# Az Európai Unió L 347/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 347 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. december 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 347

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. december 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2014/866/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. október 21.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 1280/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 26.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Bra [OEM]) | 10 |
| | * | A Bizottság 1281/2014/EU rendelete (2014. december 1.) az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 11 |
| | * | A Bizottság 1282/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek a spanyol és a francia legkülső régiókból és az érintett harmadik országokból exportálható vagy elszállítható feldolgozott termékek maximális mennyisége tekintetében történő módosításáról | 13 |
| | * | A Bizottság 1283/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 17 |
| | | A Bizottság 1284/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | A Bizottság 1285/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 40 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2014/867/EU |
| | * | Az EU–PFSZ Vegyes Bizottság 1/2014 határozata (2014. május 8.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról | 42 |
| | | 2014/868/EU |
| | * | Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2014 határozata (2014. szeptember 4.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról | 44 |
| | | 2014/869/EU |
| | * | Az EU–Marokkó Társulási Tanács 1/2014 határozata (2014. október 3.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról | 45 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2014/866/EU

*

A Tanács határozata (2014. október 21.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

1

Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről

3

RENDELETEK

*

A Bizottság 1280/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 26.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Bra [OEM])

10

*

A Bizottság 1281/2014/EU rendelete (2014. december 1.) az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

11

*

A Bizottság 1282/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek a spanyol és a francia legkülső régiókból és az érintett harmadik országokból exportálható vagy elszállítható feldolgozott termékek maximális mennyisége tekintetében történő módosításáról

13

*

A Bizottság 1283/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

17

A Bizottság 1284/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

A Bizottság 1285/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 2.) az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

40

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2014/867/EU

*

Az EU–PFSZ Vegyes Bizottság 1/2014 határozata (2014. május 8.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

42

2014/868/EU

*

Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2014 határozata (2014. szeptember 4.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

44

2014/869/EU

*

Az EU–Marokkó Társulási Tanács 1/2014 határozata (2014. október 3.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

45

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó közös monitoring- és értékelési rendszer tartalma és kialakítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. július 22-i 1014/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 283., 2014.9.27. ) | 46 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó közös monitoring- és értékelési rendszer tartalma és kialakítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. július 22-i 1014/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 283., 2014.9.27. )

( HL L 283., 2014.9.27. )

46

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. október 21.)

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

(2014/866/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 103. és 352. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A 2013/203/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodást – feltételezve annak megkötését – 2013. május 17-én aláírták. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/203/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodást – feltételezve annak megkötését – 2013. május 17-én aláírták.

| (2) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás (2) 14. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2014. október 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. GOZI

---

(1)  A Tanács 2013. április 22-i 2013/203/EU határozata az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 117., 2013.4.27., 6. o.).

1

(2)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/3

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Unió),

egyrészről, és

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG (a továbbiakban: Svájc),

másrészről,

a továbbiakban: „fél” vagy „felek”,

TEKINTVE az Unió és Svájc közötti szoros kapcsolatot és elismerve, hogy a versenyellenes tevékenységek kezelésével kapcsolatos együttműködés hozzájárul majd kapcsolatuk javításához és megszilárdításához,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a versenyjog szigorú és eredményes végrehajtása lényegi kérdés az érintett piacok hatékony működése, valamint mindkét fél fogyasztóinak gazdasági jóléte és a köztük fennálló kereskedelem szempontjából,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az uniós és a svájci versenyjogi végrehajtó rendszerek ugyanazon elveken alapulnak, és hasonló szabályokat írnak elő,

TUDOMÁSUL VÉVE a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Tanácsának a tagállamok között a nemzetközi kereskedelmet érintő versenyellenes magatartásokkal kapcsolatos együttműködéséről szóló, 1995. július 27-én és 28-án elfogadott felülvizsgált ajánlását,

FELISMERVE, hogy az együttműködés és a koordináció, ideértve az információcserét és különösen azon információ továbbítását, amelyet a felek vizsgálati eljárásaik során szereztek, hozzájárul majd mindkét fél versenyjogának hatékonyabb végrehajtásához,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Célkitűzés

E megállapodás célja, hogy a felek versenyhatóságai közötti együttműködés és koordináció révén, ideértve az információcserét is, hozzájáruljon a felek versenyjogának hatékony végrehajtásához, továbbá, hogy elkerülje vagy csökkentse a felek közötti konfliktusok lehetőségét a felek versenyjogának alkalmazásával kapcsolatos valamennyi kérdésben.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában az alábbi fogalmak meghatározása a következő:

1.   a felek „versenyhatósága” és „versenyhatóságai”:

| a) | az Unió részéről: az Európai Bizottság, az Unió versenyjoga szerinti felelősségi körével; valamint |
| --- | --- |

a)

az Unió részéről: az Európai Bizottság, az Unió versenyjoga szerinti felelősségi körével; valamint

| b) | Svájc részéről: a Versenyjogi Bizottság. beleértve annak Titkárságát. |
| --- | --- |

b)

Svájc részéről: a Versenyjogi Bizottság. beleértve annak Titkárságát.

2.   „a tagállam illetékes hatósága”: az Európai Unió minden egyes tagállamának egy olyan hatósága, amely a versenyjog alkalmazásáért felel. E megállapodás aláírását követően e hatóságok jegyzékét az Unió továbbítja Svájc részére. Az Európai Bizottság minden változás bekövetkezése után továbbítja a frissített jegyzéket Svájc versenyhatóságának;

3.   A „versenyjog”:

| a) | az Unió részéről az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 105. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a 139/2004/EK tanácsi rendelet), az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 53. és 54. cikke, amikor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkével összefüggésben alkalmazzák, és végrehajtási rendeleteik, valamint azok módosításai; valamint |
| --- | --- |

a)

az Unió részéről az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 105. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a 139/2004/EK tanácsi rendelet), az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 53. és 54. cikke, amikor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkével összefüggésben alkalmazzák, és végrehajtási rendeleteik, valamint azok módosításai; valamint

| b) | Svájc részéről a kartellekről és egyéb versenykorlátozásokról szóló, 1995. október 6-i szövetségi törvény (a továbbiakban: az Acart) és végrehajtási rendeletei, valamint azok módosításai; |
| --- | --- |

b)

Svájc részéről a kartellekről és egyéb versenykorlátozásokról szóló, 1995. október 6-i szövetségi törvény (a továbbiakban: az Acart) és végrehajtási rendeletei, valamint azok módosításai;

4.   „versenyellenes tevékenység”: olyan tevékenység, amely valamelyik fél vagy mindkét fél versenyjogának értelmében a versenyhatóságok által kiszabott tiltást, szankciót vagy más korrekciós intézkedést vonhat maga után;

5.   „végrehajtó tevékenység”: olyan tevékenység, amelyet a versenyjog alkalmazása körében az egyik fél versenyhatósága vizsgálat vagy eljárás formájában végez;

6.   „vizsgálati eljárás során szerzett információ”: olyan információ, amelyet a fél hivatalos vizsgálati jogával élve szerzett, illetve jogi kötelezettség teljesítése révén jutott el a félhez.

| a) | az Unió esetében ez olyan információt jelent, amely a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a 1/2003/EK tanácsi rendelet) 18. cikke szerinti információkérésre nyújtott információ, az 1/2003/EK rendelet 19. cikke szerinti szóbeli nyilatkozatokból és az Európai Bizottság által, illetve az Európai Bizottság nevében az 1/2003/EK rendelet 20., 21. vagy 22. cikke szerint lebonyolított vizsgálatokból eredő információ, vagy a 139/2004/EK rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ. |
| --- | --- |

a)

az Unió esetében ez olyan információt jelent, amely a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a 1/2003/EK tanácsi rendelet) 18. cikke szerinti információkérésre nyújtott információ, az 1/2003/EK rendelet 19. cikke szerinti szóbeli nyilatkozatokból és az Európai Bizottság által, illetve az Európai Bizottság nevében az 1/2003/EK rendelet 20., 21. vagy 22. cikke szerint lebonyolított vizsgálatokból eredő információ, vagy a 139/2004/EK rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ.

| b) | Svájc esetében ez olyan információt jelent, amely lehet az Acart 40. cikke szerinti információkérésre küldött információ, az Acart 42. cikke (1) bekezdése szerinti szóbeli nyilatkozatokból és az Acart 42. cikke (2) bekezdése szerint a versenyhatóság által végzett vizsgálatokból eredő információ, illetve a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1996. június 17-i rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ; |
| --- | --- |

b)

Svájc esetében ez olyan információt jelent, amely lehet az Acart 40. cikke szerinti információkérésre küldött információ, az Acart 42. cikke (1) bekezdése szerinti szóbeli nyilatkozatokból és az Acart 42. cikke (2) bekezdése szerint a versenyhatóság által végzett vizsgálatokból eredő információ, illetve a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1996. június 17-i rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ;

7.   „engedékenységi eljárás keretében szerzett információ”:

| a) | az Unió részéről a Bizottságnak a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló közleménye szerint szerzett információ; és |
| --- | --- |

a)

az Unió részéről a Bizottságnak a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló közleménye szerint szerzett információ; és

| b) | Svájc részéről az Acart 49a. cikke (2) bekezdése és a versenyjog törvénytelen korlátozása ellen kiszabott szankciókról szóló, 2004. március 12-i rendelet 8-14. cikke szerint szerzett információ. |
| --- | --- |

b)

Svájc részéről az Acart 49a. cikke (2) bekezdése és a versenyjog törvénytelen korlátozása ellen kiszabott szankciókról szóló, 2004. március 12-i rendelet 8-14. cikke szerint szerzett információ.

8.   „vitarendezési eljárás keretében szerzett információ”:

| a) | az Unió esetében a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: a 773/2004/EK tanácsi rendelet) 10a. cikke szerint szerzett információ; és |
| --- | --- |

a)

az Unió esetében a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: a 773/2004/EK tanácsi rendelet) 10a. cikke szerint szerzett információ; és

| b) | Svájc esetében az Acart 29. cikke szerint szerzett információ. |
| --- | --- |

b)

Svájc esetében az Acart 29. cikke szerint szerzett információ.

3. cikk

Értesítések

(1)   Az egyik fél versenyhatósága írásban értesíti a másik fél versenyhatóságát azon végrehajtó tevékenységekről, amelyekről az értesítő versenyhatóság úgy ítéli meg, hogy azok a másik fél fontos érdekeit érinthetik. Az e cikk szerinti értesítések elektronikus eszközök útján is történhetnek.

(2)   Azon végrehajtó tevékenységek, amelyek a másik fél fontos érdekeit érinthetik, különösen az alábbiakat foglalják magukba:

| a) | A versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos végrehajtó tevékenységek, amelyek különböznek a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesített vagy szervezett vállalkozás ellen irányuló összefonódásoktól; |
| --- | --- |

a)

A versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos végrehajtó tevékenységek, amelyek különböznek a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesített vagy szervezett vállalkozás ellen irányuló összefonódásoktól;

| b) | a másik fél által feltételezhetően ösztönzött, megkövetelt vagy jóváhagyott magatartásra irányuló végrehajtó tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

a másik fél által feltételezhetően ösztönzött, megkövetelt vagy jóváhagyott magatartásra irányuló végrehajtó tevékenységek;

| c) | olyan összefonódásra irányuló végrehajtó tevékenységek, amelyekben az ügyletben részt vevő egy vagy több fél a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesített vagy szervezett vállalkozás; |
| --- | --- |

c)

olyan összefonódásra irányuló végrehajtó tevékenységek, amelyekben az ügyletben részt vevő egy vagy több fél a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesített vagy szervezett vállalkozás;

| d) | olyan összefonódásra irányuló végrehajtó tevékenységek, amelyekben az ügyletben részt vevő egy vagy több felet ellenőrző vállalkozást a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesítettek vagy szerveztek; |
| --- | --- |

d)

olyan összefonódásra irányuló végrehajtó tevékenységek, amelyekben az ügyletben részt vevő egy vagy több felet ellenőrző vállalkozást a másik fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek alapján létesítettek vagy szerveztek;

| e) | az összefonódástól különböző, jelentős részben a másik fél területére is kiterjedő, korábban vagy jelenleg végzett versenyellenes tevékenységek ellen irányuló végrehajtó tevékenységek; valamint |
| --- | --- |

e)

az összefonódástól különböző, jelentős részben a másik fél területére is kiterjedő, korábban vagy jelenleg végzett versenyellenes tevékenységek ellen irányuló végrehajtó tevékenységek; valamint

| f) | a másik fél területén egy meghatározott magatartás kifejezett előírását vagy betiltását eredményező, vagy az azon a területen működő vállalkozásokra kötelező rendelkezéseket tartalmazó korrekciós intézkedésekre irányuló végrehajtó tevékenységek. |
| --- | --- |

f)

a másik fél területén egy meghatározott magatartás kifejezett előírását vagy betiltását eredményező, vagy az azon a területen működő vállalkozásokra kötelező rendelkezéseket tartalmazó korrekciós intézkedésekre irányuló végrehajtó tevékenységek.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti értesítéseket az összefonódás tekintetében az alábbi esetekben kell megadni:

| a) | az Unió esetében a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárások megindításakor; és |
| --- | --- |

a)

az Unió esetében a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárások megindításakor; és

| b) | Svájc esetében az Acart 33. cikke szerinti eljárások megindításakor. |
| --- | --- |

b)

Svájc esetében az Acart 33. cikke szerinti eljárások megindításakor.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti értesítéseket az összefonódástól eltérő kérdések tekintetében az alábbi esetekben kell megadni:

| a) | az Unió esetében a 773/2004/EK rendelet 2. cikkében említett eljárások megindításakor; és |
| --- | --- |

a)

az Unió esetében a 773/2004/EK rendelet 2. cikkében említett eljárások megindításakor; és

| b) | Svájc esetében az Acart 27. cikke szerinti eljárások megindításakor. |
| --- | --- |

b)

Svájc esetében az Acart 27. cikke szerinti eljárások megindításakor.

(5)   Az értesítésnek elsősorban tartalmaznia kell a vizsgálat alá vont felek nevét, a vizsgált tevékenységeket és a hozzájuk kapcsolódó piacokat, a vonatkozó jogi rendelkezéseket és a végrehajtó tevékenységek időpontját.

4. cikk

A végrehajtó tevékenységek összehangolása

1.   Amennyiben mindkét fél versenyhatósága egymáshoz kapcsolódó ügyekben folytat végrehajtó tevékenységet, e tevékenységeiket összehangolhatják. Elsősorban vizsgálataik időzítését hangolhatják össze.

2.   Az egyes végrehajtó tevékenységek összehangolása lehetőségének megfontolásakor a felek versenyhatóságai elsősorban az alábbi tényezőket veszik figyelembe:

| a) | a tevékenységek összehangolásának a felek versenyhatóságai azon képességére gyakorolt hatása, hogy elérjék végrehajtó tevékenységeik célkitűzéseit; |
| --- | --- |

a)

a tevékenységek összehangolásának a felek versenyhatóságai azon képességére gyakorolt hatása, hogy elérjék végrehajtó tevékenységeik célkitűzéseit;

| b) | a felek versenyhatóságainak a végrehajtó tevékenységük végzéséhez szükséges információ megszerzésére irányuló képessége; |
| --- | --- |

b)

a felek versenyhatóságainak a végrehajtó tevékenységük végzéséhez szükséges információ megszerzésére irányuló képessége;

| c) | a végrehajtó tevékenységek alá vont vállalkozások esetében az egymásnak ellentmondó kötelezettségek és szükségtelen terhek elkerülésének lehetősége; és |
| --- | --- |

c)

a végrehajtó tevékenységek alá vont vállalkozások esetében az egymásnak ellentmondó kötelezettségek és szükségtelen terhek elkerülésének lehetősége; és

| d) | forrásaik hatékonyabb kihasználásának lehetősége. |
| --- | --- |

d)

forrásaik hatékonyabb kihasználásának lehetősége.

3.   A másik fél versenyhatóságának megfelelő értesítése függvényében bármely fél versenyhatósága bármikor korlátozhatja a végrehajtó tevékenységek összehangolását, és önállóan folytathat egy meghatározott végrehajtó tevékenységet.

5. cikk

Konfliktusok elkerülése (negatív udvariasság)

1.   Az egyik fél versenyhatósága körültekintően figyelembe veszi a másik fél fontos érdekeit végrehajtó tevékenységének minden szakaszában, beleértve a végrehajtó tevékenységek megkezdésére vonatkozó döntéseket, a végrehajtó tevékenységek alkalmazási körét és az egyes esetekben alkalmazott szankciókat vagy más korrekciós intézkedéseket.

2.   Amennyiben valamelyik fél versenyhatósága által tervezett meghatározott végrehajtó tevékenység érintheti a másik fél fontos érdekeit, az előbbi, mérlegelési jogának sérelme nélkül, mindent tőle telhetőt megtesz a következők érdekében:

| a) | időben értesíti a másik fél versenyhatóságát a másik fél érdekeihez kapcsolódó jelentős fejleményekről; |
| --- | --- |

a)

időben értesíti a másik fél versenyhatóságát a másik fél érdekeihez kapcsolódó jelentős fejleményekről;

| b) | lehetőséget biztosít a másik fél versenyhatóságának észrevételei megtételére, valamint |
| --- | --- |

b)

lehetőséget biztosít a másik fél versenyhatóságának észrevételei megtételére, valamint

| c) | figyelembe veszi a másik fél versenyhatóságának észrevételeit, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja mindkét fél versenyhatóságának függetlenségét annak érdekében, hogy meghozza saját határozatát. |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a másik fél versenyhatóságának észrevételeit, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja mindkét fél versenyhatóságának függetlenségét annak érdekében, hogy meghozza saját határozatát.

Ezen bekezdés alkalmazása nem érinti a felek versenyhatóságainak a 3. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti kötelezettségeit.

3.   Amennyiben az egyik fél versenyhatósága úgy véli, hogy végrehajtó tevékenysége hátrányosan érintheti a másik fél fontos érdekeit, akkor minden tőle telhetőt megtesz az egymással versengő érdekek megfelelő egyeztetése érdekében. Ezen érdekegyeztetés során az érintett fél versenyhatóságának figyelembe kell vennie az alábbi tényezőket bármely egyéb olyan tényező mellett, amely az adott körülmények között fontos lehet:

| a) | a versenyellenes tevékenységeknek a végrehajtó tevékenységet folytató fél fontos érdekeire gyakorolt tényleges vagy esetleges hatásainak relatív jelentősége a másik fél fontos érdekeire gyakorolt hatásokhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

a)

a versenyellenes tevékenységeknek a végrehajtó tevékenységet folytató fél fontos érdekeire gyakorolt tényleges vagy esetleges hatásainak relatív jelentősége a másik fél fontos érdekeire gyakorolt hatásokhoz viszonyítva;

| b) | az egyik fél területén tanúsított magatartásból vagy ott folytatott ügyletekből eredő versenyellenes tevékenység relatív jelentősége, összehasonlítva a másik fél területén tanúsított magatartással vagy ott folytatott ügyletekkel; |
| --- | --- |

b)

az egyik fél területén tanúsított magatartásból vagy ott folytatott ügyletekből eredő versenyellenes tevékenység relatív jelentősége, összehasonlítva a másik fél területén tanúsított magatartással vagy ott folytatott ügyletekkel;

| c) | milyen mértékben érintett a másik fél ugyanazon vállalkozásokra vonatkozó végrehajtó tevékenysége; és |
| --- | --- |

c)

milyen mértékben érintett a másik fél ugyanazon vállalkozásokra vonatkozó végrehajtó tevékenysége; és

| d) | milyen mértékben vonatkoznak a vállalkozásokra a felek egymásnak ellentmondó követelményei. |
| --- | --- |

d)

milyen mértékben vonatkoznak a vállalkozásokra a felek egymásnak ellentmondó követelményei.

6. cikk

Pozitív udvariasság

1.   Ha az egyik fél versenyhatósága úgy véli, hogy a másik fél területén folytatott versenyellenes tevékenységek károsan befolyásolhatják az előbbi fél fontos érdekeit, e versenyhatóság, figyelemmel a joghatósági összeütközés elkerülésének fontosságára, és figyelembe véve, hogy a másik fél versenyhatósága abban a helyzetben lehet, hogy a hasonló versenyellenes tevékenységek tekintetében hatékonyabb végrehajtó tevékenységet folytat, kérheti, hogy a másik fél versenyhatósága megfelelő végrehajtó tevékenységet kezdeményezzen, vagy azt kiterjessze.

2.   A megkeresésnek a lehető legrészletesebben meg kell határoznia a versenyellenes tevékenység jellegét, és a megkereső versenyhatóság szerinti fél fontos érdekeire gyakorolt tényleges és potenciális hatását, és tartalmaznia kell egy ajánlatot az olyan kiegészítő információk átadására és további együttműködésre vonatkozóan, amelyre a megkereső versenyhatóság képes.

3.   A megkeresett versenyhatóság körültekintően megfontolja, hogy kezdeményezzen-e végrehajtó tevékenységet vagy kibővítse-e a már folyamatban lévő végrehajtó tevékenységet, tekintettel a megkeresésben azonosított versenyellenes tevékenységre. A megkeresett versenyhatóság határozatáról a lehető leghamarabb tájékoztatja a megkereső versenyhatóságot. Amennyiben megkezdődik vagy kibővül a végrehajtó tevékenység, a megkeresett versenyhatóság tájékoztatja a megkereső versenyhatóságot annak eredményéről és – a lehetséges mértékben – a jelentős közbenső fejleményekről.

4.   E cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza a megkeresett versenyhatóságot abban, hogy versenyjoga és végrehajtó politikái értelmében mérlegelje, hogy vállaljon vagy ne vállaljon végrehajtó tevékenységet a megkeresésben meghatározott versenyellenes tevékenységek tekintetében, továbbá e cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a megkereső versenyhatóságot abban, hogy megkeresését visszavonja.

7. cikk

Információcsere

1.   E megállapodás 1. cikk szerinti céljainak elérése érdekében a felek versenyhatóságai az e cikkben és a 8., 9. és 10. cikkben foglaltak alapján megoszthatják egymással és cserélhetik az adott versenyszabályaik alkalmazásával kapcsolatos nézeteiket és információkat.

2.   A felek versenyhatóságai megvitathatják egymással az e megállapodás szerint biztosított együttműködés és koordináció végrehajtásához szükséges információkat, ideértve a vizsgálati eljárás során szerzett információkat is.

3.   A felek versenyhatóságai továbbíthatják egymásnak a tulajdonukban lévő információkat, amennyiben az információt nyújtó vállalkozás írásban kifejezett beleegyezését adta. Amennyiben ezen információk személyes adatokat tartalmaznak, e személyes adatokat csak akkor lehet továbbítani, ha a felek versenyhatóságai ugyanazt vagy az ahhoz kapcsolódó magatartást vagy ügyletet vizsgálják. Egyébként a 9. cikk (3) bekezdése alkalmazandó.

4.   A (3) bekezdésben említett beleegyezés hiányában az egyik fél versenyhatósága kérelemre bizonyítékként való felhasználás céljából továbbíthatja a másik fél versenyhatóságának a már tulajdonában lévő, a vizsgálati eljárás során szerzett információkat az alábbi feltételek figyelembevételével:

| a) | a vizsgálati eljárás során szerzett információk csak abban az esetben továbbíthatók, ha mindkét versenyhatóság ugyanazt vagy az ahhoz kapcsolódó magatartást vagy ügyletet vizsgálja; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati eljárás során szerzett információk csak abban az esetben továbbíthatók, ha mindkét versenyhatóság ugyanazt vagy az ahhoz kapcsolódó magatartást vagy ügyletet vizsgálja;

| b) | az ezen információk iránti kérelmet írásban kell benyújtani, és tartalmaznia kell a tárgy általános leírását, a kérelemhez kapcsolódó vizsgálat, vagy eljárás jellegét és a konkrét jogi rendelkezéseket. A vizsgálat alá tartozó olyan vállalkozásokat, amelyek azonossága a kérelem idején rendelkezésre áll; azonosítani kell; valamint |
| --- | --- |

b)

az ezen információk iránti kérelmet írásban kell benyújtani, és tartalmaznia kell a tárgy általános leírását, a kérelemhez kapcsolódó vizsgálat, vagy eljárás jellegét és a konkrét jogi rendelkezéseket. A vizsgálat alá tartozó olyan vállalkozásokat, amelyek azonossága a kérelem idején rendelkezésre áll; azonosítani kell; valamint

| c) | a megkeresett versenyhatóságnak a kérelmet benyújtó versenyhatósággal konzultálva meg kell határoznia, hogy a tulajdonában lévő mely információk relevánsak és továbbíthatók. |
| --- | --- |

c)

a megkeresett versenyhatóságnak a kérelmet benyújtó versenyhatósággal konzultálva meg kell határoznia, hogy a tulajdonában lévő mely információk relevánsak és továbbíthatók.

5.   A vizsgálati eljárás során szerzett információt egyik versenyhatóságnak sem kell megvitatnia vagy továbbítania a másik versenyhatóság részére, különösen olyankor nem, ha az összeegyeztethetetlen fontos érdekeivel vagy túlzott terhet jelentene.

6.   A felek versenyhatóságai nem vitathatják meg és nem továbbíthatják egymásnak a felek engedékenységi vagy vitarendezési eljárásai keretében szerzett információkat, hacsak az információt nyújtó vállalkozás nem adta írásba kifejezett beleegyezését.

7.   A felek versenyhatóságai nem vitathatják meg, nem kérhetik, illetve nem továbbíthatják egymásnak a vizsgálati eljárás keretében szerzett információkat, amennyiben ezen információk felhasználását tiltják a felek vonatkozó – és a végrehajtó tevékenységeikre alkalmazandó – jogszabályai alapján biztosított eljárási jogok és jogosultságok, ideértve az önvádra kötelezés tilalmát és az ügyvédi titoktartási kötelezettséget.

8.   Amennyiben az egyik fél versenyhatósága tudomást szerez arról, hogy az e cikk szerint továbbított bármely dokumentum valótlan információt tartalmaz, azonnal értesíti a másik fél versenyhatóságát, amely azt kijavítja vagy eltávolítja.

8. cikk

Az információk felhasználása

1.   Az egyik fél versenyhatósága által e megállapodás értelmében a másik fél versenyhatóságával megvitatott vagy annak továbbított információ csak abból a célból használható fel, hogy a másik fél versenyjogi szabályait annak versenyhatósága végrehajtsa.

2.   A vizsgálati eljárás során szerzett és e megállapodás szerint a másik fél versenyhatóságával megvitatott, illetve annak továbbított információkat az átvevő versenyhatóság csak abból a célból használhatja fel, hogy az ugyanazon magatartást, illetve ügyletet, vagy az ahhoz kapcsolódó magatartást, illetve ügyletet illetően végrehajtsa versenyjogi szabályait.

3.   A 7. cikk (4) bekezdése alapján továbbított információkat az átvevő versenyhatóság csak a kérelemben meghatározott célra használhatja fel.

4.   Az e megállapodás értelmében megvitatott vagy továbbított információk nem használhatók fel természetes személyekre vonatkozó szankciók megállapítására.

5.   Az egyik fél versenyhatósága kérheti, hogy az e megállapodás alapján továbbított információt az általa meghatározott feltételek szerint használják fel. Az átvevő versenyhatóság a továbbító versenyhatóság előzetes beleegyezése nélkül nem használja fel az információt az említett feltételekkel ellentétes módon.

9. cikk

Az információ védelme és bizalmas kezelése

1.   A felek versenyhatóságai bizalmasan kezelik a kérelem meglétének vagy átvételének a tényét. Az e megállapodás szerint szerzett információt az információt átvevő versenyhatóság a vonatkozó jogszabályainak megfelelően bizalmasan kezeli. Mindkét versenyhatóságnak különösen elleneznie kell, hogy az átvett információt harmadik fél vagy más hatóság felfedje. Ez nem akadályozza meg az ilyen információknak az alábbi célokból történő felfedését:

| a) | az egyik fél versenyjogi szabályának végrehajtásával kapcsolatos bírósági végzés megszerzése; |
| --- | --- |

a)

az egyik fél versenyjogi szabályának végrehajtásával kapcsolatos bírósági végzés megszerzése;

| b) | a felek versenyjogi szabályai szerint vizsgálat vagy eljárás alatt álló olyan vállalkozások számára való felfedése, amelyekkel szemben az információ felhasználható; amennyiben e közzétételt az információt átvevő fél jogszabályai előírják; |
| --- | --- |

b)

a felek versenyjogi szabályai szerint vizsgálat vagy eljárás alatt álló olyan vállalkozások számára való felfedése, amelyekkel szemben az információ felhasználható; amennyiben e közzétételt az információt átvevő fél jogszabályai előírják;

| c) | közzététel fellebbviteli eljárásokat folytató bíróságok számára; |
| --- | --- |

c)

közzététel fellebbviteli eljárásokat folytató bíróságok számára;

| d) | közzététel, amennyiben és amilyen mértékben az a felek jogszabályai szerint a dokumentumokhoz való hozzáférési jog gyakorlásához elengedhetetlen. |
| --- | --- |

d)

közzététel, amennyiben és amilyen mértékben az a felek jogszabályai szerint a dokumentumokhoz való hozzáférési jog gyakorlásához elengedhetetlen.

Ilyen esetekben az átvevő versenyhatóság biztosítja, hogy az üzleti titok védelme teljes mértékben garantált.

2.   Amennyiben az egyik fél versenyhatóságának tudomására jut, hogy legjobb erőfeszítései ellenére is véletlenül felhasználták vagy az e cikk rendelkezéseivel ellentétes módon felfedték az információt, akkor azonnal értesíti a másik fél versenyhatóságát. A felek haladéktalanul konzultálnak az említett felhasználásból vagy közzétételből eredő károk minimálisra csökkentésére irányuló lépésekről, és biztosítják, hogy hasonló helyzet ne ismétlődjön meg újra.

3.   A felek vonatkozó jogszabályaiknak megfelelően biztosítják a személyes adatok védelmét.

10. cikk

A tagállami versenyhatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatósága tájékoztatása

1.   Az Európai Bizottság az Unió versenyjogának, vagy az egyéb, versenypolitikával kapcsolatos nemzetközi rendelkezéseknek megfelelően eljárva:

| a) | tájékoztathatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelyek fontos érdekeit érintik a Svájc versenyhatósága által a 3. cikk szerint részére küldött értesítések; |
| --- | --- |

a)

tájékoztathatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelyek fontos érdekeit érintik a Svájc versenyhatósága által a 3. cikk szerint részére küldött értesítések;

| b) | tájékoztathatja a tagállam illetékes hatóságait bármely együttműködésről és a végrehajtó tevékenységek összehangolásáról; |
| --- | --- |

b)

tájékoztathatja a tagállam illetékes hatóságait bármely együttműködésről és a végrehajtó tevékenységek összehangolásáról;

| c) | az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet 19. cikke szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítése érdekében csak e megállapodás 7. cikke szerint Svájc versenyhatósága által továbbított információt fedheti fel a tagállamok illetékes hatóságai előtt; és |
| --- | --- |

c)

az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet 19. cikke szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítése érdekében csak e megállapodás 7. cikke szerint Svájc versenyhatósága által továbbított információt fedheti fel a tagállamok illetékes hatóságai előtt; és

| d) | az EGT-megállapodás felügyeleti hatóságok közötti együttműködésről szóló 23. jegyzőkönyvének 6. és 7. cikke szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítése érdekében csak e megállapodás 7. cikke szerint Svájc versenyhatósága által továbbított információt fedheti fel az EFTA Felügyeleti Hatósága előtt. |
| --- | --- |

d)

az EGT-megállapodás felügyeleti hatóságok közötti együttműködésről szóló 23. jegyzőkönyvének 6. és 7. cikke szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítése érdekében csak e megállapodás 7. cikke szerint Svájc versenyhatósága által továbbított információt fedheti fel az EFTA Felügyeleti Hatósága előtt.

2.   A nyilvánosan hozzáférhető információtól eltérő, a tagállam illetékes hatóságai és az EFTA Felügyeleti Hatóság részére az (1) bekezdés szerint közölt információk nem használhatók fel egyéb célokra, mint az Unió versenyjogi szabályainak az Európai Bizottság által történő végrehajtására, és azok nem fedhetők fel.

11. cikk

Konzultációk

1.   A felek bármelyikük kérésére konzultálnak egymással az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben. Bármely fél kérésére a felek mérlegelik, hogy felülvizsgálják-e ezen megállapodás működését és megvizsgálják-e a lehetőségeket együttműködésük továbbfejlesztésére.

2.   A felek a lehető leghamarabb tájékoztatják egymást versenyjogi szabályaik, valamint egyéb jogszabályok és rendeletek bárminemű módosításáról és bármely olyan, versenyhatóságaik végrehajtó gyakorlatában bekövetkezett változásról, amely hatással lehet e megállapodás működésére. Valamely fél kérésére a felek konzultálhatnak annak értékelése érdekében, hogy egy ilyen módosítás vagy változás milyen konkrét változást eredményezne e megállapodás tekintetében és különösen annak meghatározására, hogy a 14. cikk (2) bekezdése értelmében módosítani kell-e e megállapodást.

3.   A felek versenyhatóságai bármelyikük kérésére a megfelelő szinten üléseznek. Ezen üléseken:

| a) | a felek versenyjogával kapcsolatban tájékoztathatják egymást folyamatban lévő végrehajtó tevékenységükről és prioritásaikról; |
| --- | --- |

a)

a felek versenyjogával kapcsolatban tájékoztathatják egymást folyamatban lévő végrehajtó tevékenységükről és prioritásaikról;

| b) | véleményt cserélhetnek a közös érdekű gazdasági ágazatokról; |
| --- | --- |

b)

véleményt cserélhetnek a közös érdekű gazdasági ágazatokról;

| c) | megvitathatják a kölcsönös érdeklődésre számot tartó szakpolitikai kérdéseket; valamint |
| --- | --- |

c)

megvitathatják a kölcsönös érdeklődésre számot tartó szakpolitikai kérdéseket; valamint

| d) | megvitathatnak más, a felek versenyjogának alkalmazásával kapcsolatos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdéseket. |
| --- | --- |

d)

megvitathatnak más, a felek versenyjogának alkalmazásával kapcsolatos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdéseket.

12. cikk

Kommunikáció

1.   A felek vagy versenyhatóságaik eltérő rendelkezései hiányában az e megállapodás szerinti kommunikáció angol nyelven történik.

2.   Mindegyik versenyhatóság kijelöl egy kapcsolattartó pontot, hogy elősegítse bármely, az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos ügyben a felek között folytatott kommunikációt.

13. cikk

Hatályos jogszabályok

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti bármely fél versenyjogi szabályainak megfogalmazását vagy végrehajtását.

14. cikk

Hatálybalépés, módosítás és megszűnés

1.   E megállapodást a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A felek értesítik egymást az adott eljárásaik lezárásáról. E megállapodás az utolsó jóváhagyási értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.

2.   A felek megállapodhatnak e megállapodás módosításáról. Eltérő rendelkezés hiányában ezen módosítás az (1) bekezdésben rögzítettekkel azonos eljárásokon keresztül lép hatályba.

3.   Ezt a megállapodást a felek diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják. Ebben az esetben ez a megállapodás az ilyen értesítés átvételének napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

FENTIEK HITELÉÜL a felek által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 17-én, két-két angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű példányban.

---

(1)  Megjegyzés: A Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. és 82. cikkét újraszámozták; az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkét képezik.

1

---

RENDELETEK

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/10

---

A BIZOTTSÁG 1280/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 26.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Bra [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1263/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Bra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1263/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Bra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Bra” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1996. július 1-jei 1263/96/EK rendelete a 2081/92/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében megállapított eljárás szerint a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések bejegyzéséről szóló 1107/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (HL L 163., 1996.7.2., 19. o.).

2

(3)  HL C 205., 2014.7.2., 15. o.

3

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/11

---

A BIZOTTSÁG 1281/2014/EU RENDELETE

(2014. december 1.)

az Írország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 43/2014/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2014. évre. |
| --- | --- |

(1)

A 43/2014/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2014. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2014-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2014-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2014. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2014. január 20-i 43/2014/EU rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2014.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 72/TQ43 |
| --- | --- |
| Tagállam | Írország |
| Állomány | PLE/7HJK. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | VIIh, VIIj és VIIk |
| A tilalom bevezetésének napja | 2014.10.24. |

Szám

72/TQ43

Tagállam

Írország

Állomány

PLE/7HJK.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

VIIh, VIIj és VIIk

A tilalom bevezetésének napja

2014.10.24.

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/13

---

A BIZOTTSÁG 1282/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 2.)

a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek a spanyol és a francia legkülső régiókból és az érintett harmadik országokból exportálható vagy elszállítható feldolgozott termékek maximális mennyisége tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 228/2013/EU rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 15. cikkének (1) bekezdése lehetőséget biztosít a gazdasági szereplőknek a 228/2013/EU rendelet 10. cikkében említett egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben részesülő nyersanyagot tartalmazó feldolgozott termékeknek a hagyományos kereskedelmi folyamatok vagy a regionális kereskedelem keretében történő exportálására, illetve a hagyományos kereskedelmi folyamatok keretében történő elszállítására. A feldolgozók a fenti körülmények között, a 180/2004/EU végrehajtási rendelet II–V. mellékletében megjelölt éves maximális mennyiségek erejéig exportálhatják vagy szállíthatják el ezeket a termékeket. A szóban forgó végrehajtási rendelet VI. melléklete tartalmazza azon harmadik országok jegyzékét, amelyekbe exportálhatók ezek a termékek. |
| --- | --- |

(1)

A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 15. cikkének (1) bekezdése lehetőséget biztosít a gazdasági szereplőknek a 228/2013/EU rendelet 10. cikkében említett egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben részesülő nyersanyagot tartalmazó feldolgozott termékeknek a hagyományos kereskedelmi folyamatok vagy a regionális kereskedelem keretében történő exportálására, illetve a hagyományos kereskedelmi folyamatok keretében történő elszállítására. A feldolgozók a fenti körülmények között, a 180/2004/EU végrehajtási rendelet II–V. mellékletében megjelölt éves maximális mennyiségek erejéig exportálhatják vagy szállíthatják el ezeket a termékeket. A szóban forgó végrehajtási rendelet VI. melléklete tartalmazza azon harmadik országok jegyzékét, amelyekbe exportálhatók ezek a termékek.

| (2) | A francia hatóságok felkérték a Bizottságot a 0403 10 és 1101 00 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek maximális mennyiségének növelése, valamint a 2202, 2105 és 2007 KN-kód alá tartozó termékek mennyiségének kiegészítése révén a 180/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található jegyzék Martinique tekintetében történő kiigazítására. Guadeloupe tekintetében a jegyzéknek az 1101 00 és 2309 90 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek maximális mennyiségének növelése, valamint a 0402 10, 2007, 2008 és 2009 KN-kód alá tartozó termékek mennyiségének kiegészítése általi módosítását kérték a Bizottságtól. A francia hatóságok továbbá Martinique és Guadeloupe tekintetében újabb harmadik országok felvételét kérték a végrehajtási rendelet VI. mellékletébe. |
| --- | --- |

(2)

A francia hatóságok felkérték a Bizottságot a 0403 10 és 1101 00 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek maximális mennyiségének növelése, valamint a 2202, 2105 és 2007 KN-kód alá tartozó termékek mennyiségének kiegészítése révén a 180/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található jegyzék Martinique tekintetében történő kiigazítására. Guadeloupe tekintetében a jegyzéknek az 1101 00 és 2309 90 KN-kód alá tartozó feldolgozott termékek maximális mennyiségének növelése, valamint a 0402 10, 2007, 2008 és 2009 KN-kód alá tartozó termékek mennyiségének kiegészítése általi módosítását kérték a Bizottságtól. A francia hatóságok továbbá Martinique és Guadeloupe tekintetében újabb harmadik országok felvételét kérték a végrehajtási rendelet VI. mellékletébe.

| (3) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet IV. melléklete tartalmazza a Kanári-szigetekről a hagyományos export és áruszállítások keretében exportálható vagy elszállítható feldolgozott termékek éves maximális mennyiségét, a végrehajtási rendelet V. melléklete pedig megállapítja a Kanári-szigetekről a regionális kereskedelem keretében exportálható feldolgozott termékek éves maximális mennyiségét. |
| --- | --- |

(3)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet IV. melléklete tartalmazza a Kanári-szigetekről a hagyományos export és áruszállítások keretében exportálható vagy elszállítható feldolgozott termékek éves maximális mennyiségét, a végrehajtási rendelet V. melléklete pedig megállapítja a Kanári-szigetekről a regionális kereskedelem keretében exportálható feldolgozott termékek éves maximális mennyiségét.

| (4) | A spanyol hatóságok az 1806 és 1905 KN-alszámok alá tartozó feldolgozott termékek mennyiségének összevonása révén a 180/2014/EU végrehajtási rendelet IV. és V. mellékletében található jegyzékek egyszerűsítését kérték a Bizottságtól. |
| --- | --- |

(4)

A spanyol hatóságok az 1806 és 1905 KN-alszámok alá tartozó feldolgozott termékek mennyiségének összevonása révén a 180/2014/EU végrehajtási rendelet IV. és V. mellékletében található jegyzékek egyszerűsítését kérték a Bizottságtól.

| (5) | A 180/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 180/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet módosítása

A 180/2014/EU rendelet II., IV., V. és VI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 78., 2013.3.20., 23. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. február 20-i 180/2014/EU végrehajtási rendelete az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 63., 2014.3.4., 13. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet II., IV., V. és VI. mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | A II. mellékletben a Martinique-ra és Guadeloupe-ra vonatkozó táblázatok helyébe a következő lép:

  „Martinique








  [Mennyiségek kilogrammban (vagy literben*)] |
| --- | --- |
| KN-kód | Az Unióba | Harmadik országokba |
| 0403 10 | — | 77 500 |
| 1101 00 | — | 199 500 |
| 2309 90 | — | 102 000 |
| 2202 | 229 000 | 5 500 |
| 2105 | 146 000 | — |
| 2007 | 1 000 | 500 |

1.

A II. mellékletben a Martinique-ra és Guadeloupe-ra vonatkozó táblázatok helyébe a következő lép:

„Martinique

[Mennyiségek kilogrammban (vagy literben*)]

KN-kód

Az Unióba

Harmadik országokba

0403 10

—

77 500

1101 00

—

199 500

2309 90

—

102 000

2202

229 000

5 500

2105

146 000

—

2007

1 000

500

Guadeloupe

| [Mennyiségek kilogrammban (vagy literben*)] |
| --- |
| KN-kód | Az Unióba | Harmadik országokba |
| 0402 10 | 45 000 | — |
| 1101 00 | — | 128 000 |
| 2309 90 | — | 522 000 |
| 2007-2008-2009 | 4 000 | —” |

[Mennyiségek kilogrammban (vagy literben*)]

KN-kód

Az Unióba

Harmadik országokba

0402 10

45 000

—

1101 00

—

128 000

2309 90

—

522 000

2007-2008-2009

4 000

—”

| 2. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 és 1806 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:







  „1806 | 490 500 | 265 000” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1806 10, 1806 20, 1806 31, 1806 32 és 1806 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:

„1806

490 500

265 000”

| b) | az 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 és 1905 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:







  „1905 | 916 500 | 878 000” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az 1905 20, 1905 31, 1905 32, 1905 40 és 1905 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:

„1905

916 500

878 000”

| 3. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1806 10, 1806 31, 1806 32 és 1806 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:






  „1806 | 266 000” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1806 10, 1806 31, 1806 32 és 1806 90 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:

„1806

266 000”

| b) | az 1905 31 és 1905 32 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:






  „1905 | 225 000” |
| --- | --- | --- |

b)

az 1905 31 és 1905 32 alszámok alá tartozó sorok helyébe a következő lép:

„1905

225 000”

| 4. | A VI. mellékletben a Franciaország tengerentúli megyéire vonatkozó rész helyébe a következő szöveg lép:
  „Réunion: Mauritius, Madagaszkár és a Comore-szigetek

  Martinique: Kis-Antillák (1), Suriname és Haiti

  Guadeloupe: Kis-Antillák, Suriname és Haiti

  Francia Guyana: Brazília, Suriname és Guyana |
| --- | --- |

4.

A VI. mellékletben a Franciaország tengerentúli megyéire vonatkozó rész helyébe a következő szöveg lép:

„Réunion: Mauritius, Madagaszkár és a Comore-szigetek

Martinique: Kis-Antillák (1), Suriname és Haiti

Guadeloupe: Kis-Antillák, Suriname és Haiti

Francia Guyana: Brazília, Suriname és Guyana

---

(1)  Kis-Antillák: Virgin-szigetek, Saint Kitts és Nevis, Antigua és Barbuda, Dominika, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Barbados, Trinidad és Tobago, Saint Martin, Anguilla.”

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/17

---

A BIZOTTSÁG 1283/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 2.)

a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be. |
| --- | --- |

(1)

A Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be.

| (2) | A Malajzia vonatkozásában hatályos dömpingellenes vám 75 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd és a Pantech Steel Industries Sdn Bhd vállalatok kivételével, melyek esetében a dömpingellenes vám mértéke 59,2 %, illetve 49,9 %. A Koreai Köztársaságra vonatkozó dömpingellenes vám 44 % az összes vállalat esetében. |
| --- | --- |

(2)

A Malajzia vonatkozásában hatályos dömpingellenes vám 75 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd és a Pantech Steel Industries Sdn Bhd vállalatok kivételével, melyek esetében a dömpingellenes vám mértéke 59,2 %, illetve 49,9 %. A Koreai Köztársaságra vonatkozó dömpingellenes vám 44 % az összes vállalat esetében.

| (3) | Az eredeti intézkedéseket a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel (3) módosított 1001/2008/EK tanácsi rendelet (4) fenntartotta (a továbbiakban: a hatályos intézkedések). |
| --- | --- |

(3)

Az eredeti intézkedéseket a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel (3) módosított 1001/2008/EK tanácsi rendelet (4) fenntartotta (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).

1.2.   Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések

| (4) | A szóban forgó eljáráson kívül jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó exportjára (5) vonatkozóan is. A Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos intézkedéseket kiterjesztették a Tajvanból (6), Indonéziában (7), Srí Lankán (8) és a Fülöp-szigeteken (9) feladott ugyanezen termék behozatalára is. A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó és Tajvan, Indonézia, Srí Lanka és a Fülöp-szigetek vonatkozásában kiterjesztett behozatalát illetően. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (10) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Thaiföldről származó exportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették. |
| --- | --- |

(4)

A szóban forgó eljáráson kívül jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó exportjára (5) vonatkozóan is. A Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos intézkedéseket kiterjesztették a Tajvanból (6), Indonéziában (7), Srí Lankán (8) és a Fülöp-szigeteken (9) feladott ugyanezen termék behozatalára is. A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó és Tajvan, Indonézia, Srí Lanka és a Fülöp-szigetek vonatkozásában kiterjesztett behozatalát illetően. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (10) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Thaiföldről származó exportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették.

| (5) | 2013 januárjában intézkedéseket vezettek be az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára (11). |
| --- | --- |

(5)

2013 januárjában intézkedéseket vezettek be az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára (11).

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. február 8-án értesítést tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó érintett termékre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (12). |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. február 8-án értesítést tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó érintett termékre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (12).

| (7) | A Bizottsághoz 2013. június 26-án kérelem érkezett, amelyben az említett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottsághoz 2013. június 26-án kérelem érkezett, amelyben az említett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint.

| (8) | A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós előállításának több mint 40 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós előállításának több mint 40 %-át képviselő gyártók nevében.

| (9) | A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(9)

A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

| (10) | A Bizottság 2013. október 15-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (13) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2013. október 15-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (13) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1.4.   Érdekelt felek

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, a Koreai Köztársaság és Malajzia exportáló gyártóit, valamint a koreai és malajziai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, a Koreai Köztársaság és Malajzia exportáló gyártóit, valamint a koreai és malajziai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre.

| (12) | Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. |
| --- | --- |

(12)

Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

1.4.1.   Mintavétel

| (13) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az uniós gyártók, az importőrök és a koreai exportáló gyártók körében. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az uniós gyártók, az importőrök és a koreai exportáló gyártók körében.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós előállításának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba négy uniós gyártó vagy uniós gyártók csoportja (öt önálló vállalat) került Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Romániából és Ausztriából. Észrevételek nem érkeztek, és az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós előállításának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba négy uniós gyártó vagy uniós gyártók csoportja (öt önálló vállalat) került Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Romániából és Ausztriából. Észrevételek nem érkeztek, és az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.

| (15) | Ugyanakkor az eljárás megindítását követően a Bizottságnak együttműködés hiányában két uniós gyártót ki kellett zárnia a mintából. A fennmaradó két vállalat/vállalatcsoport (három önálló vállalat) az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviseli, továbbá három különböző országban rendelkezik előállító létesítményekkel. Ezért a módosított minta továbbra is reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében. |
| --- | --- |

(15)

Ugyanakkor az eljárás megindítását követően a Bizottságnak együttműködés hiányában két uniós gyártót ki kellett zárnia a mintából. A fennmaradó két vállalat/vállalatcsoport (három önálló vállalat) az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviseli, továbbá három különböző országban rendelkezik előállító létesítményekkel. Ezért a módosított minta továbbra is reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében.

b)   Mintavétel az importőrök körében

| (16) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A vizsgálat során azonban egyetlen importőr sem működött együtt. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A vizsgálat során azonban egyetlen importőr sem működött együtt.

c)   Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében

| (17) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes koreai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes koreai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (18) | Két koreai exportáló gyártó benyújtotta a kért információkat, de csak az egyikük vállalta az együttműködést és a mintában való részételt. Ezért az a döntés született, hogy a koreai exportáló gyártók körében nem szükséges a mintavétel. |
| --- | --- |

(18)

Két koreai exportáló gyártó benyújtotta a kért információkat, de csak az egyikük vállalta az együttműködést és a mintában való részételt. Ezért az a döntés született, hogy a koreai exportáló gyártók körében nem szükséges a mintavétel.

d)   Malajziai exportáló gyártók

| (19) | Az ismert malajziai exportáló gyártók alacsony számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben esetükben nem irányzott elő mintavételt. |
| --- | --- |

(19)

Az ismert malajziai exportáló gyártók alacsony számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben esetükben nem irányzott elő mintavételt.

| (20) | A Bizottság felkérte az összes exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. Ezenkívül a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság felkérte az összes exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. Ezenkívül a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

1.4.2.   Kitöltött kérdőívek

| (21) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós vállalatnak, az együttműködő koreai vállalatnak, valamint az összes ismert malajziai exportáló gyártónak. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós vállalatnak, az együttműködő koreai vállalatnak, valamint az összes ismert malajziai exportáló gyártónak.

| (22) | Egy uniós gyártó nem töltötte ki a kérdőívet, egy másik uniós gyártó pedig csak részleges választ nyújtott be, és nem válaszolt a hiánypótlást kérő levélre. E két uniós gyártót végül ki kellett zárni a mintából (lásd a (15) preambulumbekezdést). Egy koreai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet. Egyetlen malajziai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet. |
| --- | --- |

(22)

Egy uniós gyártó nem töltötte ki a kérdőívet, egy másik uniós gyártó pedig csak részleges választ nyújtott be, és nem válaszolt a hiánypótlást kérő levélre. E két uniós gyártót végül ki kellett zárni a mintából (lásd a (15) preambulumbekezdést). Egy koreai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet. Egyetlen malajziai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet.

1.4.3.   Ellenőrző látogatások

| (23) | A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, a dömping és az abból eredő kár milyen valószínűséggel ismétlődhet meg, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra: | Uniós gyártók:







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins Austria és a vele kapcsolatban álló Siekman Fittings, Lohne, Németország, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, a dömping és az abból eredő kár milyen valószínűséggel ismétlődhet meg, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártók:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins Austria és a vele kapcsolatban álló Siekman Fittings, Lohne, Németország,

| — | Vallourec Fittings S.A., Franciaország. |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Franciaország.

| | Koreai köztársasági exportáló gyártók:







  — | TK Corporation, Puszan. |
| --- | --- | --- |

Koreai köztársasági exportáló gyártók:

—

TK Corporation, Puszan.

1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (24) | A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(24)

A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (25) | A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(25)

A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.6.   Nyilvánosságra hozatal

| (26) | 2014. szeptember 12-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottság fontolóra vette és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. |
| --- | --- |

(26)

2014. szeptember 12-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottság fontolóra vette és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (27) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(27)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).

2.2.   Hasonló termék

| (28) | A felülvizsgálat megerősítette, hogy – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy az uniós és/vagy más exportpiacokra exportált érintett termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek. |
| --- | --- |

(28)

A felülvizsgálat megerősítette, hogy – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy az uniós és/vagy más exportpiacokra exportált érintett termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.

| (29) | A Bizottság úgy döntött, hogy ezért a szóban forgó termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termék. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság úgy döntött, hogy ezért a szóban forgó termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termék.

3.   A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (30) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping megismétlődésével járna-e. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping megismétlődésével járna-e.

3.1.   Koreai Köztársaság

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

| (31) | Az érintett termék egyik legnagyobb koreai gyártója, a TK Corporation együttműködött a vizsgálatban. Ez az együttműködő vállalat az érintett termék koreai exportjának 25–40 %-át végezte (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). A TK Corporation megküldte a Bizottságnak a kitöltött kérdőívet, a belföldi és exportértékesítésre, valamint az előállítási költségekre vonatkozó adatokkal együtt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy tekintettel az érintett termék koreai exportjában való részesedésére e vállalat adatai alapul szolgálhatnak a felülvizsgálati időszakban folytatott koreai dömping elemzéséhez és a megismétlődés valószínűségére vonatkozó elemzés egyes részeihez. A TK Corporation válaszát ellenőrzésnek vetették alá. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett termék egyik legnagyobb koreai gyártója, a TK Corporation együttműködött a vizsgálatban. Ez az együttműködő vállalat az érintett termék koreai exportjának 25–40 %-át végezte (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). A TK Corporation megküldte a Bizottságnak a kitöltött kérdőívet, a belföldi és exportértékesítésre, valamint az előállítási költségekre vonatkozó adatokkal együtt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy tekintettel az érintett termék koreai exportjában való részesedésére e vállalat adatai alapul szolgálhatnak a felülvizsgálati időszakban folytatott koreai dömping elemzéséhez és a megismétlődés valószínűségére vonatkozó elemzés egyes részeihez. A TK Corporation válaszát ellenőrzésnek vetették alá.

3.1.2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

| (32) | Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű (50 tonnánál kevesebb) volt a felülvizsgálati időszakban. Az értékesítés egy részét az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, a TK Corporation végezte. Egyértelmű volt, hogy a szóban forgó mennyiségek nem voltak reprezentatívak, hiszen a TK Corporation általi előállítás kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. Ezenkívül nem derült ki egyértelműen, hogy a TK Corporation által végzett behozatal után fizettek-e dömpingellenes vámot, ami megkérdőjelezi, hogy e behozatalok egyáltalán beléptek-e az Unió vámterületére. Ezenfelül a szóban forgó értékesítésre három olyan konkrét projekttel összefüggésben került sor, amelyeknek saját előírásai voltak a szerelvényekre (ennélfogva nem jellemző értékesítésről van szó), valamint az értékesítés során a terméket más (főként rozsdamentes acél) szerelvényekkel egy „csomagban” kínálták. A fenti okokból kifolyólag az érintett terméknek a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós behozatala alapján nem lehetett érdemi elemzést végezni a dömpinggel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(32)

Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű (50 tonnánál kevesebb) volt a felülvizsgálati időszakban. Az értékesítés egy részét az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, a TK Corporation végezte. Egyértelmű volt, hogy a szóban forgó mennyiségek nem voltak reprezentatívak, hiszen a TK Corporation általi előállítás kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. Ezenkívül nem derült ki egyértelműen, hogy a TK Corporation által végzett behozatal után fizettek-e dömpingellenes vámot, ami megkérdőjelezi, hogy e behozatalok egyáltalán beléptek-e az Unió vámterületére. Ezenfelül a szóban forgó értékesítésre három olyan konkrét projekttel összefüggésben került sor, amelyeknek saját előírásai voltak a szerelvényekre (ennélfogva nem jellemző értékesítésről van szó), valamint az értékesítés során a terméket más (főként rozsdamentes acél) szerelvényekkel egy „csomagban” kínálták. A fenti okokból kifolyólag az érintett terméknek a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós behozatala alapján nem lehetett érdemi elemzést végezni a dömpinggel kapcsolatban.

| (33) | A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation beadványában kifejtette, hogy a Bizottságnak a dömping elemzését az alábbi okok miatt a vállalat uniós exportértékesítésére kellett volna alapoznia: i. a vállalat Unióba irányuló exportértékesítése a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékű és így reprezentatív volt, hiszen az „a hatályos vámok ellenére nem kevesebb mint 282 önálló tranzakcióból álló, 26 számlát foglalt magában”; ii. a dömpingellenes vám megfizetésével kapcsolatos egyértelműség hiányában egyes (egy offshore projekt számára történő) értékesítések nem képeznék dömpingellenes vám tárgyát, míg más, a felülvizsgálati időszakban megvalósult értékesítések esetében a termékek helytelen besorolása miatt az importőrök nem mindig fizettek dömpingellenes vámot, hiszen nem voltak tudatában annak, hogy dömpingellenes vámok vannak érvényben. Azóta az importőröket értesítették a hibáról, és azok visszamenőlegesen befizették a szóban forgó dömpingellenes vámokat; valamint iii. az Unióba irányuló exportértesítés a szokásos feltételek mellett zajlott, hiszen nem alkalmaztak rövidebb szállítási határidőket, és az árak nem estek keresztkompenzációs elbánás alá. |
| --- | --- |

(33)

A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation beadványában kifejtette, hogy a Bizottságnak a dömping elemzését az alábbi okok miatt a vállalat uniós exportértékesítésére kellett volna alapoznia: i. a vállalat Unióba irányuló exportértékesítése a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékű és így reprezentatív volt, hiszen az „a hatályos vámok ellenére nem kevesebb mint 282 önálló tranzakcióból álló, 26 számlát foglalt magában”; ii. a dömpingellenes vám megfizetésével kapcsolatos egyértelműség hiányában egyes (egy offshore projekt számára történő) értékesítések nem képeznék dömpingellenes vám tárgyát, míg más, a felülvizsgálati időszakban megvalósult értékesítések esetében a termékek helytelen besorolása miatt az importőrök nem mindig fizettek dömpingellenes vámot, hiszen nem voltak tudatában annak, hogy dömpingellenes vámok vannak érvényben. Azóta az importőröket értesítették a hibáról, és azok visszamenőlegesen befizették a szóban forgó dömpingellenes vámokat; valamint iii. az Unióba irányuló exportértesítés a szokásos feltételek mellett zajlott, hiszen nem alkalmaztak rövidebb szállítási határidőket, és az árak nem estek keresztkompenzációs elbánás alá.

| (34) | A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. A TK Corporation nem vonta kétségbe az Unióba irányuló exportértékesítésének (abszolút értékben vett és a hasonló terméknek a vállalat általi teljes előállításához viszonyított) alacsony szintjét (kevesebb mint 0,1 %). A Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy egy ilyen – relatív és abszolút értékben is – kicsi volumen nem minősül reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. A TK Corporation nem vonta kétségbe az Unióba irányuló exportértékesítésének (abszolút értékben vett és a hasonló terméknek a vállalat általi teljes előállításához viszonyított) alacsony szintjét (kevesebb mint 0,1 %). A Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy egy ilyen – relatív és abszolút értékben is – kicsi volumen nem minősül reprezentatívnak.

| (35) | Emellett a rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján a Bizottság nem tudott bizonyosságot szerezni arról, hogy a TK Corporation végül mely állítólagos uniós értékesítései esetében volt helyes a termékbesorolás és került sor a behozatalra, továbbá azt az állítást sem sikerült ellenőrizni, hogy az árak nem képezték keresztkompenzáció tárgyát. Ezért ezt az állítást nem lehetett elfogadni, mivel az ezeket alátámasztó dokumentumokat csak az ellenőrző látogatást követően bocsátották rendelkezésre. Mindenesetre mindkét kérdés esetében elmondható, hogy a (34) preambulumbekezdés szerinti elemzés következtetésére tekintettel a Bizottságnak nem kell végső megállapítást tennie, hiszen még a TK Corporation teljes bejelentett uniós értékesítési volumene sem minősíthető kellően reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(35)

Emellett a rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján a Bizottság nem tudott bizonyosságot szerezni arról, hogy a TK Corporation végül mely állítólagos uniós értékesítései esetében volt helyes a termékbesorolás és került sor a behozatalra, továbbá azt az állítást sem sikerült ellenőrizni, hogy az árak nem képezték keresztkompenzáció tárgyát. Ezért ezt az állítást nem lehetett elfogadni, mivel az ezeket alátámasztó dokumentumokat csak az ellenőrző látogatást követően bocsátották rendelkezésre. Mindenesetre mindkét kérdés esetében elmondható, hogy a (34) preambulumbekezdés szerinti elemzés következtetésére tekintettel a Bizottságnak nem kell végső megállapítást tennie, hiszen még a TK Corporation teljes bejelentett uniós értékesítési volumene sem minősíthető kellően reprezentatívnak.

| (36) | A Bizottság ezért megerősíti, hogy a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós értékesítés nem használható fel érdemi dömpingelemzésre a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ezért megerősíti, hogy a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós értékesítés nem használható fel érdemi dömpingelemzésre a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében.

3.1.3.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

| (37) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.1.3.1.   Export Koreából más célpiacokra

| (38) | Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatalának kis volumene, valamint a szóban forgó értékesítéseknél alkalmazott árak megbízhatóságának a hiánya (lásd a (32)–(36) preambulumbekezdést) miatt a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett termék Koreából más országokba történő értékesítésének adatait kell felhasználni annak értékeléséhez, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén mi lesz az Unióba irányuló exportárak valószínűsíthető jövőbeni szintje. |
| --- | --- |

(38)

Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatalának kis volumene, valamint a szóban forgó értékesítéseknél alkalmazott árak megbízhatóságának a hiánya (lásd a (32)–(36) preambulumbekezdést) miatt a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett termék Koreából más országokba történő értékesítésének adatait kell felhasználni annak értékeléséhez, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén mi lesz az Unióba irányuló exportárak valószínűsíthető jövőbeni szintje.

| (39) | A Bizottság azt tartotta megfelelőnek, hogy elsőként az Egyesült Államokba irányuló koreai értékesítéseket elemezze, mivel szemben minden más koreai exportcélpiaccal a szóban forgó piac mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, és alacsonyak a behozatali vámtarifák, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül általában véve az Egyesült Államok Korea és a TK Corporation legfőbb exportcélpiaca. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság azt tartotta megfelelőnek, hogy elsőként az Egyesült Államokba irányuló koreai értékesítéseket elemezze, mivel szemben minden más koreai exportcélpiaccal a szóban forgó piac mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, és alacsonyak a behozatali vámtarifák, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül általában véve az Egyesült Államok Korea és a TK Corporation legfőbb exportcélpiaca.

| (40) | A vizsgálat során emellett megvizsgálták az érintett termék egyéb koreai exportértékesítéseit is. |
| --- | --- |

(40)

A vizsgálat során emellett megvizsgálták az érintett termék egyéb koreai exportértékesítéseit is.

| (41) | Dömpingszámításokat végeztek az Egyesült Államokban és minden más exportcélpiacon realizált értékesítést illetően (az Uniót kivéve a (32)–(36) preambulumbekezdésben említett okok miatt). |
| --- | --- |

(41)

Dömpingszámításokat végeztek az Egyesült Államokban és minden más exportcélpiacon realizált értékesítést illetően (az Uniót kivéve a (32)–(36) preambulumbekezdésben említett okok miatt).

a)   Rendes érték

| (42) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a TK Corporation vonatkozásában meghatározott rendes érték – amennyiben lehetséges volt – a belföldi piacán a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a TK Corporation vonatkozásában meghatározott rendes érték – amennyiben lehetséges volt – a belföldi piacán a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.

| (43) | A fenti módszertannak meg nem felelő terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(43)

A fenti módszertannak meg nem felelő terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.

| (44) | Ehhez a TK Corporation általi előállításnak a – kérdőívre adott válaszban megadott – tényleges költségét vették alapul, azaz – összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével – a gyártás tényleges költségéhez hozzászámították a tényleges SGA-költségeket és a nyereséget. |
| --- | --- |

(44)

Ehhez a TK Corporation általi előállításnak a – kérdőívre adott válaszban megadott – tényleges költségét vették alapul, azaz – összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével – a gyártás tényleges költségéhez hozzászámították a tényleges SGA-költségeket és a nyereséget.

b)   Exportár

| (45) | Ahogy az a (32)–(36) preambulumbekezdésben is szerepel, a dömpingszámításhoz nem lehetett alapul venni a TK Corporation uniós piacon történő értékesítéseit, és így az exportárak meghatározása a vállalat harmadik országbeli piacokra irányuló exportjain alapult. |
| --- | --- |

(45)

Ahogy az a (32)–(36) preambulumbekezdésben is szerepel, a dömpingszámításhoz nem lehetett alapul venni a TK Corporation uniós piacon történő értékesítéseit, és így az exportárak meghatározása a vállalat harmadik országbeli piacokra irányuló exportjain alapult.

| (46) | Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a TK Corporation által a más országok esetében alkalmazott exportárat gyártelepi szintre igazították, figyelembe véve – indokolt esetben – többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a TK Corporation által a más országok esetében alkalmazott exportárat gyártelepi szintre igazították, figyelembe véve – indokolt esetben – többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.

c)   Összehasonlítás és kiigazítások

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni fuvarozási, a biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket illetően. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni fuvarozási, a biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket illetően.

| (49) | Az érintett termék különböző típusai közötti különbségtétel érdekében a termékkód eredeti módszertana 11 számjegyből álló rendszert alkalmazott az egyes terméktípusok jelölésére. A dömpingszámításokat egy némileg egyszerűsített, 7 számjegyből álló termékkódstruktúra használatával végezték el. Az egyes specifikációkra vonatkozó szabványokkal és az anyagosztállyal kapcsolatos mezők helyett egy egyszerűsített kritériumot használtak, amely a szénacélból és az ötvözött acélból készült termékek megkülönböztetését szolgálta. Erre azért volt szükség, mert bebizonyosodott, hogy az alkalmazott szabványelőírások (pl. ANSI vagy EN) között kis eltérés volt, és az anyagosztályozási rendszerek követték az alkalmazott szabványt. Következésképpen az egyszerűsített rendszer anélkül növelte több ezer termékkód dömping(- és kár)számításánál az egyezőség szintjét, hogy torzította volna magát a számítás eredményét. |
| --- | --- |

(49)

Az érintett termék különböző típusai közötti különbségtétel érdekében a termékkód eredeti módszertana 11 számjegyből álló rendszert alkalmazott az egyes terméktípusok jelölésére. A dömpingszámításokat egy némileg egyszerűsített, 7 számjegyből álló termékkódstruktúra használatával végezték el. Az egyes specifikációkra vonatkozó szabványokkal és az anyagosztállyal kapcsolatos mezők helyett egy egyszerűsített kritériumot használtak, amely a szénacélból és az ötvözött acélból készült termékek megkülönböztetését szolgálta. Erre azért volt szükség, mert bebizonyosodott, hogy az alkalmazott szabványelőírások (pl. ANSI vagy EN) között kis eltérés volt, és az anyagosztályozási rendszerek követték az alkalmazott szabványt. Következésképpen az egyszerűsített rendszer anélkül növelte több ezer termékkód dömping(- és kár)számításánál az egyezőség szintjét, hogy torzította volna magát a számítás eredményét.

| (50) | A TK Corporation arra kérte a Bizottságot, hogy az eredeti termékkódrendszert 16 számjegyűre bővítse, de az elutasította a kérelmet, mivel a használt rendszer már alkalmas volt az érintett termék hatékony kategorizálására. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyértelmű volt, hogy a számított dömping- (és kár)különbözetek akkor sem térnek el lényeges mértékben, ha azok 7, 11 vagy 16 számjegyen alapulnak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak. |
| --- | --- |

(50)

A TK Corporation arra kérte a Bizottságot, hogy az eredeti termékkódrendszert 16 számjegyűre bővítse, de az elutasította a kérelmet, mivel a használt rendszer már alkalmas volt az érintett termék hatékony kategorizálására. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyértelmű volt, hogy a számított dömping- (és kár)különbözetek akkor sem térnek el lényeges mértékben, ha azok 7, 11 vagy 16 számjegyen alapulnak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.

| (51) | A dömpingszámításhoz használandó volumenre vonatkozó módszer egy további számítási problémát jelentett. A TK Corporation érvelése szerint, mivel értékesítési számláin, a (potenciális) ügyfeleknek szóló árlistáin és könyvelésében a mennyiségek rögzítésére a „darab” szolgál, a számításban is azt kellene mértékegységként alkalmazni. A kérdőív tömegben kérte megadni a mennyiséget, ugyanakkor a TK Corporation egyes értékesítések esetében darabban adta meg a választ. Ezen értékesítések esetében a darabok tömegre váltását a TK Corporation végezte a hiánypótlás keretében. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tömeg használata a legmegfelelőbb módszertan, mivel:






  — | Ha darabot alkalmaznak mértékegységként, az torzíthatja az egységenkénti átlagárat, mivel a darab nem adja meg a szerelvény darabonkénti tömegét, amely fontos meghatározó elem az érintett termék költsége (és így az ára) szempontjából. |
| --- | --- | --- |

(51)

A dömpingszámításhoz használandó volumenre vonatkozó módszer egy további számítási problémát jelentett. A TK Corporation érvelése szerint, mivel értékesítési számláin, a (potenciális) ügyfeleknek szóló árlistáin és könyvelésében a mennyiségek rögzítésére a „darab” szolgál, a számításban is azt kellene mértékegységként alkalmazni. A kérdőív tömegben kérte megadni a mennyiséget, ugyanakkor a TK Corporation egyes értékesítések esetében darabban adta meg a választ. Ezen értékesítések esetében a darabok tömegre váltását a TK Corporation végezte a hiánypótlás keretében. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tömeg használata a legmegfelelőbb módszertan, mivel:

—

Ha darabot alkalmaznak mértékegységként, az torzíthatja az egységenkénti átlagárat, mivel a darab nem adja meg a szerelvény darabonkénti tömegét, amely fontos meghatározó elem az érintett termék költsége (és így az ára) szempontjából.

| — | A kárszámításhoz azért van szükség a tömegre, mivel ez az uniós gyártók által alkalmazott módszertan, és nem lenne következetes különböző módszertant használni a dömping és a kár (alákínálás) számításához. |
| --- | --- |

—

A kárszámításhoz azért van szükség a tömegre, mivel ez az uniós gyártók által alkalmazott módszertan, és nem lenne következetes különböző módszertant használni a dömping és a kár (alákínálás) számításához.

| — | Továbbá az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai az érintett termék vonatkozásában kizárólag tömeget alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

Továbbá az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai az érintett termék vonatkozásában kizárólag tömeget alkalmaznak.

| (52) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a számított dömpingkülönbözetek összességében nem tértek el lényeges mértékben akkor sem, ha darabon alapultak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak. |
| --- | --- |

(52)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a számított dömpingkülönbözetek összességében nem tértek el lényeges mértékben akkor sem, ha darabon alapultak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.

| (53) | A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation újból azt az észrevételt tette, hogy a Bizottságnak a dömpingszámítást darab és nem tömeg alapján kellett volna elvégeznie. Az indokul hozott okok egyike az volt, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatai darabban vannak kifejezve, és így a tömegre való átváltás torzítja a dömpingkülönbözet-számításokat. |
| --- | --- |

(53)

A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation újból azt az észrevételt tette, hogy a Bizottságnak a dömpingszámítást darab és nem tömeg alapján kellett volna elvégeznie. Az indokul hozott okok egyike az volt, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatai darabban vannak kifejezve, és így a tömegre való átváltás torzítja a dömpingkülönbözet-számításokat.

| (54) | Az uniós gazdasági ágazattal való összehasonlíthatóság tekintetében a TK Corporation azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság nem végzett semmilyen kárkülönbözet-számítást, a dömpingkülönbözet esetében pedig nem kell összehasonlítást végezni az uniós gazdasági ágazat költség- és értékesítési adataival. A TK Corporation emellett úgy érvelt, hogy a tranzakciók alkalmával használt mértékegység – az uniós gazdasági ágazat esetében is – a darab, és nem a kilogramm vagy tonna lenne. |
| --- | --- |

(54)

Az uniós gazdasági ágazattal való összehasonlíthatóság tekintetében a TK Corporation azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság nem végzett semmilyen kárkülönbözet-számítást, a dömpingkülönbözet esetében pedig nem kell összehasonlítást végezni az uniós gazdasági ágazat költség- és értékesítési adataival. A TK Corporation emellett úgy érvelt, hogy a tranzakciók alkalmával használt mértékegység – az uniós gazdasági ágazat esetében is – a darab, és nem a kilogramm vagy tonna lenne.

| (55) | Végezetül a TK Corporation nem tartotta relevánsnak, hogy az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai tömegben vannak nyilvántartva. |
| --- | --- |

(55)

Végezetül a TK Corporation nem tartotta relevánsnak, hogy az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai tömegben vannak nyilvántartva.

| (56) | A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte a fenti észrevételeket. Elsőként fontos megjegyezni, hogy a TK Corporation nem nyújtott be darabon alapuló „alternatív” dömpingszámítást. Noha azzal érvelt, hogy a darabon alapuló számítás pontosabb eredményre vezetne, annak tényleges bizonyítását elmulasztotta. A Bizottság ismételten megjegyzi, hogy a számított dömpingkülönbözetek jelentősek, és ahogy az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, nem volt lényeges az eltérés a tömeg, illetve a darab alapján számított dömpingkülönbözet között. Más szóval vitathatatlan, hogy a használt módszertől függetlenül nagy dömpingkülönbözetekről van szó. Ezenkívül fontos emlékeztetni arra, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatainak a darabról tömegre történő átváltását maga a TK Corporation végezte saját módszertana alapján. Emellett a honlapján rendelkezésre álló katalógus minden típusú szerelvény esetében megadja annak hozzávetőleges tömegét. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte a fenti észrevételeket. Elsőként fontos megjegyezni, hogy a TK Corporation nem nyújtott be darabon alapuló „alternatív” dömpingszámítást. Noha azzal érvelt, hogy a darabon alapuló számítás pontosabb eredményre vezetne, annak tényleges bizonyítását elmulasztotta. A Bizottság ismételten megjegyzi, hogy a számított dömpingkülönbözetek jelentősek, és ahogy az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, nem volt lényeges az eltérés a tömeg, illetve a darab alapján számított dömpingkülönbözet között. Más szóval vitathatatlan, hogy a használt módszertől függetlenül nagy dömpingkülönbözetekről van szó. Ezenkívül fontos emlékeztetni arra, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatainak a darabról tömegre történő átváltását maga a TK Corporation végezte saját módszertana alapján. Emellett a honlapján rendelkezésre álló katalógus minden típusú szerelvény esetében megadja annak hozzávetőleges tömegét.

| (57) | A Bizottság által ellenőrzött számlák tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat által végzett tranzakciók tömegben és darabban is ki vannak fejezve. A számlázás mellett a tömeget használják a kapacitás, az előállítási volumen és az előállítási költségek meghatározására – nemcsak az Unióban, hanem világszerte és Koreában is. Az érintett termék előállítási költségeinek a legnagyobb elemét kitevő nyersanyagok beszerzése tonnában történik. Más tényezők, így az energiafogyasztás, a munkaerő- és fuvarozási költségek számításához is a tömeget veszik alapul. Az uniós gazdasági ágazat is a vevő által vásárolt volumen (tonna) alapján határozza meg a vevőknek nyújtott év végi engedmény mértékét, nem pedig a darabszám szerint. Ezenkívül a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében alákínálási különbözeteket kellett számítani (és számítottak is – lásd a (98)–(105) preambulumbekezdést –), így az (54) preambulumbekezdésben összefoglalt állítás által sugallt azon érv, hogy a koreai és az uniós gazdasági ágazat adatait nem kell összehasonlítani, nem helytálló. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság által ellenőrzött számlák tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat által végzett tranzakciók tömegben és darabban is ki vannak fejezve. A számlázás mellett a tömeget használják a kapacitás, az előállítási volumen és az előállítási költségek meghatározására – nemcsak az Unióban, hanem világszerte és Koreában is. Az érintett termék előállítási költségeinek a legnagyobb elemét kitevő nyersanyagok beszerzése tonnában történik. Más tényezők, így az energiafogyasztás, a munkaerő- és fuvarozási költségek számításához is a tömeget veszik alapul. Az uniós gazdasági ágazat is a vevő által vásárolt volumen (tonna) alapján határozza meg a vevőknek nyújtott év végi engedmény mértékét, nem pedig a darabszám szerint. Ezenkívül a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében alákínálási különbözeteket kellett számítani (és számítottak is – lásd a (98)–(105) preambulumbekezdést –), így az (54) preambulumbekezdésben összefoglalt állítás által sugallt azon érv, hogy a koreai és az uniós gazdasági ágazat adatait nem kell összehasonlítani, nem helytálló.

| (58) | A vizsgálat céljából összegyűjtött és felhasznált világszintű statisztikák (köztük a koreai export- és uniós vámstatisztikák) kizárólag tömegben voltak kifejezve. Ezeket többek között az érintett termék Unióba és harmadik országokba irányuló koreai exportjának elemzésére használták fel. A TK Corporation részesedésének megállapítása, illetve a kitöltött kérdőívben megadott uniós értékesítési volumeneinek keresztellenőrzése céljából szükség volt a TK Corporation adatainak tömegre váltására, mivel a koreai export- és az uniós vámstatisztikákat nem lehetett volna darabokra átváltani. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgálat céljából összegyűjtött és felhasznált világszintű statisztikák (köztük a koreai export- és uniós vámstatisztikák) kizárólag tömegben voltak kifejezve. Ezeket többek között az érintett termék Unióba és harmadik országokba irányuló koreai exportjának elemzésére használták fel. A TK Corporation részesedésének megállapítása, illetve a kitöltött kérdőívben megadott uniós értékesítési volumeneinek keresztellenőrzése céljából szükség volt a TK Corporation adatainak tömegre váltására, mivel a koreai export- és az uniós vámstatisztikákat nem lehetett volna darabokra átváltani.

| (59) | Végezetül fontos megjegyezni, hogy az előző vizsgálatok (így az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálat és a hatályos intézkedésekhez vezető első hatályvesztési felülvizsgálat), valamint az Oroszországból és Törökországból származó ugyanezen termék legutóbbi vizsgálatai során is a tömegen alapuló módszertant használták. |
| --- | --- |

(59)

Végezetül fontos megjegyezni, hogy az előző vizsgálatok (így az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálat és a hatályos intézkedésekhez vezető első hatályvesztési felülvizsgálat), valamint az Oroszországból és Törökországból származó ugyanezen termék legutóbbi vizsgálatai során is a tömegen alapuló módszertant használták.

| (60) | A Bizottság a fentiekre tekintettel megerősíti, hogy el kell utasítani azt az állítást, miszerint a számításokhoz a darabot kell alapul venni. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság a fentiekre tekintettel megerősíti, hogy el kell utasítani azt az állítást, miszerint a számításokhoz a darabot kell alapul venni.

d)   Dömping a felülvizsgálati időszakban

| (61) | A TK Corporationre így kiszámított dömpingkülönbözet az exportcélpiactól függően 46 % és 27 % volt. |
| --- | --- |

(61)

A TK Corporationre így kiszámított dömpingkülönbözet az exportcélpiactól függően 46 % és 27 % volt.

3.1.3.2.   Koreai előállítási kapacitás

| (62) | Ami a teljes koreai előállítási és tartalékkapacitást illeti, a Bizottság a vizsgálat folyamán a TK Corporation kivételével nem kapott információt egyetlen koreai gyártótól sem. Ennek megfelelően a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint kellett eljárnia az ide vonatkozó megállapítások megtételekor, és a rendelkezésére álló információk körébe a TK Corporation által benyújtott, kizárólag rá vonatkozó ellenőrzött információk, valamint a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott országos információk tartoztak. |
| --- | --- |

(62)

Ami a teljes koreai előállítási és tartalékkapacitást illeti, a Bizottság a vizsgálat folyamán a TK Corporation kivételével nem kapott információt egyetlen koreai gyártótól sem. Ennek megfelelően a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint kellett eljárnia az ide vonatkozó megállapítások megtételekor, és a rendelkezésére álló információk körébe a TK Corporation által benyújtott, kizárólag rá vonatkozó ellenőrzött információk, valamint a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott országos információk tartoztak.

| (63) | A Bizottság a TK Corporation által jelentett tartalékkapacitást annak rendje és módja szerint ellenőrizte. A Bizottság a TK Corporation felülvizsgálati időszakra vonatkozóan jelentett tartalékkapacitásának a teljes koreai exportvolumenben való részesedése alapján történő extrapolációjával azt számította ki, hogy a teljes koreai tartalékkapacitás legalább 15 000 tonnát tenne ki, ami a teljes uniós felhasználás mintegy 25 %-ának felel meg. A számítással kapcsolatban azonban fontos megjegyezni, hogy az előállítási kapacitáshoz viszonyított előállítási mennyiségek nagyon vállalatspecifikusak, továbbá annak ellenére, hogy a TK Corporation a hasonló termék egyik legnagyobb koreai gyártója, csak egy a sok közül, és semmi esetre sem rendelkezik erőfölénnyel. A Bizottság ezért keresztellenőrzést végzett e megállapítás és a kérelemben szereplő információk között. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság a TK Corporation által jelentett tartalékkapacitást annak rendje és módja szerint ellenőrizte. A Bizottság a TK Corporation felülvizsgálati időszakra vonatkozóan jelentett tartalékkapacitásának a teljes koreai exportvolumenben való részesedése alapján történő extrapolációjával azt számította ki, hogy a teljes koreai tartalékkapacitás legalább 15 000 tonnát tenne ki, ami a teljes uniós felhasználás mintegy 25 %-ának felel meg. A számítással kapcsolatban azonban fontos megjegyezni, hogy az előállítási kapacitáshoz viszonyított előállítási mennyiségek nagyon vállalatspecifikusak, továbbá annak ellenére, hogy a TK Corporation a hasonló termék egyik legnagyobb koreai gyártója, csak egy a sok közül, és semmi esetre sem rendelkezik erőfölénnyel. A Bizottság ezért keresztellenőrzést végzett e megállapítás és a kérelemben szereplő információk között.

| (64) | A kérelemben szerepeltetett tartalékkapacitás a kérelmező által azonosított összes koreai gyártó becsült kapacitásán és előállítási adatain alapult. Az előállítási kapacitást illetően a kérelmező – a három legnagyobb gyártóra vonatkozóan – nyilvánosan elérhető adatokat használt. A többi (jóval kisebb) koreai gyártóra vonatkozóan nem volt nyilvánosan elérhető ilyen adat, ezért a kérelmező más ésszerű módszereket használt előállítási kapacitásuk becsléséhez. Továbbá a tartalékkapacitás becsléséhez megállapított egy feltételezett szintet a koreai belföldi felhasználásra, a Koreába irányuló behozatalra és a Koreából történő exportokra vonatkozóan. Mind az előállítási kapacitás, mind a tartalékkapacitás számításakor megfelelő levonásokat végzett a termékkörbe nem tartozó más terméktípusok előállításának figyelembevétele céljából. Ezen információk összessége egyértelműen teljesebbnek és meggyőzőbbnek bizonyult a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott információkhoz képest. A Bizottsághoz nem érkeztek olyan beadványok, amelyek megcáfolták volna ezeket az adatokat. Ebből kiindulva és a rendelkezésre álló adatokat felhasználva a koreai tartalékkapacitás 119 300 tonnára becsülhető, ami önmagában kétszer akkora, mint az uniós piac mérete a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(64)

A kérelemben szerepeltetett tartalékkapacitás a kérelmező által azonosított összes koreai gyártó becsült kapacitásán és előállítási adatain alapult. Az előállítási kapacitást illetően a kérelmező – a három legnagyobb gyártóra vonatkozóan – nyilvánosan elérhető adatokat használt. A többi (jóval kisebb) koreai gyártóra vonatkozóan nem volt nyilvánosan elérhető ilyen adat, ezért a kérelmező más ésszerű módszereket használt előállítási kapacitásuk becsléséhez. Továbbá a tartalékkapacitás becsléséhez megállapított egy feltételezett szintet a koreai belföldi felhasználásra, a Koreába irányuló behozatalra és a Koreából történő exportokra vonatkozóan. Mind az előállítási kapacitás, mind a tartalékkapacitás számításakor megfelelő levonásokat végzett a termékkörbe nem tartozó más terméktípusok előállításának figyelembevétele céljából. Ezen információk összessége egyértelműen teljesebbnek és meggyőzőbbnek bizonyult a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott információkhoz képest. A Bizottsághoz nem érkeztek olyan beadványok, amelyek megcáfolták volna ezeket az adatokat. Ebből kiindulva és a rendelkezésre álló adatokat felhasználva a koreai tartalékkapacitás 119 300 tonnára becsülhető, ami önmagában kétszer akkora, mint az uniós piac mérete a felülvizsgálati időszakban.

3.1.3.3.   Az uniós piac vonzereje

| (65) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket főként az olaj- és gáziparban, az építőiparban, valamint az energiatermeléssel, hajógyártással és ipari létesítményekkel összefüggő ágazatokban használják. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így az érintett termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a koreai érintett termék számára. A szóban forgó iparágak számára Koreán kívül az Unió, az Egyesült Államok, a közel-keleti országok és Délkelet-Ázsia jelenti a főbb exportpiacokat. A vizsgálat során gyűjtött információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során. |
| --- | --- |

(65)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket főként az olaj- és gáziparban, az építőiparban, valamint az energiatermeléssel, hajógyártással és ipari létesítményekkel összefüggő ágazatokban használják. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így az érintett termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a koreai érintett termék számára. A szóban forgó iparágak számára Koreán kívül az Unió, az Egyesült Államok, a közel-keleti országok és Délkelet-Ázsia jelenti a főbb exportpiacokat. A vizsgálat során gyűjtött információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során.

| (66) | Az Egyesült Államokba, a közel-keleti országokba és a Délkelet-Ázsiába irányuló koreai export szintje már most is magas, ezért e piacok nem kínálnak lényeges növekedési lehetőséget a koreai ipar számára. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy 46 %-ot kitevő, jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg az Egyesült Államokba irányuló koreai exportot illetően. Az uniós piac, amely világszinten egyike a legnagyobbaknak, így vonzó növekedési piacot kínálhat az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, mivel azt a koreai exportáló gyártók – a hatályos intézkedések miatt – eddig nem aknázták ki teljes mértékben. |
| --- | --- |

(66)

Az Egyesült Államokba, a közel-keleti országokba és a Délkelet-Ázsiába irányuló koreai export szintje már most is magas, ezért e piacok nem kínálnak lényeges növekedési lehetőséget a koreai ipar számára. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy 46 %-ot kitevő, jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg az Egyesült Államokba irányuló koreai exportot illetően. Az uniós piac, amely világszinten egyike a legnagyobbaknak, így vonzó növekedési piacot kínálhat az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, mivel azt a koreai exportáló gyártók – a hatályos intézkedések miatt – eddig nem aknázták ki teljes mértékben.

| (67) | Méret és piaci feltételek szempontjából az egyesült államokbeli és az uniós piac között hasonlóságok vannak. Mindkét piac esetében sok a hazai gyártó, és a behozatalok piaci részesedése jelentős mértékű. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési ár 2 600 EUR/tonna (figyelembe véve az uniós gyártók által realizált értékesítések és az Unióba irányuló behozatal során megvalósuló értékesítések teljes volumenét). Így az átlagos uniós piaci ár nagyjából megegyezik azzal az átlagárral, amelyet a koreai exportáló gyártók az egyesült államokbeli piacon kapnak (2 700 EUR/tonna), azzal a különbséggel, hogy az Egyesült Államokban nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes intézkedések. Ezért az Unióba irányuló koreai értékesítés jelenlegi marginális szintjét nagy valószínűséggel az érintett termékkel kapcsolatos hatályos intézkedések eredményezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az Egyesült Államok jelentette a koreai exportőrök számára a legnagyobb exportpiacot. Ez azt mutatja, hogy az Unió vonzó piac lenne a koreai exportőrök számára, és a vámok hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac várhatóan hasonlóan nagy volument vonzana, mint az egyesült államokbeli piac. A koreai érintett termék a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Egyesült Államokba irányuló teljes behozatalának 20–25 %-át tette ki, és piaci részesedése az érintett termék egyesült államokbeli teljes piacán 10 % és 15 % között volt (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). Más szóval az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a koreai gyártók a rendelkezésre álló tartalékkapacitást (lásd a (64) preambulumbekezdést) valószínűleg az uniós piacra történő újbóli belépésre irányítanák. |
| --- | --- |

(67)

Méret és piaci feltételek szempontjából az egyesült államokbeli és az uniós piac között hasonlóságok vannak. Mindkét piac esetében sok a hazai gyártó, és a behozatalok piaci részesedése jelentős mértékű. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési ár 2 600 EUR/tonna (figyelembe véve az uniós gyártók által realizált értékesítések és az Unióba irányuló behozatal során megvalósuló értékesítések teljes volumenét). Így az átlagos uniós piaci ár nagyjából megegyezik azzal az átlagárral, amelyet a koreai exportáló gyártók az egyesült államokbeli piacon kapnak (2 700 EUR/tonna), azzal a különbséggel, hogy az Egyesült Államokban nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes intézkedések. Ezért az Unióba irányuló koreai értékesítés jelenlegi marginális szintjét nagy valószínűséggel az érintett termékkel kapcsolatos hatályos intézkedések eredményezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az Egyesült Államok jelentette a koreai exportőrök számára a legnagyobb exportpiacot. Ez azt mutatja, hogy az Unió vonzó piac lenne a koreai exportőrök számára, és a vámok hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac várhatóan hasonlóan nagy volument vonzana, mint az egyesült államokbeli piac. A koreai érintett termék a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Egyesült Államokba irányuló teljes behozatalának 20–25 %-át tette ki, és piaci részesedése az érintett termék egyesült államokbeli teljes piacán 10 % és 15 % között volt (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). Más szóval az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a koreai gyártók a rendelkezésre álló tartalékkapacitást (lásd a (64) preambulumbekezdést) valószínűleg az uniós piacra történő újbóli belépésre irányítanák.

| (68) | Ahogy az a (39) preambulumbekezdésben is szerepel, a koreai exportnak az Egyesült Államokon kívül nincsen második olyan célpiaca, amelyet megbízhatóan fel lehetne használni annak elemzéséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az uniós piac. Következésképpen várhatóan nem eredményezne megbízható átlagárakat, ha az elemzés során az Unión és az Egyesült Államokon kívüli más célpiacokra történő teljes exportértékesítést egy csoportba vennék, hiszen ezekre a (jóval kisebb) önálló piacokra mind eltérő feltételek vonatkoznak. Ugyanakkor tekintettel az elemzés – fent vázolt – korlátaira, valamint arra, hogy ezeken a „másik piacokon” a közeljövőben nem lesz jelentős növekedési potenciál, nem lehet azzal számolni, hogy ezek a piacok lényeges koreai többletbehozatalt fel tudnának majd venni. |
| --- | --- |

(68)

Ahogy az a (39) preambulumbekezdésben is szerepel, a koreai exportnak az Egyesült Államokon kívül nincsen második olyan célpiaca, amelyet megbízhatóan fel lehetne használni annak elemzéséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az uniós piac. Következésképpen várhatóan nem eredményezne megbízható átlagárakat, ha az elemzés során az Unión és az Egyesült Államokon kívüli más célpiacokra történő teljes exportértékesítést egy csoportba vennék, hiszen ezekre a (jóval kisebb) önálló piacokra mind eltérő feltételek vonatkoznak. Ugyanakkor tekintettel az elemzés – fent vázolt – korlátaira, valamint arra, hogy ezeken a „másik piacokon” a közeljövőben nem lesz jelentős növekedési potenciál, nem lehet azzal számolni, hogy ezek a piacok lényeges koreai többletbehozatalt fel tudnának majd venni.

3.1.3.4.   Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (69) | A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. A vizsgálat rámutatott, hogy Korea az érintett termék egyesült államokbeli és harmadik országbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 46 %-os és 27 %-os dömpingkülönbözettel. |
| --- | --- |

(69)

A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. A vizsgálat rámutatott, hogy Korea az érintett termék egyesült államokbeli és harmadik országbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 46 %-os és 27 %-os dömpingkülönbözettel.

| (70) | Ezenkívül a koreai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb behozatalokkal folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül a koreai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb behozatalokkal folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.

3.2.   Malajzia

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

| (71) | A malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a teljes elemzésnek a Bizottság számára más forrásból rendelkezésre álló információkon kellett alapulnia. E tekintetben és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság különféle statisztikai forrásokat is megvizsgált. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött behozatali statisztikák (az ún. 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) biztosították a rendelkezésre álló legjobb információkat az uniós piacra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak megállapításához. Más források (pl. az Eurostat) használatára nem került sor, mivel az érintett terméket nem lehetett különválasztani az ugyancsak a 8 számjegyű kódot használó más termékektől. |
| --- | --- |

(71)

A malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a teljes elemzésnek a Bizottság számára más forrásból rendelkezésre álló információkon kellett alapulnia. E tekintetben és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság különféle statisztikai forrásokat is megvizsgált. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött behozatali statisztikák (az ún. 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) biztosították a rendelkezésre álló legjobb információkat az uniós piacra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak megállapításához. Más források (pl. az Eurostat) használatára nem került sor, mivel az érintett terméket nem lehetett különválasztani az ugyancsak a 8 számjegyű kódot használó más termékektől.

3.2.2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

| (72) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatta, hogy az uniós piacra nem érkezett behozatal Malajziából. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a malajziai export esetében a felülvizsgálati időszakban nem folytatódott a dömping. |
| --- | --- |

(72)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatta, hogy az uniós piacra nem érkezett behozatal Malajziából. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a malajziai export esetében a felülvizsgálati időszakban nem folytatódott a dömping.

3.2.3.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

| (73) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a malajziai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a malajziai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

3.2.3.1.   Export Malajziából más célpiacokra

| (74) | Mivel az érintett terméknek nincs Malajziából az uniós piacra irányuló behozatala, a Bizottság egy másik országra vonatkozó adatokra hagyatkozott. Az Egyesült Államokat megfelelőnek találta, mivel piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül az Egyesült Államok jelenti messze a legnagyobb célpiacot a malajziai export számára: a felülvizsgálati időszakban a malajziai export 87 %-a ebbe az országba irányult. Ez a megközelítés megegyezik azzal, amelyet az előző vizsgálat, illetve a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során alkalmaztak Malajziára nézve. |
| --- | --- |

(74)

Mivel az érintett terméknek nincs Malajziából az uniós piacra irányuló behozatala, a Bizottság egy másik országra vonatkozó adatokra hagyatkozott. Az Egyesült Államokat megfelelőnek találta, mivel piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül az Egyesült Államok jelenti messze a legnagyobb célpiacot a malajziai export számára: a felülvizsgálati időszakban a malajziai export 87 %-a ebbe az országba irányult. Ez a megközelítés megegyezik azzal, amelyet az előző vizsgálat, illetve a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során alkalmaztak Malajziára nézve.

a)   Rendes érték

| (75) | A malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya miatt a rendes érték – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a felülvizsgálati kérelemben megadott adatokon alapult, vagyis a becsült gyártási költségeken, amelyekhez – a gyártelepi költség százalékában kifejezve – 6 %-ot hozzáadtak SGA-költségek és nyereség gyanánt. A fenti százalékarány óvatos értékelésnek minősül. Mindezt az a tény is alátámasztja, hogy az eljárás során egyedül közreműködő vállalat (TK Corporation, Korea) esetében a tényleges szám jóval meghaladta a 6 %-ot. |
| --- | --- |

(75)

A malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya miatt a rendes érték – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a felülvizsgálati kérelemben megadott adatokon alapult, vagyis a becsült gyártási költségeken, amelyekhez – a gyártelepi költség százalékában kifejezve – 6 %-ot hozzáadtak SGA-költségek és nyereség gyanánt. A fenti százalékarány óvatos értékelésnek minősül. Mindezt az a tény is alátámasztja, hogy az eljárás során egyedül közreműködő vállalat (TK Corporation, Korea) esetében a tényleges szám jóval meghaladta a 6 %-ot.

b)   Exportár

| (76) | Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt az exportár számítása az érintett termék Egyesült Államokba irányuló malajziai exportja során alkalmazott, az egyesült államokbeli behozatali statisztikákból kinyert árak használatával történt. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt az exportár számítása az érintett termék Egyesült Államokba irányuló malajziai exportja során alkalmazott, az egyesült államokbeli behozatali statisztikákból kinyert árak használatával történt.

c)   Összehasonlítás

| (77) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján. |
| --- | --- |

(77)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.

| (78) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ezzel kapcsolatban megemlítendő, hogy az SGA-költségek és a nyereség esetében alkalmazott, a (75) preambulumbekezdésben említett százalékarány gyártelepi áron alapult, és nem tartalmazott szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ezzel kapcsolatban megemlítendő, hogy az SGA-költségek és a nyereség esetében alkalmazott, a (75) preambulumbekezdésben említett százalékarány gyártelepi áron alapult, és nem tartalmazott szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket.

d)   Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

| (79) | A fent ismertetett – az intézkedéseket kiterjesztő (a hatályos intézkedésekhez vezető) első hatályvesztési felülvizsgálat során is alkalmazott – módszertant követve 57,7 %-ot kitevő dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani. |
| --- | --- |

(79)

A fent ismertetett – az intézkedéseket kiterjesztő (a hatályos intézkedésekhez vezető) első hatályvesztési felülvizsgálat során is alkalmazott – módszertant követve 57,7 %-ot kitevő dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani.

3.2.3.2.   Malajziai előállítási kapacitás

| (80) | A malajziai együttműködés hiánya miatt nem érkeztek információk az előállítási és tartalékkapacitást illetően. A kérelemben szereplő információk mintegy 55 000 tonna teljes kiépített kapacitást és körülbelül 27 000 tonna tartalékkapacitást mutatnak Malajziában. A fenti volument eredményező elemzés nem számol más termékek gyártásával (gyártási kapacitásával), így ésszerűnek minősül. A 27 000 tonnát kitevő malajziai tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak folyamán mért teljes uniós felhasználás 40 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(80)

A malajziai együttműködés hiánya miatt nem érkeztek információk az előállítási és tartalékkapacitást illetően. A kérelemben szereplő információk mintegy 55 000 tonna teljes kiépített kapacitást és körülbelül 27 000 tonna tartalékkapacitást mutatnak Malajziában. A fenti volument eredményező elemzés nem számol más termékek gyártásával (gyártási kapacitásával), így ésszerűnek minősül. A 27 000 tonnát kitevő malajziai tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak folyamán mért teljes uniós felhasználás 40 %-ának felel meg.

3.2.3.3.   Az uniós piac vonzereje

| (81) | A főbb felhasználó ágazatok piacainak világszintű alakulását tekintve az uniós piac – a (65) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt – az érintett termék legnagyobb piacainak egyike, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy e piacokon a kereslet jelentős visszaesése vagy növekedése lenne várható a következő években. |
| --- | --- |

(81)

A főbb felhasználó ágazatok piacainak világszintű alakulását tekintve az uniós piac – a (65) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt – az érintett termék legnagyobb piacainak egyike, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy e piacokon a kereslet jelentős visszaesése vagy növekedése lenne várható a következő években.

| (82) | A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árak magasabbak a más exportpiacokon (és különösen az Egyesült Államokban) alkalmazott malajziai exportáraknál. Az átlagos uniós piaci ár 2 600 EUR/tonna, míg az egyesült államokbeli statisztikák szerint a malajziai behozatalokra alkalmazott átlagos egyesült államokbeli behozatali ár 1 600 EUR/tonna. Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piacot jelentene a malajziai exportőrök számára. Ez kiemelten fontos tényező a malajziai tartalékkapacitásra tekintettel, de arra is emlékeztetni kell, hogy jelenleg a malajziai export 87 %-a az Egyesült Államokba irányul, ahol a malajziai exportáló gyártók jóval alacsonyabb áron végzik értékesítéseiket. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árak magasabbak a más exportpiacokon (és különösen az Egyesült Államokban) alkalmazott malajziai exportáraknál. Az átlagos uniós piaci ár 2 600 EUR/tonna, míg az egyesült államokbeli statisztikák szerint a malajziai behozatalokra alkalmazott átlagos egyesült államokbeli behozatali ár 1 600 EUR/tonna. Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piacot jelentene a malajziai exportőrök számára. Ez kiemelten fontos tényező a malajziai tartalékkapacitásra tekintettel, de arra is emlékeztetni kell, hogy jelenleg a malajziai export 87 %-a az Egyesült Államokba irányul, ahol a malajziai exportáló gyártók jóval alacsonyabb áron végzik értékesítéseiket.

3.2.3.4.   Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (83) | A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődne. Kiderült, hogy Malajzia az érintett termék egyesült államokbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 57,7 %-os dömpingkülönbözettel. |
| --- | --- |

(83)

A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődne. Kiderült, hogy Malajzia az érintett termék egyesült államokbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 57,7 %-os dömpingkülönbözettel.

| (84) | Ezenkívül a malajziai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Az uniós árszintre tekintettel nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a kapacitást – ha csak részben is – az Unióba irányuló exportra irányítják. Ebben az esetben azzal is számolni lehet, hogy az uniós piacon az egyesült államokbeliekhez képest uralkodó árak miatt az Egyesült Államokba irányuló export nagy részét az uniós piacra irányítják át. |
| --- | --- |

(84)

Ezenkívül a malajziai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Az uniós árszintre tekintettel nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a kapacitást – ha csak részben is – az Unióba irányuló exportra irányítják. Ebben az esetben azzal is számolni lehet, hogy az uniós piacon az egyesült államokbeliekhez képest uralkodó árak miatt az Egyesült Államokba irányuló export nagy részét az uniós piacra irányítják át.

3.3.   Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (85) | A fentiek fényében – azaz tekintettel a magas dömpingkülönbözetekre, az érintett országok magas exportkapacitással társuló nagy tartalékkapacitására, valamint az uniós piac vonzerejére ár és méret szempontjából – az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újrakezdődne a Koreai Köztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(85)

A fentiek fényében – azaz tekintettel a magas dömpingkülönbözetekre, az érintett országok magas exportkapacitással társuló nagy tartalékkapacitására, valamint az uniós piac vonzerejére ár és méret szempontjából – az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újrakezdődne a Koreai Köztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal.

4.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása

| (86) | Az uniós gazdasági ágazat a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1001/2008/EK tanácsi rendeletben vázolt helyzethez képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(86)

Az uniós gazdasági ágazat a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1001/2008/EK tanácsi rendeletben vázolt helyzethez képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (87) | A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós előállítás körülbelül 57 736 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az adatot az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes tényre, például a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adataira és a kérelmező által benyújtott adatokra alapozta. |
| --- | --- |

(87)

A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós előállítás körülbelül 57 736 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az adatot az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes tényre, például a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adataira és a kérelmező által benyújtott adatokra alapozta.

| (88) | A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviselik (lásd a (15) preambulumbekezdést). A minta adatai így reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(88)

A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviselik (lásd a (15) preambulumbekezdést). A minta adatai így reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat helyzete tekintetében.

4.2.   Uniós felhasználás

| (89) | A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló – értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló – értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg.

| (90) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 55 497 | 62 426 | 58 941 | 59 992 |
| Index (2010 = 100) | 100 | 112 | 106 | 108 |
| Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok |

(90)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

55 497

62 426

58 941

59 992

Index (2010 = 100)

100

112

106

108

Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok

| (91) | A felhasználás 2011-ben 12 %-kal nőtt a 2010. évi szinthez képest. 2012-ben újból csökkenésnek indult, de (6 %-kal) a 2010. évi szint felett maradt. 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(91)

A felhasználás 2011-ben 12 %-kal nőtt a 2010. évi szinthez képest. 2012-ben újból csökkenésnek indult, de (6 %-kal) a 2010. évi szint felett maradt. 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal emelkedett.

4.3.   Az érintett országokból származó behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

Koreai Köztársaság

| (92) | A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.

| (93) | A Koreai Köztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene (tonna) | 301 | 208 | 204 | 18 |
| Index | 100 | 69 | 68 | 6 |
| Piaci részesedés | 0,5 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,03 % |
| Index | 100 | 62 | 64 | 6 |
| Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok |

(93)

A Koreai Köztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene (tonna)

301

208

204

18

Index

100

69

68

6

Piaci részesedés

0,5 %

0,3 %

0,3 %

0,03 %

Index

100

62

64

6

Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok

| (94) | A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A felülvizsgálati időszak folyamán a volumen tovább csökkent 18 tonnára. A behozatal az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta ilyen alacsony szinten áll, feltehetően a hatályos dömpingellenes intézkedések eredményeként. |
| --- | --- |

(94)

A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A felülvizsgálati időszak folyamán a volumen tovább csökkent 18 tonnára. A behozatal az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta ilyen alacsony szinten áll, feltehetően a hatályos dömpingellenes intézkedések eredményeként.

Malajzia

| (95) | A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.

| (96) | A Malajziából származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Malajziából származó behozatal volumene (tonna) | 19,4 | 0,03 | 0,27 | 0,13 |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Piaci részesedés | 0,03 % | 0 | 0,0005 % | 0,0002 % |
| Index | 100 | 0 | 1 | 1 |
| Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok |

(96)

A Malajziából származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

A Malajziából származó behozatal volumene (tonna)

19,4

0,03

0,27

0,13

Index

100

0

1

1

Piaci részesedés

0,03 %

0

0,0005 %

0,0002 %

Index

100

0

1

1

Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok

| (97) | A Malajziából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A legnagyobb (ugyanakkor mégis kis) volumenű behozatal 2010-ben történt (19,4 tonna), de 2010 óta a behozatal gyakorlatilag megszűnt. Az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetését követően a behozatal szintje ingadozott, de sosem érte el újra az intézkedések bevezetése előtti időszakban mért szintet. Így feltételezhető, hogy az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta nagyon alacsony behozatali szint a hatályos dömpingellenes intézkedések eredménye. |
| --- | --- |

(97)

A Malajziából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A legnagyobb (ugyanakkor mégis kis) volumenű behozatal 2010-ben történt (19,4 tonna), de 2010 óta a behozatal gyakorlatilag megszűnt. Az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetését követően a behozatal szintje ingadozott, de sosem érte el újra az intézkedések bevezetése előtti időszakban mért szintet. Így feltételezhető, hogy az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta nagyon alacsony behozatali szint a hatályos dömpingellenes intézkedések eredménye.

4.3.2.   Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás

Koreai Köztársaság

| (98) | A vizsgálatban együttműködő vállalat (TK Corporation) által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon realizált nagyon csekély mértékű behozatal esetében az árak jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat CIF-szintű áraitól. Ahogy az a (32) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanakkor kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a termékek ténylegesen beléptek-e az Unió vámterületére. |
| --- | --- |

(98)

A vizsgálatban együttműködő vállalat (TK Corporation) által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon realizált nagyon csekély mértékű behozatal esetében az árak jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat CIF-szintű áraitól. Ahogy az a (32) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanakkor kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a termékek ténylegesen beléptek-e az Unió vámterületére.

| (99) | Ezzel együtt az Unióba irányuló teljes koreai behozatal szintje nagyon alacsony (lásd a (32) preambulumbekezdést), hiszen az uniós piaci részesedés mindössze 0,03 %-át teszi ki (lásd a 2. táblázatot). Tekintettel a Koreai Köztársaságból az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni. |
| --- | --- |

(99)

Ezzel együtt az Unióba irányuló teljes koreai behozatal szintje nagyon alacsony (lásd a (32) preambulumbekezdést), hiszen az uniós piaci részesedés mindössze 0,03 %-át teszi ki (lásd a 2. táblázatot). Tekintettel a Koreai Köztársaságból az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.

| (100) | Következésképpen a Bizottság helyettesítőként a Koreából az Egyesült Államokba, valamint más országokba irányuló export árait vette alapul annak meghatározásához, hogy mekkora lett volna az áralákínálás, ha a koreai vállalatok ezeken az árakon realizálnak értékesítéseket az Unióban. |
| --- | --- |

(100)

Következésképpen a Bizottság helyettesítőként a Koreából az Egyesült Államokba, valamint más országokba irányuló export árait vette alapul annak meghatározásához, hogy mekkora lett volna az áralákínálás, ha a koreai vállalatok ezeken az árakon realizálnak értékesítéseket az Unióban.

| (101) | Mivel a TK Corporation világszintű exporttevékenysége az érintett termék Koreai Köztársaságból származó teljes exportjának 25–40 %-át tette ki, a szóban forgó értékesítések reprezentatívnak minősültek a koreai exportértékesítések tekintetében. Ezért az összehasonlításhoz ezeket az árakat használták. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából felfelé módosította az exportárakat. |
| --- | --- |

(101)

Mivel a TK Corporation világszintű exporttevékenysége az érintett termék Koreai Köztársaságból származó teljes exportjának 25–40 %-át tette ki, a szóban forgó értékesítések reprezentatívnak minősültek a koreai exportértékesítések tekintetében. Ezért az összehasonlításhoz ezeket az árakat használták. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából felfelé módosította az exportárakat.

| (102) | Az így megállapított alákínálási különbözet 17 % lett az Egyesült Államokban realizált, és 10 % a világszintű értékesítések esetében. |
| --- | --- |

(102)

Az így megállapított alákínálási különbözet 17 % lett az Egyesült Államokban realizált, és 10 % a világszintű értékesítések esetében.

Malajzia

| (103) | A vizsgálatban egyetlen malajziai vállalat sem működött együtt. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis statisztikáiban szereplő információk alapján a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volumenű volt az Unióban irányuló behozatal (lásd a 3. táblázatot). Tekintettel a Malajziából az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni. |
| --- | --- |

(103)

A vizsgálatban egyetlen malajziai vállalat sem működött együtt. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis statisztikáiban szereplő információk alapján a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volumenű volt az Unióban irányuló behozatal (lásd a 3. táblázatot). Tekintettel a Malajziából az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.

| (104) | A Bizottság ezért az áralákínálás megállapításához az előző hatályvesztési felülvizsgálat során használt módszertant vette alapul, azaz a Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export során alkalmazott árakat összehasonlította az uniós piacon realizált értékesítési árakkal. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából módosította az exportárat. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság ezért az áralákínálás megállapításához az előző hatályvesztési felülvizsgálat során használt módszertant vette alapul, azaz a Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export során alkalmazott árakat összehasonlította az uniós piacon realizált értékesítési árakkal. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából módosította az exportárat.

| (105) | Az így megállapított alákínálási különbözet 34 % lett az Egyesült Államokban történt értékesítések esetében. A Bizottság továbbá összehasonlította a Malajzia által más országokban alkalmazott értékesítési árakat, amelyek esetében az áralákínálás 28 % volt. |
| --- | --- |

(105)

Az így megállapított alákínálási különbözet 34 % lett az Egyesült Államokban történt értékesítések esetében. A Bizottság továbbá összehasonlította a Malajzia által más országokban alkalmazott értékesítési árakat, amelyek esetében az áralákínálás 28 % volt.

4.3.3.   Harmadik országokból származó behozatal

| (106) | Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.

  4. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Volumen tonnában | 5 618 | 5 867 | 6 844 | 6 589 |
| Index | 100 | 104 | 122 | 117 |
| Piaci részesedés | 10 % | 9 % | 12 % | 11 % |
| Átlagár | 1 125 | 1 261 | 1 544 | 1 426 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 127 |
| Más harmadik országok | Volumen tonnában | 11 668 | 12 938 | 11 630 | 12 036 |
| Index | 100 | 111 | 100 | 103 |
| Piaci részesedés | 21 % | 21 % | 20 % | 20 % |
| Átlagár | 2 175 | 2 352 | 2 437 | 2 482 |
| Index | 100 | 108 | 112 | 114 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Volumen tonnában | 17 286 | 18 805 | 18 474 | 18 625 |
| Index | 100 | 109 | 107 | 108 |
| Piaci részesedés | 31 % | 30,1 % | 31,3 % | 31 % |
| Átlagár | 1 834 | 2 011 | 2 106 | 2 108 |
| Index | 100 | 110 | 115 | 115 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(106)

Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.

4. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Ország

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság

Volumen tonnában

5 618

5 867

6 844

6 589

Index

100

104

122

117

Piaci részesedés

10 %

9 %

12 %

11 %

Átlagár

1 125

1 261

1 544

1 426

Index

100

112

137

127

Más harmadik országok

Volumen tonnában

11 668

12 938

11 630

12 036

Index

100

111

100

103

Piaci részesedés

21 %

21 %

20 %

20 %

Átlagár

2 175

2 352

2 437

2 482

Index

100

108

112

114

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Volumen tonnában

17 286

18 805

18 474

18 625

Index

100

109

107

108

Piaci részesedés

31 %

30,1 %

31,3 %

31 %

Átlagár

1 834

2 011

2 106

2 108

Index

100

110

115

115

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (107) | Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás 31 %-át tette ki. A legnagyobb piaci részesedést a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képviseli a teljes uniós felhasználás 11 %-ával. A felülvizsgálati időszak folyamán további jelentős behozatal érkezett Thaiföldről (az uniós piac 4 %-a), Vietnamból (az uniós piac 3 %-a), valamint Szaúd-Arábiából (2010-ben nem történt behozatal, ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés már 4 %-ot tett ki). |
| --- | --- |

(107)

Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás 31 %-át tette ki. A legnagyobb piaci részesedést a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képviseli a teljes uniós felhasználás 11 %-ával. A felülvizsgálati időszak folyamán további jelentős behozatal érkezett Thaiföldről (az uniós piac 4 %-a), Vietnamból (az uniós piac 3 %-a), valamint Szaúd-Arábiából (2010-ben nem történt behozatal, ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés már 4 %-ot tett ki).

| (108) | Az Unió területére történő behozatal során alkalmazott árak viszonylag alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest, különösen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében. A kínai behozatalok során alkalmazott átlagár még a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett 58,6 %-os dömpingellenes vámmal együtt is alacsonyabb az uniós belföldi árnál (lásd a 4. táblázatot). |
| --- | --- |

(108)

Az Unió területére történő behozatal során alkalmazott árak viszonylag alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest, különösen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében. A kínai behozatalok során alkalmazott átlagár még a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett 58,6 %-os dömpingellenes vámmal együtt is alacsonyabb az uniós belföldi árnál (lásd a 4. táblázatot).

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

| (109) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(109)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (110) | A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben, illetve a statisztikákban szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoznak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(110)

A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben, illetve a statisztikákban szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoznak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (111) | A makrogazdasági mutatók a következők: előállítás, előállítási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. |
| --- | --- |

(111)

A makrogazdasági mutatók a következők: előállítás, előállítási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.

| (112) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett két vállalat vagy vállalatcsoport ellenőrzött adatain alapulnak. Ezért ezt az adatot bizalmas jellegének megőrzése végett kizárólag indexált formában vagy értéktartomány formájában adjuk meg. |
| --- | --- |

(112)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett két vállalat vagy vállalatcsoport ellenőrzött adatain alapulnak. Ezért ezt az adatot bizalmas jellegének megőrzése végett kizárólag indexált formában vagy értéktartomány formájában adjuk meg.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (113) | A figyelembe vett időszak során a teljes uniós előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Előállítási volumen (tonnában) | 48 017 | 52 754 | 55 787 | 57 736 |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Előállítási kapacitás (tonnában) | 179 912 | 180 364 | 180 364 | 180 364 |
| Index | 100 | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Kapacitáskihasználás | 26,7 % | 29,2 % | 30,9 % | 32 % |
| Index | 100 | 110 | 116 | 120 |
| Forrás: A kérelem |

(113)

A figyelembe vett időszak során a teljes uniós előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Előállítási volumen (tonnában)

48 017

52 754

55 787

57 736

Index

100

110

116

120

Előállítási kapacitás (tonnában)

179 912

180 364

180 364

180 364

Index

100

100,3

100,3

100,3

Kapacitáskihasználás

26,7 %

29,2 %

30,9 %

32 %

Index

100

110

116

120

Forrás: A kérelem

| (114) | A figyelembe vett időszak alatt az előállítás volumene 20 %-kal növekedett. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás mindössze 8 %-kal növekedett, az előállított mennyiség fennmaradó részét exportálták. |
| --- | --- |

(114)

A figyelembe vett időszak alatt az előállítás volumene 20 %-kal növekedett. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás mindössze 8 %-kal növekedett, az előállított mennyiség fennmaradó részét exportálták.

| (115) | A felülvizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználás alacsonynak tűnik (32 % a felülvizsgálati időszakban). A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás – összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel – a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról. |
| --- | --- |

(115)

A felülvizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználás alacsonynak tűnik (32 % a felülvizsgálati időszakban). A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás – összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel – a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról.

| (116) | A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során némileg növekedett. A kapacitáskihasználás 20 %-os növekedése az előállítási volumennek a figyelembe vett időszakon belüli növekedését tükrözi. |
| --- | --- |

(116)

A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során némileg növekedett. A kapacitáskihasználás 20 %-os növekedése az előállítási volumennek a figyelembe vett időszakon belüli növekedését tükrözi.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (117) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában) | 38 185 | 43 414 | 40 262 | 41 350 |
| Index | 100 | 114 | 105 | 109 |
| Piaci részesedés | 68,8 % | 69,5 % | 68,3 % | 68,9 % |
| Index | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Forrás: A kérelem |

(117)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)

38 185

43 414

40 262

41 350

Index

100

114

105

109

Piaci részesedés

68,8 %

69,5 %

68,3 %

68,9 %

Index

100

101

99

100

Forrás: A kérelem

| (118) | Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2011-ben 2010-hez képest 14 %-kal emelkedett. Ezt követően az értékesítési volumen 41 350 tonnára csökkent, ami a figyelembe vett időszak tekintetében 9 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

(118)

Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2011-ben 2010-hez képest 14 %-kal emelkedett. Ezt követően az értékesítési volumen 41 350 tonnára csökkent, ami a figyelembe vett időszak tekintetében 9 %-os növekedést jelent.

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése többé-kevésbé stabil volt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése többé-kevésbé stabil volt a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.2.3.   Növekedés

| (120) | Az uniós felhasználásnak a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett mérsékelt növekedésével (+ 8 %) összhangban az uniós gyártók által realizált értékesítés 9 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(120)

Az uniós felhasználásnak a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett mérsékelt növekedésével (+ 8 %) összhangban az uniós gyártók által realizált értékesítés 9 %-kal növekedett.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (121) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 1 064 | 1 022 | 979 | 957 |
| Index | 100 | 96 | 92 | 90 |
| Termelékenység (egység/munkavállaló) | 45 | 52 | 57 | 60 |
| Index | 100 | 114 | 126 | 134 |
| Forrás: A kérelem |

(121)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Munkavállalók száma

1 064

1 022

979

957

Index

100

96

92

90

Termelékenység (egység/munkavállaló)

45

52

57

60

Index

100

114

126

134

Forrás: A kérelem

| (122) | A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 10 %-kal csökkent. Ennek eredményeként és az előállítás növekedésével társulva az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves előállításban mérve – 2010 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(122)

A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 10 %-kal csökkent. Ennek eredményeként és az előállítás növekedésével társulva az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves előállításban mérve – 2010 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal növekedett.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (123) | A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna) | 2 500–3 000 | 2 500–3 000 | 2 400–2 900 | 2 300–2 800 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 94 |
| Előállítási egységköltség (EUR/tonna) | 3 500–4 000 | 3 300–3 800 | 3 400–3 900 | 3 300–3 800 |
| Index | 100 | 94 | 97 | 94 |
| Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai. |

(123)

A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna)

2 500–3 000

2 500–3 000

2 400–2 900

2 300–2 800

Index

100

100

98

94

Előállítási egységköltség (EUR/tonna)

3 500–4 000

3 300–3 800

3 400–3 900

3 300–3 800

Index

100

94

97

94

Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

| (124) | A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak 6 %-kal csökkentek az Unióban. Jóllehet az árak viszonylag stabilak voltak 2010 és 2012 között, a legnagyobb visszaesésre 2011 és a felülvizsgálati időszak között került sor. |
| --- | --- |

(124)

A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak 6 %-kal csökkentek az Unióban. Jóllehet az árak viszonylag stabilak voltak 2010 és 2012 között, a legnagyobb visszaesésre 2011 és a felülvizsgálati időszak között került sor.

| (125) | Tekintettel arra, hogy az előállításban lényeges a fix költségek része, az előállítás 20 %-os növekedése a felülvizsgálati időszakban az előállítási egységköltség csökkenését eredményezte. Az átlagos értékesítési egységár ennek megfelelőn csökkent. |
| --- | --- |

(125)

Tekintettel arra, hogy az előállításban lényeges a fix költségek része, az előállítás 20 %-os növekedése a felülvizsgálati időszakban az előállítási egységköltség csökkenését eredményezte. Az átlagos értékesítési egységár ennek megfelelőn csökkent.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (126) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy munkavállalóra jutó átlagbér (EUR) | 45 000–50 000 | 50 000–55 000 | 51 000–56 000 | 52 000–57 000 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 110 |
| Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai. |

(126)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Egy munkavállalóra jutó átlagbér (EUR)

45 000–50 000

50 000–55 000

51 000–56 000

52 000–57 000

Index

100

107

108

110

Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

| (127) | Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(127)

Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal növekedett.

4.4.3.3.   Készletek

| (128) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonnában) | 5 500–6 000 | 5 000–5 000 | 5 500–6 100 | 6 000–6 500 |
| Index | 100 | 93 | 104 | 111 |
| Zárókészlet az előállítás százalékában kifejezve | 25–30 % | 20–25 % | 21–26 % | 22–27 % |
| Index | 100 | 79 | 83 | 87 |
| Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai. |

(128)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Készletek

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonnában)

5 500–6 000

5 000–5 000

5 500–6 100

6 000–6 500

Index

100

93

104

111

Zárókészlet az előállítás százalékában kifejezve

25–30 %

20–25 %

21–26 %

22–27 %

Index

100

79

83

87

Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

| (129) | A zárókészlet először 7 %-kal csökkent 2011-ben 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal nőtt 2010-hez viszonyítva. Az előállítás szintjéhez képest a zárókészlet 2010 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(129)

A zárókészlet először 7 %-kal csökkent 2011-ben 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal nőtt 2010-hez viszonyítva. Az előállítás szintjéhez képest a zárókészlet 2010 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (130) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010 | 2011 | 2012 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 20 %/– 15 % | – 15 %/– 10 % | – 10 %/– 5 % | – 14 %/– 9 % |
| Index | 100 | 118 | 151 | 133 |
| Pénzforgalom (EUR) (index) | 100 | – 10 515 | – 6 086 | – 8 933 |
| Beruházások (EUR) (index) | 100 | 115 | 112 | 105 |
| Beruházások megtérülése | – 25 %/– 20 % | – 45 %/– 40 % | – 40 %/– 35 % | – 45 %/– 40 % |
| Index | 100 | 81 | 64 | 80 |
| Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai. |

(130)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2010

2011

2012

Felülvizsgálati időszak

Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 20 %/– 15 %

– 15 %/– 10 %

– 10 %/– 5 %

– 14 %/– 9 %

Index

100

118

151

133

Pénzforgalom (EUR) (index)

100

– 10 515

– 6 086

– 8 933

Beruházások (EUR) (index)

100

115

112

105

Beruházások megtérülése

– 25 %/– 20 %

– 45 %/– 40 %

– 40 %/– 35 %

– 45 %/– 40 %

Index

100

81

64

80

Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

| (131) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(131)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában.

| (132) | Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. Az ágazat 2010-es vesztesége – 20 %/– 15 % volt. A veszteség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent, de az eredmény – 14 %/– 9 % érték mellett továbbra is negatív maradt a felülvizsgálati időszakban. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom 2010-ben pozitív volt. 2011-ben hirtelen csökkenésnek indult és negatív értékeket ért el, majd a felülvizsgálati időszakban végig negatív maradt. |
| --- | --- |

(132)

Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. Az ágazat 2010-es vesztesége – 20 %/– 15 % volt. A veszteség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent, de az eredmény – 14 %/– 9 % érték mellett továbbra is negatív maradt a felülvizsgálati időszakban. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom 2010-ben pozitív volt. 2011-ben hirtelen csökkenésnek indult és negatív értékeket ért el, majd a felülvizsgálati időszakban végig negatív maradt.

| (133) | A beruházások növekvő tendenciát mutattak. A beruházások terén 2010-hez képest 2011-ben 15 %-os, 2012-ben pedig 12 %-os növekedés volt tapasztalható, a felülvizsgálati időszakban összességében 5 %-os növekedés volt mérhető a 2010-es szinthez képest. |
| --- | --- |

(133)

A beruházások növekvő tendenciát mutattak. A beruházások terén 2010-hez képest 2011-ben 15 %-os, 2012-ben pedig 12 %-os növekedés volt tapasztalható, a felülvizsgálati időszakban összességében 5 %-os növekedés volt mérhető a 2010-es szinthez képest.

| (134) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A megtérülés 2010-ben – 25 %/– 20 % volt, majd – 45 %/– 40 % körüli szintre esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten maradt. |
| --- | --- |

(134)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A megtérülés 2010-ben – 25 %/– 20 % volt, majd – 45 %/– 40 % körüli szintre esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten maradt.

4.4.3.5.   A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (135) | Mivel az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett és a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volumenű volt (lásd a 2. és 3. táblázatot), a dömpingkülönbözetek nagyságrendje nem értékelhető. Ugyanakkor a (136)–(144) preambulumbekezdésben hivatkozott értékelés során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is instabil és sérülékeny. |
| --- | --- |

(135)

Mivel az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett és a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volumenű volt (lásd a 2. és 3. táblázatot), a dömpingkülönbözetek nagyságrendje nem értékelhető. Ugyanakkor a (136)–(144) preambulumbekezdésben hivatkozott értékelés során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is instabil és sérülékeny.

4.5.   Következtetés az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban

| (136) | A Tanács az 1001/2008/EK rendeletben megállapította, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára 2002-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat csak részleges fellendülését eredményezték. Az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszaka (2002. január–2007. január) során a kármutató terén bekövetkezett (pozitív) fejlemény nagyrészt a 2007 és 2008 folyamán megnövekedett kereslet eredménye volt. |
| --- | --- |

(136)

A Tanács az 1001/2008/EK rendeletben megállapította, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára 2002-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat csak részleges fellendülését eredményezték. Az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszaka (2002. január–2007. január) során a kármutató terén bekövetkezett (pozitív) fejlemény nagyrészt a 2007 és 2008 folyamán megnövekedett kereslet eredménye volt.

| (137) | Az uniós gazdasági ágazat helyzete 2008 után azonban jelentősen romlott (a 2007-es és 2008-as helyzethez képest). Ennek a fejleménynek a hátterében leginkább a kereslet 2008-at követő visszaesése áll. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós gazdasági ágazat helyzete 2008 után azonban jelentősen romlott (a 2007-es és 2008-as helyzethez képest). Ennek a fejleménynek a hátterében leginkább a kereslet 2008-at követő visszaesése áll.

| (138) | A mutatók némelyike pozitív fejleményeket mutat 2010 óta. Például 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós előállítás 20 %-kal nőtt. Ennek a növekedésnek részben az az oka, hogy az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban 8 %-kal emelkedett. Az előállítás terén tapasztalt növekedés jobb kapacitáskihasználást eredményezett, amely így több mint 20 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós felhasználás emelkedésével összhangban 9 %-kal nőtt, míg az uniós vállalatok piaci részesedése nem változott. A munkavállalók számában történt 10 %-os csökkenés következményeként a termelékenység is nőtt (34 %-kal). |
| --- | --- |

(138)

A mutatók némelyike pozitív fejleményeket mutat 2010 óta. Például 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós előállítás 20 %-kal nőtt. Ennek a növekedésnek részben az az oka, hogy az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban 8 %-kal emelkedett. Az előállítás terén tapasztalt növekedés jobb kapacitáskihasználást eredményezett, amely így több mint 20 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós felhasználás emelkedésével összhangban 9 %-kal nőtt, míg az uniós vállalatok piaci részesedése nem változott. A munkavállalók számában történt 10 %-os csökkenés következményeként a termelékenység is nőtt (34 %-kal).

| (139) | A kapacitáskihasználás ugyanakkor alacsony volt. Ezt részben az a tény magyarázza, hogy a meglévő infrastruktúrát 3 műszak/nap, 6 nap/hét rendben tervezték használni, és a maximális kapacitás számítása ez alapján történt. Ezzel szemben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét rendben dolgozott. |
| --- | --- |

(139)

A kapacitáskihasználás ugyanakkor alacsony volt. Ezt részben az a tény magyarázza, hogy a meglévő infrastruktúrát 3 műszak/nap, 6 nap/hét rendben tervezték használni, és a maximális kapacitás számítása ez alapján történt. Ezzel szemben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét rendben dolgozott.

| (140) | Mivel az előállításban lényeges a fix költségek része, az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán továbbra is jelentős veszteségei voltak. Annak ellenére, hogy a pénzügyi eredmények 2010 és a felülvizsgálati időszak között 30 %-kal javultak, a veszteségek a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentősek voltak (a veszteség a – 14 % és a – 9 % közötti tartományban mozgott). |
| --- | --- |

(140)

Mivel az előállításban lényeges a fix költségek része, az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán továbbra is jelentős veszteségei voltak. Annak ellenére, hogy a pénzügyi eredmények 2010 és a felülvizsgálati időszak között 30 %-kal javultak, a veszteségek a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentősek voltak (a veszteség a – 14 % és a – 9 % közötti tartományban mozgott).

| (141) | Ezek a jelentős mértékű veszteségek a lényeges negatív pénzforgalommal társulva az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét jelzik. |
| --- | --- |

(141)

Ezek a jelentős mértékű veszteségek a lényeges negatív pénzforgalommal társulva az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét jelzik.

| (142) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedéseket bevezető 78/2013/EU tanácsi rendelet azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, és kritikus gazdasági helyzetben volt. Az abban az eljárásban figyelembe vett időszak a 2008 januárja és 2011 szeptembere közötti időszakra terjedt ki, amely részben átfedésben van a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszakkal (14). |
| --- | --- |

(142)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedéseket bevezető 78/2013/EU tanácsi rendelet azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, és kritikus gazdasági helyzetben volt. Az abban az eljárásban figyelembe vett időszak a 2008 januárja és 2011 szeptembere közötti időszakra terjedt ki, amely részben átfedésben van a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszakkal (14).

| (143) | Az említett rendeletben megállapított intézkedések láthatólag pozitív hatással jártak, mivel számos kármutató (például az előállítás, kapacitáskihasználás, jövedelmezőség, termelékenység és felhasználás) pozitív tendenciát mutat. Ennek ellenére a jelenlegi helyzet azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egyelőre nem lábalt ki teljesen a korábbi dömping okozta helyzetből. |
| --- | --- |

(143)

Az említett rendeletben megállapított intézkedések láthatólag pozitív hatással jártak, mivel számos kármutató (például az előállítás, kapacitáskihasználás, jövedelmezőség, termelékenység és felhasználás) pozitív tendenciát mutat. Ennek ellenére a jelenlegi helyzet azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egyelőre nem lábalt ki teljesen a korábbi dömping okozta helyzetből.

| (144) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan akkor lehetne, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen kilábalt volna. |
| --- | --- |

(144)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan akkor lehetne, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen kilábalt volna.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

5.1.   A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (145) | A Bizottság a (85) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság a (85) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna.

| (146) | A vizsgálat rámutatott az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetére. Jóllehet a helyzet valamelyest javult a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során egyszer sem volt nyereséges. |
| --- | --- |

(146)

A vizsgálat rámutatott az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetére. Jóllehet a helyzet valamelyest javult a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során egyszer sem volt nyereséges.

| (147) | Következésképpen az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat kritikus helyzetét. A szóban forgó behozatalok képesek lennének arra, hogy átvegyék az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedését. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(147)

Következésképpen az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat kritikus helyzetét. A szóban forgó behozatalok képesek lennének arra, hogy átvegyék az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedését. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban.

| (148) | A dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben egy jóval erősebb árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(148)

A dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben egy jóval erősebb árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne.

| (149) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szemben bevezetett intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az ezekből az országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődéséhez vezetne, erős leszorító hatást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira, értékesítési volumenére és piaci részesedésére, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását idézné elő. A Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is rossz gazdasági helyzet valószínű súlyosbodása miatt. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szemben bevezetett intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az ezekből az országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődéséhez vezetne, erős leszorító hatást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira, értékesítési volumenére és piaci részesedésére, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását idézné elő. A Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is rossz gazdasági helyzet valószínű súlyosbodása miatt.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (150) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nagykereskedők és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(150)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nagykereskedők és a felhasználók érdekeit is.

| (151) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(151)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (152) | Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és 2002 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi annak értékelését, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések indokolatlan negatív hatással vannak-e az érintett felekre. |
| --- | --- |

(152)

Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és 2002 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi annak értékelését, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések indokolatlan negatív hatással vannak-e az érintett felekre.

| (153) | Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping megismétlődésére és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

(153)

Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping megismétlődésére és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (154) | Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil helyzetben van, amelyet megerősít az egyes kulcsfontosságú kármutatók terén tapasztalt negatív tendencia. |
| --- | --- |

(154)

Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil helyzetben van, amelyet megerősít az egyes kulcsfontosságú kármutatók terén tapasztalt negatív tendencia.

| (155) | Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országokból származó, valószínűsíthetően nagy mennyiségű behozatal a kár megismétlődéséhez vezetne. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását idézné elő. |
| --- | --- |

(155)

Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országokból származó, valószínűsíthetően nagy mennyiségű behozatal a kár megismétlődéséhez vezetne. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását idézné elő.

| (156) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.

6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (157) | Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egyetlen importőr vagy felhasználó sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna ezekre a csoportokra, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrökre és felhasználókra. |
| --- | --- |

(157)

Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egyetlen importőr vagy felhasználó sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna ezekre a csoportokra, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrökre és felhasználókra.

6.3.   Következtetés az uniós érdekkel kapcsolatban

| (158) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(158)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (159) | A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(159)

A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani.

| (160) | Ezzel együtt a jelenlegi vizsgálat azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat globális helyzete fokozatosan javul, és az ugyanennek a terméknek az Oroszországból és Törökországból származó behozatalára 2013-ban bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések (lásd az (5) preambulumbekezdést) láthatólag további pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére (lásd a (143) preambulumbekezdést). Következésképpen az értékelés alapján – figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket – egy öt évnél rövidebb időszak elegendő lehet az uniós gazdasági ágazat teljes gazdasági és pénzügyi helyreállásához. |
| --- | --- |

(160)

Ezzel együtt a jelenlegi vizsgálat azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat globális helyzete fokozatosan javul, és az ugyanennek a terméknek az Oroszországból és Törökországból származó behozatalára 2013-ban bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések (lásd az (5) preambulumbekezdést) láthatólag további pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére (lásd a (143) preambulumbekezdést). Következésképpen az értékelés alapján – figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket – egy öt évnél rövidebb időszak elegendő lehet az uniós gazdasági ágazat teljes gazdasági és pénzügyi helyreállásához.

| (161) | Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetét és a kárelemzést nem lehet kizárólag az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó (potenciális) behozatalának figyelembevétele mellett értékelni: az uniós gazdasági ágazat helyzete más behozataloktól és az ezekre a behozatalokra bevezetett – így főként az Oroszországgal és Törökországgal szembeni – intézkedésektől is függ. |
| --- | --- |

(161)

Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetét és a kárelemzést nem lehet kizárólag az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó (potenciális) behozatalának figyelembevétele mellett értékelni: az uniós gazdasági ágazat helyzete más behozataloktól és az ezekre a behozatalokra bevezetett – így főként az Oroszországgal és Törökországgal szembeni – intézkedésektől is függ.

| (162) | Következésképpen az eset speciális körülményeire tekintettel az intézkedéseket kivételesen nem kell az alaprendeletben előírt teljes ötéves időszakra meghosszabbítani, hanem azoknak a Törökországból és Oroszországból származó behozatalokra kivetett végleges intézkedésekkel egy időben kell hatályukat veszteniük. Az intézkedések időtartamának ilyetén összehangolása lehetőséget adna a lehetséges dömpinggyakorlatok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak átfogó és koherens vizsgálatára, amennyiben a jövőben szükségessé válna egy ilyen jellegű felülvizsgálat. |
| --- | --- |

(162)

Következésképpen az eset speciális körülményeire tekintettel az intézkedéseket kivételesen nem kell az alaprendeletben előírt teljes ötéves időszakra meghosszabbítani, hanem azoknak a Törökországból és Oroszországból származó behozatalokra kivetett végleges intézkedésekkel egy időben kell hatályukat veszteniük. Az intézkedések időtartamának ilyetén összehangolása lehetőséget adna a lehetséges dömpinggyakorlatok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak átfogó és koherens vizsgálatára, amennyiben a jövőben szükségessé válna egy ilyen jellegű felülvizsgálat.

| (163) | Az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalával szemben jelenleg hatályos intézkedések 2018. január 29-én vesztik hatályukat. Ennek megfelelően az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedéseket ehhez az időponthoz kell igazítani, és azoknak is ebben az időpontban kell hatályukat veszteniük. |
| --- | --- |

(163)

Az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalával szemben jelenleg hatályos intézkedések 2018. január 29-én vesztik hatályukat. Ennek megfelelően az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedéseket ehhez az időponthoz kell igazítani, és azoknak is ebben az időpontban kell hatályukat veszteniük.

| (164) | A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága egyetért azzal, hogy a javasolt lejárati idő szükség esetén közös felülvizsgálati eljárásra adna módot, és így lehetőség nyílna több ország behozatalára is kiterjedő átfogó dömping- és kárelemzésre. Ezzel együtt azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakot követően az összes országot tekintve erősen megnőtt az érintett termék teljes behozatala, míg az e behozatalok során alkalmazott átlagárak jelentősen csökkentek. A felülvizsgálati időszakot követő ezen fejlemény állítólag az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását idézte elő, így már nem állnak fenn azok a körülmények, amelyek mellett öt évnél rövidebb időszakra lehetne végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni. |
| --- | --- |

(164)

A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága egyetért azzal, hogy a javasolt lejárati idő szükség esetén közös felülvizsgálati eljárásra adna módot, és így lehetőség nyílna több ország behozatalára is kiterjedő átfogó dömping- és kárelemzésre. Ezzel együtt azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakot követően az összes országot tekintve erősen megnőtt az érintett termék teljes behozatala, míg az e behozatalok során alkalmazott átlagárak jelentősen csökkentek. A felülvizsgálati időszakot követő ezen fejlemény állítólag az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását idézte elő, így már nem állnak fenn azok a körülmények, amelyek mellett öt évnél rövidebb időszakra lehetne végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni.

| (165) | A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakot követő ezen állítólagos fejlemény (megnövekedett behozatali volumen és csökkent árak) az Eurostat nyilvánosan hozzáférhető adatain alapul, és ezen adatokban olyan terméktípusok is szerepelnek, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. A Bizottság számára a felülvizsgálati időszakot követő időszakról rendelkezésre álló, kizárólag az érintett termékre vonatkozó statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a behozatalok 10–15 %-kal visszaestek a felülvizsgálati időszakot követően, a behozatalok során alkalmazott átlagárak pedig szintén csökkentek (15–20 %-kal). A Bizottság megítélése szerint az érintett termék behozatalának felülvizsgálati időszakot követő alakulása – az uniós gazdasági ágazat helyzetét alátámasztó minden további dokumentum hiányában – nem érvényteleníti a Bizottságnak a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére megfelelőnek tartott időszakra vonatkozó következtetéseit (lásd a (160)–(163) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakot követő ezen állítólagos fejlemény (megnövekedett behozatali volumen és csökkent árak) az Eurostat nyilvánosan hozzáférhető adatain alapul, és ezen adatokban olyan terméktípusok is szerepelnek, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. A Bizottság számára a felülvizsgálati időszakot követő időszakról rendelkezésre álló, kizárólag az érintett termékre vonatkozó statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a behozatalok 10–15 %-kal visszaestek a felülvizsgálati időszakot követően, a behozatalok során alkalmazott átlagárak pedig szintén csökkentek (15–20 %-kal). A Bizottság megítélése szerint az érintett termék behozatalának felülvizsgálati időszakot követő alakulása – az uniós gazdasági ágazat helyzetét alátámasztó minden további dokumentum hiányában – nem érvényteleníti a Bizottságnak a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére megfelelőnek tartott időszakra vonatkozó következtetéseit (lásd a (160)–(163) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (166) | Ennek megfelelően és tekintettel a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét illetően tett megállapításokra 2018. január 29-ig fenn kell tartani a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 1001/2008/EK rendeletben fenntartott, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőszerelvények behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(166)

Ennek megfelelően és tekintettel a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét illetően tett megállapításokra 2018. január 29-ig fenn kell tartani a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 1001/2008/EK rendeletben fenntartott, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőszerelvények behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedéseket.

| (167) | Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(167)

Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Vámtétel (%) | TARIC-kódok |
| --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan | 59,2 | A324 |
| Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 |
| Minden más vállalat | 75,0 | A999 |
| Koreai Köztársaság | Összes vállalat | 44,0 | — |

Ország

Vállalat

Vámtétel (%)

TARIC-kódok

Malajzia

Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan

59,2

A324

Pantech Steel Industries Sdn Bhd

49,9

A961

Minden más vállalat

75,0

A999

Koreai Köztársaság

Összes vállalat

44,0

—

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2018. január 29-én hatályát veszti.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2002. augusztus 19-i 1514/2002/EK rendelete a Cseh Köztársaságból, Malajziából, Oroszországból, a Koreai Köztársaságból és Szlovákiából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az említett országokból származó behozatalra kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről (HL L 228., 2002.8.24., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2010. április 26-i 363/2010/EU végrehajtási rendelete a többek között Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek és csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1001/2008/EK rendelet módosításáról (HL L 107., 2010.4.29., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2008. október 13-i 1001/2008/EK rendelete a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 275., 2008.10.16., 18. o.).

4

(5)  A Tanács 2009. augusztus 27-i 803/2009/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, illetve a Tajvanból feladott (függetlenül attól, hogy Tajvanból származóként lettek-e bejelentve), vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Chup Hsin Enterprise Co. Ltd-nek és a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd-nek nyújtott mentesség hatályon kívül helyezéséről (HL L 233., 2009.9.4., 1. o.).

5

(6)  Ugyanott.

6

(7)  A Tanács 2004. november 22-i 2052/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára a 964/2003/EK rendeletben kivetett végleges dömpingellenes vámoknak az Indonéziából származó vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések (függetlenül attól, hogy Indonéziából származóként jelölték-e meg) behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 355., 2004.12.1., 4. o.).

7

(8)  A Tanács 2004. november 22-i 2053/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések behozataláról szóló 964/2003/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámoknak a Srí Lankán feladott (függetlenül attól, hogy Srí Lanka-i származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 355., 2004.12.1., 9. o.).

8

(9)  A Tanács 2006. április 27-i 655/2006/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült csőszerelvények behozatalára a 964/2003/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Fülöp-szigeteken feladott, vasból vagy acélból készült csőszerelvények behozatalára (függetlenül attól, hogy Fülöp-szigeteki származásúnak jelentették-e be) történő kiterjesztéséről (HL L 116., 2006.4.29., 1. o.).

9

(10)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és -illesztékek behozatalára alkalmazandó és a Tajvanra, Indonéziára, Srí Lankára és a Fülöp-szigetekre kiterjesztett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 295., 2014.9.3., 6. o.).

10

(11)  A Tanács 2013. január 17-i 78/2013/EU végrehajtási rendelete az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 27., 2013.1.29., 1. o.).

11

(12)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 36., 2013.2.8., 24. o.).

12

(13)  Értesítés a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőillesztékek, illetve csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztésére vonatkozó felülvizsgálat megindításáról (HL C 299., 2013.10.15., 4. o.).

13

(14)  További részletekért lásd az ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 699/2012/EU bizottsági rendeletet (HL L 203., 2012.7.31., 37. o.).

14

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/38

---

A BIZOTTSÁG 1284/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 60,4 |
| IL | 114,8 |
| MA | 94,2 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | AL | 53,8 |
| JO | 206,0 |
| MA | 170,1 |
| TR | 132,0 |
| ZZ | 140,5 |
| 0709 93 10 | MA | 45,2 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | TR | 74,4 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 46,4 |
| ZW | 27,3 |
| ZZ | 50,1 |
| 0805 20 10 | MA | 78,0 |
| ZZ | 78,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 112,8 |
| TR | 80,2 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 50 10 | AL | 64,4 |
| TR | 81,0 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 10 80 | BA | 27,0 |
| BR | 54,5 |
| CA | 134,8 |
| CL | 82,2 |
| MK | 38,0 |
| NZ | 96,9 |
| US | 113,5 |
| ZA | 172,4 |
| ZZ | 89,9 |
| 0808 30 90 | CN | 81,0 |
| TR | 158,2 |
| US | 163,9 |
| ZZ | 134,4 |

(EUR/100kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

60,4

IL

114,8

MA

94,2

TR

111,9

ZZ

95,3

0707 00 05

AL

53,8

JO

206,0

MA

170,1

TR

132,0

ZZ

140,5

0709 93 10

MA

45,2

TR

126,4

ZZ

85,8

0805 10 20

TR

74,4

UY

52,1

ZA

46,4

ZW

27,3

ZZ

50,1

0805 20 10

MA

78,0

ZZ

78,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

112,8

TR

80,2

ZZ

96,5

0805 50 10

AL

64,4

TR

81,0

ZZ

72,7

0808 10 80

BA

27,0

BR

54,5

CA

134,8

CL

82,2

MK

38,0

NZ

96,9

US

113,5

ZA

172,4

ZZ

89,9

0808 30 90

CN

81,0

TR

158,2

US

163,9

ZZ

134,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/40

---

A BIZOTTSÁG 1285/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. december 2.)

az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1187/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. fejezetének 3. szakasza meghatározza a Dominikai Köztársaság részére megnyitott kontingens keretében az említett országba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére irányuló eljárást. |
| --- | --- |

(1)

Az 1187/2009/EK bizottsági rendelet (2) III. fejezetének 3. szakasza meghatározza a Dominikai Köztársaság részére megnyitott kontingens keretében az említett országba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek odaítélésére irányuló eljárást.

| (2) | Az 1187/2009/EK rendelet 29. cikke lehetőséget biztosít a gazdasági szereplőknek arra, hogy november 1. és 10. között kiviteli engedély iránti kérelmet nyújtsanak be, amennyiben az engedélykérelmeknek az említett cikk első bekezdésben meghatározott benyújtási időszakát követően a kontingens keretében bizonyos mennyiségek még rendelkezésre állnak. A 649/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 1. cikke szerint a 2014/2015. kontingensév tekintetében a fennmaradó mennyiség összesen 12 358 tonnát tesz ki. |
| --- | --- |

(2)

Az 1187/2009/EK rendelet 29. cikke lehetőséget biztosít a gazdasági szereplőknek arra, hogy november 1. és 10. között kiviteli engedély iránti kérelmet nyújtsanak be, amennyiben az engedélykérelmeknek az említett cikk első bekezdésben meghatározott benyújtási időszakát követően a kontingens keretében bizonyos mennyiségek még rendelkezésre állnak. A 649/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 1. cikke szerint a 2014/2015. kontingensév tekintetében a fennmaradó mennyiség összesen 12 358 tonnát tesz ki.

| (3) | A 2014. november 1. és 10. között a folyó 2014/2015. kontingensév fennmaradó időszakára benyújtott kérelmek nem fedik le a rendelkezésre álló mennyiségeket. Következésképpen az 1187/2009/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében rendelkezni kell a fennmaradó mennyiség odaítéléséről. Indokolt továbbá a szóban forgó fennmaradó mennyiségre vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásának feltételéül szabni, hogy az érintett gazdasági szereplő tájékoztassa az illetékes hatóságot az általa elfogadott kiegészítő mennyiségről, valamint hogy az érdekelt gazdasági szereplők megfelelő biztosítékot helyezzenek letétbe, |
| --- | --- |

(3)

A 2014. november 1. és 10. között a folyó 2014/2015. kontingensév fennmaradó időszakára benyújtott kérelmek nem fedik le a rendelkezésre álló mennyiségeket. Következésképpen az 1187/2009/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében rendelkezni kell a fennmaradó mennyiség odaítéléséről. Indokolt továbbá a szóban forgó fennmaradó mennyiségre vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásának feltételéül szabni, hogy az érintett gazdasági szereplő tájékoztassa az illetékes hatóságot az általa elfogadott kiegészítő mennyiségről, valamint hogy az érdekelt gazdasági szereplők megfelelő biztosítékot helyezzenek letétbe,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A folyó 2014/2015. kontingensév fennmaradó időszakára 2014. november 1. és 10. között benyújtott kiviteliengedély-kérelmek elfogadásra kerülnek.

Az 1187/2009/EK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozóan az első bekezdésben említett kiviteli engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségeket 3,071073 értékű elosztási együtthatóval kell megszorozni.

A kérelmezett mennyiségeket meghaladó és a második bekezdésben meghatározott együtthatóval összhangban odaítélt mennyiségekre vonatkozó kiviteli engedélyek azt követően bocsáthatók ki, hogy a gazdasági szereplők az érintett mennyiségeket e rendelet kihirdetésétől számítva egy héten belül elfogadták, és letétbe helyezték a megfelelő biztosítékot.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. november 27-i 1187/2009/EK rendelete a tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok megállapításáról (HL L 318., 2009.12.4., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. június 17-i 649/2014/EU végrehajtási rendelete az 1187/2009/EK rendeletben említett kontingens keretében a Dominikai Köztársaságba exportálandó egyes tejtermékekre vonatkozó kiviteliengedély-kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról (HL L 178., 2014.6.18., 9. o.).

3

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/42

---

AZ EU–PFSZ VEGYES BIZOTTSÁG 1/2014 HATÁROZATA

(2014. május 8.)

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

(2014/867/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodásra és különösen annak 3. jegyzőkönyv 39. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EU–PFSZ Társulási Tanács 2009. június 24-i 1/2009 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 3. jegyzőkönyve 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2009. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet. |
| --- | --- |

(1)

Az EU–PFSZ Társulási Tanács 2009. június 24-i 1/2009 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 3. jegyzőkönyve 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2009. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet.

| (2) | A PFSZ kérelme alapján a Bizottság 2010-ben a 3. jegyzőkönyv 15. cikkében foglalt rendelkezések alkalmazásának 2012. december 31-ig történő meghosszabbítását javasolta Az EU–PFSZ vegyes bizottság azonban nem fogadta el e határozatot. |
| --- | --- |

(2)

A PFSZ kérelme alapján a Bizottság 2010-ben a 3. jegyzőkönyv 15. cikkében foglalt rendelkezések alkalmazásának 2012. december 31-ig történő meghosszabbítását javasolta Az EU–PFSZ vegyes bizottság azonban nem fogadta el e határozatot.

| (3) | A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodás 3. jegyzőkönyve 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2010. január 1-jei hatállyal hat évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot, valamint jogszerűvé tegyék a Bizottság javaslata által felölelt időszakot. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodás 3. jegyzőkönyve 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2010. január 1-jei hatállyal hat évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot, valamint jogszerűvé tegyék a Bizottság javaslata által felölelt időszakot.

| (4) | A megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Mivel a megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2009. december 31. után nem alkalmazandó, 2010. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(5)

Mivel a megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2009. december 31. után nem alkalmazandó, 2010. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének utolsó francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a bekezdést 2015. december 31-ig kell alkalmazni, és az közös megegyezéssel felülvizsgálható.”

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. május 8-án.

a Vegyes Bizottság részéről

az elnök

H. MINGARELLI

---

(1)  HL L 298., 2009.11.13., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 1997.7.16., 3. o.

2

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/44

---

AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2014 HATÁROZATA

(2014. szeptember 4.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

(2014/868/EU)

A TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra és különösen annak 4. jegyzőkönyve 39. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2010. augusztus 3-i 1/2010 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2012. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet. |
| --- | --- |

(1)

Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2010. augusztus 3-i 1/2010 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2012. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet.

| (2) | A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2013. január 1-jei hatállyal három évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2013. január 1-jei hatállyal három évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot.

| (3) | A megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Mivel a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2012. december 31. után nem alkalmazandó, 2013. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(4)

Mivel a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2012. december 31. után nem alkalmazandó, 2013. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a bekezdést 2015. december 31-ig kell alkalmazni, és az közös megegyezéssel felülvizsgálható.”

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 4-én.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 249., 2010.9.23., 1. o.

1

(2)  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.

2

---

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/45

---

AZ EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2014 HATÁROZATA

(2014. október 3.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének módosításáról

(2014/869/EU)

A TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra és különösen annak 4. jegyzőkönyve 39. cikkére,

mivel:

| (1) | Az EU–Marokkó Társulási Tanács 2010. augusztus 23-i 1/2010 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2012. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet. |
| --- | --- |

(1)

Az EU–Marokkó Társulási Tanács 2010. augusztus 23-i 1/2010 határozatával (1) módosított, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz (2) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak tekintetében 2012. december 31-ig bizonyos körülmények között lehetővé teszi a részleges vámvisszatérítést vagy vámmentességet.

| (2) | A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2013. január 1-jei hatállyal három évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás Felei megállapodtak abban, hogy a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének alkalmazását 2013. január 1-jei hatállyal három évvel meghosszabbítják, hogy a gazdasági szereplők részére biztosítsák az egyértelműséget, a gazdaság hosszú távú kiszámíthatóságát és a jogbiztonságot.

| (3) | A megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Mivel a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2012. december 31. után nem alkalmazandó, 2013. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(4)

Mivel a megállapodáshoz csatolt 4. jegyzőkönyv 15. cikkének (7) bekezdése 2012. december 31. után nem alkalmazandó, 2013. január 1-jétől ezt a határozatot kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyv 15. cikke (7) bekezdésének utolsó albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a bekezdést 2015. december 31-ig kell alkalmazni, és az közös megegyezéssel felülvizsgálható.”

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 3-án.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 248., 2010.9.22., 66. o.

1

(2)  HL L 70., 2000.3.18., 2. o.

2

---

Helyesbítések

| 3.12.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 347/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 347/46

---

Helyesbítés az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretében finanszírozott műveletekre vonatkozó közös monitoring- és értékelési rendszer tartalma és kialakítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. július 22-i 1014/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 283., 2014. szeptember 27.
  )

| 1. | A 16. oldalon a melléklet II. részében (KIMENETI MUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése (Projektek száma, az 1. kivételével)” szakaszban: |
| --- | --- |

1.

A 16. oldalon a melléklet II. részében (KIMENETI MUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése (Projektek száma, az 1. kivételével)” szakaszban:

a következő szövegrész:

| „1. | A végrehajtott helyi fejlesztési stratégiák száma” |
| --- | --- |

„1.

A végrehajtott helyi fejlesztési stratégiák száma”

helyesen:

| „1. | A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma” |
| --- | --- |

„1.

A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma”

| 2. | A 19. oldalon a melléklet III. részében (EREDMÉNYMUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése” szakaszban: |
| --- | --- |

2.

A 19. oldalon a melléklet III. részében (EREDMÉNYMUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése” szakaszban:

a következő szövegrész:

| „1. | Foglalkoztatás bővítése (tme) az akvakultúra-ágazatban” |
| --- | --- |

„1.

Foglalkoztatás bővítése (tme) az akvakultúra-ágazatban”

helyesen:

| „1. | Foglalkoztatás bővítése (tme)” |
| --- | --- |

„1.

Foglalkoztatás bővítése (tme)”

| 3. | A 19. oldalon a melléklet III. részében (EREDMÉNYMUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése” szakaszban: |
| --- | --- |

3.

A 19. oldalon a melléklet III. részében (EREDMÉNYMUTATÓK) a „4. uniós prioritás – A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése” szakaszban:

a következő szövegrész:

| „2. | Foglalkoztatás szinten tartása (tme) az akvakultúra-ágazatban” |
| --- | --- |

„2.

Foglalkoztatás szinten tartása (tme) az akvakultúra-ágazatban”

helyesen:

| „2. | Foglalkoztatás szinten tartása (tme)” |
| --- | --- |

„2.

Foglalkoztatás szinten tartása (tme)”

---