človekovega razvoja in med najmanj razvite države (kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 50) analizirala, ali je mogoče zbrane informacije povezati z njenimi posebnimi omejitvami, ki jih ima kot država v razvoju.

| (78) | Opozoriti bi bilo treba, da je Komisija obvestilo Salomonovih otokov kot države zastave v skladu s členom 20 Uredbe IUU prejela 1. januarja 2010. Salomonovi otoki so v skladu s členom 20(1) Uredbe IUU potrdili, da so vzpostavili nacionalno ureditev za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila. |
| --- | --- |

(78)

Opozoriti bi bilo treba, da je Komisija obvestilo Salomonovih otokov kot države zastave v skladu s členom 20 Uredbe IUU prejela 1. januarja 2010. Salomonovi otoki so v skladu s členom 20(1) Uredbe IUU potrdili, da so vzpostavili nacionalno ureditev za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila.

| (79) | Čeprav na splošno lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti glede nadzora in spremljanja, s posebnimi omejitvami Salomonovih otokov, ki temeljijo na njihovi stopnji razvoja, ni mogoče utemeljiti neobstoja posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki zadevajo mednarodne instrumente za boj proti ribolovnim dejavnostim IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje. Z navedenimi omejitvami ni mogoče utemeljiti niti dejstva, da Salomonovi otoki niso vzpostavili sistema sankcij za kršitve mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(79)

Čeprav na splošno lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti glede nadzora in spremljanja, s posebnimi omejitvami Salomonovih otokov, ki temeljijo na njihovi stopnji razvoja, ni mogoče utemeljiti neobstoja posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki zadevajo mednarodne instrumente za boj proti ribolovnim dejavnostim IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje. Z navedenimi omejitvami ni mogoče utemeljiti niti dejstva, da Salomonovi otoki niso vzpostavili sistema sankcij za kršitve mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (80) | Opozoriti je treba tudi, da je Unija na Salomonovih otokih že financirala poseben ukrep tehnične pomoči za boj proti ribolovu IUU (21) in da državi trenutno zagotavlja tehnično pomoč prek posebnega programa za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

(80)

Opozoriti je treba tudi, da je Unija na Salomonovih otokih že financirala poseben ukrep tehnične pomoči za boj proti ribolovu IUU (21) in da državi trenutno zagotavlja tehnično pomoč prek posebnega programa za krepitev zmogljivosti.

| (81) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Salomonovih otokov je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da bi lahko stopnja razvoja Salomonovih otokov negativno vplivala na razvojni status upravljanja njihovega ribištva. Vendar stopnja razvoja Salomonovih otokov ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti zadevne države, pomoči Unije in sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja ne more v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti splošnega ravnanja države kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njenih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(81)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Salomonovih otokov je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da bi lahko stopnja razvoja Salomonovih otokov negativno vplivala na razvojni status upravljanja njihovega ribištva. Vendar stopnja razvoja Salomonovih otokov ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti zadevne države, pomoči Unije in sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja ne more v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti splošnega ravnanja države kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njenih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV O MOŽNOSTI OPREDELITVE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (82) | Salomonove otoke bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njihovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so jim naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da jih bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU. |
| --- | --- |

(82)

Salomonove otoke bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njihovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so jim naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da jih bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU.

| (83) | Komisija bi morala Salomonove otoke v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bodo opredeljeni kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Salomonovimi otoki sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko ta država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje. |
| --- | --- |

(83)

Komisija bi morala Salomonove otoke v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bodo opredeljeni kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Salomonovimi otoki sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko ta država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje.

| (84) | Poleg tega obvestilo Salomonovim otokom o možnosti, da bodo opredeljeni kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav – |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega obvestilo Salomonovim otokom o možnosti, da bodo opredeljeni kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav –

SKLENILA NASLEDNJE:

Edini člen

Komisija Salomonove otoke obvesti o možnosti, da jih bo opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

V Bruslju, 12. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Sporazum iz Nauruja (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Deveto redno zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC, 6.–14. avgust 2013, Pohnpei, Federativne države Mikronezije, Letno poročilo Komisiji, del 1: Informacije o raziskavah in statističnih podatkih v ribištvu, Salomonovi otoki, WCPFC-SC9-AR/CCM-21 (http://www.wcpfc.int/system/files/AR-CCM-21-Solomon-Islands-AR-Part-1.pdf).

4

(5)  Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 2001.

5

(6)  Kodeks odgovornega ribištva, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 1995.

6

(7)  Členi 22 do 27 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str 1); člen 67(1)(a) ter člena 72 in 75 Uredbe Komisije (EU) št. 1063/2010 z dne 18. novembra 2010 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 307, 23.11.2010, str. 1).

7

(8)  Prostovoljne smernice o uspešnosti države zastave, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 2014.

8

(9)  http://www.pmc.gov.sb/content/fisheries-act-outdated

9

(10)  Konvencija o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, podpisana 5. septembra 2000 v Honoluluju (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

10

(11)  Informacije so pridobljene s spletne strani http://hdr.undp.org/en/statistics

11

(12)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm

13

(14)  Spremljanje držav v razvoju pri izpolnjevanju obveznosti izvajanja Uredbe (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem (IUU) ribolovu, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

14

(15)  Osmo redno zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC, WCPFC SC8-AR/CCM-21.

15

(16)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, sedmo redno zasedanje, Pohnpei, Federativne države Mikronezije, 9.–17. avgust 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

16

(17)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, osmo redno zasedanje, 7.–15. avgust 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), oddelek 3.1.

17

(18)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, osmo redno zasedanje, točke 69 do 71.

18

(19)  Osmo redno zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC, WCPFC-SC8-AR/CCM-21.

19

(20)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, sedmo redno zasedanje, točki 35 in 36.

20

(21)  Glej opombo 14.

21

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/16

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2014

o obvestilu tretji državi, za katero po mnenju Komisije obstaja možnost, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje

(2014/C 447/10)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   UVOD

| (1) | Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (2) | V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi.

| (3) | Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti.

| (4) | Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (5) | Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(5)

Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU.

| (6) | Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(6)

Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU.

| (7) | V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav.

| (8) | Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

2.   POSTOPEK V ZVEZI S SAINT KITTSOM IN NEVISOM

| (9) | Komisija je Saint Kitts in Nevis obiskala med 21. in 23. majem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je Saint Kitts in Nevis obiskala med 21. in 23. majem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4).

| (10) | Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Saint Kittsa in Nevisa na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njena ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki jih je Saint Kitts in Nevis sprejel za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU. Dodatni obisk je potekal 23. in 24. julija 2014 v prostorih registra mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa v Londonu, v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(10)

Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Saint Kittsa in Nevisa na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njena ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki jih je Saint Kitts in Nevis sprejel za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU. Dodatni obisk je potekal 23. in 24. julija 2014 v prostorih registra mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa v Londonu, v Združenem kraljestvu.

| (11) | Končno poročilo o obisku je bilo Saint Kittsu in Nevisu poslano 20. junija 2014. |
| --- | --- |

(11)

Končno poročilo o obisku je bilo Saint Kittsu in Nevisu poslano 20. junija 2014.

| (12) | Pripombe Saint Kittsa in Nevisa glede končnega poročila so bile prejete 14. julija 2014. |
| --- | --- |

(12)

Pripombe Saint Kittsa in Nevisa glede končnega poročila so bile prejete 14. julija 2014.

| (13) | Saint Kitts in Nevis je sodelujoča nepogodbenica Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), do leta 2013 pa tudi Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC). Saint Kitts in Nevis je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in sprejel Sporazum Organizacije za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum FAO o usklajevanju) iz leta 1993. |
| --- | --- |

(13)

Saint Kitts in Nevis je sodelujoča nepogodbenica Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), do leta 2013 pa tudi Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC). Saint Kitts in Nevis je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in sprejel Sporazum Organizacije za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum FAO o usklajevanju) iz leta 1993.

| (14) | Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Saint Kittsa in Nevisa kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 13 ter so jih opredelile ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru NEAFC in WCPFC, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Saint Kittsa in Nevisa kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 13 ter so jih opredelile ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru NEAFC in WCPFC, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne.

| (15) | Komisija je uporabila informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki so jih objavile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) in WCPFC ter javno razpoložljive informacije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je uporabila informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki so jih objavile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) in WCPFC ter javno razpoložljive informacije.

3.   MOŽNOST OPREDELITVE SAINT KITTSA IN NEVISA KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (16) | Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Saint Kittsa in Nevisa kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Saint Kittsa in Nevisa kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU.

3.1   Ponavljajoča se pojavnost plovil IUU in trgovinski tokovi IUU (člen 31(4) Uredbe IUU)

| (17) | Komisija ima na podlagi informacij, ki so jih zagotovili gospodarski subjekti in zadevne obalne države, dokaze o nedavni registraciji podpornega ribiškega plovila, ki je opravljalo nezakonita pretovarjanja pod zastavo Paname, v registru Saint Kittsa in Nevisa. Nezakonita pretovarjanja v nasprotju z zakoni obalnih držav vzdolž zahodnoafriške obale so potekala pet let, do leta 2012. Podporno plovilo je v zadevnem obdobju dejavnosti opravljalo pod zastavo Paname brez veljavnega dovoljenja Paname za prevoz, pretovarjanje in podporo ribolovnih dejavnosti. Plovilo je izvajalo nedovoljeno pretovarjanje v vodah izključne ekonomske cone Republike Gvineje Bissau in sprejemalo ribe, ki so jih plovila ulovila v vodah, za katere je Republika Liberija sprejela določene ukrepe za ohranjanje in upravljanje, pri čemer je takšno ravnanje v nasprotju z navedenimi ukrepi. Dejavnosti IUU podpornega plovila sta preiskali zadevna država zastave (Panama) in ena od obalnih držav (Liberija). Država zastave (Panama) in obalna država (Liberija) sta podpornemu plovilu v odziv na dejavnosti IUU leta 2012 oziroma 2013 izrekli denarni kazni. Podporno plovilo je bilo nato odjavljeno iz registra plovil, ki plujejo pod panamsko zastavo, in spremenilo ime. Leta 2014 se je registriralo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa. Saint Kitts in Nevis bi moral pri izpolnjevanju svoje dolžnosti glede zagotavljanja, da plovila ne opravljajo ribolova IUU in da pri plovbi pod njegovo zastavo ne bodo opravljala ribolova IUU, upoštevati pretekle ponavljajoče se dejavnosti IUU zadevnega plovila. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ima na podlagi informacij, ki so jih zagotovili gospodarski subjekti in zadevne obalne države, dokaze o nedavni registraciji podpornega ribiškega plovila, ki je opravljalo nezakonita pretovarjanja pod zastavo Paname, v registru Saint Kittsa in Nevisa. Nezakonita pretovarjanja v nasprotju z zakoni obalnih držav vzdolž zahodnoafriške obale so potekala pet let, do leta 2012. Podporno plovilo je v zadevnem obdobju dejavnosti opravljalo pod zastavo Paname brez veljavnega dovoljenja Paname za prevoz, pretovarjanje in podporo ribolovnih dejavnosti. Plovilo je izvajalo nedovoljeno pretovarjanje v vodah izključne ekonomske cone Republike Gvineje Bissau in sprejemalo ribe, ki so jih plovila ulovila v vodah, za katere je Republika Liberija sprejela določene ukrepe za ohranjanje in upravljanje, pri čemer je takšno ravnanje v nasprotju z navedenimi ukrepi. Dejavnosti IUU podpornega plovila sta preiskali zadevna država zastave (Panama) in ena od obalnih držav (Liberija). Država zastave (Panama) in obalna država (Liberija) sta podpornemu plovilu v odziv na dejavnosti IUU leta 2012 oziroma 2013 izrekli denarni kazni. Podporno plovilo je bilo nato odjavljeno iz registra plovil, ki plujejo pod panamsko zastavo, in spremenilo ime. Leta 2014 se je registriralo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa. Saint Kitts in Nevis bi moral pri izpolnjevanju svoje dolžnosti glede zagotavljanja, da plovila ne opravljajo ribolova IUU in da pri plovbi pod njegovo zastavo ne bodo opravljala ribolova IUU, upoštevati pretekle ponavljajoče se dejavnosti IUU zadevnega plovila.

| (18) | Saint Kitts in Nevis je dovolil registracijo podpornega ribiškega plovila, ki je opravljalo ribolovne dejavnosti IUU ter s tem zmanjševalo učinkovitost mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ne da bi pred tem preveril, ali je to plovilo opravljalo dejavnosti IUU, zato ni izpolnil svojih dolžnosti iz člena 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, člena III(1)(a) in (5)(a) Sporazuma FAO o usklajevanju, točk 36 in 38 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU) in točke 18 prostovoljnih Smernic FAO o uspešnosti države zastave. |
| --- | --- |

(18)

Saint Kitts in Nevis je dovolil registracijo podpornega ribiškega plovila, ki je opravljalo ribolovne dejavnosti IUU ter s tem zmanjševalo učinkovitost mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ne da bi pred tem preveril, ali je to plovilo opravljalo dejavnosti IUU, zato ni izpolnil svojih dolžnosti iz člena 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, člena III(1)(a) in (5)(a) Sporazuma FAO o usklajevanju, točk 36 in 38 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU) in točke 18 prostovoljnih Smernic FAO o uspešnosti države zastave.

| (19) | Glede na stanje, pojasnjeno v uvodnih izjavah 17 in 18, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Saint Kittsa in Nevisa je bilo v skladu s členom 31(3) in 31(4)(a) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti, naloženih v skladu z mednarodnim pravom v zvezi z ribolovom IUU, ki ga opravljajo ali omogočajo ribiška plovila, ki trenutno plujejo pod njegovo zastavo in so opravljala dejavnosti IUU. To neizpolnjevanje obveznosti je bilo ugotovljeno zlasti zaradi neustreznih ukrepov za izvajanje preverjanj zabeleženih in ponavljajočih se dejavnosti IUU podpornega plovila. Ta ukrep ima posebno težo ob upoštevanju, da se menjava zastave nanaša na splošno znanega kršitelja IUU. Komisija je v skladu s členom 31(4)(b) Uredbe IUU preučila tudi ukrepe, ki jih je Saint Kitts in Nevis sprejel glede dostopa ribiških proizvodov, pridobljenih z ribolovom IUU, na svoj trg. |
| --- | --- |

(19)

Glede na stanje, pojasnjeno v uvodnih izjavah 17 in 18, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Saint Kittsa in Nevisa je bilo v skladu s členom 31(3) in 31(4)(a) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti, naloženih v skladu z mednarodnim pravom v zvezi z ribolovom IUU, ki ga opravljajo ali omogočajo ribiška plovila, ki trenutno plujejo pod njegovo zastavo in so opravljala dejavnosti IUU. To neizpolnjevanje obveznosti je bilo ugotovljeno zlasti zaradi neustreznih ukrepov za izvajanje preverjanj zabeleženih in ponavljajočih se dejavnosti IUU podpornega plovila. Ta ukrep ima posebno težo ob upoštevanju, da se menjava zastave nanaša na splošno znanega kršitelja IUU. Komisija je v skladu s členom 31(4)(b) Uredbe IUU preučila tudi ukrepe, ki jih je Saint Kitts in Nevis sprejel glede dostopa ribiških proizvodov, pridobljenih z ribolovom IUU, na svoj trg.

| (20) | Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU določa smernice za mednarodno dogovorjene tržne ukrepe, ki podpirajo zmanjšanje ali odpravo trgovine z ribami in ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. V točki 71 še predlaga, da bi morale države sprejeti ukrepe za izboljšanje preglednosti na njihovih trgih, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov. Tudi Kodeks odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja FAO) navaja – predvsem v členu 11 – dobre prakse po ulovu in odgovorno mednarodno trgovino. Člen 11(1)(11) navedenega kodeksa ravnanja od držav zahteva zagotovilo, da se z ribami in ribiškimi proizvodi na mednarodni in domači ravni trguje skladno s premišljenimi praksami za ohranjanje in upravljanje, tako da se izboljša identifikacija porekla rib in ribiških proizvodov. |
| --- | --- |

(20)

Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU določa smernice za mednarodno dogovorjene tržne ukrepe, ki podpirajo zmanjšanje ali odpravo trgovine z ribami in ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. V točki 71 še predlaga, da bi morale države sprejeti ukrepe za izboljšanje preglednosti na njihovih trgih, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov. Tudi Kodeks odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja FAO) navaja – predvsem v členu 11 – dobre prakse po ulovu in odgovorno mednarodno trgovino. Člen 11(1)(11) navedenega kodeksa ravnanja od držav zahteva zagotovilo, da se z ribami in ribiškimi proizvodi na mednarodni in domači ravni trguje skladno s premišljenimi praksami za ohranjanje in upravljanje, tako da se izboljša identifikacija porekla rib in ribiških proizvodov.

| (21) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sledljivost proizvodov ovirana tudi zaradi pomanjkanja preglednosti v nacionalnih zakonih ter sistemih registracije in izdajanja dovoljenj v Saint Kittsu in Nevisu. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je sledljivost proizvodov ovirana tudi zaradi pomanjkanja preglednosti v nacionalnih zakonih ter sistemih registracije in izdajanja dovoljenj v Saint Kittsu in Nevisu.

| (22) | Kodeks ravnanja FAO priporoča preglednost zakonov na področju ribištva in njihove priprave ter zadevnih procesov oblikovanja politike, odločanja in upravljanja (člen 6(13) oziroma 7(1)(9)). Določa načela in standarde, ki veljajo za ohranjanje, upravljanje in razvoj vsega ribištva, ter med drugim obravnava ulov, predelavo in trgovino z ribami in ribiškimi proizvodi, ribolovne dejavnosti in raziskave v ribištvu. Kodeks ravnanja FAO v členih 11(2) in 11(3) še določa, da mednarodna trgovina z ribami in ribiškimi proizvodi ne sme ogroziti trajnostnega razvoja ribištva in mora temeljiti na preglednih ukrepih ter preglednih, preprostih in celostnih zakonih, predpisih in upravnih postopkih. |
| --- | --- |

(22)

Kodeks ravnanja FAO priporoča preglednost zakonov na področju ribištva in njihove priprave ter zadevnih procesov oblikovanja politike, odločanja in upravljanja (člen 6(13) oziroma 7(1)(9)). Določa načela in standarde, ki veljajo za ohranjanje, upravljanje in razvoj vsega ribištva, ter med drugim obravnava ulov, predelavo in trgovino z ribami in ribiškimi proizvodi, ribolovne dejavnosti in raziskave v ribištvu. Kodeks ravnanja FAO v členih 11(2) in 11(3) še določa, da mednarodna trgovina z ribami in ribiškimi proizvodi ne sme ogroziti trajnostnega razvoja ribištva in mora temeljiti na preglednih ukrepih ter preglednih, preprostih in celostnih zakonih, predpisih in upravnih postopkih.

| (23) | Komisija je med obiskom ugotovila, da Saint Kitts in Nevis ne more predložiti informacij o vrstah, ki jih je ladjevje Saint Kittsa in Nevisa ulovilo na odprtem morju in kakšni so trgovinski tokovi ulovljenih proizvodov. Komisija je na podlagi informacij, ki jih zbrala med obiskom, menila, da Saint Kitts in Nevis ne more zagotoviti preglednosti svojega trga, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov, kot to določa člen 71 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je med obiskom ugotovila, da Saint Kitts in Nevis ne more predložiti informacij o vrstah, ki jih je ladjevje Saint Kittsa in Nevisa ulovilo na odprtem morju in kakšni so trgovinski tokovi ulovljenih proizvodov. Komisija je na podlagi informacij, ki jih zbrala med obiskom, menila, da Saint Kitts in Nevis ne more zagotoviti preglednosti svojega trga, kar bi omogočilo sledljivost rib ali ribiških proizvodov, kot to določa člen 71 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU.

| (24) | Zahteve za odobritev dovoljenja za ribolov, določene v Zakonu Federacije Saint Kitts in Nevis o ribištvu iz leta 2002 (uporablja se le za vode v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa; v nadaljnjem besedilu: Zakon o ribištvu iz leta 2002) ter Zakonu Federacije Saint Kitts in Nevis o trgovskem ladijskem prometu iz leta 2002 (uporablja se le za ladjevje Saint Kittsa in Nevisa, ki lovi na odprtem morju; v nadaljnjem besedilu: Zakon o ladijskem prometu iz leta 2002) ne vključujejo obveznosti poročanja, kot je določeno v točki 47(2) Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU ter točki 29(c)(iv) in Prilogi I Smernic FAO o uspešnosti države zastave. Organi so navedli, da so zaradi urejanja opravljanja dejavnosti plovil uvedli tudi posebne pravne določbe glede registra mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa (okrožnica o pomorskem prometu št. MC/58/13 iz decembra 2013). Navedena okrožnica pa ne vsebuje besedila, ki bi register mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa pooblastilo za sprejemanje zavezujočih aktov glede obveznosti poročanja plovil. Saint Kitts in Nevis zaradi tega pomanjkanja podatkov ne more ustrezno spremljati sledljivosti ribiških proizvodov, zmanjšana pa je tudi njegova zmožnost, da prepreči trgovanje s proizvodi iz ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis zaradi ugotovljenega pomanjkanja sledljivosti in pomanjkljivih informacij, ki jih imajo njegovi organi o ribah, ki jih iztovorijo ali pretovorijo plovila pod njegovo zastavo, ne more zagotoviti, da v tej državi ne poteka trgovanje z ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis torej ni upošteval priporočil iz točke 24 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zastave zagotovile celovito ter učinkovito spremljanje, nadzor in obvladovanje ribolova do iztovarjanja in končnega namembnega kraja. |
| --- | --- |

(24)

Zahteve za odobritev dovoljenja za ribolov, določene v Zakonu Federacije Saint Kitts in Nevis o ribištvu iz leta 2002 (uporablja se le za vode v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa; v nadaljnjem besedilu: Zakon o ribištvu iz leta 2002) ter Zakonu Federacije Saint Kitts in Nevis o trgovskem ladijskem prometu iz leta 2002 (uporablja se le za ladjevje Saint Kittsa in Nevisa, ki lovi na odprtem morju; v nadaljnjem besedilu: Zakon o ladijskem prometu iz leta 2002) ne vključujejo obveznosti poročanja, kot je določeno v točki 47(2) Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU ter točki 29(c)(iv) in Prilogi I Smernic FAO o uspešnosti države zastave. Organi so navedli, da so zaradi urejanja opravljanja dejavnosti plovil uvedli tudi posebne pravne določbe glede registra mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa (okrožnica o pomorskem prometu št. MC/58/13 iz decembra 2013). Navedena okrožnica pa ne vsebuje besedila, ki bi register mednarodnih plovil Saint Kittsa in Nevisa pooblastilo za sprejemanje zavezujočih aktov glede obveznosti poročanja plovil. Saint Kitts in Nevis zaradi tega pomanjkanja podatkov ne more ustrezno spremljati sledljivosti ribiških proizvodov, zmanjšana pa je tudi njegova zmožnost, da prepreči trgovanje s proizvodi iz ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis zaradi ugotovljenega pomanjkanja sledljivosti in pomanjkljivih informacij, ki jih imajo njegovi organi o ribah, ki jih iztovorijo ali pretovorijo plovila pod njegovo zastavo, ne more zagotoviti, da v tej državi ne poteka trgovanje z ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis torej ni upošteval priporočil iz točke 24 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zastave zagotovile celovito ter učinkovito spremljanje, nadzor in obvladovanje ribolova do iztovarjanja in končnega namembnega kraja.

| (25) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku in na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav Saint Kittsa in Nevisa je v skladu s členom 31(3) ter členom 31(4)(a) in (b) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti, ki so mu bile kot državi zastave in državi trga naložene z mednarodnim pravom na področju preprečevanja dostopa ribiškim proizvodom, ki izhajajo iz ribolova IUU, na njegov trg. |
| --- | --- |

(25)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku in na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav Saint Kittsa in Nevisa je v skladu s členom 31(3) ter členom 31(4)(a) in (b) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti, ki so mu bile kot državi zastave in državi trga naložene z mednarodnim pravom na področju preprečevanja dostopa ribiškim proizvodom, ki izhajajo iz ribolova IUU, na njegov trg.

3.2   Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5) Uredbe IUU)

| (26) | Komisija je preučila, ali so organi Saint Kittsa in Nevisa z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnosti. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je preučila, ali so organi Saint Kittsa in Nevisa z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnosti.

| (27) | Organi Saint Kittsa in Nevisa za ribištvo so bili na zahteve po informacijah na splošno pripravljeni odgovarjati in zagotavljati povratne informacije, vendar sta bili zanesljivost in pravilnost njihovih odgovorov ogroženi in spodkopani zaradi neobstoja pravnega okvira in pomanjkanja preglednosti njegovega sistema upravljanja ribištva, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 3(1). |
| --- | --- |

(27)

Organi Saint Kittsa in Nevisa za ribištvo so bili na zahteve po informacijah na splošno pripravljeni odgovarjati in zagotavljati povratne informacije, vendar sta bili zanesljivost in pravilnost njihovih odgovorov ogroženi in spodkopani zaradi neobstoja pravnega okvira in pomanjkanja preglednosti njegovega sistema upravljanja ribištva, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 3(1).

| (28) | Komisija je v okviru celovite presoje, ali Saint Kitts in Nevis izpolnjuje dolžnosti, s čimer uresniči svoje obveznosti kot država zastave, preučila še, ali Saint Kitts in Nevis v boju proti ribolovu IUU sodeluje z drugimi državami zastave. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je v okviru celovite presoje, ali Saint Kitts in Nevis izpolnjuje dolžnosti, s čimer uresniči svoje obveznosti kot država zastave, preučila še, ali Saint Kitts in Nevis v boju proti ribolovu IUU sodeluje z drugimi državami zastave.

| (29) | Komisija je na podlagi informacij, pridobljenih med njenima obiskoma in od organov tretjih obalnih držav, ugotovila, da plovila pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa opravljajo dejavnosti v zahodnoafriških vodah. Organi Saint Kittsa in Nevisa so priznali, da njihova vlada ni uradno sodelovala s tretjimi državami, v katerih so plovila pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa opravljala dejavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je na podlagi informacij, pridobljenih med njenima obiskoma in od organov tretjih obalnih držav, ugotovila, da plovila pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa opravljajo dejavnosti v zahodnoafriških vodah. Organi Saint Kittsa in Nevisa so priznali, da njihova vlada ni uradno sodelovala s tretjimi državami, v katerih so plovila pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa opravljala dejavnosti.

| (30) | Iz navedenega v uvodni izjavi 29 je razvidno, da Saint Kitts in Nevis z obalnimi državami ni sodeloval in z njimi usklajeval dejavnosti v vodah Zahodne Afrike na področju preprečevanja ribolova IUU, odvračanja od njega ter njegovega odpravljanja, kot je določeno v točki 28 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis bi kot država zastave moral v skladu s točko 31 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU z drugimi državami zlasti skleniti dogovore ali sporazume in tudi drugače sodelovati pri izvrševanju ustreznih zakonov ter ukrepov ali določb za ohranjanje in upravljanje na nacionalni, regionalni ali svetovni ravni. |
| --- | --- |

(30)

Iz navedenega v uvodni izjavi 29 je razvidno, da Saint Kitts in Nevis z obalnimi državami ni sodeloval in z njimi usklajeval dejavnosti v vodah Zahodne Afrike na področju preprečevanja ribolova IUU, odvračanja od njega ter njegovega odpravljanja, kot je določeno v točki 28 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. Saint Kitts in Nevis bi kot država zastave moral v skladu s točko 31 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU z drugimi državami zlasti skleniti dogovore ali sporazume in tudi drugače sodelovati pri izvrševanju ustreznih zakonov ter ukrepov ali določb za ohranjanje in upravljanje na nacionalni, regionalni ali svetovni ravni.

| (31) | Komisija je preučila tudi, ali je Saint Kitts in Nevis sprejel učinkovite izvršilne ukrepe v zvezi z izvajalci dejavnosti, odgovornimi za ribolov IUU, in ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da ostanejo kršitelji brez koristi, ki izhajajo iz ribolova IUU. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je preučila tudi, ali je Saint Kitts in Nevis sprejel učinkovite izvršilne ukrepe v zvezi z izvajalci dejavnosti, odgovornimi za ribolov IUU, in ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da ostanejo kršitelji brez koristi, ki izhajajo iz ribolova IUU.

| (32) | Razpoložljivi dokazi potrjujejo, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih obveznosti glede učinkovitih izvršilnih ukrepov v skladu z mednarodnim pravom. Pravni okvir temelji na Zakonu o ribištvu iz leta 2002 (glede ribolova v vodah v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa) in Zakonu o ladijskem prometu iz leta 2002 (glede ladjevja Saint Kittsa in Nevisa, ki lovi na odprtem morju). Poudariti je treba, da je Saint Kitts in Nevis v dopisu, ki je bil FAO predložen junija 2013, priznal, da njegov veljavni pravni sistem za ribištvo ni „popolnoma skladen“ z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(32)

Razpoložljivi dokazi potrjujejo, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih obveznosti glede učinkovitih izvršilnih ukrepov v skladu z mednarodnim pravom. Pravni okvir temelji na Zakonu o ribištvu iz leta 2002 (glede ribolova v vodah v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa) in Zakonu o ladijskem prometu iz leta 2002 (glede ladjevja Saint Kittsa in Nevisa, ki lovi na odprtem morju). Poudariti je treba, da je Saint Kitts in Nevis v dopisu, ki je bil FAO predložen junija 2013, priznal, da njegov veljavni pravni sistem za ribištvo ni „popolnoma skladen“ z mednarodnim pravom.

| (33) | Pravni okvir za vode v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa ni v skladu z osnovnimi zahtevami iz členov 61, 62 in 117–119 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Vzpostavljena ni nobena nacionalna strategija za spremljanje, nadzor in obvladovanje ribiškega ladjevja, prav tako pa se ne izvajajo inšpekcijski pregledi ali opazovalni program. Pravni okvir Saint Kittsa in Nevisa sploh ne obravnava dejavnosti ribolova IUU. Veljavni pravni okvir ne vsebuje opredelitve resnih kršitev in celovitega seznama resnih kaznivih dejanj, obravnavanih s sorazmernimi strogimi sankcijami. Veljavni sistem sankcij zato ni dovolj celovit in strog, da bi bil odvračilen. Obravnava kršitev in resnih kršitev dejansko ni primerna, da bi zagotovila skladnost, povsod odvrnila od kršitev in kršiteljem odvzela koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot zahtevata člen 21 mednarodnega akcijskega načrta FAO in člen 38 Smernic FAO o uspešnosti države zastave. |
| --- | --- |

(33)

Pravni okvir za vode v pristojnosti Saint Kittsa in Nevisa ni v skladu z osnovnimi zahtevami iz členov 61, 62 in 117–119 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Vzpostavljena ni nobena nacionalna strategija za spremljanje, nadzor in obvladovanje ribiškega ladjevja, prav tako pa se ne izvajajo inšpekcijski pregledi ali opazovalni program. Pravni okvir Saint Kittsa in Nevisa sploh ne obravnava dejavnosti ribolova IUU. Veljavni pravni okvir ne vsebuje opredelitve resnih kršitev in celovitega seznama resnih kaznivih dejanj, obravnavanih s sorazmernimi strogimi sankcijami. Veljavni sistem sankcij zato ni dovolj celovit in strog, da bi bil odvračilen. Obravnava kršitev in resnih kršitev dejansko ni primerna, da bi zagotovila skladnost, povsod odvrnila od kršitev in kršiteljem odvzela koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot zahtevata člen 21 mednarodnega akcijskega načrta FAO in člen 38 Smernic FAO o uspešnosti države zastave.

| (34) | Opozoriti je treba, da Saint Kitts in Nevis kot država zastave nima pravnega okvira za upravljanje, ohranjanje in spremljanje ter nadzor in obvladovanje, ki bi upravljal ribolovne dejavnosti na odprtem morju ali v vodah tretjih držav. Le ribiško ladjevje v območju NEAFC dejavnosti opravlja v skladu z navedenimi pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in izpolnjuje zahteve na območju, čeprav Saint Kitts in Nevis nima vzpostavljenega posebnega pravnega okvira. Saint Kitts in Nevis je priznal, da je neobstoj pravnega okvira v nasprotju s Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Mednarodnim akcijskim načrtom FAO za preprečevanje ribolova IUU glede odgovornosti države zastave ter Smernicami FAO o uspešnosti države zastave. |
| --- | --- |

(34)

Opozoriti je treba, da Saint Kitts in Nevis kot država zastave nima pravnega okvira za upravljanje, ohranjanje in spremljanje ter nadzor in obvladovanje, ki bi upravljal ribolovne dejavnosti na odprtem morju ali v vodah tretjih držav. Le ribiško ladjevje v območju NEAFC dejavnosti opravlja v skladu z navedenimi pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in izpolnjuje zahteve na območju, čeprav Saint Kitts in Nevis nima vzpostavljenega posebnega pravnega okvira. Saint Kitts in Nevis je priznal, da je neobstoj pravnega okvira v nasprotju s Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Mednarodnim akcijskim načrtom FAO za preprečevanje ribolova IUU glede odgovornosti države zastave ter Smernicami FAO o uspešnosti države zastave.

| (35) | Saint Kitts in Nevis poleg tega glede skladnosti z veljavnimi pravili za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo na odprtem morju in v vodah tretjih držav, in njihovega izvrševanja, kot je opisano v uvodni izjavi 33, ni sprejel ustrezne zakonodaje, ki bi obravnavala ribolovne dejavnosti IUU. Dejavnosti IUU niso izrecno opredeljene in spremljevalni upravni ukrepi niso zagotovljeni. Edini sprejeti ukrep je odjava ribiških plovil. Takšen ukrep pa ne vključuje izvedbe preiskav nezakonitih ribolovnih dejavnosti, ki jih izvajajo plovila, ali uvedbe sankcij za ugotovljene kršitve. Odjava ribiških plovil dejansko ne zagotavlja, da so kršitelji sankcionirani za svoja dejanja in ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti. To je zlasti pomembno za Saint Kitts in Nevis, kjer je po navedbah iz uvodne izjave 45 za registracijo plovil pristojen register mednarodnih plovil, ki se nahaja zunaj Saint Kittsa in Nevisa in ne zagotavlja, da so plovila, ki plujejo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa, dejansko povezana s to državo, kot je določeno v členu 91 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Komisija je med obiskoma ugotovila, da se različne agencije Saint Kittsa in Nevisa med postopkom registracije plovil ne usklajujejo, prav tako pa ne sodelujejo s predhodnimi državami zastave glede statusa plovil, ki se želijo registrirati, da bi se izognili hitrim menjavam zastav, kot je priporočeno v točki 16(e) Smernic FAO o uspešnosti države zastave. Enostavna upravna odločba o izbrisu ribiškega plovila iz registra, ne da bi bila zagotovljena možnost uvedbe drugih kazni, je dejanje, ki ni odvračilno. Takšen ukrep tudi ne zagotavlja nadzora države zastave nad ribiškimi plovili, kot določa člen 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Poleg tega ravnanje Saint Kittsa in Nevisa glede skladnosti in izvrševanja ni v skladu s točko 18 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, ki določa, da bi morala glede na določbe Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu vsaka država sprejeti ukrepe ali sodelovati za zagotovitev, da državljani v njeni pristojnosti ne podpirajo ali opravljajo ribolova IUU. Ravnanje Saint Kittsa in Nevisa na tem področju prav tako ni v skladu s priporočili iz točke 21 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zagotovile, da so sankcije za plovila, ki opravljajo ribolov IUU, in v čim večji meri za državljane v njihovi pristojnosti dovolj stroge, da učinkovito preprečijo ribolov IUU, odvračajo od njega in ga odpravijo ter da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. Ta upravna praksa, ki bi izvajalce IUU lahko spodbudila k registraciji plovil IUU, ni v skladu s členom 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. |
| --- | --- |

(35)

Saint Kitts in Nevis poleg tega glede skladnosti z veljavnimi pravili za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo na odprtem morju in v vodah tretjih držav, in njihovega izvrševanja, kot je opisano v uvodni izjavi 33, ni sprejel ustrezne zakonodaje, ki bi obravnavala ribolovne dejavnosti IUU. Dejavnosti IUU niso izrecno opredeljene in spremljevalni upravni ukrepi niso zagotovljeni. Edini sprejeti ukrep je odjava ribiških plovil. Takšen ukrep pa ne vključuje izvedbe preiskav nezakonitih ribolovnih dejavnosti, ki jih izvajajo plovila, ali uvedbe sankcij za ugotovljene kršitve. Odjava ribiških plovil dejansko ne zagotavlja, da so kršitelji sankcionirani za svoja dejanja in ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti. To je zlasti pomembno za Saint Kitts in Nevis, kjer je po navedbah iz uvodne izjave 45 za registracijo plovil pristojen register mednarodnih plovil, ki se nahaja zunaj Saint Kittsa in Nevisa in ne zagotavlja, da so plovila, ki plujejo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa, dejansko povezana s to državo, kot je določeno v členu 91 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Komisija je med obiskoma ugotovila, da se različne agencije Saint Kittsa in Nevisa med postopkom registracije plovil ne usklajujejo, prav tako pa ne sodelujejo s predhodnimi državami zastave glede statusa plovil, ki se želijo registrirati, da bi se izognili hitrim menjavam zastav, kot je priporočeno v točki 16(e) Smernic FAO o uspešnosti države zastave. Enostavna upravna odločba o izbrisu ribiškega plovila iz registra, ne da bi bila zagotovljena možnost uvedbe drugih kazni, je dejanje, ki ni odvračilno. Takšen ukrep tudi ne zagotavlja nadzora države zastave nad ribiškimi plovili, kot določa člen 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. Poleg tega ravnanje Saint Kittsa in Nevisa glede skladnosti in izvrševanja ni v skladu s točko 18 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, ki določa, da bi morala glede na določbe Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu vsaka država sprejeti ukrepe ali sodelovati za zagotovitev, da državljani v njeni pristojnosti ne podpirajo ali opravljajo ribolova IUU. Ravnanje Saint Kittsa in Nevisa na tem področju prav tako ni v skladu s priporočili iz točke 21 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zagotovile, da so sankcije za plovila, ki opravljajo ribolov IUU, in v čim večji meri za državljane v njihovi pristojnosti dovolj stroge, da učinkovito preprečijo ribolov IUU, odvračajo od njega in ga odpravijo ter da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. Ta upravna praksa, ki bi izvajalce IUU lahko spodbudila k registraciji plovil IUU, ni v skladu s členom 94 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu.

| (36) | Zaradi opisanega neobstoja pravnega okvira ter pomanjkanja jasnosti in preglednosti je ogrožena tudi možnost presoje preteklih pojavljanj, vrste, okoliščin, obsega in teže obravnavanih oblik ribolova IUU. Zaradi takih pomanjkljivosti ni mogoče zanesljivo ugotoviti, kakšna je potencialna razsežnost dejavnosti, povezanih z ribolovom IUU. Ugotovljeno pa je, da pomanjkanje preglednosti skupaj z nezmožnostjo učinkovitih kontrol spodbuja nezakonito ravnanje. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi opisanega neobstoja pravnega okvira ter pomanjkanja jasnosti in preglednosti je ogrožena tudi možnost presoje preteklih pojavljanj, vrste, okoliščin, obsega in teže obravnavanih oblik ribolova IUU. Zaradi takih pomanjkljivosti ni mogoče zanesljivo ugotoviti, kakšna je potencialna razsežnost dejavnosti, povezanih z ribolovom IUU. Ugotovljeno pa je, da pomanjkanje preglednosti skupaj z nezmožnostjo učinkovitih kontrol spodbuja nezakonito ravnanje.

| (37) | Glede obstoječe zmogljivosti Saint Kittsa in Nevisa bi bilo treba opozoriti, da Saint Kitts in Nevis v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (2) velja za državo z visoko stopnjo človekovega razvoja (72. mesto od 187 držav). V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je Saint Kitts in Nevis v skladu s prejemniki Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 (4) uvrščena v skupino držav in ozemelj z višjim srednjim dohodkom. Glede na njegov položaj se ne zdi potrebno analizirati obstoječe finančne in upravne zmogljivosti Saint Kittsa in Nevisa. Stopnje razvoja Saint Kittsa in Nevisa, kot je opredeljena v tej uvodni izjavi, namreč ni mogoče obravnavati kot dejavnika, ki bi zmanjševal njegovo zmogljivost v zvezi s sodelovanjem z drugimi državami in sprejemanjem izvršilnih ukrepov. |
| --- | --- |

(37)

Glede obstoječe zmogljivosti Saint Kittsa in Nevisa bi bilo treba opozoriti, da Saint Kitts in Nevis v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (2) velja za državo z visoko stopnjo človekovega razvoja (72. mesto od 187 držav). V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je Saint Kitts in Nevis v skladu s prejemniki Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 (4) uvrščena v skupino držav in ozemelj z višjim srednjim dohodkom. Glede na njegov položaj se ne zdi potrebno analizirati obstoječe finančne in upravne zmogljivosti Saint Kittsa in Nevisa. Stopnje razvoja Saint Kittsa in Nevisa, kot je opredeljena v tej uvodni izjavi, namreč ni mogoče obravnavati kot dejavnika, ki bi zmanjševal njegovo zmogljivost v zvezi s sodelovanjem z drugimi državami in sprejemanjem izvršilnih ukrepov.

| (38) | Ne glede na analizo iz uvodne izjave 37 je treba tudi opozoriti, da na podlagi informacij, ki jih je Komisija pridobila med obiskoma maja in julija 2014, ni mogoče trditi, da Saint Kitts in Nevis primanjkujejo finančna sredstva. Primanjkujejo mu potrebno pravno in upravno okolje ter pooblastila za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njegovih dolžnosti. |
| --- | --- |

(38)

Ne glede na analizo iz uvodne izjave 37 je treba tudi opozoriti, da na podlagi informacij, ki jih je Komisija pridobila med obiskoma maja in julija 2014, ni mogoče trditi, da Saint Kitts in Nevis primanjkujejo finančna sredstva. Primanjkujejo mu potrebno pravno in upravno okolje ter pooblastila za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njegovih dolžnosti.

| (39) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so mu bile kot državi zastave naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(39)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil svojih dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so mu bile kot državi zastave naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.3   Neizvajanje mednarodnih predpisov (člen 31(6) uredbe IUU)

| (40) | Saint Kitts in Nevis je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum FAO o usklajevanju. Saint Kitts in Nevis je sodelujoča nepogodbenica NEAFC, do leta 2013 pa tudi WCPFC. |
| --- | --- |

(40)

Saint Kitts in Nevis je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum FAO o usklajevanju. Saint Kitts in Nevis je sodelujoča nepogodbenica NEAFC, do leta 2013 pa tudi WCPFC.

| (41) | Komisija je preučila vse informacije, ki so se zdele pomembne glede položaja Saint Kittsa in Nevisa kot sodelujoče nepogodbenice NEAFC. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je preučila vse informacije, ki so se zdele pomembne glede položaja Saint Kittsa in Nevisa kot sodelujoče nepogodbenice NEAFC.

| (42) | Saint Kitts in Nevis bi moral kot sodelujoča nepogodbenica NEAFC upoštevati Konvencijo o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (Konvencijo NEAFC). V Konvenciji NEAFC in Izjavi o razlagi in izvajanju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika iz leta 2013 je, tako kot v drugih mednarodnih besedilih, izraženo priznanje ustreznih določb Sporazuma Združenih narodov o staležu rib (UNFSA) (5). Saint Kitts in Nevis bi zato moral upoštevati Sporazum ZN o staležu rib. Iz dejstev, opisanih v uvodnih izjavah 17, 18, 23, 24, od 29 do 36, 43 in 44 je razvidno, da Saint Kitts in Nevis glede tega sporazuma ni izpolnil svojih obveznosti kot država zastave. Komisija meni, da so te ugotovitve dodatni dokazi, na podlagi katerih se lahko nadaljuje postopek v zvezi s tem sklepom. |
| --- | --- |

(42)

Saint Kitts in Nevis bi moral kot sodelujoča nepogodbenica NEAFC upoštevati Konvencijo o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (Konvencijo NEAFC). V Konvenciji NEAFC in Izjavi o razlagi in izvajanju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika iz leta 2013 je, tako kot v drugih mednarodnih besedilih, izraženo priznanje ustreznih določb Sporazuma Združenih narodov o staležu rib (UNFSA) (5). Saint Kitts in Nevis bi zato moral upoštevati Sporazum ZN o staležu rib. Iz dejstev, opisanih v uvodnih izjavah 17, 18, 23, 24, od 29 do 36, 43 in 44 je razvidno, da Saint Kitts in Nevis glede tega sporazuma ni izpolnil svojih obveznosti kot država zastave. Komisija meni, da so te ugotovitve dodatni dokazi, na podlagi katerih se lahko nadaljuje postopek v zvezi s tem sklepom.

| (43) | Komisija je na podlagi informacij, ki jih je pridobila med svojima obiskoma leta 2014 in od zadevnih obalnih držav, ugotovila tudi, da ladjevje Saint Kittsa in Nevisa lovi tuna in tunom podobne vrste v vodah v pristojnosti obalnih držav Zahodne Afrike. Saint Kitts in Nevis bi pri tem moral sodelovati z regionalno organizacijo za upravljanje ribištva, ki je pristojna na zadevnem območju in za zadevne vrste, tj. Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Vendar pa Saint Kitts in Nevis ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica ICCAT. Saint Kitts in Nevis kot država zastave ne izpolnjuje svojih obveznosti v skladu s členom 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu za druge države, katerih državljani lovijo v območjih v pristojnosti obalnih držav. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je na podlagi informacij, ki jih je pridobila med svojima obiskoma leta 2014 in od zadevnih obalnih držav, ugotovila tudi, da ladjevje Saint Kittsa in Nevisa lovi tuna in tunom podobne vrste v vodah v pristojnosti obalnih držav Zahodne Afrike. Saint Kitts in Nevis bi pri tem moral sodelovati z regionalno organizacijo za upravljanje ribištva, ki je pristojna na zadevnem območju in za zadevne vrste, tj. Mednarodno komisijo za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Vendar pa Saint Kitts in Nevis ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica ICCAT. Saint Kitts in Nevis kot država zastave ne izpolnjuje svojih obveznosti v skladu s členom 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu za druge države, katerih državljani lovijo v območjih v pristojnosti obalnih držav.

| (44) | Saint Kitts in Nevis ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR). Sekretariat CCAMLR je v dokumentu z naslovom „Implementation of Conservation Measure 10-05“ (6) (Izvajanje ukrepa za ohranjanje) poudaril, da je bilo za Saint Kitts in Nevis 24. septembra 2013 ugotovljeno, da je v zadnjih petih letih morda sodeloval pri ribolovu in trgovanju z dissostichus spp., ni pa sodeloval s CCAMLR z udeležbo v sistemu dokumentacije o ulovu. Nesodelovanje s CCAMLR je v nasprotju z njenimi obveznostmi države zastave v skladu s členom 119(2) Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu. |
| --- | --- |

(44)

Saint Kitts in Nevis ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR). Sekretariat CCAMLR je v dokumentu z naslovom „Implementation of Conservation Measure 10-05“ (6) (Izvajanje ukrepa za ohranjanje) poudaril, da je bilo za Saint Kitts in Nevis 24. septembra 2013 ugotovljeno, da je v zadnjih petih letih morda sodeloval pri ribolovu in trgovanju z dissostichus spp., ni pa sodeloval s CCAMLR z udeležbo v sistemu dokumentacije o ulovu. Nesodelovanje s CCAMLR je v nasprotju z njenimi obveznostmi države zastave v skladu s členom 119(2) Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu.

| (45) | Komisija je med obiskom v Saint Kittsu in Nevisu ugotovila, da je v državi za registracijo plovil pristojen register mednarodnih plovil, ki se nahaja zunaj Saint Kittsa in Nevisa. Nizka stopnja nadzora, ki ga organi Saint Kittsa in Nevisa izvajajo nad postopkom registracije, in pomanjkanje ustreznih zahtev, kot so zahteve iz točke 14 Smernic FAO o uspešnosti države zastave, ne zagotavljata, da so plovila, ki plujejo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa, dejansko povezana s to državo. Pomanjkanje takšne dejanske povezave med državo in plovili, ki so registrirana v njenem registru, je v nasprotju s pogoji, ki jih člen 91 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu določa za državno pripadnost ladij. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je med obiskom v Saint Kittsu in Nevisu ugotovila, da je v državi za registracijo plovil pristojen register mednarodnih plovil, ki se nahaja zunaj Saint Kittsa in Nevisa. Nizka stopnja nadzora, ki ga organi Saint Kittsa in Nevisa izvajajo nad postopkom registracije, in pomanjkanje ustreznih zahtev, kot so zahteve iz točke 14 Smernic FAO o uspešnosti države zastave, ne zagotavljata, da so plovila, ki plujejo pod zastavo Saint Kittsa in Nevisa, dejansko povezana s to državo. Pomanjkanje takšne dejanske povezave med državo in plovili, ki so registrirana v njenem registru, je v nasprotju s pogoji, ki jih člen 91 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu določa za državno pripadnost ladij.

| (46) | Saint Kitts in Nevis v nasprotju s priporočili iz točk 25, 26 in 27 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU ni razvila nacionalnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU. |
| --- | --- |

(46)

Saint Kitts in Nevis v nasprotju s priporočili iz točk 25, 26 in 27 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU ni razvila nacionalnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU.

| (47) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je v skladu s členom 31(3) in členom (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil obveznosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so mu bile naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(47)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je v skladu s členom 31(3) in členom (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Saint Kitts in Nevis ni izpolnil obveznosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so mu bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.4.   Posebne omejitve držav v razvoju

| (48) | Spomniti je treba, da Saint Kitts in Nevis v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (7) velja za državo z visoko stopnjo človekovega razvoja (72. mesto od 187 držav). Spomniti je treba tudi, da je v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 Saint Kitts in Nevis uvrščen v skupino držav in ozemelj z višjim srednjim dohodkom. |
| --- | --- |

(48)

Spomniti je treba, da Saint Kitts in Nevis v skladu z indeksom človekovega razvoja ZN (7) velja za državo z visoko stopnjo človekovega razvoja (72. mesto od 187 držav). Spomniti je treba tudi, da je v skladu z Uredbo (ES) št. 1905/2006 Saint Kitts in Nevis uvrščen v skupino držav in ozemelj z višjim srednjim dohodkom.

| (49) | Glede na to uvrstitev Saint Kittsa in Nevisa ni mogoče šteti za državo s posebnimi omejitvami, ki izhajajo neposredno iz njene stopnje razvoja. Najti ni bilo mogoče nobenih dokazov, ki bi potrdili, da je razlog za neizpolnjevanje dolžnosti, ki so bile Saint Kittsu in Nevisu naložene v skladu z mednarodnim pravom, nezadosten razvoj. Prav tako ni dejanskih dokazov, ki bi povezali ugotovljene pomanjkljivosti glede spremljanja, nadzora in obvladovanja ribolovnih dejavnosti s pomanjkanjem zmogljivosti in infrastrukture. V zvezi s tem je treba opozoriti, da organi Saint Kittsa in Nevisa niso preklicali nobene trditve glede razvojnih omejitev ter so trdili, da je njihova uprava na splošno ustrezno učinkovita. |
| --- | --- |

(49)

Glede na to uvrstitev Saint Kittsa in Nevisa ni mogoče šteti za državo s posebnimi omejitvami, ki izhajajo neposredno iz njene stopnje razvoja. Najti ni bilo mogoče nobenih dokazov, ki bi potrdili, da je razlog za neizpolnjevanje dolžnosti, ki so bile Saint Kittsu in Nevisu naložene v skladu z mednarodnim pravom, nezadosten razvoj. Prav tako ni dejanskih dokazov, ki bi povezali ugotovljene pomanjkljivosti glede spremljanja, nadzora in obvladovanja ribolovnih dejavnosti s pomanjkanjem zmogljivosti in infrastrukture. V zvezi s tem je treba opozoriti, da organi Saint Kittsa in Nevisa niso preklicali nobene trditve glede razvojnih omejitev ter so trdili, da je njihova uprava na splošno ustrezno učinkovita.

| (50) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da stopnja razvoja Saint Kittsa in Nevisa ne vpliva negativno na razvojni status in splošno ravnanje Saint Kittsa in Nevisa na področju ribištva. |
| --- | --- |

(50)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav zadevne države je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da stopnja razvoja Saint Kittsa in Nevisa ne vpliva negativno na razvojni status in splošno ravnanje Saint Kittsa in Nevisa na področju ribištva.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV O MOŽNOSTI OPREDELITVE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (51) | Saint Kitts in Nevis bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njegovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so mu naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da ga bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU. |
| --- | --- |

(51)

Saint Kitts in Nevis bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njegovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so mu naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da ga bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU.

| (52) | Komisija bi morala Saint Kitts in Nevis v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Saint Kittsom in Nevisom sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko navedena država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala Saint Kitts in Nevis v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Saint Kittsom in Nevisom sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko navedena država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje.

| (53) | Poleg tega obvestilo Saint Kittsu in Nevisu o možnosti, da bo opredeljen kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav – |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega obvestilo Saint Kittsu in Nevisu o možnosti, da bo opredeljen kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav –

SKLENILA NASLEDNJE:

Edini člen

Komisija Saint Kitts in Nevis obvesti o možnosti, da ga bo opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

V Bruslju, 12. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  Informacije so pridobljene s spletne strani: http://hdr.undp.org/en/statistics

2

(3)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

3

(4)  Seznam Odbora za razvojno pomoč prejemnikov ODA (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

4

(5)  Glej preambulo Izjave o razlagi in izvajanju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severnovzhodnega Atlantika, kot je bila pridobljena s spletne strani: http://www.dgrm.min-agricultura.pt/xeo/attachfileu.jsp?look_parentBoui=248939&att_display=n&att_download=y

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 24. september 2013.

6

(7)  Glej opombo 2.

7

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/23

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2014

o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu

(2014/C 447/11)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   UVOD

| (1) | Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: Uredba IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (2) | V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

V poglavju VI Uredbe IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi.

| (3) | Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki spodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v skladu s členom 32 Uredbe IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 Uredbe IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam zagotovi možnost, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki spodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti.

| (4) | Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija v skladu s členom 31 Uredbe IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

| (5) | Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(5)

Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe IUU.

| (6) | Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(6)

Svet v skladu s členom 33 Uredbe IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 Uredbe IUU.

| (7) | V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 20(1) Uredbe IUU morajo tretje države zastave za sprejetje odobrenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav.

| (8) | Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija v skladu s členom 20(4) Uredbe IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

2.   POSTOPEK V ZVEZI S TUVALUJEM

| (9) | Komisija je ob podpori Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) Tuvalu obiskala med 18. in 20. februarjem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je ob podpori Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) Tuvalu obiskala med 18. in 20. februarjem 2014 v okviru upravnega sodelovanja iz člena 20(4) Uredbe IUU.

| (10) | Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Tuvaluja na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njegova ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki jih je Tuvalu sprejel za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU. |
| --- | --- |

(10)

Cilj obiska je bil preveriti informacije glede ureditve Tuvaluja na področju izvajanja, nadzorovanja in izvrševanja zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njegova ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki jih je Tuvalu sprejel za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU.

| (11) | Končno poročilo o obisku je bilo Tuvaluju poslano 18. marca 2014. |
| --- | --- |

(11)

Končno poročilo o obisku je bilo Tuvaluju poslano 18. marca 2014.

| (12) | Tuvalu je odgovoril na končno poročilo o obisku 16. oktobra 2014. |
| --- | --- |

(12)

Tuvalu je odgovoril na končno poročilo o obisku 16. oktobra 2014.

| (13) | Tuvalu je članica Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: WCPFC). Tuvalu je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in Sporazum ZN iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije ZN o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ZN o staležih rib). Je podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma (2) in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa (3). |
| --- | --- |

(13)

Tuvalu je članica Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (v nadaljnjem besedilu: WCPFC). Tuvalu je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in Sporazum ZN iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije ZN o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (v nadaljnjem besedilu: Sporazum ZN o staležih rib). Je podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma (2) in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa (3).

| (14) | Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Tuvaluja kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 13 ter jih je opredelila regionalna organizacija za upravljanje ribištva iz navedene uvodne izjave, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Tuvaluja kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 13 ter jih je opredelila regionalna organizacija za upravljanje ribištva iz navedene uvodne izjave, poiskala in preučila vse informacije, ki so se ji za ta namen zdele potrebne.

| (15) | Komisija je uporabila tudi vse informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki so jih objavile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru WCPFC, in javno razpoložljive informacije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je uporabila tudi vse informacije, pridobljene iz razpoložljivih podatkov, ki so jih objavile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, v tem primeru WCPFC, in javno razpoložljive informacije.

3.   MOŽNOST OPREDELITVE TUVALUJA KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (16) | Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Tuvaluja kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v skladu s členom 31(3) Uredbe IUU analizirala dolžnosti Tuvaluja kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) Uredbe IUU.

3.1   Ponavljajoča se pojavnost plovil IUU in trgovinski tokovi IUU (člen 31(4) Uredbe IUU)

| (17) | V zvezi s plovili, ki plujejo pod zastavo Tuvaluja, je treba opozoriti na to, da na podlagi informacij s seznamov plovil regionalnih organizacij za upravljanje ribištva taka plovila niso navedena na začasnih ali končnih seznamih IUU in ni dokazov o preteklih primerih plovil IUU, ki so plula pod zastavo Tuvaluja, ki bi Komisiji omogočili, da analizira ravnanje Tuvaluja glede ponavljajočih se ribolovnih dejavnosti IUU v skladu s členom 31(4)(a) Uredbe IUU. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi s plovili, ki plujejo pod zastavo Tuvaluja, je treba opozoriti na to, da na podlagi informacij s seznamov plovil regionalnih organizacij za upravljanje ribištva taka plovila niso navedena na začasnih ali končnih seznamih IUU in ni dokazov o preteklih primerih plovil IUU, ki so plula pod zastavo Tuvaluja, ki bi Komisiji omogočili, da analizira ravnanje Tuvaluja glede ponavljajočih se ribolovnih dejavnosti IUU v skladu s členom 31(4)(a) Uredbe IUU.

| (18) | Ker informacije in dokazi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, niso na voljo, je v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(a) ugotovljeno, da ni treba oceniti skladnosti ukrepov Tuvaluja za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje z njegovimi dolžnostmi kot države zastave, ki jih ima na podlagi mednarodnega prava glede plovil IUU in ribolova IUU, ki ga opravljajo ali omogočajo ribiška plovila, ki plujejo pod njegovo zastavo, ali njegovi državljani. |
| --- | --- |

(18)

Ker informacije in dokazi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, niso na voljo, je v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(a) ugotovljeno, da ni treba oceniti skladnosti ukrepov Tuvaluja za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje z njegovimi dolžnostmi kot države zastave, ki jih ima na podlagi mednarodnega prava glede plovil IUU in ribolova IUU, ki ga opravljajo ali omogočajo ribiška plovila, ki plujejo pod njegovo zastavo, ali njegovi državljani.

3.2   Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5) Uredbe IUU)

| (19) | Komisija je preučila, ali so organi Tuvaluja z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnost. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je preučila, ali so organi Tuvaluja z njo učinkovito sodelovali, tj. se odzivali na njene zahteve v zvezi s preiskovanjem, zagotavljanjem povratnih informacij ali ukrepanjem glede ribolova IUU in s tem povezanih dejavnost.

| (20) | Tuvalu glede tega ni naklonjen sodelovanju s Komisijo pri odpravi pomanjkljivosti svojega sistema upravljanja ribištva, ugotovljenih med obiskom Komisije. Tuvalu v odgovoru na končno poročilo z dne 16. oktobra 2014 ne predstavi pogodbenih obveznosti za reševanje pomanjkljivosti, ki jih je opredelila Komisija. Tuvalu se zaveda svojih težav in izzivov ter meni, da bi za izboljšave potreboval tehnično pomoč in čas, vendar pa ne ponuja nobenih zavez ali konkretnih načrtov ukrepov za reševanje ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(20)

Tuvalu glede tega ni naklonjen sodelovanju s Komisijo pri odpravi pomanjkljivosti svojega sistema upravljanja ribištva, ugotovljenih med obiskom Komisije. Tuvalu v odgovoru na končno poročilo z dne 16. oktobra 2014 ne predstavi pogodbenih obveznosti za reševanje pomanjkljivosti, ki jih je opredelila Komisija. Tuvalu se zaveda svojih težav in izzivov ter meni, da bi za izboljšave potreboval tehnično pomoč in čas, vendar pa ne ponuja nobenih zavez ali konkretnih načrtov ukrepov za reševanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

| (21) | Komisija je v okviru celovite presoje, ali Tuvalu izpolnjuje dolžnosti, s čimer uresniči svoje obveznosti kot država zastave, preučila še, ali Tuvalu v boju proti ribolovu IUU sodeluje z drugimi državami zastave. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v okviru celovite presoje, ali Tuvalu izpolnjuje dolžnosti, s čimer uresniči svoje obveznosti kot država zastave, preučila še, ali Tuvalu v boju proti ribolovu IUU sodeluje z drugimi državami zastave.

| (22) | Obalne države in države zastave morajo v skladu s členoma 63 in 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu sodelovati glede čezconskih in izrazito selivskih vrst rib. Člena 7 in 20 Sporazuma ZN o staležih rib dodatno opredeljujeta obveznost sodelovanja z določanjem združljivih ukrepov za ohranjanje in upravljanje ter zagotavljanjem skladnosti s takimi ukrepi in njihovega izvrševanja. Poleg tega člen 7(1)(3) Kodeksa ravnanja FAO (4) priporoča, naj države, ki izkoriščajo čezconske in čezmejne staleže rib, vzpostavijo dvostranske sporazume za zagotovitev učinkovitega sodelovanja zaradi učinkovitega ohranjanja in upravljanja virov. To je dodatno opredeljeno v točkah 28 in 51 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU), ki podrobno določata prakse za neposredno sodelovanje med državami članicami, vključno z izmenjavo podatkov ali informacij, ki so na voljo obalnim državam. |
| --- | --- |

(22)

Obalne države in države zastave morajo v skladu s členoma 63 in 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu sodelovati glede čezconskih in izrazito selivskih vrst rib. Člena 7 in 20 Sporazuma ZN o staležih rib dodatno opredeljujeta obveznost sodelovanja z določanjem združljivih ukrepov za ohranjanje in upravljanje ter zagotavljanjem skladnosti s takimi ukrepi in njihovega izvrševanja. Poleg tega člen 7(1)(3) Kodeksa ravnanja FAO (4) priporoča, naj države, ki izkoriščajo čezconske in čezmejne staleže rib, vzpostavijo dvostranske sporazume za zagotovitev učinkovitega sodelovanja zaradi učinkovitega ohranjanja in upravljanja virov. To je dodatno opredeljeno v točkah 28 in 51 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (5) (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU), ki podrobno določata prakse za neposredno sodelovanje med državami članicami, vključno z izmenjavo podatkov ali informacij, ki so na voljo obalnim državam.

| (23) | V zvezi s tem člen 25(10) Konvencije WCPFC (6) določa, da mora vsak član, kadar ima utemeljene razloge za domnevo, da ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo druge države, opravlja kakršno koli dejavnost, ki zmanjšuje učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje, sprejetih za območje Konvencije, na to opozoriti zadevno državo zastave. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s tem člen 25(10) Konvencije WCPFC (6) določa, da mora vsak član, kadar ima utemeljene razloge za domnevo, da ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo druge države, opravlja kakršno koli dejavnost, ki zmanjšuje učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje, sprejetih za območje Konvencije, na to opozoriti zadevno državo zastave.

| (24) | Pomen učinkovitega mehanizma sodelovanja je treba preučiti v okviru prevladujoče navzočnosti plovil, ki plujejo pod tujo zastavo, v vodah v pristojnosti Tuvaluja. V skladu z informacijami, ki so jih organi Tuvaluja predložili med obiskom Komisije februarja 2014, je trenutno veljavnih skupno 18 dvostranskih zasebnih pogodb o izdaji dovoljenj iz desetih držav. Ladjevje z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v vodah Tuvaluja sestavlja 213 plovil z zapornimi plavaricami, 17 plovil za ribolov z ribiško palico in 7 plovil za ribolov s parangali, pod zastavo Tuvaluja pa plujejo le eno plovilo z zaporno plavarico in dve plovili za ribolov s parangali. Tuvalu je priznal, da z zadevnimi državami zastave ni vzpostavljenih nobenih kanalov za sodelovanje, ki bi zagotovili, da Tuvalu izpolnjuje svoje obveznosti glede sodelovanja z državami zastave, kot je opisano v uvodnih izjavah 22 in 23. |
| --- | --- |

(24)

Pomen učinkovitega mehanizma sodelovanja je treba preučiti v okviru prevladujoče navzočnosti plovil, ki plujejo pod tujo zastavo, v vodah v pristojnosti Tuvaluja. V skladu z informacijami, ki so jih organi Tuvaluja predložili med obiskom Komisije februarja 2014, je trenutno veljavnih skupno 18 dvostranskih zasebnih pogodb o izdaji dovoljenj iz desetih držav. Ladjevje z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v vodah Tuvaluja sestavlja 213 plovil z zapornimi plavaricami, 17 plovil za ribolov z ribiško palico in 7 plovil za ribolov s parangali, pod zastavo Tuvaluja pa plujejo le eno plovilo z zaporno plavarico in dve plovili za ribolov s parangali. Tuvalu je priznal, da z zadevnimi državami zastave ni vzpostavljenih nobenih kanalov za sodelovanje, ki bi zagotovili, da Tuvalu izpolnjuje svoje obveznosti glede sodelovanja z državami zastave, kot je opisano v uvodnih izjavah 22 in 23.

| (25) | Člen 19(2) Sporazuma ZN o staležih rib glede učinkovitih izvršilnih ukrepov določa, da morajo biti sankcije za kršitve dovolj stroge, da učinkovito zagotovijo skladnost, da povsod odvračajo od kršitev in da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. Kot je obravnavano v uvodnih izjavah od 26 do 29, Tuvalu nima pravnega okvira ali nadzora nad svojo floto in vodami, ki bi bil potreben za ustrezno sankcioniranje kršiteljev. |
| --- | --- |

(25)

Člen 19(2) Sporazuma ZN o staležih rib glede učinkovitih izvršilnih ukrepov določa, da morajo biti sankcije za kršitve dovolj stroge, da učinkovito zagotovijo skladnost, da povsod odvračajo od kršitev in da kršitelji ostanejo brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. Kot je obravnavano v uvodnih izjavah od 26 do 29, Tuvalu nima pravnega okvira ali nadzora nad svojo floto in vodami, ki bi bil potreben za ustrezno sankcioniranje kršiteljev.

| (26) | Sistem sankcij je vzpostavljen v zakonu Tuvaluja o morskih virih iz leta 2006. Navedeni zakon je bil leta 2012 spremenjen, vendar ne upošteva najnovejših sprememb mednarodnega prava na področju boja proti ribolovu IUU. Veljavni pravni okvir ne vsebuje izrecne opredelitve ribolovnih dejavnosti IUU in resnih kršitev ter celovitega seznama resnih kaznivih dejanj, obravnavanih s sorazmernimi strogimi sankcijami. |
| --- | --- |

(26)

Sistem sankcij je vzpostavljen v zakonu Tuvaluja o morskih virih iz leta 2006. Navedeni zakon je bil leta 2012 spremenjen, vendar ne upošteva najnovejših sprememb mednarodnega prava na področju boja proti ribolovu IUU. Veljavni pravni okvir ne vsebuje izrecne opredelitve ribolovnih dejavnosti IUU in resnih kršitev ter celovitega seznama resnih kaznivih dejanj, obravnavanih s sorazmernimi strogimi sankcijami.

| (27) | Zakonodaja Tuvaluja tudi sistematično ne vsebuje upravnih spremljevalnih ukrepov. Ta vrsta spremljevalnih ukrepov je omejena na začasni preklic in preklic dovoljenj ter se uporablja le v primerih „resnih kaznivih dejanj“, koncept teh „resnih kaznivih dejanj“ pa v zakonodaji Tuvaluja ni opredeljen. |
| --- | --- |

(27)

Zakonodaja Tuvaluja tudi sistematično ne vsebuje upravnih spremljevalnih ukrepov. Ta vrsta spremljevalnih ukrepov je omejena na začasni preklic in preklic dovoljenj ter se uporablja le v primerih „resnih kaznivih dejanj“, koncept teh „resnih kaznivih dejanj“ pa v zakonodaji Tuvaluja ni opredeljen.

| (28) | Pojem „resnih kaznivih dejanj ali kršitev“ v zakonodaji Tuvaluja ni usklajen. Veljavni pravni okvir ne zagotavlja ustreznih sankcij, zaradi katerih bi kršitelji ostali brez koristi, ki izhajajo iz nezakonite dejavnosti. |
| --- | --- |

(28)

Pojem „resnih kaznivih dejanj ali kršitev“ v zakonodaji Tuvaluja ni usklajen. Veljavni pravni okvir ne zagotavlja ustreznih sankcij, zaradi katerih bi kršitelji ostali brez koristi, ki izhajajo iz nezakonite dejavnosti.

| (29) | Veljavni sistem sankcij zato ni dovolj celovit in strog, da bi bil odvračilen. Obravnava resnih kršitev dejansko ni primerna, da bi zagotovila skladnost, odvrnila od kršitev, kadar koli se pojavijo, in kršiteljem odvzela koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot zahtevata člen 19(2) Sporazuma ZN o staležih rib in člen 25(7) Konvencije WCPFC. |
| --- | --- |

(29)

Veljavni sistem sankcij zato ni dovolj celovit in strog, da bi bil odvračilen. Obravnava resnih kršitev dejansko ni primerna, da bi zagotovila skladnost, odvrnila od kršitev, kadar koli se pojavijo, in kršiteljem odvzela koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot zahtevata člen 19(2) Sporazuma ZN o staležih rib in člen 25(7) Konvencije WCPFC.

| (30) | Zaradi pomanjkanja jasnosti in preglednosti, opisanega v uvodnih izjavah od 39 do 48, je ogrožena tudi možnost presoje preteklih pojavljanj, vrste, okoliščin, obsega in teže obravnavanih oblik ribolova IUU. Zaradi takih pomanjkljivosti ni mogoče zanesljivo ugotoviti, kakšna je potencialna razsežnost dejavnosti, povezanih z ribolovom IUU. Priznano pa je, da pomanjkanje preglednosti skupaj s pomanjkanjem učinkovitih kontrol spodbuja nezakonito ravnanje. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi pomanjkanja jasnosti in preglednosti, opisanega v uvodnih izjavah od 39 do 48, je ogrožena tudi možnost presoje preteklih pojavljanj, vrste, okoliščin, obsega in teže obravnavanih oblik ribolova IUU. Zaradi takih pomanjkljivosti ni mogoče zanesljivo ugotoviti, kakšna je potencialna razsežnost dejavnosti, povezanih z ribolovom IUU. Priznano pa je, da pomanjkanje preglednosti skupaj s pomanjkanjem učinkovitih kontrol spodbuja nezakonito ravnanje.

| (31) | Glede obstoječe finančne in upravne zmogljivosti Tuvaluja je treba opozoriti, da Tuvalu ni uvrščen v indeks človekovega razvoja ZN (7). V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je Tuvalu v skladu s seznamom prejemnikov uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 (9) uvrščen v skupino najmanj razvitih držav. Glede na to se lahko omejitve finančne in upravne zmogljivosti Tuvaluja štejejo kot dejavnik, ki zmanjšuje zmožnost Tuvaluja, da bi izpolnil svoje dolžnosti na področju sodelovanja in izvrševanja. |
| --- | --- |

(31)

Glede obstoječe finančne in upravne zmogljivosti Tuvaluja je treba opozoriti, da Tuvalu ni uvrščen v indeks človekovega razvoja ZN (7). V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je Tuvalu v skladu s seznamom prejemnikov uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 1. januarja 2013 (9) uvrščen v skupino najmanj razvitih držav. Glede na to se lahko omejitve finančne in upravne zmogljivosti Tuvaluja štejejo kot dejavnik, ki zmanjšuje zmožnost Tuvaluja, da bi izpolnil svoje dolžnosti na področju sodelovanja in izvrševanja.

| (32) | Ne glede na analizo iz uvodne izjave 31 je treba tudi opozoriti, da na podlagi informacij, ki jih je Komisija pridobila med obiskom februarja 2014, ni mogoče trditi, da Tuvaluju primanjkujejo finančna sredstva. Tuvaluju primanjkuje potrebno pravno in upravno okolje za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njegovih dolžnosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in trga. |
| --- | --- |

(32)

Ne glede na analizo iz uvodne izjave 31 je treba tudi opozoriti, da na podlagi informacij, ki jih je Komisija pridobila med obiskom februarja 2014, ni mogoče trditi, da Tuvaluju primanjkujejo finančna sredstva. Tuvaluju primanjkuje potrebno pravno in upravno okolje za zagotavljanje učinkovitega in uspešnega opravljanja njegovih dolžnosti kot države zastave, obalne države, države pristanišča in trga.

| (33) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Tuvaluja je v skladu s členom 31(3) ter členom 31(5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Tuvalu ni izpolnil dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so mu bile kot državi zastave naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(33)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Tuvaluja je v skladu s členom 31(3) ter členom 31(5) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Tuvalu ni izpolnil dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so mu bile kot državi zastave naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.3   Neizvajanje mednarodnih predpisov (člen 31(6) Uredbe IUU)

| (34) | Tuvalu je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum ZN o staležu rib. Tuvalu je članica WCPFC. Je podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa. |
| --- | --- |

(34)

Tuvalu je ratificiral Konvencijo ZN o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum ZN o staležu rib. Tuvalu je članica WCPFC. Je podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa.

| (35) | Komisija je preučila vse informacije, ki so se zdele pomembne glede položaja Tuvaluja kot članice WCPFC. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je preučila vse informacije, ki so se zdele pomembne glede položaja Tuvaluja kot članice WCPFC.

| (36) | Komisija je analizirala tudi vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s soglasjem Tuvaluja, da uporablja ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela WCPFC. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je analizirala tudi vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s soglasjem Tuvaluja, da uporablja ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela WCPFC.

| (37) | V skladu z izčrpnimi informacijami, ki jih je Tuvalu predložil o stanju dejavnosti ribolova tuna v svojih vodah (10), je leta 2011 ulov staleža tuna v izključni ekonomski coni Tuvaluja obsegal do 51 800 ton (t). To sicer pomeni zmanjšanje glede na prejšnja leta (63 427 ton leta 2009 in 60 618 ton leta 2010), vendar stalež v izključni ekonomski coni Tuvaluja še vedno obsega velik del celotnega staleža tuna v srednjem in zahodnem Tihem oceanu. |
| --- | --- |

(37)

V skladu z izčrpnimi informacijami, ki jih je Tuvalu predložil o stanju dejavnosti ribolova tuna v svojih vodah (10), je leta 2011 ulov staleža tuna v izključni ekonomski coni Tuvaluja obsegal do 51 800 ton (t). To sicer pomeni zmanjšanje glede na prejšnja leta (63 427 ton leta 2009 in 60 618 ton leta 2010), vendar stalež v izključni ekonomski coni Tuvaluja še vedno obsega velik del celotnega staleža tuna v srednjem in zahodnem Tihem oceanu.

| (38) | Iz podatkov, predstavljenih v uvodni izjavi 37 izhaja, da Tuvalu upravlja pomembne svetovne vire tuna in ima kot obalna država dolžnost, da zagotovi odgovorno in dolgoročno trajnostno upravljanje teh virov. Členi od 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu ter člena 7 in 8 Sporazuma ZN o staležih rib urejajo, kako obalna država izkorišča žive vire; ta država mora sprejeti ukrepe, skladne s tistimi, ki veljajo v regiji in na odprtem morju, da zagotovi dolgoročno trajnostnost čezconskih in izrazito selivskih vrst rib ter spodbuja optimalno izkoriščanje živih virov v njeni izključni ekonomski coni. Obalne države morajo zagotoviti tudi, da državljani drugih držav, ki lovijo v njeni izključni ekonomski coni, spoštujejo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ter sodelovati z zadevnimi državami in regionalnimi organizacijami, ki opravljajo ta ribolov. |
| --- | --- |

(38)

Iz podatkov, predstavljenih v uvodni izjavi 37 izhaja, da Tuvalu upravlja pomembne svetovne vire tuna in ima kot obalna država dolžnost, da zagotovi odgovorno in dolgoročno trajnostno upravljanje teh virov. Členi od 61 do 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu ter člena 7 in 8 Sporazuma ZN o staležih rib urejajo, kako obalna država izkorišča žive vire; ta država mora sprejeti ukrepe, skladne s tistimi, ki veljajo v regiji in na odprtem morju, da zagotovi dolgoročno trajnostnost čezconskih in izrazito selivskih vrst rib ter spodbuja optimalno izkoriščanje živih virov v njeni izključni ekonomski coni. Obalne države morajo zagotoviti tudi, da državljani drugih držav, ki lovijo v njeni izključni ekonomski coni, spoštujejo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ter sodelovati z zadevnimi državami in regionalnimi organizacijami, ki opravljajo ta ribolov.

| (39) | Pravni okvir Tuvaluja ne zagotavlja jasnih in preglednih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki zagotavljajo učinkovito in uspešno upravljanje plovil, ki opravljajo dejavnost v vodah v njegovi pristojnosti. Zlasti ni ukrepov za ohranjanje in upravljanje za obalni ribolov. Tuvalu je priznal tudi, da je veljavni načrt za upravljanje tunov zastarel in ga je treba spremeniti. Tudi načrt za upravljanje morskih psov še ni bil sprejet v skladu z zahtevami iz ukrepa WCPFC za ohranjanje in upravljanje (CMM) 2010-07 (11). |
| --- | --- |

(39)

Pravni okvir Tuvaluja ne zagotavlja jasnih in preglednih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki zagotavljajo učinkovito in uspešno upravljanje plovil, ki opravljajo dejavnost v vodah v njegovi pristojnosti. Zlasti ni ukrepov za ohranjanje in upravljanje za obalni ribolov. Tuvalu je priznal tudi, da je veljavni načrt za upravljanje tunov zastarel in ga je treba spremeniti. Tudi načrt za upravljanje morskih psov še ni bil sprejet v skladu z zahtevami iz ukrepa WCPFC za ohranjanje in upravljanje (CMM) 2010-07 (11).

| (40) | Ukrepi za ohranjanje in upravljanje za vode v nacionalni pristojnosti, vključno z arhipelaškimi vodami, so pomanjkljivi in ne temeljijo na znanstvenih nasvetih, kot to zahtevajo Konvencija ZN o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazum ZN o staležu rib in WCPFC. Zakon Tuvaluja o ribištvu iz leta 2006 določa glavna načela za trajnostno upravljanje ribolova ter v skladu s tem ministrstvo za naravne vire pooblašča za sprejetje ukrepov za ohranjanje in upravljanje, vendar je bilo med obiskom Komisije ugotovljeno, da je razvoj teh vrst določb zelo pomanjkljiv. Glavna prizadevanja na tem področju so bila osredotočena na prenos ukrepov iz tretjega dogovora Sporazuma iz Nauruja (12) v zakonodajni okvir Tuvaluja leta 2009. |
| --- | --- |

(40)

Ukrepi za ohranjanje in upravljanje za vode v nacionalni pristojnosti, vključno z arhipelaškimi vodami, so pomanjkljivi in ne temeljijo na znanstvenih nasvetih, kot to zahtevajo Konvencija ZN o pomorskem mednarodnem pravu, Sporazum ZN o staležu rib in WCPFC. Zakon Tuvaluja o ribištvu iz leta 2006 določa glavna načela za trajnostno upravljanje ribolova ter v skladu s tem ministrstvo za naravne vire pooblašča za sprejetje ukrepov za ohranjanje in upravljanje, vendar je bilo med obiskom Komisije ugotovljeno, da je razvoj teh vrst določb zelo pomanjkljiv. Glavna prizadevanja na tem področju so bila osredotočena na prenos ukrepov iz tretjega dogovora Sporazuma iz Nauruja (12) v zakonodajni okvir Tuvaluja leta 2009.

| (41) | Vode v pristojnosti Tuvaluja so navedene kot teritorialno morje, arhipelaške vode in izključna ekonomska cona. V skladu s členom 3 Konvencije WCPFC območje pristojnosti WCPFC načeloma zajema vse vode Tihega oceana, vključno z vodami v pristojnosti Tuvaluja. Tuvalu ob tem iz uporabe sheme ribolovnih dni na plovilo (VDS), ki ribolovni napor ladjevja z zapornimi plavaricami omejuje z dodelitvijo ribolovnih dni, izključuje svoje teritorialne in arhipelaške vode. Glavni pravni instrument za ohranjanje ribolovnih virov v vodah Tuvaluja se torej ne uporablja za precejšen del voda v njegovi pristojnosti. Ukrepi za ohranjanje in upravljanje za plovila za ribolov s parangali in za ribolov z ribiško palico so določeni v posameznih dovoljenjih. Razen splošne politike omejevanja števila dovoljenj za ribolov pa ni javno dostopnih informacij o dejanskem upravljanju ulova in napora za obe vrsti ribolova. |
| --- | --- |

(41)

Vode v pristojnosti Tuvaluja so navedene kot teritorialno morje, arhipelaške vode in izključna ekonomska cona. V skladu s členom 3 Konvencije WCPFC območje pristojnosti WCPFC načeloma zajema vse vode Tihega oceana, vključno z vodami v pristojnosti Tuvaluja. Tuvalu ob tem iz uporabe sheme ribolovnih dni na plovilo (VDS), ki ribolovni napor ladjevja z zapornimi plavaricami omejuje z dodelitvijo ribolovnih dni, izključuje svoje teritorialne in arhipelaške vode. Glavni pravni instrument za ohranjanje ribolovnih virov v vodah Tuvaluja se torej ne uporablja za precejšen del voda v njegovi pristojnosti. Ukrepi za ohranjanje in upravljanje za plovila za ribolov s parangali in za ribolov z ribiško palico so določeni v posameznih dovoljenjih. Razen splošne politike omejevanja števila dovoljenj za ribolov pa ni javno dostopnih informacij o dejanskem upravljanju ulova in napora za obe vrsti ribolova.

| (42) | Tuvalu je med obiskom Komisije potrdil tudi, da se nekateri ukrepi WCPFC za ohranjanje in upravljanje (CMM) trenutno ne uporabljajo. To sta ukrep CMM 2007-1 o regionalnem programu opazovalcev, ki določa 5-odstotno navzočnost opazovalcev na plovilih za ribolov s parangali, in ukrep CMM 2010-07, ki določa, da teža iztovorjenih plavuti ne sme presegati 5 % teže morskih psov. Napredek pri upoštevanju zadevnih ukrepov WCPFC naj bi oviralo pomanjkanje tehnične zmogljivosti in virov. |
| --- | --- |

(42)

Tuvalu je med obiskom Komisije potrdil tudi, da se nekateri ukrepi WCPFC za ohranjanje in upravljanje (CMM) trenutno ne uporabljajo. To sta ukrep CMM 2007-1 o regionalnem programu opazovalcev, ki določa 5-odstotno navzočnost opazovalcev na plovilih za ribolov s parangali, in ukrep CMM 2010-07, ki določa, da teža iztovorjenih plavuti ne sme presegati 5 % teže morskih psov. Napredek pri upoštevanju zadevnih ukrepov WCPFC naj bi oviralo pomanjkanje tehnične zmogljivosti in virov.

| (43) | Očitne pomanjkljivosti glede jasnosti in preglednosti veljavnih pravil za ohranjanje in upravljanje, opisane v uvodnih izjavah od 39 do 42, vključno z nadzorom ribolovnega napora v okviru sistema VDS in skupaj z 18 obstoječimi različnimi zasebnimi pogodbami o izdaji dovoljenj, kot je opisano v uvodni izjavi 24, zmanjšujejo učinkovito izvajanje obveznosti iz členov od 61(2) do (5), 62(1) in 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu o optimalnem izkoriščanju virov v okviru ustreznih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(43)

Očitne pomanjkljivosti glede jasnosti in preglednosti veljavnih pravil za ohranjanje in upravljanje, opisane v uvodnih izjavah od 39 do 42, vključno z nadzorom ribolovnega napora v okviru sistema VDS in skupaj z 18 obstoječimi različnimi zasebnimi pogodbami o izdaji dovoljenj, kot je opisano v uvodni izjavi 24, zmanjšujejo učinkovito izvajanje obveznosti iz členov od 61(2) do (5), 62(1) in 64 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu o optimalnem izkoriščanju virov v okviru ustreznih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (44) | Obalne države morajo v skladu s členom 61 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členoma 5 in 6 Sporazuma ZN o staležih rib ter členoma 5 in 6 Konvencije WCPFC določiti dovoljeni ulov živih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, pri čemer se opirajo na najboljše razpoložljive znanstvene dokaze in previdnostni pristop; obalne države morajo z ustreznimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje zagotoviti tudi, da živi viri in staleži v izključni ekonomski coni v njihovi pristojnosti niso ogroženi zaradi pretiranega izkoriščanja. Kodeks ravnanja FAO zlasti v točkah 7(3), 7(4) in 7(5) priporoča dobre prakse za izpolnitev teh obveznosti. |
| --- | --- |

(44)

Obalne države morajo v skladu s členom 61 Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu, členoma 5 in 6 Sporazuma ZN o staležih rib ter členoma 5 in 6 Konvencije WCPFC določiti dovoljeni ulov živih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, pri čemer se opirajo na najboljše razpoložljive znanstvene dokaze in previdnostni pristop; obalne države morajo z ustreznimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje zagotoviti tudi, da živi viri in staleži v izključni ekonomski coni v njihovi pristojnosti niso ogroženi zaradi pretiranega izkoriščanja. Kodeks ravnanja FAO zlasti v točkah 7(3), 7(4) in 7(5) priporoča dobre prakse za izpolnitev teh obveznosti.

| (45) | Tuvalu je v poročilu devetemu znanstvenemu odboru WCPFC priznal, da se mora še soočiti s preostalimi izzivi, kot so zbiranje podatkov, poročanje in skladnost (13). Navedena vprašanja so povezana s težavami, ki jih ima urad za ribištvo pri poročanju in upravljanju podatkov zaradi zmogljivosti. |
| --- | --- |

(45)

Tuvalu je v poročilu devetemu znanstvenemu odboru WCPFC priznal, da se mora še soočiti s preostalimi izzivi, kot so zbiranje podatkov, poročanje in skladnost (13). Navedena vprašanja so povezana s težavami, ki jih ima urad za ribištvo pri poročanju in upravljanju podatkov zaradi zmogljivosti.

| (46) | Poročila Znanstvenega odbora WCPFC v zvezi s tem redno poudarjajo vprašanje podatkovnih vrzeli. Znanstveni odbor WCPFC je na primer v točki 89 poročila o svojem sedmem zasedanju leta 2011 v ladijskih dnevnikih plovil z zapornimi plavaricami ugotovil nekatere nedoslednosti pri poročanju o črtastem, rumenoplavutem in veleokem tunu. Odbor je zaradi pomena točnih podatkov o sestavi ulova plovil z zapornimi plavaricami zaradi znanstvenih namenov priporočil, naj ta problem obravnava odbor za tehnične zadeve in skladnost (14). V točki 37 je poudaril negotovost podatkov o sestavi vrst, ki jih ulovijo plovila z zapornimi plavaricami, in pogodbenice pozval k nadaljnjemu izboljšanju ocen teh podatkov. Znanstveni odbor WCPFC je na svojem osmem zasedanju znova izpostavil vprašanja podatkovnih vrzeli in nedoslednosti (15) v povezavi z ulovom in njegovo sestavo, predstavil mnenje o obveznostih poročanja v skladu s sporazumi o zakupu in izdal priporočila za izboljšanje upravljanja (16). Obravnaval je tudi pomanjkanje predloženih podatkov oziroma pomanjkljive podatke nekaterih pogodbenic, med katerimi nekatere opravljajo dejavnost v vodah v nacionalni pristojnosti Tuvaluja. |
| --- | --- |

(46)

Poročila Znanstvenega odbora WCPFC v zvezi s tem redno poudarjajo vprašanje podatkovnih vrzeli. Znanstveni odbor WCPFC je na primer v točki 89 poročila o svojem sedmem zasedanju leta 2011 v ladijskih dnevnikih plovil z zapornimi plavaricami ugotovil nekatere nedoslednosti pri poročanju o črtastem, rumenoplavutem in veleokem tunu. Odbor je zaradi pomena točnih podatkov o sestavi ulova plovil z zapornimi plavaricami zaradi znanstvenih namenov priporočil, naj ta problem obravnava odbor za tehnične zadeve in skladnost (14). V točki 37 je poudaril negotovost podatkov o sestavi vrst, ki jih ulovijo plovila z zapornimi plavaricami, in pogodbenice pozval k nadaljnjemu izboljšanju ocen teh podatkov. Znanstveni odbor WCPFC je na svojem osmem zasedanju znova izpostavil vprašanja podatkovnih vrzeli in nedoslednosti (15) v povezavi z ulovom in njegovo sestavo, predstavil mnenje o obveznostih poročanja v skladu s sporazumi o zakupu in izdal priporočila za izboljšanje upravljanja (16). Obravnaval je tudi pomanjkanje predloženih podatkov oziroma pomanjkljive podatke nekaterih pogodbenic, med katerimi nekatere opravljajo dejavnost v vodah v nacionalni pristojnosti Tuvaluja.

| (47) | Znanstveni odbor WCPFC je na sedmem zasedanju ocenil, da bodo stopnje ulova v primeru nadaljevanja najnovejših praks ribolova črtastega tuna verjetno upadale in da bi bilo treba ulov zmanjšati, saj bodo ravni staležev izčrpane do ravni največjega trajnostnega donosa. Zato bi bilo treba spremljati povečanja ribolovnega napora (17). Med obiskom Komisije je bil ugotovljen neobstoj prave politike o dostopu ladjevja in dostopu do ribolova, kar dokazujeta zastarelost in nepopolnost načrta za upravljanje tunov. |
| --- | --- |

(47)

Znanstveni odbor WCPFC je na sedmem zasedanju ocenil, da bodo stopnje ulova v primeru nadaljevanja najnovejših praks ribolova črtastega tuna verjetno upadale in da bi bilo treba ulov zmanjšati, saj bodo ravni staležev izčrpane do ravni največjega trajnostnega donosa. Zato bi bilo treba spremljati povečanja ribolovnega napora (17). Med obiskom Komisije je bil ugotovljen neobstoj prave politike o dostopu ladjevja in dostopu do ribolova, kar dokazujeta zastarelost in nepopolnost načrta za upravljanje tunov.

| (48) | Tuvalu v svojih arhipelaških vodah ne uporablja nobenega izmed ukrepov WCPFC za ohranjanje in upravljanje, vzpostavljene pa ima le omejene združljive ukrepe. Ob upoštevanju izrazito selivske in čezconske narave tunov ter pomena staležev tuna in ribolovnih dejavnosti v arhipelaških vodah Tuvaluja, ki je pomembno geografsko drstitveno območje za vrste tunov, tako stanje ogroža prizadevanja za ohranitev staleža tunov na pacifiškem območju v celoti. Tuvalu torej ne zagotavlja izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje v vseh vodah v svoji pristojnosti na način, ki bi bil združljiv z zahtevami WCPFC, in skladno s svojimi obveznostmi zagotavljanja, da vrste v pristojnosti obalne države niso ogrožene zaradi pretiranega izkoriščanja. |
| --- | --- |

(48)

Tuvalu v svojih arhipelaških vodah ne uporablja nobenega izmed ukrepov WCPFC za ohranjanje in upravljanje, vzpostavljene pa ima le omejene združljive ukrepe. Ob upoštevanju izrazito selivske in čezconske narave tunov ter pomena staležev tuna in ribolovnih dejavnosti v arhipelaških vodah Tuvaluja, ki je pomembno geografsko drstitveno območje za vrste tunov, tako stanje ogroža prizadevanja za ohranitev staleža tunov na pacifiškem območju v celoti. Tuvalu torej ne zagotavlja izvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje v vseh vodah v svoji pristojnosti na način, ki bi bil združljiv z zahtevami WCPFC, in skladno s svojimi obveznostmi zagotavljanja, da vrste v pristojnosti obalne države niso ogrožene zaradi pretiranega izkoriščanja.

| (49) | Komisija je preučila tudi morebitna ravnanja oziroma opustitve Tuvaluja, ki bi lahko zmanjšali učinkovitost veljavnih zakonov, predpisov ali mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je preučila tudi morebitna ravnanja oziroma opustitve Tuvaluja, ki bi lahko zmanjšali učinkovitost veljavnih zakonov, predpisov ali mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (50) | Kot je glede tega priznal Tuvalu, zastareli načrt za upravljanje tunov ne določa jasnih ciljev za omejitev števila dovoljenj in celotnega dovoljenega ulova. Komisija zato meni, da Tuvalu zaradi neizvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ne izpolnjuje svojih mednarodnih obveznosti. Pri tunu gre za čezconski in izrazito selivski stalež, zato morajo biti ukrepi za ohranjanje in upravljanje skladni in združljivi na celotnem območju migracije, da bi lahko bili učinkoviti in trajnostni, kar je tudi splošni cilj konvencije WCPFC. |
| --- | --- |

(50)

Kot je glede tega priznal Tuvalu, zastareli načrt za upravljanje tunov ne določa jasnih ciljev za omejitev števila dovoljenj in celotnega dovoljenega ulova. Komisija zato meni, da Tuvalu zaradi neizvajanja ukrepov za ohranjanje in upravljanje ne izpolnjuje svojih mednarodnih obveznosti. Pri tunu gre za čezconski in izrazito selivski stalež, zato morajo biti ukrepi za ohranjanje in upravljanje skladni in združljivi na celotnem območju migracije, da bi lahko bili učinkoviti in trajnostni, kar je tudi splošni cilj konvencije WCPFC.

| (51) | Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Tuvaluja je bilo v skladu s členom 31(3) in (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Tuvalu ni izpolnil svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so mu bile naložene v skladu z mednarodnim pravom. |
| --- | --- |

(51)

Glede na stanje, pojasnjeno v tem oddelku ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Tuvaluja je bilo v skladu s členom 31(3) in (6) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da Tuvalu ni izpolnil svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so mu bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

3.4   Posebne omejitve držav v razvoju

| (52) | Komisija je ob upoštevanju uvrstitve Tuvaluja med najmanj razvite države (kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 31) analizirala, ali je mogoče zbrane informacije povezati z njegovimi posebnimi omejitvami, ki jih ima kot država v razvoju. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je ob upoštevanju uvrstitve Tuvaluja med najmanj razvite države (kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 31) analizirala, ali je mogoče zbrane informacije povezati z njegovimi posebnimi omejitvami, ki jih ima kot država v razvoju.

| (53) | Čeprav na splošno lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti glede nadzora in spremljanja, s posebnimi omejitvami Tuvaluja, ki temeljijo na njegovi stopnji razvoja, ni mogoče utemeljiti neobstoja posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki zadevajo mednarodne instrumente za boj proti ribolovnim dejavnostim IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje. Z navedenimi omejitvami ni mogoče utemeljiti niti dejstva, da Tuvalu ni vzpostavil sistema sankcij za kršitve mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

(53)

Čeprav na splošno lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti glede nadzora in spremljanja, s posebnimi omejitvami Tuvaluja, ki temeljijo na njegovi stopnji razvoja, ni mogoče utemeljiti neobstoja posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki zadevajo mednarodne instrumente za boj proti ribolovnim dejavnostim IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje. Z navedenimi omejitvami ni mogoče utemeljiti niti dejstva, da Tuvalu ni vzpostavil sistema sankcij za kršitve mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

| (54) | Zdi se, da so pomanjkljivosti sistema spremljanja, nadzora in obvladovanja posledica neravnovesja med oslabljenimi zmogljivostmi Tuvaluja, da nadzoruje ribolovne dejavnosti v svoji izključni ekonomski coni, in dodelitvijo dostopa velikemu tujemu ladjevju do njegovih voda. Zdi se tudi, da je proračun za upravljanje ribištva kljub pomembnemu prispevku ribištva k splošnemu prihodku Tuvaluja precej nižji. Zato se kljub morebitnim razvojnim omejitvam Tuvaluja politike, ki jih ta država izvaja na področju upravljanja ribolovnih virov, ne ujemajo z dodeljenimi sredstvi in prednostnimi nalogami države v zvezi z upravljanjem ribištva. |
| --- | --- |

(54)

Zdi se, da so pomanjkljivosti sistema spremljanja, nadzora in obvladovanja posledica neravnovesja med oslabljenimi zmogljivostmi Tuvaluja, da nadzoruje ribolovne dejavnosti v svoji izključni ekonomski coni, in dodelitvijo dostopa velikemu tujemu ladjevju do njegovih voda. Zdi se tudi, da je proračun za upravljanje ribištva kljub pomembnemu prispevku ribištva k splošnemu prihodku Tuvaluja precej nižji. Zato se kljub morebitnim razvojnim omejitvam Tuvaluja politike, ki jih ta država izvaja na področju upravljanja ribolovnih virov, ne ujemajo z dodeljenimi sredstvi in prednostnimi nalogami države v zvezi z upravljanjem ribištva.

| (55) | Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Tuvaluja je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da bi lahko stopnja razvoja Tuvaluja negativno vplivala na razvojni status upravljanja njihovega ribištva. Vendar stopnja razvoja Tuvaluja ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti, pomoči Unije in sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja ne more v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti splošnega ravnanja države kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njegovih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(55)

Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Tuvaluja je v skladu s členom 31(7) Uredbe IUU mogoče ugotoviti, da bi lahko stopnja razvoja Tuvaluja negativno vplivala na razvojni status upravljanja njihovega ribištva. Vendar stopnja razvoja Tuvaluja ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti, pomoči Unije in sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja ne more v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti splošnega ravnanja države kot države zastave ali obalne države glede ribolova in neustreznosti njegovih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV O MOŽNOSTI OPREDELITVE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

| (56) | Tuvalu bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njegovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so mu naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da ga bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU. |
| --- | --- |

(56)

Tuvalu bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njegovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so mu naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da ga bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU.

| (57) | Komisija bi morala Tuvalu v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Tuvalujem sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko navedena država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje. |
| --- | --- |

(57)

Komisija bi morala Tuvalu v skladu s členom 32(1) Uredbe IUU obvestiti o možnosti, da bo opredeljen kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Tuvalujem sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 Uredbe IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko navedena država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje.

| (58) | Poleg tega obvestilo Tuvaluju o možnosti, da bo opredeljen kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav – |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega obvestilo Tuvaluju o možnosti, da bo opredeljen kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav –

SKLENILA NASLEDNJE:

Edini člen

Komisija Tuvalu obvesti o možnosti, da ga bo opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

V Bruslju, 12. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

1

(2)  http://www.ffa.int/

2

(3)  Sporazum iz Nauruja (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Kodeks odgovornega ribištva, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 1995.

4

(5)  Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 2001.

5

(6)  Konvencija o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, podpisana 5. septembra 2000 v Honoluluju (http://www.wcpfc.int/doc/convention-conservation-and-management-highly-migratory-fish-stocks-western-and-central-pacific).

6

(7)  Informacije so pridobljene s spletne strani: http://hdr.undp.org/en/statistics

7

(8)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

8

(9)  Seznam Odbora za razvojno pomoč prejemnikov ODA (http://www.oecd.org/dac/stats/daclistofodarecipients.htm).

9

(10)  Deveto redno zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

10

(11)  http://www.wcpfc.int/system/files/CMM%202010-07%20%5BSharks%5D.pdf

11

(12)  Podpisnice tretjega dogovora Sporazuma iz Nauruja, 2008.

12

(13)  Deveto redno zasedanje Znanstvenega odbora WCPFC, WCPFC SC9-AR/CCM-25.

13

(14)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, sedmo redno zasedanje, Pohnpei, Federativne države Mikronezije, 9.–17. avgust 2011 (http://www.wcpfc.int/node/2896).

14

(15)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, osmo redno zasedanje, 7.–15. avgust 2012 (http://www.wcpfc.int/node/4587), oddelek 3.1.

15

(16)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, osmo redno zasedanje, točke od 69 do 71.

16

(17)  Povzetek poročila Znanstvenega odbora WCPFC, sedmo redno zasedanje, točki 35 in 36.

17

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/30

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 447/12)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 8.12.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 8.12.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Švedska |
| Stalež ali skupina staležev | COD/03AS. |
| Vrsta | trska (Gadus morhua) |
| Območje | Kattegat |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 79/TQ43 |

Datum in čas zaprtja

8.12.2014

Trajanje

8.12.2014–31.12.2014

Država članica

Švedska

Stalež ali skupina staležev

COD/03AS.

Vrsta

trska (Gadus morhua)

Območje

Kattegat

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

79/TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/30

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 447/13)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 21.11.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 21.11.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež ali skupina staležev | GHL/N3LMNO |
| Vrsta | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Območje | NAFO 3 LMNO |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 77/TQ43 |

Datum in čas zaprtja

21.11.2014

Trajanje

21.11.2014–31.12.2014

Država članica

Portugalska

Stalež ali skupina staležev

GHL/N3LMNO

Vrsta

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

Območje

NAFO 3 LMNO

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

77/TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/31

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2014/C 447/14)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 3.12.2014 |
| --- | --- |
| Trajanje | 3.12.2014–31.12.2014 |
| Država članica | Švedska |
| Stalež ali skupina staležev | COD/03AN. |
| Vrsta | trska (Gadus morhua) |
| Območje | Skagerrak |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 78/TQ43 |

Datum in čas zaprtja

3.12.2014

Trajanje

3.12.2014–31.12.2014

Država članica

Švedska

Stalež ali skupina staležev

COD/03AN.

Vrsta

trska (Gadus morhua)

Območje

Skagerrak

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

78/TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 13.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 447/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 447/32

---

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (1)

(2014/C 447/15)

Objavljeni referenčni zneski za prehod zunanjih meja, navedeni v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temeljijo na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu je vsak mesec na spletni strani Generalnega direktorata za notranje zadeve na voljo posodobljena različica.

BELGIJA

Informacije, ki nadomeščajo informacije, objavljene v UL C 247 z dne 13.10.2006

Belgijski zakon določa, da je treba dokazati razpoložljivost zadostnih sredstev za preživljanje.

Pristojni upravni organi ravnajo na naslednji način:

| (a) | Tujci, ki živijo pri zasebniku
  Dokazila o sredstvih za preživljanje lahko zagotovi oseba, pri kateri tujec živi v Kraljevini Belgiji, ki napiše in podpiše garantno izjavo, overjeno pri upravnem organu v kraju prebivanja.
  Ta oseba jamči, da bo poravnala vse stroške, ki bi nastali v zvezi s prebivanjem in oskrbo tujca, stroške za zdravstveno oskrbo in za vrnitev v matično državo, če jih tujec ne bi mogel poravnati. S tem ukrepom naj bi preprečili, da bi moral stroške poravnati upravni organ. Garantno izjavo mora podpisati oseba, ki je kreditno sposobna; če je ta oseba tujec, mora imeti dovoljenje za stalno prebivanje.
  Če je potrebno, mora tujec predložiti tudi dokazila o lastnih dohodkih.
  Če tujec nima lastnih sredstev, mora razpolagati vsaj z zneskom 45 EUR za dan prebivanja. |
| --- | --- |

(a)

Tujci, ki živijo pri zasebniku

Dokazila o sredstvih za preživljanje lahko zagotovi oseba, pri kateri tujec živi v Kraljevini Belgiji, ki napiše in podpiše garantno izjavo, overjeno pri upravnem organu v kraju prebivanja.

Ta oseba jamči, da bo poravnala vse stroške, ki bi nastali v zvezi s prebivanjem in oskrbo tujca, stroške za zdravstveno oskrbo in za vrnitev v matično državo, če jih tujec ne bi mogel poravnati. S tem ukrepom naj bi preprečili, da bi moral stroške poravnati upravni organ. Garantno izjavo mora podpisati oseba, ki je kreditno sposobna; če je ta oseba tujec, mora imeti dovoljenje za stalno prebivanje.

Če je potrebno, mora tujec predložiti tudi dokazila o lastnih dohodkih.

Če tujec nima lastnih sredstev, mora razpolagati vsaj z zneskom 45 EUR za dan prebivanja.

| (b) | Tujci, ki so nastanjeni v hotelu
  Če tujec ne more predložiti dokazil o lastnih sredstvih, mora razpolagati vsaj z zneskom 95 EUR za dan prebivanja.
  V večini primerov mora tujec predložiti tudi vozovnico (letalsko vozovnico) za vrnitev v matično državo ali državo svojega prebivališča. |
| --- | --- |

(b)

Tujci, ki so nastanjeni v hotelu

Če tujec ne more predložiti dokazil o lastnih sredstvih, mora razpolagati vsaj z zneskom 95 EUR za dan prebivanja.

V večini primerov mora tujec predložiti tudi vozovnico (letalsko vozovnico) za vrnitev v matično državo ali državo svojega prebivališča.

Seznam prejšnjih objav

| | UL C 247, 13.10.2006, str. 19. |
| --- | --- |

UL C 247, 13.10.2006, str. 19.

| | UL C 153, 6.7.2007, str. 22. |
| --- | --- |

UL C 153, 6.7.2007, str. 22.

| | UL C 182, 4.8.2007, str. 18. |
| --- | --- |

UL C 182, 4.8.2007, str. 18.

| | UL C 57, 1.3.2008, str. 38. |
| --- | --- |

UL C 57, 1.3.2008, str. 38.

| | UL C 134, 31.5.2008, str. 19. |
| --- | --- |

UL C 134, 31.5.2008, str. 19.

| | UL C 37, 14.2.2009, str. 8. |
| --- | --- |

UL C 37, 14.2.2009, str. 8.

| | UL C 35, 12.2.2010, str. 7. |
| --- | --- |

UL C 35, 12.2.2010, str. 7.

| | UL C 304, 10.11.2010, str. 5. |
| --- | --- |

UL C 304, 10.11.2010, str. 5.

| | UL C 24, 26.1.2011, str. 6. |
| --- | --- |

UL C 24, 26.1.2011, str. 6.

| | UL C 157, 27.5.2011, str. 8. |
| --- | --- |

UL C 157, 27.5.2011, str. 8.

| | UL C 203, 9.7.2011, str. 16. |
| --- | --- |

UL C 203, 9.7.2011, str. 16.

| | UL C 11, 13.1.2012, str. 13. |
| --- | --- |

UL C 11, 13.1.2012, str. 13.

| | UL C 72, 10.3.2012, str. 44. |
| --- | --- |

UL C 72, 10.3.2012, str. 44.

| | UL C 199, 7.7.2012, str. 8. |
| --- | --- |

UL C 199, 7.7.2012, str. 8.

| | UL C 298, 4.10.2012, str. 3. |
| --- | --- |

UL C 298, 4.10.2012, str. 3.

| | UL C 56, 26.2.2013, str. 13. |
| --- | --- |

UL C 56, 26.2.2013, str. 13.

| | UL C 98, 5.4.2013, str. 3. |
| --- | --- |

UL C 98, 5.4.2013, str. 3.

| | UL C 269, 18.9.2013, str. 2. |
| --- | --- |

UL C 269, 18.9.2013, str. 2.

| | UL C 57, 28.2.2014, str. 1. |
| --- | --- |

UL C 57, 28.2.2014, str. 1.

| | UL C 152, 20.5.2014, str. 25. |
| --- | --- |

UL C 152, 20.5.2014, str. 25.

| | UL C 224, 15.7.2014, str. 31. |
| --- | --- |

UL C 224, 15.7.2014, str. 31.

| | UL C 434, 4.12.2014, str. 3. |
| --- | --- |

UL C 434, 4.12.2014, str. 3.

---

(1)  Glej seznam prejšnjih objav na koncu dokumenta.

---