# Az Európai Unió C 443/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 443 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. december 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 443

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. december 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 443/01 | A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzékének közzététele (az irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban))
   (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 443/02 | A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzéke közzétételének visszavonása)
   (
  1
  ) | 6 |
| 2014/C 443/03 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.7468 – Oji Holdings/Itochu Corporation/Sales and Production JVs) (
  1
  ) | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 443/01

A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzékének közzététele (az irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban))
   (
  1
  )

(Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzékének közzététele (az irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban))

1

1

2014/C 443/02

A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzéke közzétételének visszavonása)
   (
  1
  )

(Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzéke közzétételének visszavonása)

1

6

2014/C 443/03

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.7468 – Oji Holdings/Itochu Corporation/Sales and Production JVs) (
  1
  )

1

6

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2014/C 443/04 | A Tanács következtetései – A gyakorló jogászok képzéséről mint az uniós vívmányok megszilárdításának alapvető eszközéről | 7 |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 443/05 | Euroátváltási árfolyamok | 10 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2014/C 443/04

A Tanács következtetései – A gyakorló jogászok képzéséről mint az uniós vívmányok megszilárdításának alapvető eszközéről

7

Európai Bizottság

2014/C 443/05

Euroátváltási árfolyamok

10

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 443/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 11 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2014/C 443/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/1

---

A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) végrehajtása keretében

(Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzékének közzététele (az irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban))

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 443/01)

MI-007: Viteldíjjelzők

a következő vonatkozásában:

az OIML R 21 2007-es kiadása.

Megjegyzések:

A „Megjegyzés” oszlop az OIML R 21 és a 2004/22/EK irányelv vonatkozó követelménye közötti megfelelést jelöli.

A „Szabályozott” megjelölés a következőket jelenti:

| — | az OIML R 21 követelménye azonos a 2004/22/EK irányelv követelményével, vagy |
| --- | --- |

—

az OIML R 21 követelménye azonos a 2004/22/EK irányelv követelményével, vagy

| — | az OIML R 21 követelménye szigorúbb a 2004/22/EK irányelv követelményénél, vagy |
| --- | --- |

—

az OIML R 21 követelménye szigorúbb a 2004/22/EK irányelv követelményénél, vagy

| — | az OIML R 21 követelményének egésze teljesíti a 2004/22/EK irányelv követelményeit (még akkor is, ha a 2004/22/EK irányelv más alternatívákat is megenged), |
| --- | --- |

—

az OIML R 21 követelményének egésze teljesíti a 2004/22/EK irányelv követelményeit (még akkor is, ha a 2004/22/EK irányelv más alternatívákat is megenged),

| — | amennyiben nem teljes a megfelelés a követelmények között, rövid magyarázat ismerteti, hogy a követelmények mely része szabályozott. |
| --- | --- |

—

amennyiben nem teljes a megfelelés a követelmények között, rövid magyarázat ismerteti, hogy a követelmények mely része szabályozott.

A „Nem szabályozott” megjelölés azt jelenti, hogy a 2004/22/EK irányelv követelménye vagy nem egyeztethető össze a vonatkozó OIML R 21 követelménnyel, vagy nem szerepel abban.

A „Nem releváns” megjelölés azt jelenti, hogy a 2004/22/EK irányelv I. mellékletében szereplő követelmény a viteldíjjelzők esetében nem releváns.

| A mérőműszerekről szóló irányelvben előírt alapvető követelmények | Az OIML R 21 2007-es kiadása | Megjegyzés |
| --- | --- | --- |
| 1. MELLÉKLET |
| 1.1. | 2.4.5.4; 2.5.5 | Szabályozott |
| 1.2. | A.5.4.5 | Szabályozott |
| 1.3. | 3.5.2 | Szabályozott |
| 1.3.1. | 3.5.1; 5.1.2 | Szabályozott |
| 1.3.2. a) | | |
| M1: | | Nem releváns |
| M2: | | Nem releváns |
| M3: | A.5.4.4 | Szabályozott |
| 1.3.2. b) | | Szabályozott |
| 1.3.3. a) | | |
| E1 | | Nem releváns |
| E2 | | Nem releváns |
| E3 | első mondat | A.5.4.3; A.5.4.5; A.5.4.6; A.5.4.7 | Szabályozott a 24 V/m térerősség alkalmazása esetén |
| 2. mondat, 1. francia bekezdés | A.5.4.3.2. | Szabályozott |
| 2. mondat, 2. francia bekezdés | | Szabályozott az ISO 16750-2:2010(E) szabványban megadott terheléskieséses B vizsgálat alkalmazása esetén |
| 1.3.3. b) | A. melléklet | Szabályozott |
| 1.3.4. | A. melléklet | Szabályozott |
| 1.4. | | |
| 1.4.1. | A.5.1 | Szabályozott |
| 1.4.2. | 5.1.2 | Szabályozott |
| 2. | 7.5 | Szabályozott |
| 3. | 5.2.6 | Szabályozott |
| 4. | | Nem releváns |
| 5. | 4.1 | Szabályozott |
| 6. | 3.3 | Szabályozott |
| 7. | | |
| 7.1. | 4.2.1 | Szabályozott |
| 7.2. | 4.1; 4.9.1 | Szabályozott |
| 7.3. | | Nem releváns |
| 7.4. | | Nem releváns |
| 7.5. | 4.1 | Szabályozott |
| 7.6. | 4.2.3; 4.11 | Szabályozott, ha a vizsgálati módszert tartalmazza a felhasználói kézikönyv |
| 8. | | |
| 8.1. | 5.2.3.2 | Szabályozott |
| 8.2. | 4.2.5 | Szabályozott |
| 8.3. | 4.11.2. | Szabályozott |
| 8.4. | 4.10 | Szabályozott |
| 8.5. | | Nem releváns |
| 9. | | |
| 9.1. | 4.12; 4.12.1 | Szabályozott |
| 9.2. | | Nem releváns |
| 9.3. | | Nem szabályozott |
| 9.4. | | Nem releváns |
| 9.5. | | Nem releváns |
| 9.6. | | Nem releváns |
| 9.7. | 3.4; 4.9.1 | Szabályozott |
| 9.8. | 4.12.2 | Szabályozott |
| 10. | | |
| 10.1. | 4.9.1 | Szabályozott |
| 10.2. | 4.9.1 | Szabályozott |
| 10.3. | 4.9.2 | Szabályozott |
| 10.4. | 4.9.1 | Szabályozott |
| 10.5. | | Nem releváns |
| 11. | | |
| 11.1. | | Nem releváns |
| 11.2. | | Nem releváns |
| 12. | 4.2.3 | Szabályozott |
| MI-007. MELLÉKLET |
| Fogalommeghatározások | | |
| Viteldíjjelző | 2.1.1 | Szabályozott |
| Viteldíj | 2.3.1.1 | Szabályozott |
| Határsebesség | 2.3.1.2 | Szabályozott |
| Az „S” szokásos számítási módszer (egyszeres díjszabás alkalmazása) | 2.3.1.3.1 | Szabályozott |
| A „D” szokásos számítási módszer (dupla díjszabás alkalmazása) | 2.3.1.3.2 | Szabályozott |
| Üzemmódok | 2.3.3; 2.3.3.1; 2.3.3.2; 2.3.3.3 | Szabályozott |
| 1. | 3.1 | Szabályozott |
| 2. | 2.3.3.2; 2.3.3.3; 3.1 | Szabályozott |
| 3. | 4.3 | Szabályozott |
| 4. | 5.2.3; 4.2.2 | Szabályozott |
| 5. | 4.2.3 4.2.5 | Szabályozott |
| 6.1. | A.5.4.4 | Szabályozott |
| 6.2. | 3.5.1; 3.5.2 | Szabályozott |
| 7. | 3.2.1.1 | Szabályozott |
| 8. | | |
| 8.1. | Lásd az 1. melléklet 1.3.3. pontjánál szereplő választ | Szabályozott |
| 8.2. | 5.1.3 | Szabályozott |
| 9. | 5.2.5 | Szabályozott |
| 10. | 3.1 | Szabályozott |
| 11. | 4.5.3.b) | Szabályozott |
| 12. | 4.5.4 | Szabályozott |
| 13. | 4.9.1 | Szabályozott |
| 14.1. | 4.2.4 | Szabályozott |
| 14.2. | 4.2.5 | Szabályozott, ha az OIML R 21:2007 4.2.5.i. pontja kötelező |
| 14.3. | Lásd az 1. melléklet 8.3. pontjánál szereplő választ | Szabályozott |
| 15.1. | 4.7 | Szabályozott |
| 15.2. | 4.7 | Szabályozott |
| 15.3. | 4.9.1 | Szabályozott |
| 16. | 4.8 | Szabályozott |
| 17. | 4.1; 4.14.1 | Szabályozott |
| 18. | 5.2.4; 3.2.1.1 | Szabályozott |
| 19. | 4.14.1; 4.2.1 | Szabályozott |
| 20. | 4.2.1 | Szabályozott |
| 21. | 3.3 | Szabályozott |
| 22. | 3.7 | Szabályozott |
| 23. | 3.4 | Szabályozott |

A mérőműszerekről szóló irányelvben előírt alapvető követelmények

Az OIML R 21 2007-es kiadása

Megjegyzés

1. MELLÉKLET

1.1.

2.4.5.4; 2.5.5

Szabályozott

1.2.

A.5.4.5

Szabályozott

1.3.

3.5.2

Szabályozott

1.3.1.

3.5.1; 5.1.2

Szabályozott

1.3.2. a)

M1:

Nem releváns

M2:

Nem releváns

M3:

A.5.4.4

Szabályozott

1.3.2. b)

Szabályozott

1.3.3. a)

E1

Nem releváns

E2

Nem releváns

E3

első mondat

A.5.4.3; A.5.4.5; A.5.4.6; A.5.4.7

Szabályozott a 24 V/m térerősség alkalmazása esetén

2. mondat, 1. francia bekezdés

A.5.4.3.2.

Szabályozott

2. mondat, 2. francia bekezdés

Szabályozott az ISO 16750-2:2010(E) szabványban megadott terheléskieséses B vizsgálat alkalmazása esetén

1.3.3. b)

A. melléklet

Szabályozott

1.3.4.

A. melléklet

Szabályozott

1.4.

1.4.1.

A.5.1

Szabályozott

1.4.2.

5.1.2

Szabályozott

2.

7.5

Szabályozott

3.

5.2.6

Szabályozott

4.

Nem releváns

5.

4.1

Szabályozott

6.

3.3

Szabályozott

7.

7.1.

4.2.1

Szabályozott

7.2.

4.1; 4.9.1

Szabályozott

7.3.

Nem releváns

7.4.

Nem releváns

7.5.

4.1

Szabályozott

7.6.

4.2.3; 4.11

Szabályozott, ha a vizsgálati módszert tartalmazza a felhasználói kézikönyv

8.

8.1.

5.2.3.2

Szabályozott

8.2.

4.2.5

Szabályozott

8.3.

4.11.2.

Szabályozott

8.4.

4.10

Szabályozott

8.5.

Nem releváns

9.

9.1.

4.12; 4.12.1

Szabályozott

9.2.

Nem releváns

9.3.

Nem szabályozott

9.4.

Nem releváns

9.5.

Nem releváns

9.6.

Nem releváns

9.7.

3.4; 4.9.1

Szabályozott

9.8.

4.12.2

Szabályozott

10.

10.1.

4.9.1

Szabályozott

10.2.

4.9.1

Szabályozott

10.3.

4.9.2

Szabályozott

10.4.

4.9.1

Szabályozott

10.5.

Nem releváns

11.

11.1.

Nem releváns

11.2.

Nem releváns

12.

4.2.3

Szabályozott

MI-007. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

Viteldíjjelző

2.1.1

Szabályozott

Viteldíj

2.3.1.1

Szabályozott

Határsebesség

2.3.1.2

Szabályozott

Az „S” szokásos számítási módszer (egyszeres díjszabás alkalmazása)

2.3.1.3.1

Szabályozott

A „D” szokásos számítási módszer (dupla díjszabás alkalmazása)

2.3.1.3.2

Szabályozott

Üzemmódok

2.3.3; 2.3.3.1; 2.3.3.2; 2.3.3.3

Szabályozott

1.

3.1

Szabályozott

2.

2.3.3.2; 2.3.3.3; 3.1

Szabályozott

3.

4.3

Szabályozott

4.

5.2.3; 4.2.2

Szabályozott

5.

4.2.3 4.2.5

Szabályozott

6.1.

A.5.4.4

Szabályozott

6.2.

3.5.1; 3.5.2

Szabályozott

7.

3.2.1.1

Szabályozott

8.

8.1.

Lásd az 1. melléklet 1.3.3. pontjánál szereplő választ

Szabályozott

8.2.

5.1.3

Szabályozott

9.

5.2.5

Szabályozott

10.

3.1

Szabályozott

11.

4.5.3.b)

Szabályozott

12.

4.5.4

Szabályozott

13.

4.9.1

Szabályozott

14.1.

4.2.4

Szabályozott

14.2.

4.2.5

Szabályozott, ha az OIML R 21:2007 4.2.5.i. pontja kötelező

14.3.

Lásd az 1. melléklet 8.3. pontjánál szereplő választ

Szabályozott

15.1.

4.7

Szabályozott

15.2.

4.7

Szabályozott

15.3.

4.9.1

Szabályozott

16.

4.8

Szabályozott

17.

4.1; 4.14.1

Szabályozott

18.

5.2.4; 3.2.1.1

Szabályozott

19.

4.14.1; 4.2.1

Szabályozott

20.

4.2.1

Szabályozott

21.

3.3

Szabályozott

22.

3.7

Szabályozott

23.

3.4

Szabályozott

---

(1)  HL L 135., 2004.4.30., 1. o.

---

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/6

---

A Bizottság közleménye a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) végrehajtása keretében

(Az OIML által kidolgozott normatív dokumentumokra történő hivatkozások és az alapvető követelményekre vonatkozó részeik jegyzéke közzétételének visszavonása)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 443/02)

Az OIML R21 (2007-es kiadás) (2) vonatkozásában a viteldíjjelzőkre (MI-007) történő hivatkozás közzététele az e közlemény közzétételét követő száznyolcvan nap elteltével visszavonásra kerül. Az említett normatív dokumentum alapján, a dokumentum visszavonása előtt kibocsátott EK-típusvizsgálati tanúsítványok az ilyen típusú eszközök forgalomba hozatalára vagy üzemeltetésére vonatkozó bármely korlátozás nélkül érvényességi idejük lejártáig érvényben maradnak.

---

(1)  HL L 135., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL C 268., 2009.11.10., 1. o.

---

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/6

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám: M.7468 – Oji Holdings/Itochu Corporation/Sales and Production JVs)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 443/03)

(A Tanács 139/2004/EK rendelete)

2014. november 27-én az Bizottság bejelentést kapott az Oji Green Resources Co., Ltd és Itochu Enex Co., Ltd által tervezett összefonódásról. 2014. december 5-én a bejelentő fél (felek) tájékoztatta/ák a Bizottságot, hogy visszavonja/ák bejelentését/üket.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/7

---

A Tanács következtetései

A gyakorló jogászok képzéséről mint az uniós vívmányok megszilárdításának alapvető eszközéről

(2014/C 443/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE:

az Európai Unióban az igazságügyi képzésről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, 2006. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2006) 356 def.);

a bírák, ügyészek és igazságügyi alkalmazottak Európai Unión belüli képzéséről szóló tanácsi állásfoglalásra (2008/C 299/01);

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésének h) pontjára és 82. cikke (1) bekezdésének c) pontjára a bírák, ügyészek és az igazságszolgáltatási alkalmazottak büntető- és polgári jogi ügyekkel kapcsolatos képzésének támogatásával kapcsolatban;

az Európa Tanács európai bírákat tömörítő konzultatív tanácsa bíráinak 2010. évi Magna Charta-jára, amely kiemeli, hogy az alapképzés és a szakmai továbbképzés a bíráknak joga és kötelessége, továbbá hogy a képzés fontos eszköz a bírói függetlenség megőrzéséhez és az igazságügyi rendszer magas színvonalú, hatékony működésének biztosításához;

a Bizottságnak „Az uniós jogérvényesülésbe vetett bizalom kiépítése – az európai igazságügyi képzés új dimenziója” című közleményére (COM(2011) 551 végleges);

az európai igazságügyi képzésről szóló, 2011. október 27-i tanácsi következtetésekre (2011/C 361/03);

az igazságügyi képzésről szóló, 2012. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (2012/2575(RSP));

az Európai Bizottságnak „Az Európai Unió 2020-ig tartó igazságügyi ütemterve – A bizalom, a növekedés és a mobilitás erősítése” című közleményére (COM(2014) 144 final);

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó, az Európai Tanács 2014. június 27-i ülésén elfogadott stratégiai iránymutatásokra, melyek értelmében „további intézkedésre van szükség [...] a szakembereknek nyújtott képzési lehetőségek” bővítése terén (EUCO 79/14);

HANGSÚLYOZZA, hogy:

A bírák, az ügyészek és más gyakorló jogászok alapvető szerepet játszanak az Európai Unió jogának betartatásában;

Az igazságügy és ezen belül az igazságügyi együttműködés területe a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az EU kiforrott szakpolitikájává lépett elő; feladatunk most az európai igazságügyi térség megszilárdítása. A képzés kulcsfontosságú eszköz abban, hogy az uniós jogszabályok által biztosított jogok valóságossá váljanak, a tagállamok igazságügyi rendszereinek hatékonysága javuljon, valamint hogy a gyakorló jogászok bízzanak egymás tagállamának igazságügyi rendszerében; Ennek révén pedig gördülékenyebbé válhatnának a határokon átnyúló eljárások, valamint az ítéletek elismerése;

ÜDVÖZLI:

| 1. | az európai igazságügyi képzésről készített éves bizottsági jelentésekben szereplő adatokat, miszerint 2011 és 2013 között több mint 210 000 gyakorló jogász részesült képzésben az uniós jogról, többek között bírák, ügyészek, bírósági tisztviselők, ügyvédek, jegyzők és bírósági végrehajtók; |
| --- | --- |

1.

az európai igazságügyi képzésről készített éves bizottsági jelentésekben szereplő adatokat, miszerint 2011 és 2013 között több mint 210 000 gyakorló jogász részesült képzésben az uniós jogról, többek között bírák, ügyészek, bírósági tisztviselők, ügyvédek, jegyzők és bírósági végrehajtók;

| 2. | a bevált képzési gyakorlatok bírák, ügyészek, ügyvédek és bírósági tisztviselők közötti terjesztését, valamint az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projektből eredő, az Európai Parlament által 2012-ben megfogalmazott és az Európai Bizottság által 2013-ban és 2014-ben végrehajtott ajánlásokat az említett szakmák képzésének javításáról; |
| --- | --- |

2.

a bevált képzési gyakorlatok bírák, ügyészek, ügyvédek és bírósági tisztviselők közötti terjesztését, valamint az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projektből eredő, az Európai Parlament által 2012-ben megfogalmazott és az Európai Bizottság által 2013-ban és 2014-ben végrehajtott ajánlásokat az említett szakmák képzésének javításáról;

| 3. | a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program (1) elfogadását, melynek célja az igazságügyi képzés támogatása és előmozdítása egy közös jogi és igazságügyi kultúra kialakulásának elősegítése érdekében, mely célkitűzésre a program teljes költségvetésének 35 %-át (132 millió EUR) különítették el; |
| --- | --- |

3.

a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program (1) elfogadását, melynek célja az igazságügyi képzés támogatása és előmozdítása egy közös jogi és igazságügyi kultúra kialakulásának elősegítése érdekében, mely célkitűzésre a program teljes költségvetésének 35 %-át (132 millió EUR) különítették el;

| 4. | az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) által az elmúlt években nyújtott, támogatott és koordinált csereprogramokban, illetve egyéb, határokon átnyúló képzési tevékenységekben való bírói és ügyészi részvétel megnövekedett arányát; |
| --- | --- |

4.

az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) által az elmúlt években nyújtott, támogatott és koordinált csereprogramokban, illetve egyéb, határokon átnyúló képzési tevékenységekben való bírói és ügyészi részvétel megnövekedett arányát;

ELISMERI, hogy:

| 1. | a javuló tendencia ellenére további erőfeszítésekre van szükség annak az ambiciózus célszámnak a teljesítéséhez, hogy 2011 és 2020 között az összes gyakorló jogász fele (körülbelül 700 000 személy) részesüljön képzésben az uniós jogról; |
| --- | --- |

1.

a javuló tendencia ellenére további erőfeszítésekre van szükség annak az ambiciózus célszámnak a teljesítéséhez, hogy 2011 és 2020 között az összes gyakorló jogász fele (körülbelül 700 000 személy) részesüljön képzésben az uniós jogról;

| 2. | a gyakorló jogászok képzési igényeit még mindig nem sikerült maradéktalanul kielégíteni, és a helyzet jogi szakmánként és tagállamonként változik; |
| --- | --- |

2.

a gyakorló jogászok képzési igényeit még mindig nem sikerült maradéktalanul kielégíteni, és a helyzet jogi szakmánként és tagállamonként változik;

| 3. | a bevált gyakorlatokat a jogi szakmák széles körében terjeszteni kell, és szükséges azok naprakésszé tétele, újrafelhasználása és egymással való megosztása; |
| --- | --- |

3.

a bevált gyakorlatokat a jogi szakmák széles körében terjeszteni kell, és szükséges azok naprakésszé tétele, újrafelhasználása és egymással való megosztása;

| 4. | a gyakorló jogászok számára ma is nehézségekbe ütközik a képzési tevékenységekben való részvétel, például időhiány vagy szűkös anyagi keretek miatt, vagy az uniós joggal foglalkozó tanfolyamok hiánya miatt, illetve az idegen nyelvű jogi szaknyelv hiányos ismerete okán, ami gátolja a határon átnyúló képzési tevékenységekben való részvételt; |
| --- | --- |

4.

a gyakorló jogászok számára ma is nehézségekbe ütközik a képzési tevékenységekben való részvétel, például időhiány vagy szűkös anyagi keretek miatt, vagy az uniós joggal foglalkozó tanfolyamok hiánya miatt, illetve az idegen nyelvű jogi szaknyelv hiányos ismerete okán, ami gátolja a határon átnyúló képzési tevékenységekben való részvételt;

| 5. | Az EU szintjén az EJTN a legalkalmasabb arra, hogy tagjai segítségével összehangolja a nemzeti képzési tevékenységeket, valamint a bírák és ügyészek számára határokon átnyúló képzési kínálatot alakítson ki; az Európai Unió által az EJTN részére nyújtott társfinanszírozási támogatás mértéke nőtt az elmúlt években; |
| --- | --- |

5.

Az EU szintjén az EJTN a legalkalmasabb arra, hogy tagjai segítségével összehangolja a nemzeti képzési tevékenységeket, valamint a bírák és ügyészek számára határokon átnyúló képzési kínálatot alakítson ki; az Európai Unió által az EJTN részére nyújtott társfinanszírozási támogatás mértéke nőtt az elmúlt években;

FELSZÓLÍTJA AZ IGAZSÁGÜGYI KÉPZÉST NYÚJTÓ NEMZETI SZERVEKET ÉS A JOGI SZAKMÁK KÉPZÉSÉT BIZTOSÍTÓ KÉPZÉSI SZERVEKET, HOGY:

| 1. | szisztematikusan építsék be az uniós jog – és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának – oktatását a nemzeti szintű alap- és továbbképzésbe, szükséges esetben az igazságügyi vagy szakmai feladatok megfelelő ellátásának érdekében; |
| --- | --- |

1.

szisztematikusan építsék be az uniós jog – és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának – oktatását a nemzeti szintű alap- és továbbképzésbe, szükséges esetben az igazságügyi vagy szakmai feladatok megfelelő ellátásának érdekében;

| 2. | hozzák meg adott esetben a szükséges intézkedéseket az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projektből eredő bevált gyakorlatok és ajánlások alapján; |
| --- | --- |

2.

hozzák meg adott esetben a szükséges intézkedéseket az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projektből eredő bevált gyakorlatok és ajánlások alapján;

| 3. | tegyenek lépéseket annak megkönnyítésére, hogy az uniós jog témájában másik tagállamban vagy európai képzési szervnél elvégzett, határokon átnyúló képzési tevékenységeket a nemzeti képzési kötelezettségek teljesítéseként elismerjék, amennyiben vannak ilyenek; |
| --- | --- |

3.

tegyenek lépéseket annak megkönnyítésére, hogy az uniós jog témájában másik tagállamban vagy európai képzési szervnél elvégzett, határokon átnyúló képzési tevékenységeket a nemzeti képzési kötelezettségek teljesítéseként elismerjék, amennyiben vannak ilyenek;

| 4. | szükséges esetben javítsák a megbízható képzési adatok gyűjtését, és ezeket az adatokat osszák meg a Bizottsággal, hogy az még pontosabb képet adhasson a témáról az európai igazságügyi képzésről szóló éves jelentéseiben; |
| --- | --- |

4.

szükséges esetben javítsák a megbízható képzési adatok gyűjtését, és ezeket az adatokat osszák meg a Bizottsággal, hogy az még pontosabb képet adhasson a témáról az európai igazságügyi képzésről szóló éves jelentéseiben;

| 5. | támogassák és koordinálják a szabadfoglalkozású jogászok nemzeti szervezetei által nyújtott képzést az uniós szintű társintézményeiken keresztül; |
| --- | --- |

5.

támogassák és koordinálják a szabadfoglalkozású jogászok nemzeti szervezetei által nyújtott képzést az uniós szintű társintézményeiken keresztül;

FELSZÓLÍTJA A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | az Európai Tanács 2014. júniusi következtetéseiben a gyakorló jogászok képzésével kapcsolatban kitűzött prioritást valósítsák meg az alábbi konkrét intézkedések révén:






  — | különítsenek el elegendő költségvetési forrást a megfelelő képzési kínálat kialakítására, és |
| --- | --- | --- |

1.

az Európai Tanács 2014. júniusi következtetéseiben a gyakorló jogászok képzésével kapcsolatban kitűzött prioritást valósítsák meg az alábbi konkrét intézkedések révén:

—

különítsenek el elegendő költségvetési forrást a megfelelő képzési kínálat kialakítására, és

| — | tegyék lehetővé a gyakorló jogászok számára a választható képzési tevékenységekben való részvételt; |
| --- | --- |

—

tegyék lehetővé a gyakorló jogászok számára a választható képzési tevékenységekben való részvételt;

| 2. | fontolják meg az EJTN részére nyújtott pénzügyi támogatásuk emelését, de legalábbis ne csökkentsék annak mértékét, figyelembe véve az EJTN jogi keretét és a releváns képzési igények alapján az EJTN bizonyos képzéseihez nyújtott közvetlen tagállami finanszírozást, annak érdekében, hogy illeszkedjenek az EU által nyújtott hozzájáruláshoz, valamint hogy a hálózat továbbfejleszthesse a tevékenységét, így például a csereprogramokat és a határon átnyúló képzési tevékenységeket; |
| --- | --- |

2.

fontolják meg az EJTN részére nyújtott pénzügyi támogatásuk emelését, de legalábbis ne csökkentsék annak mértékét, figyelembe véve az EJTN jogi keretét és a releváns képzési igények alapján az EJTN bizonyos képzéseihez nyújtott közvetlen tagállami finanszírozást, annak érdekében, hogy illeszkedjenek az EU által nyújtott hozzájáruláshoz, valamint hogy a hálózat továbbfejleszthesse a tevékenységét, így például a csereprogramokat és a határon átnyúló képzési tevékenységeket;

| 3. | támogassák az e területre irányuló megbízható adatgyűjtést; |
| --- | --- |

3.

támogassák az e területre irányuló megbízható adatgyűjtést;

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 1. | használja fel a tagállamok és az érdekelt felek szakértelmét, továbbá építsen az EJTN kiváló munkájára és az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projekt eredményeire, amennyiben ajánlások kidolgozását tervezi az összes jogi szakma képzési követelményeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

használja fel a tagállamok és az érdekelt felek szakértelmét, továbbá építsen az EJTN kiváló munkájára és az európai igazságügyi képzéssel kapcsolatos kísérleti projekt eredményeire, amennyiben ajánlások kidolgozását tervezi az összes jogi szakma képzési követelményeire vonatkozóan;

| 2. | továbbra is számoljon be a gyakorló jogászok képzésekben való részvételéről az uniós jogot és más tagállamok belső jogát illetően; |
| --- | --- |

2.

továbbra is számoljon be a gyakorló jogászok képzésekben való részvételéről az uniós jogot és más tagállamok belső jogát illetően;

| 3. | szervezzen rendszeres uniós szintű találkozókat a gyakorló jogászok képzésében érintett érdekeltekkel az elért eredmények felmérése és annak érdekében, hogy szükséges esetben segíthessen az európai igazságügyi képzés továbbfejlesztésében; |
| --- | --- |

3.

szervezzen rendszeres uniós szintű találkozókat a gyakorló jogászok képzésében érintett érdekeltekkel az elért eredmények felmérése és annak érdekében, hogy szükséges esetben segíthessen az európai igazságügyi képzés továbbfejlesztésében;

| 4. | szervezzen egyszeri uniós szintű találkozót az érdekelt felekkel, melynek célja a meglévő képzési tevékenységek feltérképezése, az esetleges hiányosságok feltárása és a jobbító javaslatok összegyűjtése lenne, elsősorban a gyakorló jogászok és az Európai Unió Alapjogi Chartáját alkalmazó köztisztviselők képzésére összpontosítva; |
| --- | --- |

4.

szervezzen egyszeri uniós szintű találkozót az érdekelt felekkel, melynek célja a meglévő képzési tevékenységek feltérképezése, az esetleges hiányosságok feltárása és a jobbító javaslatok összegyűjtése lenne, elsősorban a gyakorló jogászok és az Európai Unió Alapjogi Chartáját alkalmazó köztisztviselők képzésére összpontosítva;

| 5. | ösztönözze mind a közszférabeli, mind az – adott esetben – magánszférabeli képzési szerveket arra, hogy kínáljanak több képzést a jogi szakma képviselői részére az uniós jog, valamint az idegen nyelvű jogi szaknyelv területén, szem előtt tartva azt a célt, hogy e képzéseknek magas színvonalúnak és költséghatékonynak kell lenniük; |
| --- | --- |

5.

ösztönözze mind a közszférabeli, mind az – adott esetben – magánszférabeli képzési szerveket arra, hogy kínáljanak több képzést a jogi szakma képviselői részére az uniós jog, valamint az idegen nyelvű jogi szaknyelv területén, szem előtt tartva azt a célt, hogy e képzéseknek magas színvonalúnak és költséghatékonynak kell lenniük;

| 6. | foglalkozzon külön a bírósági tisztviselők képzésének kérdésével, többek között azzal, hogy az uniós jog elemeit is magukban foglaló feladatokat ellátó bírósági tisztviselők uniós jogban való képzését javítani kell, valamint hogy a bírósági tisztviselők képzését biztosító szervek közötti, határokon átnyúló együttműködést elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

6.

foglalkozzon külön a bírósági tisztviselők képzésének kérdésével, többek között azzal, hogy az uniós jog elemeit is magukban foglaló feladatokat ellátó bírósági tisztviselők uniós jogban való képzését javítani kell, valamint hogy a bírósági tisztviselők képzését biztosító szervek közötti, határokon átnyúló együttműködést elő kell mozdítani;

| 7. | fokozatosan emelje – az EU költségvetési igényeinek és eljárásainak tiszteletben tartása mellett – az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat részére nyújtott pénzügyi támogatást, hiszen a hálózat alapvető eszköz az Unióban dolgozó bírák és ügyészek képzésének javításához; |
| --- | --- |

7.

fokozatosan emelje – az EU költségvetési igényeinek és eljárásainak tiszteletben tartása mellett – az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat részére nyújtott pénzügyi támogatást, hiszen a hálózat alapvető eszköz az Unióban dolgozó bírák és ügyészek képzésének javításához;

| 8. | növelje a határokon átnyúló képzési tevékenységekhez nyújtott pénzügyi támogatást – a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Jogérvényesülés” pénzügyi programban előírtak szerint –, és csökkentse a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

8.

növelje a határokon átnyúló képzési tevékenységekhez nyújtott pénzügyi támogatást – a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Jogérvényesülés” pénzügyi programban előírtak szerint –, és csökkentse a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terheket;

| 9. | folytassa az európai igazságügyi portál képzéssel kapcsolatos részeinek fejlesztését, ideértve az e-tanulást is, amely az európai igazságügyi képzés továbbfejlesztésének hatékony eszköze. |
| --- | --- |

9.

folytassa az európai igazságügyi portál képzéssel kapcsolatos részeinek fejlesztését, ideértve az e-tanulást is, amely az európai igazságügyi képzés továbbfejlesztésének hatékony eszköze.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1382/2013/EU rendelete a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés program létrehozásáról (HL L 354., 2013.12.28., 73. o.).

---

Európai Bizottság

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/10

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. december 10.

(2014/C 443/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2392 |
| JPY | Japán yen | 147,33 |
| DKK | Dán korona | 7,4397 |
| GBP | Angol font | 0,78975 |
| SEK | Svéd korona | 9,3276 |
| CHF | Svájci frank | 1,2024 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,8765 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,618 |
| HUF | Magyar forint | 307,21 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,45280 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1619 |
| RON | Román lej | 4,4430 |
| TRY | Török líra | 2,8000 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4846 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4186 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,6059 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6034 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6263 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 369,94 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,2430 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6526 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6680 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 298,55 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3088 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,250 |
| RUB | Orosz rubel | 67,2763 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,658 |
| BRL | Brazil real | 3,2105 |
| MXN | Mexikói peso | 17,8541 |
| INR | Indiai rúpia | 76,9233 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2392

JPY

Japán yen

147,33

DKK

Dán korona

7,4397

GBP

Angol font

0,78975

SEK

Svéd korona

9,3276

CHF

Svájci frank

1,2024

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,8765

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,618

HUF

Magyar forint

307,21

LTL

Litván litász/lita

3,45280

PLN

Lengyel zloty

4,1619

RON

Román lej

4,4430

TRY

Török líra

2,8000

AUD

Ausztrál dollár

1,4846

CAD

Kanadai dollár

1,4186

HKD

Hongkongi dollár

9,6059

NZD

Új-zélandi dollár

1,6034

SGD

Szingapúri dollár

1,6263

KRW

Dél-Koreai won

1 369,94

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,2430

CNY

Kínai renminbi

7,6526

HRK

Horvát kuna

7,6680

IDR

Indonéz rúpia

15 298,55

MYR

Maláj ringgit

4,3088

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,250

RUB

Orosz rubel

67,2763

THB

Thaiföldi baht

40,658

BRL

Brazil real

3,2105

MXN

Mexikói peso

17,8541

INR

Indiai rúpia

76,9233

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 11.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/11

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 443/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„HOLLANDSE GEITENKAAS”

EK-szám: NL-PGI-0005-01176-2013.11.6.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Hollandse geitenkaas”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Hollandia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Hollandse geitenkaas” egy Hollandiában gyártott, félkemény, természetes vagy fóliás érleléssel előállított sajtkészítmény hagyományos, földrajzi alapú elnevezése; a termék a gouda sajtéhoz hasonló eljárással, hollandiai kecsketenyésztő telepeken tenyésztett kecskék tejéből készül. A fogyasztásra kész „Hollandse geitenkaas” sajtot természetes, kéregképződéses vagy fóliás, kéregképződés nélküli érleléssel készítik. A természetes, kéregképződés érlelésnek Hollandiában kell történnie. Az érlelésnek négy hétig, de legalább 25 napig kell tartania.

Jellemzők:

Jellemzők:

| Szín | : | Az érlelés folyamán a friss „Hollandse geitenkaas” színe kezdetben fehér, amely az érett sajtnál elefántcsontszínűre változik. |
| --- | --- | --- |
| Állag | : | A „Hollandse geitenkaas” négyhetesen kissé puha és rugalmas állagú. Ahogy veszít nedvességtartalmából, keményebbé válik. |
| Összetétel | : | A sajtkészítő üzemekbe érkező tej zsírtartalma 2,8–6,2 %, fehérjetartalma 2,6–4,4 %.
  A sajthoz különböző növények, fűszerek és zöldségek (például csalán, görögszéna, kakukkfű és paradicsom) adhatók, feltéve, hogy jellegzetes ízük a végtermékben is felismerhető marad. |
| Zsírtartalom | : | Legalább 50 % és legfeljebb 60 % a szárazanyagban. |
| Nedvességtartalom | : | Alvasztás után 14 nappal legfeljebb 44 %. |
| Sótartalom | : | Legfeljebb 4,1 % a szárazanyagban. |
| Íz | : | Enyhe, lágy és tiszta. A sajt érésével íze és illata erősebbé/intenzívebbé válik. |
| Keresztmetszet | : | Felvágás után a sajt lehet zárt tésztájú (lyukak nélkül), illetve tartalmazhat egyenletes vagy nem egyenletes eloszlású lyukakat. |
| Kéreg | : | Természetes érlelés esetén a kéreg kemény, sima, száraz és tiszta, és nincs rajta penészréteg. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajtnak nincs kemény kérge, de ez a változat is préseléssel és sóoldatban történő áztatással készül. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajtnak keménynek, simának, száraznak és tisztának kell lennie, és nem lehet rajta penészréteg. |
| Érlelési hőmérséklet | : | Természetes érlelés esetén 10–14 °C, fóliás érlelés esetén 4–7 °C. |
| Eltarthatóság | : | A gyártástól számított legalább 28 nap, de akár több mint egy év is lehet. |

Szín

:

Az érlelés folyamán a friss „Hollandse geitenkaas” színe kezdetben fehér, amely az érett sajtnál elefántcsontszínűre változik.

Állag

:

A „Hollandse geitenkaas” négyhetesen kissé puha és rugalmas állagú. Ahogy veszít nedvességtartalmából, keményebbé válik.

Összetétel

:

A sajtkészítő üzemekbe érkező tej zsírtartalma 2,8–6,2 %, fehérjetartalma 2,6–4,4 %.

A sajthoz különböző növények, fűszerek és zöldségek (például csalán, görögszéna, kakukkfű és paradicsom) adhatók, feltéve, hogy jellegzetes ízük a végtermékben is felismerhető marad.

Zsírtartalom

:

Legalább 50 % és legfeljebb 60 % a szárazanyagban.

Nedvességtartalom

:

Alvasztás után 14 nappal legfeljebb 44 %.

Sótartalom

:

Legfeljebb 4,1 % a szárazanyagban.

Íz

:

Enyhe, lágy és tiszta. A sajt érésével íze és illata erősebbé/intenzívebbé válik.

Keresztmetszet

:

Felvágás után a sajt lehet zárt tésztájú (lyukak nélkül), illetve tartalmazhat egyenletes vagy nem egyenletes eloszlású lyukakat.

Kéreg

:

Természetes érlelés esetén a kéreg kemény, sima, száraz és tiszta, és nincs rajta penészréteg. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajtnak nincs kemény kérge, de ez a változat is préseléssel és sóoldatban történő áztatással készül. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajtnak keménynek, simának, száraznak és tisztának kell lennie, és nem lehet rajta penészréteg.

Érlelési hőmérséklet

:

Természetes érlelés esetén 10–14 °C, fóliás érlelés esetén 4–7 °C.

Eltarthatóság

:

A gyártástól számított legalább 28 nap, de akár több mint egy év is lehet.

Egyéb jellemzők:

Egyéb jellemzők:

A sajt lapított, hengeres vagy sarkos formájú, de vekni vagy hasáb formájú változata is van; tömege 1,5 és 20 kilogramm között lehet. A lapított, hengeres forma olyan kerek alapformát jelent, ahol az oldalak enyhe ívben mennek át a sík felső és alsó felületbe, a magasság pedig az átmérő negyede és fele között van. A sarkos forma olyan lapított, hengeres forma, amelynek az egyik széle le van kerekítve, a másik széle szögletes. A vekniforma sajt téglatestszerű.

A kecsketej alvasztása állati eredetű vagy mikrobiális oltóanyaggal, legalább 28 °C-on és legfeljebb 32 °C-on történik. A tejet vegyes mikrobakultúra hozzáadásával alvasztják, amely különböző Lactococcus baktériumok, Leuconostoc baktériumok, esetleg termofil Lactobacillus és/vagy Lactococcus baktériumok formájában a „Hollandse geitenkaas” sajthoz szükséges mezofil indítókultúrát tartalmaz.

Az előállításhoz használt, kondicionált sóoldat hőmérsékletét, sótartalmát és pH-értékét lehetőség szerint állandó szinten tartják. A „Hollandse geitenkaas” sajtot legalább 17 Baumé-fok és legfeljebb 20 Baumé-fok sótartalmú sóoldatban áztatják. A sóoldat pH-értékének 4,8 alatt, hőmérsékletének 10 °C és 16 °C között kell lennie.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Hollandse geitenkaas” sajtot holland kecsketejtermelő gazdaságokból származó, pasztörizált, teljes kecsketej, kecsketejből származó (savós) tejszín, fölözött vagy félig fölözött kecsketej felhasználásával készítik.

Más állatok teje nem használható.

A félkemény „Hollandse geitenkaas” sajtot a fehér holland kecske tejéből vagy a fehér holland kecske és más, tipikusan tejtermelő kecskék keresztezéséből származó kecskék tejéből készítik.

A holland kecsketej egyenletes minősége és enyhe íze a felügyelt tenyésztési rendszernek, a szakértelemnek és (a teljes folyamaton átívelő) minőségbiztosítási programnak köszönhető.

A minőségbiztosítási program lehetővé teszi, hogy a tejtermelő kecskék tartásával foglalkozó mezőgazdasági termelők egyenletesen jó minőségű tejet állítsanak elő. A program kritériumokat határoz meg többek között az üzemi higiéniára, az állatgyógyászatra, az állategészségügyre és állatjólétre, a takarmányozásra és az ivóvízre, a tej előállítására és hűtésére nézve.

A kecsketejtermelő gazdaságok minőségbiztosítási programja – amelyet a holland tej- és tejtermék-ellenőrzési hatóság (Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel, COKZ) felügyel – legalább az uniós higiéniai követelményeknek megfelelő előírásokat tartalmaz.

Minden egyes szállításkor mintát vesznek a kecsketejből. Elemzik a minták zsírtartalmát, fehérjetartalmát és egyéb minőségi paramétereit. A kecsketenyésztő termelők díjazása a tejminőségre vonatkozó alapvető adatok alapján történik. A mintavétel, a mintaelemzés és az eredmények megfelelő feldolgozásának teljes folyamatát a COKZ felügyeli.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A holland kecskéket holland eredetű fűszilázzsal és/vagy silókukoricával, valamint darabos takarmánnyal és szalmával takarmányozzák. Kiegészítő takarmányok – úgymint lenmag, sajtolt gyümölcshús és sörtörköly – alkalmazása megengedett. A külső beszállítóktól beszerzett takarmányoknak meg kell felelniük a kecsketejtermelő gazdaságok minőségbiztosítási programja által előírt követelményeknek és az állati takarmányokra vonatkozó uniós rendelkezéseknek. A tejtermelő kecskék nem kaphatnak olyan takarmányt (például hagymát), amely hátrányosan befolyásolja tejük és az abból készült sajt jellegét (annak illatát, enyhe ízét stb.).

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Hollandse geitenkaas” készítéséhez használt kecsketejnek holland kecsketejtermelő gazdaságokból kell származnia. A „Hollandse geitenkaas” előállításának és természetes érlelésének Hollandiában kell történnie.

A gyártási folyamat a következő jellegzetes szakaszokból áll:

| — | A mezőgazdasági termelő a gazdaságban feji le a kecsketejet. A legfeljebb nyolc fejésből származó tejet hűtött tartályokban, 6 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolják a gazdaságban. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termelő a gazdaságban feji le a kecsketejet. A legfeljebb nyolc fejésből származó tejet hűtött tartályokban, 6 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolják a gazdaságban.

| — | A hitelesített tejbegyűjtő autók járművezetői mintát vesznek a kecsketejből, majd begyűjtik és a sajtkészítő üzemekbe szállítják a tejet. |
| --- | --- |

—

A hitelesített tejbegyűjtő autók járművezetői mintát vesznek a kecsketejből, majd begyűjtik és a sajtkészítő üzemekbe szállítják a tejet.

| — | A sajtkészítő üzemek átveszik és tartályokban tárolják a kecsketejet. |
| --- | --- |

—

A sajtkészítő üzemek átveszik és tartályokban tárolják a kecsketejet.

| — | A sajtkészítés a kecsketej legalább 71,8 °C-on, legalább 15 másodpercig tartó pasztörizálásával kezdődik. A pasztörizált kecsketejhez tejoltót és tejsavat adnak. |
| --- | --- |

—

A sajtkészítés a kecsketej legalább 71,8 °C-on, legalább 15 másodpercig tartó pasztörizálásával kezdődik. A pasztörizált kecsketejhez tejoltót és tejsavat adnak.

| — | Az alvasztás és kezelés után leöntik a tejsavót, a sajtot öntőformákba teszik, majd préselésnek vetik alá. |
| --- | --- |

—

Az alvasztás és kezelés után leöntik a tejsavót, a sajtot öntőformákba teszik, majd préselésnek vetik alá.

| — | A sajtot sóoldatban áztatják. Az áztatás időtartamát a sajt átmérője és formája határozza meg. A sajt sótartalma nem lehet több a szárazanyag-tartalom 4,1 % százalékánál. |
| --- | --- |

—

A sajtot sóoldatban áztatják. Az áztatás időtartamát a sajt átmérője és formája határozza meg. A sajt sótartalma nem lehet több a szárazanyag-tartalom 4,1 % százalékánál.

| — | A sajt természetes érlelése szabályozott hőmérsékleten, legalább 25 napig tart; ezen időszak alatt a sajtot rendszeresen megfordítják, és a penészképződés elkerülése érdekében ételbevonattal látják el. Az érlelési hőmérséklet 10–14 °C. A természetes, kéregképződéses érlelésnek Hollandiában kell történnie annak érdekében, hogy a kéreg száraz legyen. Az érlelési időtartam és hőmérséklet betartása elengedhetetlen ahhoz, hogy a sajt elnyerje kívánt érzékszervi tulajdonságait. A Hollandiában a félkemény sajtok érlelésére vonatkozóan felhalmozódott szaktudás biztosítja a „Hollandse geitenkaas” minőségét és ízvilágát. A fóliás érlelésű sajtot legalább 25 napig, 4–7 °C-os hőmérsékleten érlelik hűtőszekrényben. A fóliás érlelésű sajt érlelése Hollandián kívül is történhet. A fólia miatt itt csak a hőmérséklet figyelemmel kísérése fontos. Az érlelésre vonatkozó szaktudás ez esetben kevésbé lényeges. |
| --- | --- |

—

A sajt természetes érlelése szabályozott hőmérsékleten, legalább 25 napig tart; ezen időszak alatt a sajtot rendszeresen megfordítják, és a penészképződés elkerülése érdekében ételbevonattal látják el. Az érlelési hőmérséklet 10–14 °C. A természetes, kéregképződéses érlelésnek Hollandiában kell történnie annak érdekében, hogy a kéreg száraz legyen. Az érlelési időtartam és hőmérséklet betartása elengedhetetlen ahhoz, hogy a sajt elnyerje kívánt érzékszervi tulajdonságait. A Hollandiában a félkemény sajtok érlelésére vonatkozóan felhalmozódott szaktudás biztosítja a „Hollandse geitenkaas” minőségét és ízvilágát. A fóliás érlelésű sajtot legalább 25 napig, 4–7 °C-os hőmérsékleten érlelik hűtőszekrényben. A fóliás érlelésű sajt érlelése Hollandián kívül is történhet. A fólia miatt itt csak a hőmérséklet figyelemmel kísérése fontos. Az érlelésre vonatkozó szaktudás ez esetben kevésbé lényeges.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A természetes érlelésű sajton kazeines „Hollandse geitenkaas” jelölést helyeznek el. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajton nincs kazeines jelölés.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A kérelem által érintett földrajzi terület a Holland Királyság – más néven Hollandia – európai része.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

Összefoglaló

Összefoglaló

Hollandia területe talajadottságainak és éghajlati viszonyainak köszönhetően mindig is ideális volt növénytermesztés és állattenyésztés céljára. Ezek a természeti adottságok a tejtermelő kecskék tenyésztésének is kedveznek.

A fentieken túl a jellegzetesen tejtermelő kecskefajták tenyésztése, az alkalmazott takarmányozási és tenyésztési gyakorlatok, a sajtkészítés gazdag hagyománya és a helyi szakértelem olyan feltételeket teremtettek, amelyek a Holland Királyság európai részén lehetővé tették a kecsketejből készült „Hollandse geitenkaas” sajt előállítását.

Földrajzi adottságok

Földrajzi adottságok

A hőmérsékleti viszonyoknak, a talaj összetételének és a csapadékmennyiségnek köszönhetően Hollandia mindig is ideális hely volt növénytermesztés és állattenyésztés céljára, beleértve a tejtermelő kecskék tenyésztését is.

Hollandia óceáni éghajlattal rendelkezik, amelyben a tenger és a szél fontos szerephez jut. A nagy víztömegek – az Északi-tenger és az IJssel-tó – közelségének következtében a hőmérséklet-ingadozás kisebb, mint más országokban. Ez a víz hőmérséklet-kiegyenlítő hatásának köszönhető. Hollandia területén az évi átlaghőmérséklet 8,9 °C és 10,4 °C között alakul, az évi átlagos csapadékmennyiség 700 és 950 mm között van (www.knmi.nl).

Hollandia talajai elsősorban mezőgazdasági termelésre és takarmánynövények termesztésére alkalmas agyagos, homokos és tőzegtalajok. A talajvíz szintje fontos mutató. A nedves területek különösen főként zöldtakarmány termesztésére, az állatállomány takarmányozására hasznosíthatók.

Tejtermelő kecskék

Tejtermelő kecskék

A „Hollandse geitenkaas” sajtot a fehér holland kecske tejéből vagy a fehér holland kecske és más, tipikusan tejtermelő kecskék keresztezéséből származó kecskék tejéből készítik. A Hollandiába 1880 és 1920 között Svájcból betelepített Saanen-völgyi kecske fontos szerepet játszik a tejtermelő kecskék hollandiai tenyésztésének történetében. A Svájcból behozott kecskéket őshonos fajtákkal keresztezték. A falvak saját kecsketenyésztő egyesületeket hoztak létre, amelyek működését tartományi szinten a – tejtermelő kecskék holland nyilvántartását is bevezető – Holland Kecsketenyésztési Szervezet (Nederlandse Organisatie voor de Geitenfokkerij, NOG) fogta össze. Az egész országra vonatkozó célkitűzés egy olyan nagy termetű, erős, szarv nélküli kecskefajta kitenyésztése volt, amelyet magas takarmányfelvételi kapacitás és magas tejhozam jellemez.

Nederlandse Organisatie voor de Geitenfokkerij

A fent leírt fejleményeknek köszönhetően a holland tejtermelő kecskék a világ legnagyobb tejhozamú állatai közé tartoznak. A holland kecskék átlagos tejhozama az első osztályú gazdálkodásnak és a jó genetikai adottságoknak köszönhetően továbbra is évről évre nő.

A termék és a szakértelem

A termék és a szakértelem

Hollandiában már a középkor óta készítenek sajtot, a holland sajtkészítés tehát gazdag és hosszú hagyományokkal rendelkezik. A gouda sajt készítésére vonatkozó szakértelem kialakulása és megszilárdulása a 18. századra tehető. A gouda sajt készítésére vonatkozó hollandiai szaktudás és szakértelem jelentős hatást gyakorolt a „Hollandse geitenkaas” előállítására. A félkemény gouda sajt készítésére vonatkozó szaktudást közvetlenül átvitték a kecskesajt készítésére, ami nagy mértékben hozzájárult a termék egységes minőségének és ízének biztosításához.

Az immár több mint fél évszázadra visszatekintő holland nemzeti sajtkóstoló verseny (Nederlands Nationaal Kaaskeurconcours, NNKC) eseményeinek központi eleme a szakmai tudás és a Hollandiában gyártott félkemény sajtok minősége és ízvilága. Az események során felkészült sajtszakértők mérik össze képességeiket: különböző sajtokat kell kóstolással íz alapján felismerniük, köztük a „Hollandse geitenkaas” jellegzetes ízét is.

Nederlands Nationaal Kaaskeurconcours

Szervezés és logisztika

Szervezés és logisztika

Mivel Hollandia kis ország, és kicsik a távolságok, a mezőgazdasági termelők és a sajtkészítők és/vagy a termelést felügyelő szervezetek között intenzív kapcsolatok állnak fenn, és gyakori tapasztalatcsere folyik. Az évszázadok során a tejtermelők és sajtkészítők szakmai tudása magas és egységes szintet ért el, ami részben a holland hatóságok által támogatott kutatásnak, oktatásnak és tájékoztatásnak köszönhető. Ezért azok az ismeretek és alkalmazott tudományos kutatások, amelyek jelenleg a Wageningeni Egyetem és Kutatóközpont intézményeiben összpontosulnak, mind a mai napig többek között a sajtkészítéssel kapcsolatos ismeretek magas szintű szervezésének, oktatásának és gyakorlati alkalmazásának modelljei.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A termék és a szakértelem

A termék és a szakértelem

A „Hollandse geitenkaas” íze enyhe, lágy és tiszta. A sajt természetes érlelés esetén négy hét alatt, fóliás érlelés esetén ennél hosszabb idő alatt éri el ezt az enyhén savanykás ízt. Nem szappanos, és egyáltalán nem vagy csak enyhén kesernyés. A természetes érlelésű változat az érlelés során, a nedvességtartalom csökkenésével egyre keményebbé és intenzívebb ízűvé válik.

A „Hollandse geitenkaas” pasztörizált kecsketejből készült, félkemény, természetes vagy fóliás érleléssel, a gouda sajtéhoz hasonló eljárással előállított sajtkészítmény. A gouda sajt előállításának jellegzetes vonásai a mezofil indítókultúra használata – amely időnként termofil kultúrák használatával is kiegészül –, a tej alvasztása, a sajt préseléssel történő formázása és a sajt kondicionált sóoldatban történő áztatással történő sózása. A természetes érlelés ugyancsak a gouda sajt hagyományos előállítási eljárásához hasonló feltételek mellett zajlik, azaz a sajtot levegőn érlelik, rendszeresen megfordítják és ellenőrzik. Az ilyen módon érlelt sajton száraz kéreg alakul ki. A fóliás érlelésű „Hollandse geitenkaas” sajtot a jellegzetes préselési és sózási fázist követően fóliába csomagolva, hidegen érlelik. Ennek eredményeképpen a sajton nem alakul ki kemény kéreg, és a sajt tovább megőrzi friss kecskesajtra jellemző ízét.

A „Hollandse geitenkaas” kizárólag kecsketejből készül. Más típusú tej nem használható.

E. J. Dommerhold állatorvos és nemzeti állattenyésztési tanácsadó 1946-ban részletesen leírta a „Hollandse geitenkaas” alapreceptjét, kiemelve, hogy a terméket megfelelő és a higiéniai követelményeknek eleget tevő kecsketejből kell készíteni. Könyvében a fűszernövények hozzáadásáról is ír. Abban az időben a „Hollandse geitenkaas” sajtot kis mennyiségben, gazdaságokban állították elő.

Szervezés és logisztika

Szervezés és logisztika

A holland tejszarvasmarha-tenyésztők a magas tejkvótaköltségek miatt az 1980-as évek elejétől átálltak a tejtermelő kecskék tenyésztésre. Ennek eredményeképpen nőtt a sajtgyártáshoz rendelkezésre álló kecsketej mennyisége. Ekkor indult el az addig csak nagyon kis mennyiségben, gazdaságokban előállított „Hollandse geitenkaas” sajt szakosodott nagyüzemekben folyó gyártása.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Hollandse geitenkaas” földrajzi jelzés oltalmára vonatkozó kérelem alapját a földrajzi sajátosságok, a termék és a szaktudás sajátosságai, a szervezettség és logisztika szintje és a sajt különleges hírneve képezik.

Földrajzi adottságok

Földrajzi adottságok

A talaj összetétele, a mérsékelt óceáni éghajlat és a hollandiai termelők szakértelme kedvező feltételeket teremt a kecskék takarmányának termesztéséhez, és szavatolja a kecsketej „Hollandse geitenkaas” sajt készítésére való alkalmasságát. Ezek a tényezők lényegesek a tej tiszta, lágy ízének elérésében, amelytől a „Hollandse geitenkaas” lágy ízét kapja.

Tejtermelő kecskék

Tejtermelő kecskék

Hollandiában a 20. század elején született meg a döntés a nagy tejhozamú kecskék kitenyésztéséről. Az állatok megfelelő gondozásának, takarmányozásának, jó egészségi állapotának és genetikai adottságainak köszönhető, hogy tejhozamuk évről évre nő, miközben a tej minősége és íze változatlan marad. A „Hollandse geitenkaas” előállításának előfeltétele a magas tejhozamú kecskék tenyésztése és a gouda sajt gyártási technológiája.

A termék és a szakértelem

A termék és a szakértelem

A kecsketenyésztésre és a „Hollandse geitenkaas” készítésére vonatkozó útmutatásokat 1946-ból származó írásos anyagok dokumentálják. A kecsketenyésztési gyakorlatok és a „Hollandse geitenkaas” sajt előállítása mind a mai napig ezen útmutatásokon alapul.

Hollandiában az évek során egyedülálló ismeretanyag gyűlt össze a tejtermelő kecskék tenyésztésére és a „Hollandse geitenkaas” sajt előállítására és érlelésére vonatkozóan. Ezért fontos, hogy a „Hollandse geitenkaas” sajtot holland tejből és olyan holland tejfeldolgozó üzemekben állítsák elő, amelyek dolgozói alapos képzést kaptak kifejezetten ennek a sajtfajtának a gyártási technológiájáról.

Szervezés és logisztika

Szervezés és logisztika

Az ország kis mérete és magas szintű szervettsége lehetővé teszi az ágazat kiegyensúlyozott működését, amihez az is hozzátartozik, hogy a kecsketartással foglalkozó termelők kötelezően részt vesznek a tej minőségét biztosító programban. Ez lényeges szempont a sajt alapanyagát képező kecsketej és az abból készülő sajt kiváló minőségének fenntartásához.

Hírnév

Hírnév

A felhasználható kecsketej és az előállított „Hollandse geitenkaas” sajt mennyiségnek jelentős növekedése azt eredményezte, hogy az 1980-as években a fogyasztók „újra felfedezték” ezt a különleges terméket. A termék jó hírnevét jelzi, hogy azóta folyamatosan nő az értékesített mennyiség anélkül, hogy ennek érdekében nagyobb méretű reklámkampányt vagy marketingtevékenységet folytattak volna.

A „Hollandse geitenkaas” mára kiemelkedő helyet vívott ki magának a holland sajtpiacon. 2000-ben 3 700 tonna „Hollandse geitenkaas” sajtot állítottak elő Hollandiában, ez 2012-re 19 780 tonnára növekedett (a Holland Tejgazdálkodási Bizottság adatai alapján).

A „Hollandse geitenkaas” Hollandiában és nemzetközileg is ismert és elismert, minőségi és keresett termék.

A „Hollandse geitenkaas” hollandiai hírneve kapcsán megjegyzendő, hogy minden évben nagy létszámban gyűlnek össze sajtszakértők, hogy nemzeti szinten meghatározott termékleírás (NNKC) alapján értékeljék a kecskesajtok ízét.

A „Hollandse geitenkaas” nemzetközi hírnevét a nemzetközi sajtkóstolókon elnyert számos díj igazolja. A „Hollandse geitenkaas” sajtok évek óta sikeresen szerepelnek versenyeken (például Madison (USA), DLG (Németország), Nantwich (Egyesült Királyság)).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

3

http://www.eu-streekproducten.nl/sites/default/files/BGA_PD_Hol_Geitenkaas_def.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

---