# Eiropas Savienības L 356/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 356 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 12. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 356

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 12. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1299/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1301/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (
  1
  ) | 179 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1302/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs (
  1
  ) | 228 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1303/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (
  1
  ) | 394 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1304/2014 (2014. gada 26. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu ritošais sastāvs – troksnis, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (
  1
  ) | 421 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1305/2014 (2014. gada 11. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (
  1
  ) | 438 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/880/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 26. novembris) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8784)

   (
  1
  ) | 489 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2014/881/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2014. gada 18. novembris) par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem | 520 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1299/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (
  1
  )

1

110

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1301/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (
  1
  )

1

179

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1302/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs (
  1
  )

1

228

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1303/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (
  1
  )

1

394

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1304/2014 (2014. gada 26. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu ritošais sastāvs – troksnis, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (
  1
  )

1

421

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1305/2014 (2014. gada 11. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (
  1
  )

1

438

LĒMUMI

2014/880/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 26. novembris) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8784)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8784)

1

489

IETEIKUMI

2014/881/ES

*

Komisijas Ieteikums (2014. gada 18. novembris) par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem

520

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1299/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Komisija ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 piešķīra Aģentūrai pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Atbilstīgi minētā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūra tika lūgta paplašināt ar infrastruktūras apakšsistēmu saistīto SITS darbības jomu un attiecināt tās uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 piešķīra Aģentūrai pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Atbilstīgi minētā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūra tika lūgta paplašināt ar infrastruktūras apakšsistēmu saistīto SITS darbības jomu un attiecināt tās uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu.

| (3) | Aģentūra 2012. gada 21. decembrī iesniedza ieteikumu par grozījumiem SITS attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu (ERA/REC/10-2012/INT). |
| --- | --- |

(3)

Aģentūra 2012. gada 21. decembrī iesniedza ieteikumu par grozījumiem SITS attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu (ERA/REC/10-2012/INT).

| (4) | Lai sekotu tehnoloģiskajai attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāatbalsta inovatīvi risinājumi un, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāļauj tos īstenot. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kā šis risinājums atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā papildina to, un Komisijai būt jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šā novērtējuma rezultāts ir pozitīvs, Aģentūrai inovatīvajam risinājumam būt jāizstrādā atbilstošas funkcionālās un saskarņu specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Lai sekotu tehnoloģiskajai attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāatbalsta inovatīvi risinājumi un, ievērojot konkrētus nosacījumus, būtu jāļauj tos īstenot. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kā šis risinājums atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā papildina to, un Komisijai būt jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šā novērtējuma rezultāts ir pozitīvs, Aģentūrai inovatīvajam risinājumam būt jāizstrādā atbilstošas funkcionālās un saskarņu specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodes.

| (5) | Infrastruktūras SITS, kas noteikta šajā regulā, neaptver visas pamatprasības. Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktam SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu norādāmi kā atklāti punkti, uz kuriem attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Infrastruktūras SITS, kas noteikta šajā regulā, neaptver visas pamatprasības. Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktam SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu norādāmi kā atklāti punkti, uz kuriem attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi.

| (6) | Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kuras izmanto īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jānosaka arī attiecībā uz atklātajiem punktiem. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kuras izmanto īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jānosaka arī attiecībā uz atklātajiem punktiem.

| (7) | Dzelzceļa satiksme pašlaik notiek atbilstīgi spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu vai starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm Komisija būtu jāinformē par šādiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(7)

Dzelzceļa satiksme pašlaik notiek atbilstīgi spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu vai starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm Komisija būtu jāinformē par šādiem nolīgumiem.

| (8) | Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punkta noteikumiem infrastruktūras SITS uz ierobežotu laika posmu būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punkta noteikumiem infrastruktūras SITS uz ierobežotu laika posmu būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (9) | Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/217/EK (3) un 2011/275/ES (4). |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/217/EK (3) un 2011/275/ES (4).

| (10) | Lai neradītu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/217/EK un 2011/275/ES pēc atcelšanas būtu jāturpina piemērot attiecībā uz Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām apakšsistēmām un projektiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai neradītu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/217/EK un 2011/275/ES pēc atcelšanas būtu jāturpina piemērot attiecībā uz Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajām apakšsistēmām un projektiem.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo pieņem pielikumā izklāstīto savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) attiecībā uz visas Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas infrastruktūras apakšsistēmu.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo SITS piemēro attiecībā uz visa veida jaunu, modernizētu vai atjaunotu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas infrastruktūru, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. punktā.

2.   Neskarot 7. un 8. pantu un pielikuma 7.2. punktu, šo SITS piemēro attiecībā uz jaunām dzelzceļa līnijām Eiropas Savienībā, kuras nodotas ekspluatācijā, sākot no 2015. gada 1. janvāra.

3.   Šo SITS nepiemēro attiecībā uz esošo Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas infrastruktūru, kas 2015. gada 1. janvārī jau ir nodota ekspluatācijā jebkuras dalībvalsts visā tīklā vai kādā tā daļā, izņemot gadījumus, kad to ir paredzēts atjaunot vai modernizēt atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 20. pantam un šīs regulas pielikuma 7.3. iedaļai.

4.   Šo SITS piemēro attiecībā uz šādiem tīkliem:

| a) | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. punktā;

| b) | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. punktā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. punktā;

| c) | Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla citas daļas; |
| --- | --- |

c)

Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla citas daļas;

un tā neattiecas uz Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētajiem gadījumiem.

5.   Šo SITS piemēro attiecībā uz tīkliem, kuros sliežu ceļa nominālais platums ir 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm vai 1 668 mm.

6.   Sliežu ceļi, kuru platums ir viens metrs, nav ietverti šīs SITS tehniskajā darbības jomā.

7.   Šīs regulas tehniskā un ģeogrāfiskā darbības joma norādīta pielikuma 1.1. un 1.2. iedaļā.

3. pants

Atklātie punkti

1.   Attiecībā uz jautājumiem, kuri klasificēti kā “atklāti punkti” un norādīti SITS R papildinājumā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktam, ir tie valsts noteikumi, kas piemērojami dalībvalstī, kura atļauj šajā regulā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai turpmāk norādīto informāciju, ja šī informācija jau nav tām nosūtīta atbilstīgi Komisijas Lēmumiem 2008/217/EK vai 2011/275/ES:

| a) | šā panta 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | to atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūru aprakstu, kuras īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

to atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūru aprakstu, kuras īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz atklātajiem punktiem. |
| --- | --- |

c)

informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz atklātajiem punktiem.

4. pants

Īpaši gadījumi

1.   Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kuri norādīti šīs regulas pielikuma 7.7. punktā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktam, ir tie valsts noteikumi, kas piemērojami dalībvalstī, kura atļauj šajā regulā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai šādu informāciju:

| a) | šā panta 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | to atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūru aprakstu, kuras īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

to atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūru aprakstu, kuras īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kuri noteikti pielikuma 7.7. punktā. |
| --- | --- |

c)

informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kuri noteikti pielikuma 7.7. punktā.

5. pants

Paziņojums par divpusējiem nolīgumiem

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūlijā informē Komisiju par jebkādiem esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu vai starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītājiem vai valstīm, kas nav dalībvalstis, un kuri ir nepieciešami, jo paredzētie dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumi ir ļoti specifiski vai vietēja rakstura pakalpojumi, vai kuri nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību.

2.   Šo pienākumu nepiemēro attiecībā uz nolīgumiem, par kuriem jau ir paziņots atbilstīgi Lēmumam 2008/217/EK.

3.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par visiem turpmāk noslēgtiem nolīgumiem vai esošo nolīgumu grozījumiem.

6. pants

Projekti izstrādes beigu posmā

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu visas dalībvalstis viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kuri tiek īstenoti valsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

7. pants

EK verifikācijas sertifikāts

1.   Pārejas periodā, kas beidzas 2021. gada 31. maijā, drīkst izsniegt EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai, kurā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav EK atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ja tiek izpildītas pielikuma 6.5. punktā paredzētās prasības.

2.   Apakšsistēmas, kurā ietverti nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti, ražošanu, modernizāciju vai atjaunošanu, tostarp nodošanu ekspluatācijā, pabeidz 1. punktā noteiktajā pārejas periodā.

3.   Šā panta 1. punktā noteiktajā pārejas periodā:

| a) | paziņotā iestāde pirms EK sertifikāta piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 18. pantam pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts; |
| --- | --- |

a)

paziņotā iestāde pirms EK sertifikāta piešķiršanas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 18. pantam pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts;

| b) | valstu drošības iestādes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktam ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā. |
| --- | --- |

b)

valstu drošības iestādes atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktam ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā.

4.   No 2016. gada 1. janvāra uz jaunizgatavotiem savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas prasības par EK atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saņemšanu.

8. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Pielikuma 6. iedaļā izklāstīto atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru pamatā ir moduļi, kuri noteikti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (6).

2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā septiņus gadus. Šajā laikā tāda paša tipa jaunus komponentus var nodot ekspluatācijā, iepriekš neveicot jaunu atbilstības novērtēšanu.

3.   Šā panta 2. punktā minētie sertifikāti, kas izsniegti atbilstīgi Komisijas Lēmuma 2011/275/ES [parasto dzelzceļu infrastruktūras SITS] vai Komisijas Lēmuma 2008/217/EK [ātrgaitas dzelzceļu infrastruktūras SITS] prasībām, paliek spēkā līdz sākotnēji noteiktā derīguma termiņa beigām bez nepieciešamības no jauna veikt atbilstības novērtēšanu. Sertifikāta atjaunošanas nolūkā projektu vai tipu atkārtoti novērtē tikai attiecībā uz jaunajām vai grozītajām prasībām, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

9. pants

Īstenošana

1.   Pielikuma 7. iedaļā ir sniegti norādījumi, kā īstenot pilnībā savstarpēji izmantojamu infrastruktūras apakšsistēmu.

Neskarot Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu, dalībvalstis atbilstīgi pielikuma 7. iedaļai sagatavo valsts īstenošanas plānu, aprakstot darbības, kuras jāveic, lai nodrošinātu atbilstību šai SITS. Dalībvalstis līdz 2015. gada 31. decembrim nosūta valsts īstenošanas plānu pārējām dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm, kuras jau ir nosūtījušas savu īstenošanas plānu, tas nav jāsūta vēlreiz.

2.   Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 20. pantam gadījumā, ja ir vajadzīga jauna atļauja un ja šī SITS nav piemērota pilnībā, dalībvalstis Komisijai sniedz šādu informāciju:

| a) | iemesls, kādēļ šī SITS netiek piemērota pilnībā; |
| --- | --- |

a)

iemesls, kādēļ šī SITS netiek piemērota pilnībā;

| b) | tehniskie parametri, kurus piemēro attiecīgās SITS vietā; |
| --- | --- |

b)

tehniskie parametri, kurus piemēro attiecīgās SITS vietā;

| c) | informācija par iestādēm, kuras atbild par Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā noteiktās verificēšanas procedūras piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

informācija par iestādēm, kuras atbild par Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā noteiktās verificēšanas procedūras piemērošanu.

3.   Dalībvalstis trīs gadus pēc 2015. gada 1. janvāra sniedz Komisijai ziņojumu par Direktīvas 2008/57/EK 20. panta īstenošanu. Šo ziņojumu apspriež komitejā, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 29. pantam, un vajadzības gadījumā pielāgo pielikumā pievienoto SITS.

10. pants

Inovatīvi risinājumi

1.   Lai sekotu tehnoloģiskajai attīstībai, iespējams, būs vajadzīgi inovatīvi risinājumi, kuri neatbilst pielikumā minētajām specifikācijām vai attiecībā uz kuriem nevar izmantot pielikumā noteiktās novērtēšanas metodes.

2.   Inovatīvi risinājumi var būt saistīti ar infrastruktūras apakšsistēmu, tās daļām un savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā tas atšķiras no šīs SITS attiecīgajiem noteikumiem vai kā tas tos papildina, un iesniedz šīs atšķirības Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var lūgt, lai Aģentūra sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu.

4.   Komisija sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, attiecīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodi, kas jāiekļauj SITS, lai attiecīgo inovatīvo risinājumu varētu ļaut izmantot, izstrādā un integrē SITS pārskatīšanas procesā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 6. pantam. Ja minētais atzinums ir negatīvs, piedāvāto inovatīvo risinājumu nedrīkst izmantot.

5.   Kamēr nav notikusi SITS pārskatīšana, tiek uzskatīts, ka Komisijas pozitīvs atzinums ir akceptējams līdzeklis, kas apliecina atbilstību Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un to var izmantot apakšsistēmas novērtēšanai.

11. pants

Atcelšana

Lēmumus 2008/217/EK un 2011/275/ES atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr minētos lēmumus turpina piemērot:

| a) | apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta atbilstīgi minētajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

a)

apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta atbilstīgi minētajiem lēmumiem;

| b) | jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kuri šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno. |
| --- | --- |

b)

jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kuri šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju, piemērojot SITS, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā, var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 77, 19.3.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

SATURS

| 1. | Ievads | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 11 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 11 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs | 11 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Apakšsistēmas definīcija un darbības joma | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Infrastruktūras apakšsistēmas definīcija | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šīs SITS saskarnes ar citām SITS | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šīs SITS saskarnes ar SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šīs SITS saskarnes ar SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” | 12 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Saistība ar drošības vadības sistēmu | 12 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Pamatprasības | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Infrastruktūras apakšsistēmas apraksts | 15 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 15 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | SITS līniju kategorijas | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Pamatparametri, kuri raksturo infrastruktūras apakšsistēmu | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Līnijas plānojums | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Sliežu ceļa parametri | 22 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Pārmijas un krustojumi | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Sliežu ceļa izturība pret slodzēm | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem | 30 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Peroni | 33 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Ekspluatācijas nodrošinājums | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Stacionāras vilcienu apkopes iekārtas | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 36 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarnes ar energoapgādes apakšsistēmu | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 40 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 40 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Tehniskās apkopes dokumentācija | 40 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Tehniskās apkopes plāns | 41 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 41 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi | 41 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 41 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Savstarpējas izmantojamības komponentu izvēles pamats | 41 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentu saraksts | 41 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu veiktspēja un specifikācijas | 41 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Sliedes | 41 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Sliežu piestiprināšanas sistēmas | 42 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Sliežu ceļa gulšņi | 42 |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

| 6. | Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana un apakšsistēmu EK verificēšana | 42 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 42 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšanas procedūras | 42 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduļu piemērošana | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Savstarpējās izmantojamības komponentu inovatīvi risinājumi | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Savstarpējas izmantojamības komponentu EK atbilstības deklarācija | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Konkrētas savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūras | 44 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

| 6.2. | Infrastruktūras apakšsistēma | 44 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vispārīgi noteikumi | 44 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Moduļu piemērošana | 45 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Inovatīvi risinājumi | 45 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Īpašas infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanas procedūras | 45 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Tehniskie risinājumi, kuri projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību | 48 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.3. | EK verificēšana, izmantojot ātrumu kā pārejas kritēriju | 49 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Tehniskās apkopes dokumentācijas novērtēšana | 49 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Apakšsistēmas, kurās ietilpst savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK deklarācijas | 49 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.5.1. | Nosacījumi | 49 |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | Dokumentācija | 50 |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

| 6.5.3. | Saskaņā ar 6.5.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope | 50 |
| --- | --- | --- |

6.5.3.

| 6.6. | Apakšsistēma, kurā ietilpst izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai | 50 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Nosacījumi | 50 |
| --- | --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Dokumentācija | 50 |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Izmantošanai derīgu savstarpējas izmantojamības komponentu izmantošana, veicot tehnisko apkopi | 51 |
| --- | --- | --- |

6.6.3.

| 7. | infrastruktūras SITS īstenošana | 51 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana dzelzceļa līnijām | 51 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana jaunām dzelzceļa līnijām | 51 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šīs SITS piemērošana pastāvošām dzelzceļa līnijām | 51 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Līnijas modernizācija | 51 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Līnijas atjaunošana | 52 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa | 52 |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Pastāvošas līnijas, uz kurām neattiecas atjaunošanas vai modernizācijas projekts | 52 |
| --- | --- | --- |

7.3.4.

| 7.4. | Šīs SITS piemērošana pastāvošajiem peroniem | 53 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ātrums kā īstenošanas kritērijs | 53 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Infrastruktūras un ritošā sastāva savietojamības noteikšana pēc ritošā sastāva apstiprināšanas | 53 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Īpaši gadījumi | 53 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.7.1. | Austrijas tīkla īpatnības | 53 |
| --- | --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | Beļģijas tīkla īpatnības | 54 |
| --- | --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.3. | Bulgārijas tīkla īpatnības | 54 |
| --- | --- | --- |

7.7.3.

| 7.7.4. | Dānijas tīkla īpatnības | 54 |
| --- | --- | --- |

7.7.4.

| 7.7.5. | Igaunijas tīkla īpatnības | 54 |
| --- | --- | --- |

7.7.5.

| 7.7.6. | Somijas tīkla īpatnības | 55 |
| --- | --- | --- |

7.7.6.

| 7.7.7. | Francijas tīkla īpatnības | 58 |
| --- | --- | --- |

7.7.7.

| 7.7.8. | Vācijas tīkla īpatnības | 58 |
| --- | --- | --- |

7.7.8.

| 7.7.9. | Grieķijas tīkla īpatnības | 58 |
| --- | --- | --- |

7.7.9.

| 7.7.10. | Itālijas tīkla īpatnības | 58 |
| --- | --- | --- |

7.7.10.

| 7.7.11. | Latvijas tīkla īpatnības | 59 |
| --- | --- | --- |

7.7.11.

| 7.7.12. | Polijas tīkla īpatnības | 60 |
| --- | --- | --- |

7.7.12.

| 7.7.13. | Portugāles tīkla īpatnības | 62 |
| --- | --- | --- |

7.7.13.

| 7.7.14. | Īrijas tīkla īpatnības | 64 |
| --- | --- | --- |

7.7.14.

| 7.7.15. | Spānijas tīkla īpatnības | 65 |
| --- | --- | --- |

7.7.15.

| 7.7.16. | Zviedrijas tīkla īpatnības | 68 |
| --- | --- | --- |

7.7.16.

| 7.7.17. | Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpatnības | 68 |
| --- | --- | --- |

7.7.17.

| 7.7.18. | Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīkla īpatnības | 70 |
| --- | --- | --- |

7.7.18.

| 7.7.19. | Slovākijas tīkla īpatnības | 70 |
| --- | --- | --- |

7.7.19.

| A papildinājums. | Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana | 75 |
| --- | --- | --- |

A papildinājums.

| B papildinājums. | Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana | 76 |
| --- | --- | --- |

B papildinājums.

| C papildinājums. | Sliežu ceļa, pārmiju un krustojumu projektu tehniskie raksturlielumi | 79 |
| --- | --- | --- |

C papildinājums.

| D papildinājums. | Sliežu ceļa, pārmiju un krustojumu projektu izmantošanas nosacījumi | 81 |
| --- | --- | --- |

D papildinājums.

| E papildinājums. | Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam | 82 |
| --- | --- | --- |

E papildinājums.

| F papildinājums. | Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam Apvienotās Karalistes Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tīklā | 84 |
| --- | --- | --- |

F papildinājums.

| G papildinājums. | Ātruma konversija jūdzēs stundā Īrijā un Apvienotās Karalistes Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tīklā | 86 |
| --- | --- | --- |

G papildinājums.

| H papildinājums. | Būvju tuvinājuma gabarīts sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem | 87 |
| --- | --- | --- |

H papildinājums.

| I papildinājums. | Pretējas līknes, kuru rādiuss ir no 150 m līdz 300 m | 89 |
| --- | --- | --- |

I papildinājums.

| J papildinājums. | Drošības nodrošināšana stacionārās dubultās krusteniskās pārejās | 91 |
| --- | --- | --- |

J papildinājums.

| K papildinājums. | Minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem | 95 |
| --- | --- | --- |

K papildinājums.

| L papildinājums. | EN līniju kategorijas a12 definīcija attiecībā uz pārvadājumu kodu P6 | 96 |
| --- | --- | --- |

L papildinājums.

| M papildinājums. | Īpašs gadījums Igaunijas tīklā | 97 |
| --- | --- | --- |

M papildinājums.

| N papildinājums. | Īpaši gadījumi Grieķijas tīklā | 97 |
| --- | --- | --- |

N papildinājums.

| O papildinājums. | Īpašs gadījums Īrijas un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīklā | 97 |
| --- | --- | --- |

O papildinājums.

| P papildinājums. | Būvju tuvinājuma gabarīts 1 668 mm platu sliežu ceļu apakšējai daļai Spānijas tīklā | 98 |
| --- | --- | --- |

P papildinājums.

| Q papildinājums. | Valsts tehniskie noteikumi Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpašajiem gadījumiem | 100 |
| --- | --- | --- |

Q papildinājums.

| R papildinājums. | Atklāto punktu saraksts | 101 |
| --- | --- | --- |

R papildinājums.

| S papildinājums. | Izmantoto terminu definīcijas | 102 |
| --- | --- | --- |

S papildinājums.

| T papildinājums. | Atsauces standartu saraksts | 108 |
| --- | --- | --- |

T papildinājums.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmu un tehniskās apkopes apakšsistēmas daļu atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 1. pantam.

Infrastruktūras apakšsistēma ir definēta Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.1. punktā.

Šīs SITS tehniskā darbības joma precīzāk ir noteikta šīs regulas 2. panta 1., 5. un 6. punktā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir noteikta šīs regulas 2. panta 4. punktā.

1.3.   Šīs SITS saturs

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punktu šajā SITS:






  a) | norādīta tās paredzētā darbības joma (2. iedaļa); |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punktu šajā SITS:

a)

norādīta tās paredzētā darbības joma (2. iedaļa);

| b) | formulētas pamatprasības attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu (3. iedaļa); |
| --- | --- |

b)

formulētas pamatprasības attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu (3. iedaļa);

| c) | noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kuras jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa); |
| --- | --- |

c)

noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kuras jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa);

| d) | noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, uz kuriem attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kuri vajadzīgi, lai panāktu Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. iedaļa); |
| --- | --- |

d)

noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, uz kuriem attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kuri vajadzīgi, lai panāktu Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. iedaļa);

| e) | noteikts, kuras procedūras katrā konkrētā gadījumā jāizmanto, lai veiktu, no vienas puses, savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu un, no otras puses, apakšsistēmu EK verificēšanu (6. iedaļa); |
| --- | --- |

e)

noteikts, kuras procedūras katrā konkrētā gadījumā jāizmanto, lai veiktu, no vienas puses, savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu un, no otras puses, apakšsistēmu EK verificēšanu (6. iedaļa);

| f) | norādīta stratēģija šīs SITS īstenošanai (7. iedaļa); |
| --- | --- |

f)

norādīta stratēģija šīs SITS īstenošanai (7. iedaļa);

| g) | norādīta attiecīgā personāla profesionālā kvalifikācija, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumi darba vietā, kuri ir nepieciešami attiecīgās apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. iedaļa). |
| --- | --- |

g)

norādīta attiecīgā personāla profesionālā kvalifikācija, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumi darba vietā, kuri ir nepieciešami attiecīgās apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. iedaļa).

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 5. punktu 7. iedaļā norādīti noteikumi, kuri attiecas uz īpašiem gadījumiem.

| 2. | Šajā SITS noteiktās prasības attiecas uz visu sliežu ceļu platumu sistēmām, kuras ietilpst šīs SITS darbības jomā, izņemot gadījumus, kad punktā ir norādītas konkrētas sliežu ceļu sistēmas vai konkrēts sliežu ceļa nominālais platums. |
| --- | --- |

2.

Šajā SITS noteiktās prasības attiecas uz visu sliežu ceļu platumu sistēmām, kuras ietilpst šīs SITS darbības jomā, izņemot gadījumus, kad punktā ir norādītas konkrētas sliežu ceļu sistēmas vai konkrēts sliežu ceļa nominālais platums.

2.   APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA UN DARBĪBAS JOMA

2.1.   Infrastruktūras apakšsistēmas definīcija

Šī SITS aptver:

| a) | infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu;

| b) | ar infrastruktūras apakšsistēmu saistīto tehniskās apkopes funkcionālās apakšsistēmas daļu (t. i., mazgāšanas iekārtas vilcienu ārpuses tīrīšanai, ūdens krājumu atjaunošanas, degvielas uzpildes, stacionāras tualešu iztukšošanas un ārējās energoapgādes iekārtas). |
| --- | --- |

b)

ar infrastruktūras apakšsistēmu saistīto tehniskās apkopes funkcionālās apakšsistēmas daļu (t. i., mazgāšanas iekārtas vilcienu ārpuses tīrīšanai, ūdens krājumu atjaunošanas, degvielas uzpildes, stacionāras tualešu iztukšošanas un ārējās energoapgādes iekārtas).

Infrastruktūras apakšsistēmas elementi ir aprakstīti Direktīvas 2008/57/EK II pielikumā (2.1. punkts. Infrastruktūra).

Tāpēc šīs SITS darbības jomā ietilpst šādi infrastruktūras apakšsistēmas aspekti:

| a) | līnijas plānojums; |
| --- | --- |

a)

līnijas plānojums;

| b) | sliežu ceļa parametri; |
| --- | --- |

b)

sliežu ceļa parametri;

| c) | pārmijas un krustojumi; |
| --- | --- |

c)

pārmijas un krustojumi;

| d) | sliežu ceļa izturība pret slodzēm; |
| --- | --- |

d)

sliežu ceļa izturība pret slodzēm;

| e) | konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm; |
| --- | --- |

e)

konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm;

| f) | tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem; |
| --- | --- |

f)

tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem;

| g) | peroni; |
| --- | --- |

g)

peroni;

| h) | veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība; |
| --- | --- |

h)

veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība;

| i) | ekspluatācijas nodrošinājums; |
| --- | --- |

i)

ekspluatācijas nodrošinājums;

| j) | stacionāras vilcienu apkopes iekārtas. |
| --- | --- |

j)

stacionāras vilcienu apkopes iekārtas.

Papildu informācija izklāstīta šīs SITS 4.2.2. punktā.

2.2.   Šīs SITS saskarnes ar citām SITS

Šīs SITS 4.3. punktā ir izklāstītas funkcionālās un tehniskās specifikācijas saskarnēm ar šādām attiecīgajās SITS noteiktajām apakšsistēmām:

| a) | ritošā sastāva apakšsistēma; |
| --- | --- |

a)

ritošā sastāva apakšsistēma;

| b) | energoapgādes apakšsistēma; |
| --- | --- |

b)

energoapgādes apakšsistēma;

| c) | vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēma; |
| --- | --- |

c)

vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēma;

| d) | satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma. |
| --- | --- |

d)

satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

Saskarnes ar SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” (PRM SITS) ir aprakstītas turpmāk 2.3. punktā.

Saskarnes ar SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos” (SRT SITS) ir aprakstītas turpmāk 2.4. punktā.

2.3.   Šīs SITS saskarnes ar SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”

Visas infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamās prasības, kuras attiecas uz personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām piekļuvi dzelzceļu sistēmai, ir izklāstītas SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”.

2.4.   Šīs SITS saskarnes ar SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”

Visas infrastruktūras apakšsistēmai piemērojamās prasības, kuras attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos, ir izklāstītas SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”.

2.5.   Saistība ar drošības vadības sistēmu

Nepieciešamās procedūras, kas jāveic drošības vadības jomā atbilstīgi prasībām, kuras ietilpst šīs SITS darbības jomā, tostarp saskarnes ar cilvēkiem, organizācijām vai citām tehniskām sistēmām, projektē un ievieš infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā, kā noteikts Direktīvā 2004/49/EK.

3.   PAMATPRASĪBAS

Turpmāk dotajā tabulā norādīti šajā SITS noteiktie pamatparametri un to atbilstība Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā izklāstītajām un uzskaitītajām pamatprasībām.

1. tabula

Pamatprasībām atbilstošie infrastruktūras apakšsistēmas pamatparametri

| SITS punkts | SITS punkta nosaukums | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība | Pieejamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.3.2. | Attālums starp sliežu ceļu asīm | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.3.3. | Maksimālie slīpumi | 1.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.3.4. | Horizontālas līknes minimālais rādiuss | 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.3.5. | Vertikālas līknes minimālais rādiuss | 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.4.1. | Nominālais sliežu ceļa platums | | | | | 1.5. | |
| 4.2.4.2. | Ārējās sliedes paaugstinājums | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | 1.6.1. |
| 4.2.4.3. | Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts | 1.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.4.4. | Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa | 2.1.1. | | | | | |
| 4.2.4.5. | Ekvivalentais koniskums | 1.1.1., 1.1.2. | | | | 1.5. | |
| 4.2.4.6. | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils | 1.1.1., 1.1.2. | | | | 1.5. | |
| 4.2.4.7. | Sliežu ieslīpums | 1.1.1., 1.1.2. | | | | 1.5. | |
| 4.2.5.1. | Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija | 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.5.2. | Kustīgu krusteņa seržu izmantojums | 1.1.2., 1.1.3. | | | | | |
| 4.2.5.3. | Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums | 1.1.1., 1.1.2. | | | | 1.5. | |
| 4.2.6.1. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm | 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.6.2. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm | 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.6.3. | Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm | 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.7.1. | Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm | 1.1.1., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.7.2. | Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām | 1.1.1., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.7.3. | Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība | 1.1.1., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.7.4. | Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm | 1.1.1., 1.1.3. | | | | 1.5. | |
| 4.2.8.1. | Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | | |
| 4.2.8.2. | Tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | | |
| 4.2.8.3. | Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | | |
| 4.2.8.4. | Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | | |
| 4.2.8.5. | Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | | |
| 4.2.8.6. | Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem | 1.1.1., 1.1.2. | 1.2. | | | 1.5. | |
| 4.2.9.1. | Perona lietderīgais garums | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.9.2. | Perona augstums | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | 1.6.1. |
| 4.2.9.3. | Perona nobīde | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | 1.6.1. |
| 4.2.9.4. | Sliežu ceļu plānojums gar peroniem | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | 1.6.1. |
| 4.2.10.1. | Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos | 1.1.1., 2.1.1. | | | | 1.5. | |
| 4.2.10.2. | Sānvēja ietekme | 1.1.1., 2.1.1. | 1.2. | | | 1.5. | |
| 4.2.10.3. | Balasta pacelšana | 1.1.1. | 1.2. | | | 1.5. | |
| 4.2.11.1. | Atrašanās vietas rādītāji | 1.1.1. | 1.2. | | | | |
| 4.2.11.2. | Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā | 1.1.1., 1.1.2. | | | | 1.5. | |
| 4.2.12.2. | Tualešu iztukšošana | 1.1.5. | 1.2. | 1.3.1. | | 1.5. | |
| 4.2.12.3. | Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas | | 1.2. | | | 1.5. | |
| 4.2.12.4. | Ūdens krājumu atjaunošana | 1.1.5. | 1.2. | 1.3.1. | | 1.5. | |
| 4.2.12.5. | Degvielas uzpilde | 1.1.5. | 1.2. | 1.3.1. | | 1.5. | |
| 4.2.12.6. | Ārējā energoapgāde | 1.1.5. | 1.2. | | | 1.5. | |
| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | | 1.2. | | | | |
| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | | 1.2. | | | | |
| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 1.1.5. | 1.2. | | | | |
| 4.7. | Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi | 1.1.5. | 1.2. | 1.3. | 1.4.1. | | |

SITS punkts

SITS punkta nosaukums

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Pieejamība

4.2.3.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

4.2.3.2.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

4.2.3.3.

Maksimālie slīpumi

1.1.1.

1.5.

4.2.3.4.

Horizontālas līknes minimālais rādiuss

1.1.3.

1.5.

4.2.3.5.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss

1.1.3.

1.5.

4.2.4.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

1.5.

4.2.4.2.

Ārējās sliedes paaugstinājums

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

1.6.1.

4.2.4.3.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts

1.1.1.

1.5.

4.2.4.4.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa

2.1.1.

4.2.4.5.

Ekvivalentais koniskums

1.1.1., 1.1.2.

1.5.

4.2.4.6.

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils

1.1.1., 1.1.2.

1.5.

4.2.4.7.

Sliežu ieslīpums

1.1.1., 1.1.2.

1.5.

4.2.5.1.

Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija

1.1.1., 1.1.2., 1.1.3.

1.5.

4.2.5.2.

Kustīgu krusteņa seržu izmantojums

1.1.2., 1.1.3.

4.2.5.3.

Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums

1.1.1., 1.1.2.

1.5.

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

1.1.1., 1.1.2., 1.1.3.

1.5.

4.2.6.2.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

1.1.1., 1.1.2., 1.1.3.

1.5.

4.2.6.3.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm

1.1.1., 1.1.2., 1.1.3.

1.5.

4.2.7.1.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm

1.1.1., 1.1.3.

1.5.

4.2.7.2.

Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām

1.1.1., 1.1.3.

1.5.

4.2.7.3.

Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība

1.1.1., 1.1.3.

1.5.

4.2.7.4.

Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm

1.1.1., 1.1.3.

1.5.

4.2.8.1.

Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

4.2.8.2.

Tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

4.2.8.3.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

4.2.8.4.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

4.2.8.5.

Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

4.2.8.6.

Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem

1.1.1., 1.1.2.

1.2.

1.5.

4.2.9.1.

Perona lietderīgais garums

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

4.2.9.2.

Perona augstums

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

1.6.1.

4.2.9.3.

Perona nobīde

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

1.6.1.

4.2.9.4.

Sliežu ceļu plānojums gar peroniem

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

1.6.1.

4.2.10.1.

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos

1.1.1., 2.1.1.

1.5.

4.2.10.2.

Sānvēja ietekme

1.1.1., 2.1.1.

1.2.

1.5.

4.2.10.3.

Balasta pacelšana

1.1.1.

1.2.

1.5.

4.2.11.1.

Atrašanās vietas rādītāji

1.1.1.

1.2.

4.2.11.2.

Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā

1.1.1., 1.1.2.

1.5.

4.2.12.2.

Tualešu iztukšošana

1.1.5.

1.2.

1.3.1.

1.5.

4.2.12.3.

Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas

1.2.

1.5.

4.2.12.4.

Ūdens krājumu atjaunošana

1.1.5.

1.2.

1.3.1.

1.5.

4.2.12.5.

Degvielas uzpilde

1.1.5.

1.2.

1.3.1.

1.5.

4.2.12.6.

Ārējā energoapgāde

1.1.5.

1.2.

1.5.

4.4.

Ekspluatācijas noteikumi

1.2.

4.5.

Tehniskās apkopes noteikumi

1.2.

4.6.

Profesionālā kvalifikācija

1.1.5.

1.2.

4.7.

Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi

1.1.5.

1.2.

1.3.

1.4.1.

4.   INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS

4.1.   Ievads

| 1. | Savienības dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir infrastruktūras apakšsistēma un tehniskās apkopes apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras daļu savstarpējā atbilstība jāverificē. Savstarpējo atbilstību pārbauda īpaši attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām Savienības dzelzceļu sistēmā, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Savienības dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir infrastruktūras apakšsistēma un tehniskās apkopes apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras daļu savstarpējā atbilstība jāverificē. Savstarpējo atbilstību pārbauda īpaši attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām Savienības dzelzceļu sistēmā, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

| 2. | Šajā SITS norādītās robežvērtības nav paredzēts noteikt kā standarta projektētās vērtības. Tomēr projektētajām vērtībām jābūt šajā SITS noteiktajās robežās. |
| --- | --- |

2.

Šajā SITS norādītās robežvērtības nav paredzēts noteikt kā standarta projektētās vērtības. Tomēr projektētajām vērtībām jābūt šajā SITS noteiktajās robežās.

| 3. | Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kuras raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

3.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kuras raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| 4. | Tādiem inovatīviem risinājumiem saistībā ar savstarpēju izmantojamību, kuri neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un/vai kuri nav novērtējami saskaņā ar šo SITS, ir nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai veicinātu tehnoloģisku jauninājumu attīstību, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes jāizstrādā saskaņā ar procesu, kas 10. pantā definēts inovatīviem risinājumiem. |
| --- | --- |

4.

Tādiem inovatīviem risinājumiem saistībā ar savstarpēju izmantojamību, kuri neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un/vai kuri nav novērtējami saskaņā ar šo SITS, ir nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai veicinātu tehnoloģisku jauninājumu attīstību, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes jāizstrādā saskaņā ar procesu, kas 10. pantā definēts inovatīviem risinājumiem.

| 5. | Ja ir atsauce uz EN standartiem, nepiemēro atkāpes, kuras EN standartos minētas kā “valsts atkāpes”, ja vien šajā SITS nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

5.

Ja ir atsauce uz EN standartiem, nepiemēro atkāpes, kuras EN standartos minētas kā “valsts atkāpes”, ja vien šajā SITS nav paredzēts citādi.

| 6. | Ja šajā SITS līnijas ātrums ir noteikts kilometros stundā (km/h) kā kategorija vai veiktspējas parametrs, ir jāļauj ātrumu izteikt kā ekvivalentu jūdzēs stundā (jūdzes/h) atbilstīgi G papildinājumam attiecībā uz Īrijas un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīkliem. |
| --- | --- |

6.

Ja šajā SITS līnijas ātrums ir noteikts kilometros stundā (km/h) kā kategorija vai veiktspējas parametrs, ir jāļauj ātrumu izteikt kā ekvivalentu jūdzēs stundā (jūdzes/h) atbilstīgi G papildinājumam attiecībā uz Īrijas un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīkliem.

4.2.   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   SITS līniju kategorijas

| 1. | Direktīvas 2008/57/EK I pielikumā atzīts, ka Savienības dzelzceļu tīklu var iedalīt dažādās kategorijās attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu tīklu (1.1. punkts), Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklu (2.1. punkts) un darbības jomas paplašināšanu (4.1. punkts). Lai savstarpēja izmantojamība būtu rentabla, šajā SITS ir noteikti “SITS līniju kategoriju” veiktspējas līmeņi. |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2008/57/EK I pielikumā atzīts, ka Savienības dzelzceļu tīklu var iedalīt dažādās kategorijās attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu tīklu (1.1. punkts), Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklu (2.1. punkts) un darbības jomas paplašināšanu (4.1. punkts). Lai savstarpēja izmantojamība būtu rentabla, šajā SITS ir noteikti “SITS līniju kategoriju” veiktspējas līmeņi.

| 2. | Šīs SITS līniju kategorijas izmanto pastāvošo līniju klasifikācijai, lai noteiktu mērķa sistēmu tā, lai tiktu izpildīti attiecīgie veiktspējas parametri. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS līniju kategorijas izmanto pastāvošo līniju klasifikācijai, lai noteiktu mērķa sistēmu tā, lai tiktu izpildīti attiecīgie veiktspējas parametri.

| 3. | SITS līnijas kategorija ir pārvadājumu kodu kombinācija. Līnijām, kur izmanto tikai vienu pārvadājumu veidu (piemēram, līnija tikai kravu pārvadājumiem), prasību aprakstīšanai var izmantot vienu kodu; jauktu pārvadājumu gadījumā kategorijas raksturojumam izmanto vienu vai vairākus kodus pasažieru un kravu pārvadājumiem. Pārvadājumu kodu kombinācijas raksturo aplieci, kurā pēc vajadzības var izmantot minētos jauktos pārvadājumus. |
| --- | --- |

3.

SITS līnijas kategorija ir pārvadājumu kodu kombinācija. Līnijām, kur izmanto tikai vienu pārvadājumu veidu (piemēram, līnija tikai kravu pārvadājumiem), prasību aprakstīšanai var izmantot vienu kodu; jauktu pārvadājumu gadījumā kategorijas raksturojumam izmanto vienu vai vairākus kodus pasažieru un kravu pārvadājumiem. Pārvadājumu kodu kombinācijas raksturo aplieci, kurā pēc vajadzības var izmantot minētos jauktos pārvadājumus.

| 4. | Lai līnijas iedalītu kategorijās atbilstīgi SITS, tās parasti klasificē, pamatojoties uz pārvadājumu veidu (pārvadājumu kodu), ko raksturo šādi veiktspējas parametri:






  — | gabarīts, |
| --- | --- | --- |

4.

Lai līnijas iedalītu kategorijās atbilstīgi SITS, tās parasti klasificē, pamatojoties uz pārvadājumu veidu (pārvadājumu kodu), ko raksturo šādi veiktspējas parametri:

—

gabarīts,

| — | ass slodze, |
| --- | --- |

—

ass slodze,

| — | līnijas ātrums, |
| --- | --- |

—

līnijas ātrums,

| — | vilciena garums, |
| --- | --- |

—

vilciena garums,

| — | perona lietderīgais garums. |
| --- | --- |

—

perona lietderīgais garums.

Slejās “gabarīts” un “ass slodze” norādītās prasības uzskata par obligātām, jo tās tieši nosaka, kādus vilcienus drīkst izmantot līnijā. Slejās “līnijas ātrums”, “perona lietderīgais garums” un “vilciena garums” norāda vērtību diapazonu, ko parasti izmanto dažādiem pārvadājumu veidiem, un tās tieši nenosaka ierobežojumus pārvadājumiem attiecīgajā līnijā.

| 5. | Šā pielikuma 2. un 3. tabulā minētos veiktspējas parametrus nav paredzēts izmantot, lai tieši noteiktu ritošā sastāva un infrastruktūras savietojamību. |
| --- | --- |

5.

Šā pielikuma 2. un 3. tabulā minētos veiktspējas parametrus nav paredzēts izmantot, lai tieši noteiktu ritošā sastāva un infrastruktūras savietojamību.

| 6. | Informācija par saistību starp maksimālo ass slodzi un maksimālo ātrumu atbilstīgi ritekļa veidam ir sniegta E un F papildinājumā. |
| --- | --- |

6.

Informācija par saistību starp maksimālo ass slodzi un maksimālo ātrumu atbilstīgi ritekļa veidam ir sniegta E un F papildinājumā.

| 7. | Pārvadājumu veidu veiktspējas līmeņi ir norādīti 2. un 3. tabulā.

  2. tabula


  Pasažieru pārvadājumu veiktspējas parametri










  Pārvadājumu kods | Gabarīts | Ass slodze (t) | Līnijas ātrums (km/h) | Perona lietderīgais garums (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | GC | 17 (1) | 250–350 | 400 |
| P2 | GB | 20 (1) | 200–250 | 200–400 |
| P3 | DE3 | 22,5 (2) | 120–200 | 200–400 |
| P4 | GB | 22,5 (2) | 120–200 | 200–400 |
| P5 | GA | 20 (2) | 80–120 | 50–200 |
| P6 | G1 | 12 (2) | n. p. | n. p. |
| P 1520 | S | 22,5 (2) | 80–60 | 35–400 |
| P 1600 | IRL 1 | 22,5 (2) | 80–60 | 75–240 |

7.

Pārvadājumu veidu veiktspējas līmeņi ir norādīti 2. un 3. tabulā.

2. tabula

Pasažieru pārvadājumu veiktspējas parametri

Pārvadājumu kods

Gabarīts

Ass slodze (t)

Līnijas ātrums (km/h)

Perona lietderīgais garums (m)

P1

GC

17 (1)

250–350

400

P2

GB

20 (1)

200–250

200–400

P3

DE3

22,5 (2)

120–200

200–400

P4

GB

22,5 (2)

120–200

200–400

P5

GA

20 (2)

80–120

50–200

P6

G1

12 (2)

n. p.

n. p.

P 1520

S

22,5 (2)

80–60

35–400

P 1600

IRL 1

22,5 (2)

80–60

75–240

3. tabula

Kravu pārvadājumu veiktspējas parametri

| Pārvadājumu kods | Gabarīts | Ass slodze (t) | Līnijas ātrums (km/h) | Vilciena garums (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F1 | GC | 22,5 (3) | 100–120 | 740–1 050 |
| F2 | GB | 22,5 (3) | 100–120 | 600–1 050 |
| F3 | GA | 20 (3) | 60–100 | 500–1 050 |
| F4 | G1 | 18 (3) | n. p. | n. p. |
| F 1520 | S | 25 (3) | 50–120 | 1 050 |
| F 1600 | IRL 1 | 22,5 (3) | 50–100 | 150–450 |

Pārvadājumu kods

Gabarīts

Ass slodze (t)

Līnijas ātrums (km/h)

Vilciena garums (m)

F1

GC

22,5 (3)

100–120

740–1 050

F2

GB

22,5 (3)

100–120

600–1 050

F3

GA

20 (3)

60–100

500–1 050

F4

G1

18 (3)

n. p.

n. p.

F 1520

S

25 (3)

50–120

1 050

F 1600

IRL 1

22,5 (3)

50–100

150–450

| 8. | Attiecībā uz konstrukcijām nepietiek tikai ar ass slodzi, lai noteiktu prasības infrastruktūrai. Prasības jaunām konstrukcijām ir noteiktas 4.2.7.1.1. punktā, bet esošajām konstrukcijām – 4.2.7.4. punktā. |
| --- | --- |

8.

Attiecībā uz konstrukcijām nepietiek tikai ar ass slodzi, lai noteiktu prasības infrastruktūrai. Prasības jaunām konstrukcijām ir noteiktas 4.2.7.1.1. punktā, bet esošajām konstrukcijām – 4.2.7.4. punktā.

| 9. | Minētajos pārvadājumu kodos attiecīgi ir iekļauti pasažieru pārvadājumu mezgli, kravu pārvadājumu mezgli un savienojošās līnijas. |
| --- | --- |

9.

Minētajos pārvadājumu kodos attiecīgi ir iekļauti pasažieru pārvadājumu mezgli, kravu pārvadājumu mezgli un savienojošās līnijas.

| 10. | Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 7. punktā noteikts:
  “SITS nav šķērslis dalībvalstu lēmumiem attiecībā uz infrastruktūru izmantošanu tādu ritekļu kustībai, uz ko neattiecas SITS.”
  Tāpēc ir atļauts projektēt jaunas un modernizētas līnijas, kuru infrastruktūra spēj pieņemt lielākus gabarītus, ass slodzes un ātrumu, lielāku perona lietderīgo garumu un garākus vilcienus, nekā noteikts specifikācijā. |
| --- | --- |

10.

Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 7. punktā noteikts:

“SITS nav šķērslis dalībvalstu lēmumiem attiecībā uz infrastruktūru izmantošanu tādu ritekļu kustībai, uz ko neattiecas SITS.”

Tāpēc ir atļauts projektēt jaunas un modernizētas līnijas, kuru infrastruktūra spēj pieņemt lielākus gabarītus, ass slodzes un ātrumu, lielāku perona lietderīgo garumu un garākus vilcienus, nekā noteikts specifikācijā.

| 11. | Neskarot 7.6. iedaļu un 4.2.7.1.2. iedaļas 3. punktu, iedalot jaunu līniju kategorijā P1, ir jānodrošina, lai “I kategorijas” vilcieni atbilstīgi HS RST SITS (Komisijas Lēmums 2008/232/EK (4)), kuri var sasniegt ātrumu vairāk nekā 250 km/h, pa attiecīgo līniju var braukt ar ātrumu līdz maksimālajam ātrumam. |
| --- | --- |

11.

Neskarot 7.6. iedaļu un 4.2.7.1.2. iedaļas 3. punktu, iedalot jaunu līniju kategorijā P1, ir jānodrošina, lai “I kategorijas” vilcieni atbilstīgi HS RST SITS (Komisijas Lēmums 2008/232/EK (4)), kuri var sasniegt ātrumu vairāk nekā 250 km/h, pa attiecīgo līniju var braukt ar ātrumu līdz maksimālajam ātrumam.

| 12. | Līnijas konkrētas vietas ir atļauts projektēt tā, ka kāds no veiktspējas parametriem “līnijas ātrums”, “perona lietderīgais garums” un “vilciena garums” vai visi šie parametri ir mazāki, nekā norādīts 2. un 3. tabulā, ja tam ir pienācīgs pamatojums ģeogrāfisku, pilsētvides vai vides apstākļu ierobežojumu dēļ. |
| --- | --- |

12.

Līnijas konkrētas vietas ir atļauts projektēt tā, ka kāds no veiktspējas parametriem “līnijas ātrums”, “perona lietderīgais garums” un “vilciena garums” vai visi šie parametri ir mazāki, nekā norādīts 2. un 3. tabulā, ja tam ir pienācīgs pamatojums ģeogrāfisku, pilsētvides vai vides apstākļu ierobežojumu dēļ.

4.2.2.   Pamatparametri, kuri raksturo infrastruktūras apakšsistēmu

4.2.2.1.   Pamatparametru saraksts

Turpmāk sadalījumā pa grupām saskaņā ar 2.1. punktā minētajiem aspektiem ir uzskaitīti pamatparametri, kuri raksturo infrastruktūras apakšsistēmu.

| A. | Līnijas plānojums







  a) | Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.); |
| --- | --- | --- |

A.

Līnijas plānojums

a)

Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.);

| b) | attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.); |
| --- | --- |

b)

attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.);

| c) | maksimālie slīpumi (4.2.3.3.); |
| --- | --- |

c)

maksimālie slīpumi (4.2.3.3.);

| d) | horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.); |
| --- | --- |

d)

horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.);

| e) | vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.). |
| --- | --- |

e)

vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.).

| B. | Sliežu ceļa parametri







  a) | Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.); |
| --- | --- | --- |

B.

Sliežu ceļa parametri

a)

Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.);

| b) | ārējās sliedes paaugstinājums (4.2.4.2.); |
| --- | --- |

b)

ārējās sliedes paaugstinājums (4.2.4.2.);

| c) | ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.); |
| --- | --- |

c)

ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.);

| d) | ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.); |
| --- | --- |

d)

ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.);

| e) | ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.); |
| --- | --- |

e)

ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.);

| f) | vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.); |
| --- | --- |

f)

vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.);

| g) | sliežu ieslīpums (4.2.4.7.). |
| --- | --- |

g)

sliežu ieslīpums (4.2.4.7.).

| C. | Pārmijas un krustojumi







  a) | Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.); |
| --- | --- | --- |

C.

Pārmijas un krustojumi

a)

Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.);

| b) | kustīgu krusteņa seržu izmantojums (4.2.5.2.); |
| --- | --- |

b)

kustīgu krusteņa seržu izmantojums (4.2.5.2.);

| c) | stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.). |
| --- | --- |

c)

stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.).

| D. | Sliežu ceļa izturība pret slodzēm







  a) | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.); |
| --- | --- | --- |

D.

Sliežu ceļa izturība pret slodzēm

a)

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.);

| b) | sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.); |
| --- | --- |

b)

sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.);

| c) | sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.). |
| --- | --- |

c)

sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.).

| E. | Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm







  a) | Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.); |
| --- | --- | --- |

E.

Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm

a)

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.);

| b) | ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām (4.2.7.2.); |
| --- | --- |

b)

ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām (4.2.7.2.);

| c) | pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.); |
| --- | --- |

c)

pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.);

| d) | pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.). |
| --- | --- |

d)

pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.).

| F. | Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem







  a) | Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.); |
| --- | --- | --- |

F.

Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem

a)

Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.);

| b) | tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.); |
| --- | --- |

b)

tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.);

| c) | tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.); |
| --- | --- |

c)

tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.);

| d) | tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.); |
| --- | --- |

d)

tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.);

| e) | tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.); |
| --- | --- |

e)

tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.);

| f) | tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.). |
| --- | --- |

f)

tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.).

| G. | Peroni







  a) | Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.); |
| --- | --- | --- |

G.

Peroni

a)

Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.);

| b) | perona augstums (4.2.9.2.); |
| --- | --- |

b)

perona augstums (4.2.9.2.);

| c) | perona nobīde (4.2.9.3.); |
| --- | --- |

c)

perona nobīde (4.2.9.3.);

| d) | sliežu ceļu plānojums gar peroniem (4.2.9.4.). |
| --- | --- |

d)

sliežu ceļu plānojums gar peroniem (4.2.9.4.).

| H. | Veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība







  a) | Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.); |
| --- | --- | --- |

H.

Veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība

a)

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.);

| b) | sānvēja ietekme (4.2.10.2.); |
| --- | --- |

b)

sānvēja ietekme (4.2.10.2.);

| c) | balasta pacelšana (4.2.10.3.). |
| --- | --- |

c)

balasta pacelšana (4.2.10.3.).

| I. | Ekspluatācijas nodrošinājums







  a) | Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.); |
| --- | --- | --- |

I.

Ekspluatācijas nodrošinājums

a)

Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.);

| b) | ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.). |
| --- | --- |

b)

ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.).

| J. | Stacionāras vilcienu apkopes iekārtas







  a) | Vispārīgi noteikumi (4.2.12.1); |
| --- | --- | --- |

J.

Stacionāras vilcienu apkopes iekārtas

a)

Vispārīgi noteikumi (4.2.12.1);

| b) | tualešu iztukšošana (4.2.12.2.); |
| --- | --- |

b)

tualešu iztukšošana (4.2.12.2.);

| c) | vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.); |
| --- | --- |

c)

vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.);

| d) | ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.); |
| --- | --- |

d)

ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.);

| e) | degvielas uzpilde (4.2.12.5.); |
| --- | --- |

e)

degvielas uzpilde (4.2.12.5.);

| f) | ārējā energoapgāde (4.2.12.6.). |
| --- | --- |

f)

ārējā energoapgāde (4.2.12.6.).

| K. | Tehniskās apkopes noteikumi







  a) | Tehniskās apkopes dokumentācija (4.5.1.). |
| --- | --- | --- |

K.

Tehniskās apkopes noteikumi

a)

Tehniskās apkopes dokumentācija (4.5.1.).

4.2.2.2.   Prasības attiecībā uz pamatparametriem

| 1. | Prasības attiecībā uz pamatparametriem ir aprakstītas turpmākajos punktos kopā ar īpašiem nosacījumiem, kurus attiecīgā gadījumā var piemērot aplūkotajiem pamatparametriem un saskarnēm. |
| --- | --- |

1.

Prasības attiecībā uz pamatparametriem ir aprakstītas turpmākajos punktos kopā ar īpašiem nosacījumiem, kurus attiecīgā gadījumā var piemērot aplūkotajiem pamatparametriem un saskarnēm.

| 2. | Minētās pamatparametru vērtības ir spēkā tikai līdz līnijas maksimālajam ātrumam 350 km/h. |
| --- | --- |

2.

Minētās pamatparametru vērtības ir spēkā tikai līdz līnijas maksimālajam ātrumam 350 km/h.

| 3. | Īrijas un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīklā minētās pamatparametru vērtības ir spēkā tikai līdz līnijas maksimālajam ātrumam 165 km/h. |
| --- | --- |

3.

Īrijas un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīklā minētās pamatparametru vērtības ir spēkā tikai līdz līnijas maksimālajam ātrumam 165 km/h.

| 4. | Daudzsliežu dzelzceļa gadījumā šīs SITS prasības jāpiemēro atsevišķi katram sliežu pārim, ko paredzēts ekspluatēt kā atsevišķu sliežu ceļu. |
| --- | --- |

4.

Daudzsliežu dzelzceļa gadījumā šīs SITS prasības jāpiemēro atsevišķi katram sliežu pārim, ko paredzēts ekspluatēt kā atsevišķu sliežu ceļu.

| 5. | Prasības līnijām īpašos gadījumos ir aprakstītas 7.7. punktā. |
| --- | --- |

5.

Prasības līnijām īpašos gadījumos ir aprakstītas 7.7. punktā.

| 6. | Pieļaujami īsi sliežu ceļa posmi ar ierīcēm, kuras nodrošina pāreju starp sliežu ceļiem ar atšķirīgu sliežu ceļa nominālo platumu. |
| --- | --- |

6.

Pieļaujami īsi sliežu ceļa posmi ar ierīcēm, kuras nodrošina pāreju starp sliežu ceļiem ar atšķirīgu sliežu ceļa nominālo platumu.

| 7. | Apakšsistēmai noteiktās prasības attiecas uz parastiem ekspluatācijas apstākļiem. SITS 4.4. punktā ir aplūkota ietekme, ko var radīt darbi, kuru veikšanai – ciktāl tas attiecas uz apakšsistēmas veiktspēju – var būt vajadzīgi pagaidu izņēmumi. |
| --- | --- |

7.

Apakšsistēmai noteiktās prasības attiecas uz parastiem ekspluatācijas apstākļiem. SITS 4.4. punktā ir aplūkota ietekme, ko var radīt darbi, kuru veikšanai – ciktāl tas attiecas uz apakšsistēmas veiktspēju – var būt vajadzīgi pagaidu izņēmumi.

| 8. | Vilcienu veiktspēju var uzlabot, izmantojot īpašas sistēmas, piemēram, ritekļa korpusa nolieces sistēmu. Šādu vilcienu ekspluatācijai pieļaujami īpaši nosacījumi, ja tie neparedz ierobežojumus citiem, ar šādām sistēmām neaprīkotiem vilcieniem. |
| --- | --- |

8.

Vilcienu veiktspēju var uzlabot, izmantojot īpašas sistēmas, piemēram, ritekļa korpusa nolieces sistēmu. Šādu vilcienu ekspluatācijai pieļaujami īpaši nosacījumi, ja tie neparedz ierobežojumus citiem, ar šādām sistēmām neaprīkotiem vilcieniem.

4.2.3.   Līnijas plānojums

4.2.3.1.   Būvju tuvinājuma gabarīts

| 1. | Būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam. Šie gabarīti ir noteikti standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā un D pielikuma D.4.8. punktā. |
| --- | --- |

1.

Būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam. Šie gabarīti ir noteikti standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā un D pielikuma D.4.8. punktā.

| 2. | Būvju tuvinājuma gabarīta apakšējā daļa atbilst GI2, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā. Ja sliežu ceļi ir aprīkoti ar sliežu bremzēm, būvju tuvinājuma gabarīts GI1, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā, attiecas uz gabarīta apakšējo daļu. |
| --- | --- |

2.

Būvju tuvinājuma gabarīta apakšējā daļa atbilst GI2, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā. Ja sliežu ceļi ir aprīkoti ar sliežu bremzēm, būvju tuvinājuma gabarīts GI1, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 C pielikumā, attiecas uz gabarīta apakšējo daļu.

| 3. | Būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. iedaļas, C pielikuma un D pielikuma D.4.8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.

Būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. iedaļas, C pielikuma un D pielikuma D.4.8. punkta prasībām.

| 4. | Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem visus pārvadājumu kodus, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam, piemēro ar vienoto būvju tuvinājuma gabarītu S, kā noteikts šīs SITS H papildinājumā. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem visus pārvadājumu kodus, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam, piemēro ar vienoto būvju tuvinājuma gabarītu S, kā noteikts šīs SITS H papildinājumā.

| 5. | Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem visus pārvadājumu kodus, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam, piemēro ar vienoto būvju tuvinājuma gabarītu IRL 1, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem visus pārvadājumu kodus, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam, piemēro ar vienoto būvju tuvinājuma gabarītu IRL 1, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

4.2.3.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm

| 1. | Attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam. |
| --- | --- |

1.

Attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam.

| 2. | Jaunām līnijām nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 4. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

  4. tabula


  Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm







  Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h) | Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m) |
| --- | --- | --- |
| 160 < v ≤ 200 | 3,80 |
| 200 < v ≤ 250 | 4,00 |
| 250 < v ≤ 300 | 4,20 |
| v > 300 | 4,50 |

2.

Jaunām līnijām nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 4. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

4. tabula

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm

Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h)

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m)

160 < v ≤ 200

3,80

200 < v ≤ 250

4,00

250 < v ≤ 300

4,20

v > 300

4,50

| 3. | Attālumam starp sliežu ceļu asīm ir vismaz jāatbilst prasībām attiecībā uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm, ko nosaka atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 9. iedaļas prasībām. |
| --- | --- |

3.

Attālumam starp sliežu ceļu asīm ir vismaz jāatbilst prasībām attiecībā uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm, ko nosaka atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 9. iedaļas prasībām.

| 4. | Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 5. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

  5. tabula


  Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem







  Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h) | Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m) |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 160 | 4,10 |
| 160 < v ≤ 200 | 4,30 |
| 200 < v ≤ 250 | 4,50 |
| v > 250 | 4,70 |

4.

Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 5. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

5. tabula

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem

Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h)

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m)

v ≤ 160

4,10

160 < v ≤ 200

4,30

200 < v ≤ 250

4,50

v > 250

4,70

| 5. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem jaunām līnijām nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 6. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

  6. tabula


  Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem







  Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h) | Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m) |
| --- | --- | --- |
| 160 < V ≤ 200 | 3,92 |
| 200 < V ≤ 250 | 4,00 |
| 250 < V ≤ 300 | 4,30 |
| 300 < V ≤ 350 | 4,50 |

5.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem jaunām līnijām nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 6. tabulā norādīto vērtību; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

6. tabula

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem

Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h)

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m)

160 < V ≤ 200

3,92

200 < V ≤ 250

4,00

250 < V ≤ 300

4,30

300 < V ≤ 350

4,50

| 6. | Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam. Nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 3,57 m gabarītam IRL 1; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības. |
| --- | --- |

6.

Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam. Nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 3,57 m gabarītam IRL 1; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

4.2.3.3.   Maksimālie slīpumi

| 1. | Vietās, kur paredzēts regulāri piekabināt vai atkabināt ritekļus, sliežu ceļu slīpumi caur jaunu līniju pasažieru peroniem nepārsniedz 2,5 mm/m. |
| --- | --- |

1.

Vietās, kur paredzēts regulāri piekabināt vai atkabināt ritekļus, sliežu ceļu slīpumi caur jaunu līniju pasažieru peroniem nepārsniedz 2,5 mm/m.

| 2. | Ritošā sastāva novietošanai stāvēšanai paredzēto jauno šķirotavas sliežu ceļu slīpumi nepārsniedz 2,5 mm/m, ja nav īpašu ierīču, kuras novērš ritošā sastāva pašaizbraukšanu. |
| --- | --- |

2.

Ritošā sastāva novietošanai stāvēšanai paredzēto jauno šķirotavas sliežu ceļu slīpumi nepārsniedz 2,5 mm/m, ja nav īpašu ierīču, kuras novērš ritošā sastāva pašaizbraukšanu.

| 3. | Galvenajiem sliežu ceļiem jaunās P1 līnijās, kuras paredzēts izmantot pasažieru pārvadājumiem, projektēšanas posmā ir pieļaujami slīpumi līdz 35 mm/m, ievērojot šādas prasības par aplieci:






  a) | mainīga profila slīpuma vidējā vērtība 10 km garā sliežu ceļa posmā ir mazāka par 25 mm/m vai vienāda ar to; |
| --- | --- | --- |

3.

Galvenajiem sliežu ceļiem jaunās P1 līnijās, kuras paredzēts izmantot pasažieru pārvadājumiem, projektēšanas posmā ir pieļaujami slīpumi līdz 35 mm/m, ievērojot šādas prasības par aplieci:

a)

mainīga profila slīpuma vidējā vērtība 10 km garā sliežu ceļa posmā ir mazāka par 25 mm/m vai vienāda ar to;

| b) | maksimālais garums posmiem ar nepārtrauktu slīpumu 35 mm/m nepārsniedz 6 km. |
| --- | --- |

b)

maksimālais garums posmiem ar nepārtrauktu slīpumu 35 mm/m nepārsniedz 6 km.

4.2.3.4.   Horizontālas līknes minimālais rādiuss

Minimālo projektēto horizontālas līknes rādiusu izvēlas atkarībā no līknes vietējā projektētā ātruma.

| 1. | Jaunām līnijām minimālais projektētais horizontālas līknes rādiuss nedrīkst būt mazāks par 150 m. |
| --- | --- |

1.

Jaunām līnijām minimālais projektētais horizontālas līknes rādiuss nedrīkst būt mazāks par 150 m.

| 2. | Jaunām līnijām pretējas līknes (izņemot līknes šķirotavās, kur veic manevrus ar atsevišķiem vagoniem), kuru rādiuss ir 150–300 m, projektē, lai novērstu bufera bloķēšanu. Attiecībā uz taisniem starpposma sliežu ceļa komponentiem starp līknēm piemēro I papildinājuma 43. un 44. tabulas prasības. Attiecībā uz starpposma sliežu ceļa komponentiem, kas nav taisni, veic detalizētu aprēķinu, lai pārbaudītu, cik liels ir aizmugurējās daļas attālums no sliedes. |
| --- | --- |

2.

Jaunām līnijām pretējas līknes (izņemot līknes šķirotavās, kur veic manevrus ar atsevišķiem vagoniem), kuru rādiuss ir 150–300 m, projektē, lai novērstu bufera bloķēšanu. Attiecībā uz taisniem starpposma sliežu ceļa komponentiem starp līknēm piemēro I papildinājuma 43. un 44. tabulas prasības. Attiecībā uz starpposma sliežu ceļa komponentiem, kas nav taisni, veic detalizētu aprēķinu, lai pārbaudītu, cik liels ir aizmugurējās daļas attālums no sliedes.

| 3. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē tā, lai starp līkumiem būtu vismaz 15 m garš taisns sliežu ceļa posms. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē tā, lai starp līkumiem būtu vismaz 15 m garš taisns sliežu ceļa posms.

4.2.3.5.   Vertikālas līknes minimālais rādiuss

| 1. | Vertikālu līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 500 m pacēluma virsotnē vai vismaz 900 m ieplakā. |
| --- | --- |

1.

Vertikālu līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 500 m pacēluma virsotnē vai vismaz 900 m ieplakā.

| 2. | Šķirošanas uzkalniņu vertikālo līkņu rādiuss ir vismaz 250 m pacēluma virsotnē vai vismaz 300 m ieplakā. |
| --- | --- |

2.

Šķirošanas uzkalniņu vertikālo līkņu rādiuss ir vismaz 250 m pacēluma virsotnē vai vismaz 300 m ieplakā.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālo līkņu rādiuss (izņemot šķirotavas) ir vismaz 5 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālo līkņu rādiuss (izņemot šķirotavas) ir vismaz 5 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā.

| 4. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālo līkņu rādiuss šķirošanas uzkalniņos ir vismaz 350 m pacēluma virsotnē un 250 m ieplakā. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālo līkņu rādiuss šķirošanas uzkalniņos ir vismaz 350 m pacēluma virsotnē un 250 m ieplakā.

4.2.4.   Sliežu ceļa parametri

4.2.4.1.   Nominālais sliežu ceļa platums

| 1. | Eiropas standarta nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm. |
| --- | --- |

1.

Eiropas standarta nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm.

| 2. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 520 mm. |
| --- | --- |

2.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 520 mm.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 668 mm. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 668 mm.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 600 mm. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 600 mm.

4.2.4.2.   Ārējās sliedes paaugstinājums

| 1. | Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums līnijām nepārsniedz 7. tabulā norādīto vērtību.

  7. tabula


  Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums (mm) | Kravu pārvadājumi un jaukti pārvadājumi | Pasažieru pārvadājumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Balastēts sliežu ceļš | 160 | 180 |
| Nebalastēts sliežu ceļš | 170 | 180 |

1.

Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums līnijām nepārsniedz 7. tabulā norādīto vērtību.

7. tabula

Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums (mm)

Kravu pārvadājumi un jaukti pārvadājumi

Pasažieru pārvadājumi

Balastēts sliežu ceļš

160

180

Nebalastēts sliežu ceļš

170

180

| 2. | Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums sliežu ceļiem, kuri atrodas blakus staciju peroniem, kur parastā ekspluatācijā ir paredzēta vilcienu apstāšanās, nepārsniedz 110 mm. |
| --- | --- |

2.

Projektētais ārējās sliedes paaugstinājums sliežu ceļiem, kuri atrodas blakus staciju peroniem, kur parastā ekspluatācijā ir paredzēta vilcienu apstāšanās, nepārsniedz 110 mm.

| 3. | Jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem pārvadājumiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 305 m un ārējās sliedes paaugstinājuma pārejas slīpums ir lielāks par 1 mm/m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulu
  D ≤ (R – 50)/1,5,
  kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m). |
| --- | --- |

3.

Jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem pārvadājumiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 305 m un ārējās sliedes paaugstinājuma pārejas slīpums ir lielāks par 1 mm/m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulu

D ≤ (R – 50)/1,5,

kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m).

| 4. | Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 150 mm. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1., 2. un 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 150 mm.

| 5. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 180 mm. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 180 mm.

| 6. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums sliežu ceļiem, kuri atrodas blakus staciju peroniem, kur parastā ekspluatācijā ir paredzēta vilcienu apstāšanās, nepārsniedz 125 mm. |
| --- | --- |

6.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums sliežu ceļiem, kuri atrodas blakus staciju peroniem, kur parastā ekspluatācijā ir paredzēta vilcienu apstāšanās, nepārsniedz 125 mm.

| 7. | Šīs iedaļas 3. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem pārvadājumiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 250 m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulu:
  D ≤ 0,9 * (R – 50),
  kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m). |
| --- | --- |

7.

Šīs iedaļas 3. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem pārvadājumiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 250 m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz robežvērtību, kas aprēķināta saskaņā ar formulu:

D ≤ 0,9 * (R – 50),

kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m).

| 8. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 185 mm. |
| --- | --- |

8.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 185 mm.

4.2.4.3.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts

| 1. | Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir norādīts 8. tabulā.

  8. tabula


  Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (mm)









  Projektētais ātrums (km/h) | v ≤ 160 | 160 < v ≤ 300 | v ≤ 300 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai | 153 | 100 |
| Kravas vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai | 130 | — | — |

1.

Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir norādīts 8. tabulā.

8. tabula

Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (mm)

Projektētais ātrums (km/h)

v ≤ 160

160 < v ≤ 300

v ≤ 300

Lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai

153

100

Kravas vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai

130

—

—

| 2. | Vilcienus, kuri īpaši projektēti braukšanai ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu (piemēram, motorvagonus ar zemākām ass slodzēm, nekā noteikts 2. tabulā; ritekļus ar speciālu iekārtu, lai izbrauktu līkumus), var ekspluatēt ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu, ja pierādīts, ka tas neietekmē drošību. |
| --- | --- |

2.

Vilcienus, kuri īpaši projektēti braukšanai ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu (piemēram, motorvagonus ar zemākām ass slodzēm, nekā noteikts 2. tabulā; ritekļus ar speciālu iekārtu, lai izbrauktu līkumus), var ekspluatēt ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu, ja pierādīts, ka tas neietekmē drošību.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā visiem ritošā sastāva veidiem, ko izmanto sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem, ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts nepārsniedz 115 mm. Šis noteikums ir spēkā, ja ātrums nepārsniedz 200 km/h. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā visiem ritošā sastāva veidiem, ko izmanto sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem, ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts nepārsniedz 115 mm. Šis noteikums ir spēkā, ja ātrums nepārsniedz 200 km/h.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir norādīts 9. tabulā.

  9. tabula


  Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem (mm)









  Projektētais ātrums (km/h) | v ≤ 160 | 160 < v ≤ 300 | v ≤ 300 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai | 175 | 115 |
| Kravas vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai | 150 | — | — |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir norādīts 9. tabulā.

9. tabula

Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem (mm)

Projektētais ātrums (km/h)

v ≤ 160

160 < v ≤ 300

v ≤ 300

Lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai

175

115

Kravas vagonu SITS atbilstoša ritošā sastāva ekspluatācijai

150

—

—

4.2.4.4.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa

| 1. | Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālā vērtība ir šāda:






  a) | 130 mm – V ≤ 60 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālā vērtība ir šāda:

a)

130 mm – V ≤ 60 km/h;

| b) | 125 mm – 60 km/h < V ≤ 200 km/h; |
| --- | --- |

b)

125 mm – 60 km/h < V ≤ 200 km/h;

| c) | 85 mm – 200 km/h < V ≤ 230 km/h; |
| --- | --- |

c)

85 mm – 200 km/h < V ≤ 230 km/h;

| d) | 25 mm – V > 230 km/h. |
| --- | --- |

d)

25 mm – V > 230 km/h.

| 2. | Ja V ≤ 40 km/h un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir ≤ 75 mm pirms un pēc izliekuma straujas maiņas, ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas vērtību var palielināt līdz 150 mm. |
| --- | --- |

2.

Ja V ≤ 40 km/h un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts ir ≤ 75 mm pirms un pēc izliekuma straujas maiņas, ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas vērtību var palielināt līdz 150 mm.

| 3. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālās vērtība ir šādas:






  a) | 115 mm – V ≤ 200 km/h; |
| --- | --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālās vērtība ir šādas:

a)

115 mm – V ≤ 200 km/h;

| b) | 85 mm – 200 km/h < V ≤ 230 km/h; |
| --- | --- |

b)

85 mm – 200 km/h < V ≤ 230 km/h;

| c) | 25 mm – V > 230 km/h. |
| --- | --- |

c)

25 mm – V > 230 km/h.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālās projektētās vērtības ir šādas:






  a) | 110 mm – V ≤ 115 km/h; |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta straujas maiņas maksimālās projektētās vērtības ir šādas:

a)

110 mm – V ≤ 115 km/h;

| b) | (399–V)/2,6 (mm) – 115 km/h < V ≤ 220 km/h; |
| --- | --- |

b)

(399–V)/2,6 (mm) – 115 km/h < V ≤ 220 km/h;

| c) | 70 mm – 220 km/h < V ≤ 230 km/h. |
| --- | --- |

c)

70 mm – 220 km/h < V ≤ 230 km/h.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa nav pieļaujama, ja ātrums pārsniedz 230 km/h.

4.2.4.5.   Ekvivalentais koniskums

| 1. | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības, kuras norādītas 10. tabulā, aprēķina riteņpāra sānvirziena pārvietojuma amplitūdai (y):












  — | y = 3mm, |
| --- | --- | --- |

1.

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības, kuras norādītas 10. tabulā, aprēķina riteņpāra sānvirziena pārvietojuma amplitūdai (y):

—

y = 3mm,

if (TG – SR) ≥ 7mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula

if 5mm ≤ (TG – SR) < 7mm

| — | y = 2 mm, |
| --- | --- |

—

y = 2 mm,

if (TG – SR) < 5mm

Šajā formulā TG ir sliežu ceļa platums, bet SR – attālums starp riteņpāra uzmalu kontaktvirsmām.

| 2. | Pārmijām un krustojumiem ekvivalentā koniskuma novērtējums nav jāveic. |
| --- | --- |

2.

Pārmijām un krustojumiem ekvivalentā koniskuma novērtējums nav jāveic.

| 3. | Sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas, lai nepārsniegtu 10. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

  10. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības | Riteņa profils |
| --- | --- | --- |
| Kustības ātruma diapazons (km/h) | S 1002, GV 1/40 |
| v ≤ 60 | Novērtējums nav jāveic |
| 60 < v ≤ 200 | 0,25 |
| 200 < v ≤ 280 | 0,20 |
| v > 280 | 0,10 |

3.

Sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas, lai nepārsniegtu 10. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

10. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Riteņa profils

Kustības ātruma diapazons (km/h)

S 1002, GV 1/40

v ≤ 60

Novērtējums nav jāveic

60 < v ≤ 200

0,25

200 < v ≤ 280

0,20

v > 280

0,10

| 4. | Šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):






  a) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- | --- |

4.

Šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):

a)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1;

| b) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2; |
| --- | --- |

b)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2;

| c) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- |

c)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1;

| d) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2. |
| --- | --- |

d)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2.

SR1 un SR2 piemēro šādas vērtības:

| a) | sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm; |
| --- | --- |

a)

sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm;

| b) | sistēmā ar 1 524 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 505 mm un SR2 = 1 511 mm; |
| --- | --- |

b)

sistēmā ar 1 524 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 505 mm un SR2 = 1 511 mm;

| c) | sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 585 mm un SR2 = 1 591 mm; |
| --- | --- |

c)

sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 585 mm un SR2 = 1 591 mm;

| d) | sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 653 mm un SR2 = 1 659 mm. |
| --- | --- |

d)

sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 653 mm un SR2 = 1 659 mm.

| 5. | Šīs iedaļas 1.–4. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ekvivalentā koniskuma novērtējums nav jāveic. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1.–4. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ekvivalentā koniskuma novērtējums nav jāveic.

4.2.4.6.   Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils

| 1. | Sliedes galviņas profilu izvēlas diapazonā, kas noteikts standarta EN 13674-1:2011 A pielikumā, standarta EN 13674-4:2006+A1:2009 A pielikumā, vai tam ir jāatbilst 2. punktā noteiktajām vērtībām. |
| --- | --- |

1.

Sliedes galviņas profilu izvēlas diapazonā, kas noteikts standarta EN 13674-1:2011 A pielikumā, standarta EN 13674-4:2006+A1:2009 A pielikumā, vai tam ir jāatbilst 2. punktā noteiktajām vērtībām.

| 2. | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profila konstrukcijas elementi ir šādi:






  a) | sliedes galviņas sānu malas slīpums no vertikāla līdz 1/16 leņķī attiecībā pret sliedes galviņas vertikālo asi; |
| --- | --- | --- |

2.

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profila konstrukcijas elementi ir šādi:

a)

sliedes galviņas sānu malas slīpums no vertikāla līdz 1/16 leņķī attiecībā pret sliedes galviņas vertikālo asi;

| b) | vertikālais attālums starp šā sānu malas slīpuma augstāko punktu un sliedes augšas līmeni nepārsniedz 20 mm; |
| --- | --- |

b)

vertikālais attālums starp šā sānu malas slīpuma augstāko punktu un sliedes augšas līmeni nepārsniedz 20 mm;

| c) | vismaz 12 mm rādiuss gabarīta stūrī; |
| --- | --- |

c)

vismaz 12 mm rādiuss gabarīta stūrī;

| d) | 31–37,5 mm horizontālais attālums starp sliedes augšmalu un tangenciālo punktu. |
| --- | --- |

d)

31–37,5 mm horizontālais attālums starp sliedes augšmalu un tangenciālo punktu.

1. attēls

Sliedes galviņas profils

Image

| 3. | Minētās prasības neattiecas uz paplašinātājiem. |
| --- | --- |

3.

Minētās prasības neattiecas uz paplašinātājiem.

4.2.4.7.   Sliežu ieslīpums

4.2.4.7.1.   Vienlaidu sliežu ceļš

| 1. | Sliedes ir ieslīpas virzienā uz sliežu ceļa ass pusi. |
| --- | --- |

1.

Sliedes ir ieslīpas virzienā uz sliežu ceļa ass pusi.

| 2. | Sliežu ieslīpumu noteiktam maršrutam izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40. |
| --- | --- |

2.

Sliežu ieslīpumu noteiktam maršrutam izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40.

| 3. | Posmos, kur attālums starp pārmijām un krustojumiem bez ieslīpuma nepārsniedz 100 m, ja braukšanas ātrums nepārsniedz 200 km/h, var izvietot sliedes bez ieslīpuma. |
| --- | --- |

3.

Posmos, kur attālums starp pārmijām un krustojumiem bez ieslīpuma nepārsniedz 100 m, ja braukšanas ātrums nepārsniedz 200 km/h, var izvietot sliedes bez ieslīpuma.

4.2.4.7.2.   Prasības pārmijām un krustojumiem

| 1. | Sliedes projektē vertikālas vai ieslīpas. |
| --- | --- |

1.

Sliedes projektē vertikālas vai ieslīpas.

| 2. | Ieslīpām sliedēm projektēto ieslīpumu izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40. |
| --- | --- |

2.

Ieslīpām sliedēm projektēto ieslīpumu izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40.

| 3. | Ieslīpumu var dot sliedes galviņas profila aktīvās daļas forma. |
| --- | --- |

3.

Ieslīpumu var dot sliedes galviņas profila aktīvās daļas forma.

| 4. | Pārmijās un krustojumos, kur braukšanas ātrums ir lielāks par 200 km/h, bet nepārsniedz 250 km/h, sliedes bez ieslīpuma var izvietot tikai posmos, kuri nepārsniedz 50 m. |
| --- | --- |

4.

Pārmijās un krustojumos, kur braukšanas ātrums ir lielāks par 200 km/h, bet nepārsniedz 250 km/h, sliedes bez ieslīpuma var izvietot tikai posmos, kuri nepārsniedz 50 m.

| 5. | Ja ātrums pārsniedz 250 km/h, sliedēm ir jābūt ieslīpām. |
| --- | --- |

5.

Ja ātrums pārsniedz 250 km/h, sliedēm ir jābūt ieslīpām.

4.2.5.   Pārmijas un krustojumi

4.2.5.1.   Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija

Šīs SITS 4.2.8.6. punktā ir noteiktas tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem, kas atbilst ritošā sastāva SITS noteiktajiem riteņpāru ģeometriskajiem raksturlielumiem. Infrastruktūras pārvaldītāja pienākums ir noteikt ģeometriskās projektētās vērtības, kuras atbilst tehniskās apkopes plānam.

4.2.5.2.   Kustīgu krusteņa seržu izmantojums

Ja ātrums pārsniedz 250 km/h, pārmijas un krustojumus aprīko ar kustīgām krusteņa serdēm.

4.2.5.3.   Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums

Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālā nevadāmā garuma projektēto vērtību nosaka atbilstīgi šīs SITS J papildinājuma prasībām.

4.2.6.   Sliežu ceļa izturība pret slodzēm

4.2.6.1.   Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

Sliežu ceļus, tostarp pārmijas un krustojumus, projektē tā, lai tie izturētu vismaz šādus spēkus:

| a) | ass slodzi, kas izvēlēta saskaņā ar 4.2.1. punktu; |
| --- | --- |

a)

ass slodzi, kas izvēlēta saskaņā ar 4.2.1. punktu;

| b) | maksimālos vertikālos riteņu spēkus. Maksimālie riteņu spēki noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā; |
| --- | --- |

b)

maksimālos vertikālos riteņu spēkus. Maksimālie riteņu spēki noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā;

| c) | vertikālos kvazistatiskos riteņu spēkus. Maksimālie kvazistatiskie riteņu spēki noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā. |
| --- | --- |

c)

vertikālos kvazistatiskos riteņu spēkus. Maksimālie kvazistatiskie riteņu spēki noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā.

4.2.6.2.   Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

4.2.6.2.1.   Projektētie spēki

Sliežu ceļus, tostarp pārmijas un krustojumus, projektē tā, lai tie izturētu garenspēku, kas ir vienāds ar bremzēšanas radīto spēku 2,5 m/s2 atbilstīgi veiktspējas parametriem, kuri izvēlēti saskaņā ar 4.2.1. punktu.

4.2.6.2.2.   Savietojamība ar bremzēšanas sistēmām

| 1. | Sliežu ceļus, tostarp pārmijas un krustojumus, projektē tā, lai tie būtu savietojami ar magnētisko bremžu sistēmām, ko izmanto avārijas bremzēšanai. |
| --- | --- |

1.

Sliežu ceļus, tostarp pārmijas un krustojumus, projektē tā, lai tie būtu savietojami ar magnētisko bremžu sistēmām, ko izmanto avārijas bremzēšanai.

| 2. | Prasības tādu sliežu ceļu, tostarp pārmiju un krustojumu, projektēšanai, kuri ir savietojami ar induktīvo bremžu sistēmas izmantošanu, ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

2.

Prasības tādu sliežu ceļu, tostarp pārmiju un krustojumu, projektēšanai, kuri ir savietojami ar induktīvo bremžu sistēmas izmantošanu, ir atklāts punkts.

| 3. | Sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem var atļaut nepiemērot 1. punktu. |
| --- | --- |

3.

Sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem var atļaut nepiemērot 1. punktu.

4.2.6.3.   Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm

Sliežu ceļus, tostarp pārmijas un krustojumus, projektē tā, lai tie izturētu vismaz šādus spēkus:

| a) | sānspēkus; maksimālie sānspēki, ar kādiem riteņpāris iedarbojas uz sliežu ceļu, noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.2. punktā; |
| --- | --- |

a)

sānspēkus; maksimālie sānspēki, ar kādiem riteņpāris iedarbojas uz sliežu ceļu, noteiktos testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.2. punktā;

| b) | kvazistatiskos virzošos spēkus; maksimālie kvazistatiskie virzošie spēki Yqst noteiktos rādiusos un testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā. |
| --- | --- |

b)

kvazistatiskos virzošos spēkus; maksimālie kvazistatiskie virzošie spēki Yqst noteiktos rādiusos un testēšanas apstākļos ir noteikti standarta EN 14363:2005 5.3.2.3. punktā.

4.2.7.   Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm

Šajā SITS iedaļā norādītās standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 un EN 1990:2002 A2. pielikuma (izdots kā EN 1990:2002/A1:2005) prasības piemēro saskaņā ar atbilstošajiem punktiem šo standartu valsts pielikumos, ja tādi ir.

4.2.7.1.   Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm

4.2.7.1.1.   Vertikālas slodzes

| 1. | Konstrukcijas projektē tā, lai tās izturētu vertikālas slodzes saskaņā ar šādiem standartā EN 1991-2:2003/AC:2010 noteiktiem slodzes modeļiem:






  a) | slodzes modelis 71, kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 2.P apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

1.

Konstrukcijas projektē tā, lai tās izturētu vertikālas slodzes saskaņā ar šādiem standartā EN 1991-2:2003/AC:2010 noteiktiem slodzes modeļiem:

a)

slodzes modelis 71, kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 2.P apakšpunktā;

| b) | papildus slodzes modelis SW/0 vienlaidu tiltiem, kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.3. punkta 3.P apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

papildus slodzes modelis SW/0 vienlaidu tiltiem, kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.3. punkta 3.P apakšpunktā.

| 2. | Slodzes modeļus reizina ar koeficientu alfa (α), kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 3.P apakšpunktā un 6.3.3. punkta 5.P apakšpunktā. |
| --- | --- |

2.

Slodzes modeļus reizina ar koeficientu alfa (α), kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 3.P apakšpunktā un 6.3.3. punkta 5.P apakšpunktā.

| 3. | Koeficienta alfa (α) vērtība ir vienāda ar 11. tabulā norādītajām vērtībām vai lielāka par tām.

  11. tabula


  Koeficients alfa (α) jaunu konstrukciju projektiem







  Pārvadājumu veids | Koeficienta alfa (α) minimālā vērtība |
| --- | --- | --- |
| P1, P2, P3, P4 | 1,0 |
| P5 | 0,91 |
| P6 | 0,83 |
| P 1520 | Atklāts punkts |
| P 1600 | 1,1 |
| F1, F2, F3 | 1,0 |
| F4 | 0,91 |
| F 1520 | Atklāts punkts |
| F 1600 | 1,1 |

3.

Koeficienta alfa (α) vērtība ir vienāda ar 11. tabulā norādītajām vērtībām vai lielāka par tām.

11. tabula

Koeficients alfa (α) jaunu konstrukciju projektiem

Pārvadājumu veids

Koeficienta alfa (α) minimālā vērtība

P1, P2, P3, P4

1,0

P5

0,91

P6

0,83

P 1520

Atklāts punkts

P 1600

1,1

F1, F2, F3

1,0

F4

0,91

F 1520

Atklāts punkts

F 1600

1,1

4.2.7.1.2.   Vertikālas slodzes dinamiskās iedarbības pielaide

| 1. | Slodzes modeļa 71 un SW/0 slodzes iedarbību palielina, reizinot ar dinamisko koeficientu fī (Φ) saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.3. punkta 1.P apakšpunktu un 6.4.5.2. punkta 2. apakšpunktu. |
| --- | --- |

1.

Slodzes modeļa 71 un SW/0 slodzes iedarbību palielina, reizinot ar dinamisko koeficientu fī (Φ) saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.3. punkta 1.P apakšpunktu un 6.4.5.2. punkta 2. apakšpunktu.

| 2. | Tiltiem, uz kuriem ātrums pārsniedz 200 km/h, kur saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.4. punktu ir jāveic dinamiskā analīze, konstrukciju papildus projektē arī slodzes modelim HSLM, kā noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.6.1.1. punkta 3.–6. apakšpunktā. |
| --- | --- |

2.

Tiltiem, uz kuriem ātrums pārsniedz 200 km/h, kur saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.4. punktu ir jāveic dinamiskā analīze, konstrukciju papildus projektē arī slodzes modelim HSLM, kā noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.4.6.1.1. punkta 3.–6. apakšpunktā.

| 3. | Ir atļauts projektēt jaunus tiltus, kuri ir piemēroti arī atsevišķiem pasažieru vilcieniem ar lielāku ass slodzi nekā slodzes modelim HSLM. Dinamiskā analīze ir jāveic, izmantojot noslogojuma raksturlielumu atsevišķam vilcienam kā konstrukcijas masu parastai kravnesībai atbilstīgi K papildinājumam ar pielaidi pasažieriem stāvvietās saskaņā ar K papildinājuma 1. piezīmi. |
| --- | --- |

3.

Ir atļauts projektēt jaunus tiltus, kuri ir piemēroti arī atsevišķiem pasažieru vilcieniem ar lielāku ass slodzi nekā slodzes modelim HSLM. Dinamiskā analīze ir jāveic, izmantojot noslogojuma raksturlielumu atsevišķam vilcienam kā konstrukcijas masu parastai kravnesībai atbilstīgi K papildinājumam ar pielaidi pasažieriem stāvvietās saskaņā ar K papildinājuma 1. piezīmi.

4.2.7.1.3.   Centrbēdzes spēki

Ja sliežu ceļš uz tilta ir izliekts visā tilta garumā vai tā daļā, konstrukciju projektos ņem vērā centrbēdzes spēku saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.5.1. punkta 2., 4.P un 7. apakšpunktu.

4.2.7.1.4.   Sānsvārstību spēki

Konstrukciju projektos ņem vērā sānsvārstību spēku saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.5.2. punktu.

4.2.7.1.5.   Vilces un bremzēšanas (garenvirziena slodžu) iedarbe

Konstrukciju projektos ņem vērā vilces un bremzēšanas spēkus saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.5.3. punkta 2.P, 4., 5., 6. un 7.P apakšpunktu.

4.2.7.1.6.   Projektētais sliežu ceļa nošķiebums dzelzceļa satiksmes iedarbes dēļ

Maksimālais kopējais projektētais sliežu ceļa nošķiebums dzelzceļa satiksmes iedarbes dēļ nepārsniedz vērtības, kuras norādītas standarta EN 1990:2002 A2. pielikuma (izdots kā EN 1990:2002/A1:2005) A.2.4.4.2.2. punkta 3.P apakšpunktā.

4.2.7.2.   Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme

| 1. | Zemes klātnes projektē un grunts spiediena ietekmi nosaka, ņemot vērā slodzes modeļa 71 radītās vertikālās slodzes, kā noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 2. apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.

Zemes klātnes projektē un grunts spiediena ietekmi nosaka, ņemot vērā slodzes modeļa 71 radītās vertikālās slodzes, kā noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 2. apakšpunktā.

| 2. | Ekvivalento vertikālo noslogojumu reizina ar koeficientu alfa (α), kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 3.P apakšpunktā. Koeficienta α vērtība ir vienāda ar 11. tabulā norādītajām vērtībām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

2.

Ekvivalento vertikālo noslogojumu reizina ar koeficientu alfa (α), kas noteikts standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.3.2. punkta 3.P apakšpunktā. Koeficienta α vērtība ir vienāda ar 11. tabulā norādītajām vērtībām vai lielāka par tām.

4.2.7.3.   Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība

Garāmbraucošu vilcienu radīto aerodinamisko iedarbi ņem vērā saskaņā ar standarta EN 1991-2:2003/AC:2010 6.6.2.–6.6.6. punktu.

4.2.7.4.   Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm

| 1. | Atbilstoši 4.2.1. punktā noteiktajām SITS līniju kategorijām panāk tiltu un zemes klātņu noteiktu savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši 4.2.1. punktā noteiktajām SITS līniju kategorijām panāk tiltu un zemes klātņu noteiktu savstarpējas izmantojamības līmeni.

| 2. | Minimālās prasības attiecībā uz konstrukciju spēju katram pārvadājumu kodam ir noteiktas E papildinājumā. Norādītās vērtības ir minimālais konstrukciju spējas mērķlīmenis, lai līniju varētu atzīt par savstarpēji izmantojamu. |
| --- | --- |

2.

Minimālās prasības attiecībā uz konstrukciju spēju katram pārvadājumu kodam ir noteiktas E papildinājumā. Norādītās vērtības ir minimālais konstrukciju spējas mērķlīmenis, lai līniju varētu atzīt par savstarpēji izmantojamu.

| 3. | Būtiski nosacījumi:






  a) | ja pastāvošas konstrukcijas vietā būvē jaunu konstrukciju, jaunā konstrukcija atbilst 4.2.7.1. vai 4.2.7.2. punktā definētajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

3.

Būtiski nosacījumi:

a)

ja pastāvošas konstrukcijas vietā būvē jaunu konstrukciju, jaunā konstrukcija atbilst 4.2.7.1. vai 4.2.7.2. punktā definētajām prasībām;

| b) | ja pastāvošo konstrukciju minimālā spēja, ko izsaka kā publicēto EN līnijas kategoriju apvienojumā ar atļauto ātrumu, atbilst E papildinājuma prasībām, pastāvošās konstrukcijas atbilst attiecīgajām savstarpējas izmantojamības prasībām; |
| --- | --- |

b)

ja pastāvošo konstrukciju minimālā spēja, ko izsaka kā publicēto EN līnijas kategoriju apvienojumā ar atļauto ātrumu, atbilst E papildinājuma prasībām, pastāvošās konstrukcijas atbilst attiecīgajām savstarpējas izmantojamības prasībām;

| c) | ja pastāvošas konstrukcijas spēja neatbilst E papildinājuma prasībām un tiek veikti darbi (piemēram, nostiprināšana), lai uzlabotu konstrukcijas spēju atbilstoši šīs SITS prasībām (turklāt konstrukcijas vietā neplāno būvēt jaunu konstrukciju), panāk konstrukcijas atbilstību E papildinājuma prasībām. |
| --- | --- |

c)

ja pastāvošas konstrukcijas spēja neatbilst E papildinājuma prasībām un tiek veikti darbi (piemēram, nostiprināšana), lai uzlabotu konstrukcijas spēju atbilstoši šīs SITS prasībām (turklāt konstrukcijas vietā neplāno būvēt jaunu konstrukciju), panāk konstrukcijas atbilstību E papildinājuma prasībām.

| 4. | Attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklu iepriekš 2. un 3. punktā EN līnijas kategoriju var aizstāt ar maršruta pieejamības (Route Availability – RA) numuru (ko piešķir saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem) un atsauci uz E papildinājumu attiecīgi aizstāj ar atsauci uz F papildinājumu. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklu iepriekš 2. un 3. punktā EN līnijas kategoriju var aizstāt ar maršruta pieejamības (Route Availability – RA) numuru (ko piešķir saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem) un atsauci uz E papildinājumu attiecīgi aizstāj ar atsauci uz F papildinājumu.

4.2.8.   Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem

4.2.8.1.   Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam

| 1. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā ir noteiktas standarta EN 13848-5:2008+A1:2010 8.5. punktā. Izolētie defekti nedrīkst pārsniegt viļņa garuma diapazona D1 robežvērtības, kā noteikts standarta EN 6. tabulā. |
| --- | --- |

1.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā ir noteiktas standarta EN 13848-5:2008+A1:2010 8.5. punktā. Izolētie defekti nedrīkst pārsniegt viļņa garuma diapazona D1 robežvērtības, kā noteikts standarta EN 6. tabulā.

| 2. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā, ja ātrums pārsniedz 300 km/h, ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

2.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā, ja ātrums pārsniedz 300 km/h, ir atklāts punkts.

4.2.8.2.   Tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim

| 1. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī ir noteiktas standarta EN 13848-5:2008+A1:2010 8.3. punktā. Izolētie defekti nedrīkst pārsniegt viļņa garuma diapazona D1 robežvērtības, kā noteikts standarta EN 5. tabulā. |
| --- | --- |

1.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī ir noteiktas standarta EN 13848-5:2008+A1:2010 8.3. punktā. Izolētie defekti nedrīkst pārsniegt viļņa garuma diapazona D1 robežvērtības, kā noteikts standarta EN 5. tabulā.

| 2. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī, ja ātrums pārsniedz 300 km/h, ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

2.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī, ja ātrums pārsniedz 300 km/h, ir atklāts punkts.

4.2.8.3.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam

| 1. | Sliežu ceļa nošķiebumam kā izolētam defektam tūlītējas rīcības robežvērtības ir no nulles līdz maksimālajai vērtībai. Sliežu ceļa nošķiebums ir noteikts standarta EN 13848-1:2003+A1:2008 4.6. punktā. |
| --- | --- |

1.

Sliežu ceļa nošķiebumam kā izolētam defektam tūlītējas rīcības robežvērtības ir no nulles līdz maksimālajai vērtībai. Sliežu ceļa nošķiebums ir noteikts standarta EN 13848-1:2003+A1:2008 4.6. punktā.

| 2. | Sliežu ceļa nošķiebuma robežvērtība ir mērījumu bāzes garuma funkcija, ko piemēro saskaņā ar standarta EN 13848-5:2008 + A1:2010 8.6. punktu. |
| --- | --- |

2.

Sliežu ceļa nošķiebuma robežvērtība ir mērījumu bāzes garuma funkcija, ko piemēro saskaņā ar standarta EN 13848-5:2008 + A1:2010 8.6. punktu.

| 3. | Infrastruktūras pārvaldītājs tehniskās apkopes plānā norāda bāzes garumu sliežu ceļa mērījumiem, lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai. Mērījumu bāzes garumā ietilpst vismaz viena no 2 m līdz 5 m gara bāze. |
| --- | --- |

3.

Infrastruktūras pārvaldītājs tehniskās apkopes plānā norāda bāzes garumu sliežu ceļa mērījumiem, lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai. Mērījumu bāzes garumā ietilpst vismaz viena no 2 m līdz 5 m gara bāze.

| 4. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem, ja bāzes garums ir 10 m, sliežu ceļa nošķiebums nedrīkst pārsniegt:






  a) | 16 mm pasažieru līnijām ar v > 120 km/h vai kravas līnijām ar v > 80 km/h; |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem, ja bāzes garums ir 10 m, sliežu ceļa nošķiebums nedrīkst pārsniegt:

a)

16 mm pasažieru līnijām ar v > 120 km/h vai kravas līnijām ar v > 80 km/h;

| b) | 20 mm pasažieru līnijām ar v ≤ 120 km/h vai kravas līnijām ar v ≤ 80 km/h. |
| --- | --- |

b)

20 mm pasažieru līnijām ar v ≤ 120 km/h vai kravas līnijām ar v ≤ 80 km/h.

| 5. | Šīs iedaļas 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem infrastruktūras pārvaldītājs tehniskās apkopes plānā norāda bāzes garumu sliežu ceļa mērījumiem, lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai. Mērījumu bāzes garumā ietilpst vismaz viena 10 m gara bāze. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 3. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem infrastruktūras pārvaldītājs tehniskās apkopes plānā norāda bāzes garumu sliežu ceļa mērījumiem, lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai. Mērījumu bāzes garumā ietilpst vismaz viena 10 m gara bāze.

| 6. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem nošķiebuma robežvērtība ir mērījumu bāzes garuma funkcija, ko piemēro saskaņā ar vienu no šiem vienādojumiem atkarībā no ārējās sliedes paaugstinājuma:






  a) | nošķiebuma robežvērtība = (20/l + 3), ja u ≤ 0,67 × (r – 100) ar maksimālo vērtību:
  7 mm/m, ja ātrums ir V ≤ 200 km/h; 5 mm/m, ja ātrums ir V > 200 km/h; |
| --- | --- | --- |

6.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem nošķiebuma robežvērtība ir mērījumu bāzes garuma funkcija, ko piemēro saskaņā ar vienu no šiem vienādojumiem atkarībā no ārējās sliedes paaugstinājuma:

a)

nošķiebuma robežvērtība = (20/l + 3), ja u ≤ 0,67 × (r – 100) ar maksimālo vērtību:

7 mm/m, ja ātrums ir V ≤ 200 km/h; 5 mm/m, ja ātrums ir V > 200 km/h;

| b) | nošķiebuma robežvērtība = (20/l + 1,5), ja 0,67 × (r – 100) < u < 0,9 × (r – 50) ar maksimālo vērtību:
  6 mm/m, ja l ≤ 5 m; 3 mm/m, ja l > 13 m;
  u = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), l = nošķiebuma bāzes garums (m), r = horizontālas līknes rādiuss (m). |
| --- | --- |

b)

nošķiebuma robežvērtība = (20/l + 1,5), ja 0,67 × (r – 100) < u < 0,9 × (r – 50) ar maksimālo vērtību:

6 mm/m, ja l ≤ 5 m; 3 mm/m, ja l > 13 m;

u = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), l = nošķiebuma bāzes garums (m), r = horizontālas līknes rādiuss (m).

4.2.8.4.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam

| 1. | Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 12. tabulā.

  12. tabula


  Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam








  Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V ≤ 120 | 1 426 | 1 470 |
| 120 < V ≤ 160 | 1 427 | 1 470 |
| 160 < V ≤ 230 | 1 428 | 1 463 |
| V > 230 | 1 430 | 1 463 |

1.

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 12. tabulā.

12. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V ≤ 120

1 426

1 470

120 < V ≤ 160

1 427

1 470

160 < V ≤ 230

1 428

1 463

V > 230

1 430

1 463

| 2. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 13. tabulā.

  13. tabula


  Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem








  Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V ≤ 140 | 1 512 | 1 548 |
| V > 140 | 1 512 | 1 536 |

2.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 13. tabulā.

13. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V ≤ 140

1 512

1 548

V > 140

1 512

1 536

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir:






  a) | minimālais sliežu ceļa platums: 1 591 mm; |
| --- | --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir:

a)

minimālais sliežu ceļa platums: 1 591 mm;

| b) | maksimālais sliežu ceļa platums: 1 635 mm. |
| --- | --- |

b)

maksimālais sliežu ceļa platums: 1 635 mm.

4.2.8.5.   Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam

| 1. | Maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 180 mm. |
| --- | --- |

1.

Maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 180 mm.

| 2. | Maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 190 mm līnijām, kuras paredzētas pasažieru pārvadājumiem. |
| --- | --- |

2.

Maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 190 mm līnijām, kuras paredzētas pasažieru pārvadājumiem.

| 3. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 150 mm. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 150 mm.

| 4. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 185 mm. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 185 mm.

| 5. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 200 mm. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais ekspluatācijā pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ir 200 mm.

4.2.8.6.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem

2. attēls

Punkta retrakcija stacionāros vienkāršos krusteņos

Image

| 1. | Pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:






  a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 380 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- | --- |

1.

Pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 380 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 392 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 392 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 356 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 356 mm;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 380 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 380 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais augstums: 70 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais augstums: 70 mm.

| 2. | Visas prasības, kas attiecas uz pārmijām un krustojumiem, ir piemērojamas arī citiem tehniskiem risinājumiem, kuros izmanto pārmiju sliedes, piemēram, daudzsliežu ceļa sānu modifikatoriem. |
| --- | --- |

2.

Visas prasības, kas attiecas uz pārmijām un krustojumiem, ir piemērojamas arī citiem tehniskiem risinājumiem, kuros izmanto pārmiju sliedes, piemēram, daudzsliežu ceļa sānu modifikatoriem.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:






  a) | apvedceļa minimālā vērtība šaurākajā vietā starp atklātu pārmiju sliedi un rāmjsliedi ir 65 mm; |
| --- | --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

a)

apvedceļa minimālā vērtība šaurākajā vietā starp atklātu pārmiju sliedi un rāmjsliedi ir 65 mm;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība ir 1 472 mm; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība ir 1 472 mm;

| c) | šo vērtību mēra 13 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā. Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

c)

šo vērtību mēra 13 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā. Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē ir 1 435 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē ir 1 435 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums ir 42 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums ir 42 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums ir 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums ir 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais augstums ir 50 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais augstums ir 50 mm.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:






  a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 546 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 546 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 556 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 556 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 520 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 520 mm;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 546 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 546 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais augstums virs gaitas sliedes galviņas līmeņa: 25 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais augstums virs gaitas sliedes galviņas līmeņa: 25 mm.

4.2.9.   Peroni

| 1. | Šā punkta prasības piemēro tikai pasažieru peroniem, pie kuriem parastā ekspluatācijā paredzēts apstāties vilcieniem. |
| --- | --- |

1.

Šā punkta prasības piemēro tikai pasažieru peroniem, pie kuriem parastā ekspluatācijā paredzēts apstāties vilcieniem.

| 2. | Šā punkta prasību izpildes nolūkā pieļaujams projektēt peronus atbilstīgi pašreizējām ekspluatācijas prasībām, ja ir paredzēts nodrošinājums pamatoti paredzamām ekspluatācijas prasībām nākotnē. Nosakot saskarnes ar vilcieniem, kam paredzēts apstāties pie perona, ņem vērā gan pašreizējās ekspluatācijas prasības, gan pamatoti paredzamās ekspluatācijas prasības vismaz desmit gadus pēc perona nodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

2.

Šā punkta prasību izpildes nolūkā pieļaujams projektēt peronus atbilstīgi pašreizējām ekspluatācijas prasībām, ja ir paredzēts nodrošinājums pamatoti paredzamām ekspluatācijas prasībām nākotnē. Nosakot saskarnes ar vilcieniem, kam paredzēts apstāties pie perona, ņem vērā gan pašreizējās ekspluatācijas prasības, gan pamatoti paredzamās ekspluatācijas prasības vismaz desmit gadus pēc perona nodošanas ekspluatācijā.

4.2.9.1.   Perona lietderīgais garums

Perona lietderīgo garumu nosaka saskaņā ar 4.2.1. punktu.

4.2.9.2.   Perona augstums

| 1. | Perona nominālais augstums ir 550 mm vai 760 mm virs velšanās virsmas, ja rādiuss ir 300 m vai lielāks. |
| --- | --- |

1.

Perona nominālais augstums ir 550 mm vai 760 mm virs velšanās virsmas, ja rādiuss ir 300 m vai lielāks.

| 2. | Ja rādiuss ir mazāks, perona nominālo augstumu var pielāgot atkarībā no perona nobīdes, lai mazinātu attālumu starp vilcienu un peronu. |
| --- | --- |

2.

Ja rādiuss ir mazāks, perona nominālo augstumu var pielāgot atkarībā no perona nobīdes, lai mazinātu attālumu starp vilcienu un peronu.

| 3. | Peroniem, pie kuriem ir paredzēts apstāties tādiem vilcieniem, kuri neietilpst lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS darbības jomā, var piemērot atšķirīgus noteikumus attiecībā uz peronu nominālo augstumu. |
| --- | --- |

3.

Peroniem, pie kuriem ir paredzēts apstāties tādiem vilcieniem, kuri neietilpst lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS darbības jomā, var piemērot atšķirīgus noteikumus attiecībā uz peronu nominālo augstumu.

| 4. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem perona nominālais augstums ir 200 mm vai 550 mm virs velšanās virsmas. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem perona nominālais augstums ir 200 mm vai 550 mm virs velšanās virsmas.

| 5. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem perona nominālais augstums ir 915 mm virs velšanās virsmas. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem perona nominālais augstums ir 915 mm virs velšanās virsmas.

4.2.9.3.   Perona nobīde

| 1. | Attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz G1 gabarītu. |
| --- | --- |

1.

Attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz G1 gabarītu.

| 2. | Peronu būvē tuvu gabarītam ar maksimālo pielaidi 50 mm. Tāpēc bq vērtība ir šāda:
  bqlim ≤ bq ≤ bqlim + 50 mm |
| --- | --- |

2.

Peronu būvē tuvu gabarītam ar maksimālo pielaidi 50 mm. Tāpēc bq vērtība ir šāda:

bqlim ≤ bq ≤ bqlim + 50 mm

| 3. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem perona nobīde ir:






  a) | 1 920 mm, ja perona augstums ir 550 mm, un |
| --- | --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem perona nobīde ir:

a)

1 920 mm, ja perona augstums ir 550 mm, un

| b) | 1 745 mm, ja perona augstums ir 200 mm. |
| --- | --- |

b)

1 745 mm, ja perona augstums ir 200 mm.

| 4. | Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem perona nobīde ir 1 560 mm. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. un 2. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem perona nobīde ir 1 560 mm.

4.2.9.4.   Sliežu ceļu plānojums gar peroniem

| 1. | Jaunās līnijās sliežu ceļam blakus peroniem ieteicams būt taisnam, bet rādiuss nedrīkst būt mazāks par 300 m. |
| --- | --- |

1.

Jaunās līnijās sliežu ceļam blakus peroniem ieteicams būt taisnam, bet rādiuss nedrīkst būt mazāks par 300 m.

| 2. | Esošam sliežu ceļam gar jauniem, atjaunotiem vai modernizētiem peroniem vērtības nav noteiktas. |
| --- | --- |

2.

Esošam sliežu ceļam gar jauniem, atjaunotiem vai modernizētiem peroniem vērtības nav noteiktas.

4.2.10.   Veselības aizsardzība, drošība un vides aizsardzība

4.2.10.1.   Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos

| 1. | Tuneļos un apakšzemes konstrukcijās, kur ir paredzēts pārvietoties ar ātrumu 200 km/h vai ātrāk, ir jānodrošina, lai maksimālās spiediena pārmaiņas, kuras rodas, ja vilciens tunelī brauc ar maksimālo pieļaujamo ātrumu, nepārsniegtu 10 kPa laikā, kamēr vilciens šķērso tuneli. |
| --- | --- |

1.

Tuneļos un apakšzemes konstrukcijās, kur ir paredzēts pārvietoties ar ātrumu 200 km/h vai ātrāk, ir jānodrošina, lai maksimālās spiediena pārmaiņas, kuras rodas, ja vilciens tunelī brauc ar maksimālo pieļaujamo ātrumu, nepārsniegtu 10 kPa laikā, kamēr vilciens šķērso tuneli.

| 2. | Minētā prasība ir jāizpilda gar visu tādu vilcienu ārpusi, kas ir atbilstīgi lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS. |
| --- | --- |

2.

Minētā prasība ir jāizpilda gar visu tādu vilcienu ārpusi, kas ir atbilstīgi lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS.

4.2.10.2.   Sānvēja ietekme

| 1. | Līnija ir savstarpēji izmantojama no sānvēja viedokļa, ja ir garantēta tāda atsauces vilciena drošība, kas brauc pa šo līniju viskritiskākajos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

1.

Līnija ir savstarpēji izmantojama no sānvēja viedokļa, ja ir garantēta tāda atsauces vilciena drošība, kas brauc pa šo līniju viskritiskākajos ekspluatācijas apstākļos.

| 2. | Atbilstības pierādīšanas noteikumos ņem vērā atsauces vilcieniem raksturīgās vēja līknes, kuras noteiktas lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības pierādīšanas noteikumos ņem vērā atsauces vilcieniem raksturīgās vēja līknes, kuras noteiktas lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS.

| 3. | Ja ģeogrāfiskā stāvokļa vai citu līnijas īpatnību dēļ drošību var garantēt tikai, izmantojot riska mazināšanas pasākumus, infrastruktūras pārvaldītājs veic vajadzīgos pasākumus, lai garantētu drošību, piemēram:






  — | šādās vietās nosaka vilcienu kustības ātruma ierobežojumus, kuri var būt pagaidu ierobežojumi laikposmā, kad iespējamas vētras, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja ģeogrāfiskā stāvokļa vai citu līnijas īpatnību dēļ drošību var garantēt tikai, izmantojot riska mazināšanas pasākumus, infrastruktūras pārvaldītājs veic vajadzīgos pasākumus, lai garantētu drošību, piemēram:

—

šādās vietās nosaka vilcienu kustības ātruma ierobežojumus, kuri var būt pagaidu ierobežojumi laikposmā, kad iespējamas vētras,

| — | uzstāda iekārtas šāda sliežu ceļa posma aizsardzībai pret sānvēja iedarbību, |
| --- | --- |

—

uzstāda iekārtas šāda sliežu ceļa posma aizsardzībai pret sānvēja iedarbību,

| — | izmanto citus atbilstošus līdzekļus. |
| --- | --- |

—

izmanto citus atbilstošus līdzekļus.

| 4. | Jāpierāda, ka pēc pasākumu veikšanas drošība ir garantēta. |
| --- | --- |

4.

Jāpierāda, ka pēc pasākumu veikšanas drošība ir garantēta.

4.2.10.3.   Balasta pacelšana

| 1. | Aerodinamiskā mijiedarbība starp ritošo sastāvu un infrastruktūru var izraisīt balasta akmeņu pacelšanu un aizpūšanu no sliežu ceļa pamatnes. |
| --- | --- |

1.

Aerodinamiskā mijiedarbība starp ritošo sastāvu un infrastruktūru var izraisīt balasta akmeņu pacelšanu un aizpūšanu no sliežu ceļa pamatnes.

| 2. | Prasības attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, kuru mērķis ir mazināt balasta pacelšanas risku, attiecas tikai uz līnijām ar maksimālo ātrumu 200 km/h vai vairāk. |
| --- | --- |

2.

Prasības attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, kuru mērķis ir mazināt balasta pacelšanas risku, attiecas tikai uz līnijām ar maksimālo ātrumu 200 km/h vai vairāk.

| 3. | Šīs iedaļas 2. punkta prasības ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 2. punkta prasības ir atklāts punkts.

4.2.11.   Ekspluatācijas nodrošinājums

4.2.11.1.   Atrašanās vietas rādītāji

Atrašanās vietas rādītājus izvieto gar sliežu ceļu, un nominālais attālums starp tiem nepārsniedz 1 000 m.

4.2.11.2.   Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā

| 1. | Ja uz sliežu ceļa ir konstatēta brauciena nestabilitāte, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs kopīgā izmeklēšanā saskaņā ar 2. un 3. punktu noskaidro, kurā līnijas posmā tas ir noticis.
  Piezīme: šāda kopīga izmeklēšana ir norādīta arī lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS 4.2.3.4.3.2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Ja uz sliežu ceļa ir konstatēta brauciena nestabilitāte, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs kopīgā izmeklēšanā saskaņā ar 2. un 3. punktu noskaidro, kurā līnijas posmā tas ir noticis.

Piezīme: šāda kopīga izmeklēšana ir norādīta arī lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS 4.2.3.4.3.2. punktā.

| 2. | Infrastruktūras pārvaldītājs izmēra sliežu ceļa platumu un sliedes galviņas profilus attiecīgajā vietā apmēram 10 m attālumā. 100 metros vidējo ekvivalento koniskumu aprēķina, modelējot ar riteņpāriem a)–d), kas minēti šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunktā, lai kopīgās izmeklēšanas nolūkā pārbaudītu atbilstību ekvivalentā koniskuma robežvērtībai, kas sliežu ceļam noteikta 14. tabulā.

  14. tabula


  Ekvivalentā koniskuma robežvērtības ekspluatācijā, kuras noteiktas sliežu ceļam (kopīgās izmeklēšanas nolūkā)







  Kustības ātruma diapazons (km/h) | Vidējā ekvivalentā koniskuma maksimālā vērtība 100 metros |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 60 | novērtējums nav jāveic |
| 60 < v ≤ 120 | 0,40 |
| 120 < v ≤ 160 | 0,35 |
| 160 < v ≤ 230 | 0,30 |
| v > 230 | 0,25 |

2.

Infrastruktūras pārvaldītājs izmēra sliežu ceļa platumu un sliedes galviņas profilus attiecīgajā vietā apmēram 10 m attālumā. 100 metros vidējo ekvivalento koniskumu aprēķina, modelējot ar riteņpāriem a)–d), kas minēti šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunktā, lai kopīgās izmeklēšanas nolūkā pārbaudītu atbilstību ekvivalentā koniskuma robežvērtībai, kas sliežu ceļam noteikta 14. tabulā.

14. tabula

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības ekspluatācijā, kuras noteiktas sliežu ceļam (kopīgās izmeklēšanas nolūkā)

Kustības ātruma diapazons (km/h)

Vidējā ekvivalentā koniskuma maksimālā vērtība 100 metros

v ≤ 60

novērtējums nav jāveic

60 < v ≤ 120

0,40

120 < v ≤ 160

0,35

160 < v ≤ 230

0,30

v > 230

0,25

| 3. | Ja 100 metros vidējais ekvivalentais koniskums atbilst 14. tabulā norādītajām robežvērtībām, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu nestabilitātes cēloni. |
| --- | --- |

3.

Ja 100 metros vidējais ekvivalentais koniskums atbilst 14. tabulā norādītajām robežvērtībām, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu nestabilitātes cēloni.

4.2.12.   Stacionāras vilcienu apkopes iekārtas

4.2.12.1.   Vispārīgi noteikumi

Šajā 4.2.12. punktā noteikti vilcienu apkopei vajadzīgie tehniskās apkopes apakšsistēmas infrastruktūras elementi.

4.2.12.2.   Tualešu iztukšošana

Stacionāras tualešu iztukšošanas iekārtas atbilst uzkrājējtualešu sistēmas raksturlielumiem, kuri norādīti ritošā sastāva SITS.

4.2.12.3.   Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas

| 1. | Ja izmanto mazgāšanas iekārtas, tām jāspēj no ārpuses tīrīt vienstāva un divstāvu vilcienus, kuru augstums ir:






  a) | no 500 līdz 3 500 mm vienstāva vilcieniem; |
| --- | --- | --- |

1.

Ja izmanto mazgāšanas iekārtas, tām jāspēj no ārpuses tīrīt vienstāva un divstāvu vilcienus, kuru augstums ir:

a)

no 500 līdz 3 500 mm vienstāva vilcieniem;

| b) | no 500 līdz 4 300 mm divstāvu vilcieniem. |
| --- | --- |

b)

no 500 līdz 4 300 mm divstāvu vilcieniem.

| 2. | Mazgāšanas iekārtas projektē tā, lai vilcieni caur tām varētu braukt ar jebkuru ātrumu 2–5 km/h diapazonā. |
| --- | --- |

2.

Mazgāšanas iekārtas projektē tā, lai vilcieni caur tām varētu braukt ar jebkuru ātrumu 2–5 km/h diapazonā.

4.2.12.4.   Ūdens krājumu atjaunošana

| 1. | Stacionāras ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas atbilst ūdensapgādes sistēmas raksturlielumiem, kuri norādīti ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

1.

Stacionāras ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas atbilst ūdensapgādes sistēmas raksturlielumiem, kuri norādīti ritošā sastāva SITS.

| 2. | Stacionāra dzeramā ūdens apgādes iekārta savstarpējās izmantojamības dzelzceļa tīklā tiek apgādāta ar dzeramo ūdeni, kas atbilst Padomes Direktīvas 98/83/EK (5) prasībām. |
| --- | --- |

2.

Stacionāra dzeramā ūdens apgādes iekārta savstarpējās izmantojamības dzelzceļa tīklā tiek apgādāta ar dzeramo ūdeni, kas atbilst Padomes Direktīvas 98/83/EK (5) prasībām.

4.2.12.5.   Degvielas uzpilde

Degvielas uzpildes iekārtas atbilst degvielas uzpildes sistēmas raksturlielumiem, kuri norādīti ritošā sastāva SITS.

4.2.12.6.   Ārējā energoapgāde

Ārējai energoapgādei attiecīgos gadījumos izmanto vienu vai vairākas energoapgādes sistēmas, kuras norādītas ritošā sastāva SITS.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Turpmākajos punktos norādītas infrastruktūras apakšsistēmas saskarnes ar citām apakšsistēmām, raugoties no tehniskās savietojamības viedokļa.

4.3.1.   Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

15. tabula

Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmas SITS “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”

| Saskarne | Atsauce uz infrastruktūras SITS | Atsauce uz lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS |
| --- | --- | --- |
| Sliežu ceļa platums | 4.2.4.1. | Nominālais sliežu ceļa platums |

Saskarne

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Atsauce uz lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS

Sliežu ceļa platums

4.2.4.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

| 4.2.5.1. | Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija

| 4.2.8.6. | Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem |
| --- | --- |

4.2.8.6.

Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem

| 4.2.3.5.2.1. | Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1.

| 4.2.3.5.2.3. | Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3.

Gabarīts

| 4.2.3.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

| 4.2.3.2. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

| 4.2.3.5. | Vertikālas līknes minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss

| 4.2.9.3. | Perona nobīde |
| --- | --- |

4.2.9.3.

Perona nobīde

| 4.2.3.1. | Gabarītu noteikšana |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Ass slodze un attālums starp asīm

| 4.2.6.1. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

| 4.2.6.3. | Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm

| 4.2.7.1. | Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm |
| --- | --- |

4.2.7.1.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm

| 4.2.7.2. | Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.7.2.

Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām

| 4.2.7.4. | Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm |
| --- | --- |

4.2.7.4.

Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm

| 4.2.2.10. | Slodzes režīmi un masas raksturojumi |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.3.2.1. | Ass slodzes parametri |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

Braukšanas raksturlielumi

| 4.2.6.1. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

| 4.2.6.3. | Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm

| 4.2.7.1.4. | Sānsvārstību spēki |
| --- | --- |

4.2.7.1.4.

Sānsvārstību spēki

| 4.2.3.4.2.1. | Drošas braukšanas robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.1.

| 4.2.3.4.2.2. | Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.2.

Braukšanas stabilitāte

| 4.2.4.4. | Ekvivalentais koniskums |
| --- | --- |

4.2.4.4.

Ekvivalentais koniskums

| 4.2.4.6. | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils |
| --- | --- |

4.2.4.6.

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils

| 4.2.11.2. | Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā |
| --- | --- |

4.2.11.2.

Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā

| 4.2.3.4.3. | Ekvivalentais koniskums |
| --- | --- |

4.2.3.4.3.

| 4.2.3.5.2.2. | Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.2.

Garenvirziena slodžu ietekme

| 4.2.6.2. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

| 4.2.7.1.5. | Vilces un bremzēšanas (garenvirziena slodžu) ietekme |
| --- | --- |

4.2.7.1.5.

Vilces un bremzēšanas (garenvirziena slodžu) ietekme

| 4.2.4.5. | Bremzēšanas veiktspēja |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Minimālais horizontālas līknes rādiuss

| 4.2.3.4. | Horizontālas līknes minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Horizontālas līknes minimālais rādiuss

| 4.2.3.6. | Līkuma minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.6.

A pielikums, A.1. Buferi

Gaitas dinamiskie parametri

| 4.2.4.3. | Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts

| 4.2.3.4.2. | Gaitas dinamiskie parametri |
| --- | --- |

4.2.3.4.2.

Maksimālais ātruma samazinājums

| 4.2.6.2. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

| 4.2.7.1.5. | Vilces un bremzēšanas ietekme |
| --- | --- |

4.2.7.1.5.

Vilces un bremzēšanas ietekme

| 4.2.4.5. | Bremzēšanas veiktspēja |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Aerodinamiskā ietekme

| 4.2.3.2. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

| 4.2.7.3. | Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība |
| --- | --- |

4.2.7.3.

Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība

| 4.2.10.1. | Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos |
| --- | --- |

4.2.10.1.

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos

| 4.2.10.3. | Balasta pacelšana |
| --- | --- |

4.2.10.3.

Balasta pacelšana

| 4.2.6.2.1. | Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales |
| --- | --- |

4.2.6.2.1.

| 4.2.6.2.2. | Vilciena galvas radītais spiediena vilnis |
| --- | --- |

4.2.6.2.2.

| 4.2.6.2.3. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.6.2.3.

| 4.2.6.2.5. | Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu |
| --- | --- |

4.2.6.2.5.

Sānvējš

| 4.2.10.2. | Sānvēja ietekme |
| --- | --- |

4.2.10.2.

Sānvēja ietekme

| 4.2.6.2.4. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.2.6.2.4.

Vilcienu apkopes iekārtas

| 4.2.12.2. | Tualešu iztukšošana |
| --- | --- |

4.2.12.2.

Tualešu iztukšošana

| 4.2.12.3. | Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas |
| --- | --- |

4.2.12.3.

Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas

| 4.2.12.4. | Ūdens krājumu atjaunošana |
| --- | --- |

4.2.12.4.

Ūdens krājumu atjaunošana

| 4.2.12.5. | Degvielas uzpilde |
| --- | --- |

4.2.12.5.

Degvielas uzpilde

| 4.2.12.6. | Ārējā energoapgāde |
| --- | --- |

4.2.12.6.

Ārējā energoapgāde

| 4.2.11.3. | Tualešu iztukšošanas sistēma |
| --- | --- |

4.2.11.3.

| 4.2.11.2.2. | Vilcienu ārpuses tīrīšana ar mazgāšanas iekārtām |
| --- | --- |

4.2.11.2.2.

| 4.2.11.4. | Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas |
| --- | --- |

4.2.11.4.

| 4.2.11.5. | Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne |
| --- | --- |

4.2.11.5.

| 4.2.11.7. | Degvielas uzpildes aprīkojums |
| --- | --- |

4.2.11.7.

| 4.2.11.6. | Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai |
| --- | --- |

4.2.11.6.

16. tabula

Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmas SITS “Kravas vagoni”

| Saskarne | Atsauce uz infrastruktūras SITS | Atsauce uz parasto dzelzceļu kravas vagonu SITS |
| --- | --- | --- |
| Sliežu ceļa platums | 4.2.4.1. | Nominālais sliežu ceļa platums |

Saskarne

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Atsauce uz parasto dzelzceļu kravas vagonu SITS

Sliežu ceļa platums

4.2.4.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

| 4.2.4.6. | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils |
| --- | --- |

4.2.4.6.

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils

| 4.2.5.1. | Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija

| 4.2.8.6. | Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem |
| --- | --- |

4.2.8.6.

Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem

| 4.2.3.6.2. | Riteņpāru raksturlielumi |
| --- | --- |

4.2.3.6.2.

| 4.2.3.6.3. | Riteņu raksturlielumi |
| --- | --- |

4.2.3.6.3.

Gabarīts

| 4.2.3.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

| 4.2.3.2. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

| 4.2.3.5. | Vertikālas līknes minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss

| 4.2.9.3. | Perona nobīde |
| --- | --- |

4.2.9.3.

Perona nobīde

| 4.2.3.1. | Gabarītu noteikšana |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Ass slodze un attālums starp asīm

| 4.2.6.1. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

| 4.2.6.3. | Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm

| 4.2.7.1. | Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm |
| --- | --- |

4.2.7.1.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm

| 4.2.7.2. | Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.7.2.

Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme uz jaunām konstrukcijām

| 4.2.7.4. | Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm |
| --- | --- |

4.2.7.4.

Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm

| 4.2.3.2. | Savietojamība ar līniju nestspēju |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Gaitas dinamiskie parametri

| 4.2.8. | Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem |
| --- | --- |

4.2.8.

Tūlītējas rīcības robežvērtības attiecībā uz sliežu ceļa ģeometrijas defektiem

| 4.2.3.5.2. | Gaitas dinamiskie parametri |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.

Garenvirziena slodžu ietekme

| 4.2.6.2. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

| 4.2.7.1.5. | Vilces un bremzēšanas (garenvirziena slodžu) ietekme |
| --- | --- |

4.2.7.1.5.

Vilces un bremzēšanas (garenvirziena slodžu) ietekme

| 4.2.4.3.2. | Bremzēšanas efektivitāte |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.

Minimālais līknes rādiuss

| 4.2.3.4. | Horizontālas līknes minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Horizontālas līknes minimālais rādiuss

| 4.2.2.1. | Mehānisks savienojums |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Vertikāla līkne

| 4.2.3.5. | Vertikālas līknes minimālais rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss

| 4.2.3.1. | Gabarītu noteikšana |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Sānvējš

| 4.2.10.2. | Sānvēja ietekme |
| --- | --- |

4.2.10.2.

Sānvēja ietekme

| 4.2.6.3. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.2.6.3.

4.3.2.   Saskarnes ar energoapgādes apakšsistēmu

17. tabula

Saskarnes ar energoapgādes apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauce uz infrastruktūras SITS | Atsauce uz energoapgādes SITS |
| --- | --- | --- |
| Gabarīts | 4.2.3.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts |

Saskarne

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Atsauce uz energoapgādes SITS

Gabarīts

4.2.3.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

| 4.2.10. | Pantogrāfa gabarīts |
| --- | --- |

4.2.10.

4.3.3.   Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu

18. tabula

Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauce uz infrastruktūras SITS | Atsauce uz vadības un signalizācijas iekārtu SITS |
| --- | --- | --- |
| Vadības un signalizācijas iekārtām noteiktais būvju tuvinājuma gabarīts.
  Vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība. | 4.2.3.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts |

Saskarne

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Atsauce uz vadības un signalizācijas iekārtu SITS

Vadības un signalizācijas iekārtām noteiktais būvju tuvinājuma gabarīts.

Vadības un signalizācijas iekārtu lauka objektu redzamība.

4.2.3.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

| 4.2.5.2. | Eurobalise sakari (telpa uzstādīšanai) |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Euroloop sakari (telpa uzstādīšanai) |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.10. | Vilcienu detektēšanas sistēmas (telpa uzstādīšanai) |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.15. | Vilcienu vadības un signalizācijas lauka objektu redzamība |
| --- | --- |

4.2.15.

4.3.4.   Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

19. tabula

Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauce uz infrastruktūras SITS | Atsauce uz satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS |
| --- | --- | --- |
| Braukšanas stabilitāte | 4.2.11.2. | Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā |

Saskarne

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Atsauce uz satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS

Braukšanas stabilitāte

4.2.11.2.

Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā

| 4.2.3.4.4. | Ekspluatācijas kvalitāte |
| --- | --- |

4.2.3.4.4.

Induktīvo bremžu izmantošana

| 4.2.6.2. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm

| 4.2.2.6.2. | Bremzēšanas veiktspēja |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Sānvējš

| 4.2.10.2. | Sānvēja ietekme |
| --- | --- |

4.2.10.2.

Sānvēja ietekme

| 4.2.3.6.3. | Rezerves pasākumi vajadzības gadījumā |
| --- | --- |

4.2.3.6.3.

Ekspluatācijas noteikumi

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.

Ekspluatācijas noteikumi

| 4.2.1.2.2.2. | Maršruta aprakstā iekļautās informācijas grozījumi |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.2.

| 4.2.3.6. | Traucēts ekspluatācijas režīms |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Personāla kompetence

| 4.6. | Profesionālā kompetence |
| --- | --- |

4.6.

Profesionālā kompetence

| 2.2.1. | Personāls un vilcieni |
| --- | --- |

2.2.1.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

| 1. | Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā (I.2.4. punkts). |
| --- | --- |

1.

Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā (I.2.4. punkts).

| 2. | Dažkārt, veicot plānotus darbus, uz laiku var būt jāaptur infrastruktūras apakšsistēmas specifikāciju darbība un to savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri definēti šīs SITS 4. un 5. iedaļā. |
| --- | --- |

2.

Dažkārt, veicot plānotus darbus, uz laiku var būt jāaptur infrastruktūras apakšsistēmas specifikāciju darbība un to savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri definēti šīs SITS 4. un 5. iedaļā.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

| 1. | Tehniskās apkopes noteikumus izstrādā saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. |
| --- | --- |

1.

Tehniskās apkopes noteikumus izstrādā saskaņā ar procedūrām, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā.

| 2. | Tehniskās apkopes dokumentāciju sagatavo pirms līnijas nodošanas ekspluatācijā kā daļu no tehniskās dokumentācijas, ko pievieno verifikācijas deklarācijai. |
| --- | --- |

2.

Tehniskās apkopes dokumentāciju sagatavo pirms līnijas nodošanas ekspluatācijā kā daļu no tehniskās dokumentācijas, ko pievieno verifikācijas deklarācijai.

| 3. | Tehniskās apkopes plānu apakšsistēmai sagatavo, lai nodrošinātu šajā SITS noteikto prasību ievērošanu apakšsistēmas darbmūža laikā. |
| --- | --- |

3.

Tehniskās apkopes plānu apakšsistēmai sagatavo, lai nodrošinātu šajā SITS noteikto prasību ievērošanu apakšsistēmas darbmūža laikā.

4.5.1.   Tehniskās apkopes dokumentācija

Tehniskās apkopes dokumentācijā ietver vismaz šādu informāciju:

| a) | tūlītējas rīcības robežvērtību kopumu; |
| --- | --- |

a)

tūlītējas rīcības robežvērtību kopumu;

| b) | pasākumus (piemēram, ātruma ierobežojumus, remontdarbu ilgumu), kuri jāveic, ja nav nodrošināta atbilstība noteiktajām robežvērtībām, |
| --- | --- |

b)

pasākumus (piemēram, ātruma ierobežojumus, remontdarbu ilgumu), kuri jāveic, ja nav nodrošināta atbilstība noteiktajām robežvērtībām,

saistībā ar sliežu ceļu ģeometrijas kvalitāti un izolētu defektu robežvērtībām.

4.5.2.   Tehniskās apkopes plāns

Infrastruktūras pārvaldītājam ir tehniskās apkopes plāns, kas aptver 4.5.1. punktā minētos aspektus un vismaz šādus aspektus, kuri attiecas uz tiem pašiem elementiem:

| a) | iejaukšanās un trauksmes robežvērtību kopumu; |
| --- | --- |

a)

iejaukšanās un trauksmes robežvērtību kopumu;

| b) | ziņas par darba metodēm, personāla profesionālo kompetenci un izmantojamiem individuālās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

ziņas par darba metodēm, personāla profesionālo kompetenci un izmantojamiem individuālās aizsardzības līdzekļiem;

| c) | noteikumus, kuri jāpiemēro to personu aizsardzībai, kuras strādā uz sliežu ceļa vai tā tuvumā; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, kuri jāpiemēro to personu aizsardzībai, kuras strādā uz sliežu ceļa vai tā tuvumā;

| d) | līdzekļus, ko izmanto, lai pārbaudītu ekspluatācijas robežvērtību ievērošanu. |
| --- | --- |

d)

līdzekļus, ko izmanto, lai pārbaudītu ekspluatācijas robežvērtību ievērošanu.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Personāla profesionālā kvalifikācija, kas vajadzīga infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, nav noteikta šajā SITS, tomēr tā ir izklāstīta infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā.

4.7.   Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi

| 1. | Personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumiem, kuri jāievēro infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijas un tehniskās apkopes jomā, ir jāatbilst attiecīgajiem Eiropas un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.

Personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumiem, kuri jāievēro infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijas un tehniskās apkopes jomā, ir jāatbilst attiecīgajiem Eiropas un valsts tiesību aktiem.

| 2. | Šis aspekts ir aptverts procedūrās, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. |
| --- | --- |

2.

Šis aspekts ir aptverts procedūrās, kuras izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Savstarpējas izmantojamības komponentu izvēles pamats

| 1. | Šīs SITS 5.3. punkta prasību pamatā ir tradicionālas konstrukcijas balastēts sliežu ceļš ar Viņjoles (ar plakanu apakšu) sliedēm uz betona vai koka gulšņiem un stiprinājumiem, kuri nodrošina izturību pret garenslīdi, balstoties pret sliežu pamatni. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 5.3. punkta prasību pamatā ir tradicionālas konstrukcijas balastēts sliežu ceļš ar Viņjoles (ar plakanu apakšu) sliedēm uz betona vai koka gulšņiem un stiprinājumiem, kuri nodrošina izturību pret garenslīdi, balstoties pret sliežu pamatni.

| 2. | Komponentus un komponentu grupas, ko izmanto citu konstrukciju sliežu ceļu būvniecībā, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem. |
| --- | --- |

2.

Komponentus un komponentu grupas, ko izmanto citu konstrukciju sliežu ceļu būvniecībā, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.2.   Komponentu saraksts

| 1. | Šajā savstarpējas izmantojamības tehniskajā specifikācijā par “savstarpējas izmantojamības komponentiem” uzskata tikai šādus atsevišķus sliežu ceļa komponentus vai komponentu grupas:






  a) | sliedes (5.3.1.); |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā savstarpējas izmantojamības tehniskajā specifikācijā par “savstarpējas izmantojamības komponentiem” uzskata tikai šādus atsevišķus sliežu ceļa komponentus vai komponentu grupas:

a)

sliedes (5.3.1.);

| b) | sliežu piestiprināšanas sistēmas (5.3.2.); |
| --- | --- |

b)

sliežu piestiprināšanas sistēmas (5.3.2.);

| c) | sliežu ceļa gulšņus (5.3.3.). |
| --- | --- |

c)

sliežu ceļa gulšņus (5.3.3.).

| 2. | Turpmākajos punktos aprakstītas katram no šiem komponentiem piemērojamās specifikācijas. |
| --- | --- |

2.

Turpmākajos punktos aprakstītas katram no šiem komponentiem piemērojamās specifikācijas.

| 3. | Sliedes, stiprinājumus un gulšņus, ko izmanto īpašiem nolūkiem īsos sliežu ceļa posmos, piemēram, pārmijās un krustojumos, paplašinātājos, pārejas plātnēs un īpašās konstrukcijās, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem. |
| --- | --- |

3.

Sliedes, stiprinājumus un gulšņus, ko izmanto īpašiem nolūkiem īsos sliežu ceļa posmos, piemēram, pārmijās un krustojumos, paplašinātājos, pārejas plātnēs un īpašās konstrukcijās, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.3.   Komponentu veiktspēja un specifikācijas

5.3.1.   Sliedes

Savstarpējas izmantojamības komponenta “sliedes” specifikācijas attiecas uz šādiem parametriem:

| a) | sliedes galviņas profils; |
| --- | --- |

a)

sliedes galviņas profils;

| b) | sliežu tērauds. |
| --- | --- |

b)

sliežu tērauds.

5.3.1.1.   Sliedes galviņas profils

Sliedes galviņas profils atbilst 4.2.4.6. punkta “Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils” prasībām.

5.3.1.2.   Sliežu tērauds

| 1. | Sliežu tērauds ir būtisks attiecībā uz 4.2.6. punkta “Sliežu ceļa izturība pret slodzēm” prasībām. |
| --- | --- |

1.

Sliežu tērauds ir būtisks attiecībā uz 4.2.6. punkta “Sliežu ceļa izturība pret slodzēm” prasībām.

| 2. | Sliežu tērauds atbilst šādām prasībām:






  a) | sliedes cietība ir vismaz 200 HBW; |
| --- | --- | --- |

2.

Sliežu tērauds atbilst šādām prasībām:

a)

sliedes cietība ir vismaz 200 HBW;

| b) | stiepes stiprība ir vismaz 680 MPa; |
| --- | --- |

b)

stiepes stiprība ir vismaz 680 MPa;

| c) | ciklu minimālais skaits noguruma testēšanā bez kļūdas ir vismaz 5 × 106. |
| --- | --- |

c)

ciklu minimālais skaits noguruma testēšanā bez kļūdas ir vismaz 5 × 106.

5.3.2.   Sliežu piestiprināšanas sistēmas

| 1. | Sliežu piestiprināšanas sistēma ir būtiska attiecībā uz šādām prasībām: 4.2.6.1. punkts “Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm”, 4.2.6.2. punkts “Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm” un 4.2.6.3. punkts “Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm”. |
| --- | --- |

1.

Sliežu piestiprināšanas sistēma ir būtiska attiecībā uz šādām prasībām: 4.2.6.1. punkts “Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm”, 4.2.6.2. punkts “Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm” un 4.2.6.3. punkts “Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm”.

| 2. | Sliežu piestiprināšanas sistēma laboratorijas testēšanas apstākļos atbilst šādām prasībām:






  a) | garenspēks, kura ietekmē sliede sāk slīdēt (t. i., neelastīgi kustēties) caur viensliedes stiprinājumiem, ir vismaz 7 kN, un, ja ātrums pārsniedz 250 km/h, garenspēks ir vismaz 9 kN; |
| --- | --- | --- |

2.

Sliežu piestiprināšanas sistēma laboratorijas testēšanas apstākļos atbilst šādām prasībām:

a)

garenspēks, kura ietekmē sliede sāk slīdēt (t. i., neelastīgi kustēties) caur viensliedes stiprinājumiem, ir vismaz 7 kN, un, ja ātrums pārsniedz 250 km/h, garenspēks ir vismaz 9 kN;

| b) | sliežu stiprinājumu izturība pret tipiskas slodzes 3 000 000 ciklu iedarbību asā līkumā ir tāda, ka stiprinājumu veiktspējas pazemināšanās attiecībā uz iespīlēšanas spēku un garenvirziena ierobežojumu nepārsniedz 20 %, bet vertikālā stinguma pazemināšanās nepārsniedz 25 %. Tipiskā slodze atbilst:






  — | maksimālajai ass slodzei, kādai sliežu piestiprināšanas sistēma ir paredzēta, |
| --- | --- | --- |

b)

sliežu stiprinājumu izturība pret tipiskas slodzes 3 000 000 ciklu iedarbību asā līkumā ir tāda, ka stiprinājumu veiktspējas pazemināšanās attiecībā uz iespīlēšanas spēku un garenvirziena ierobežojumu nepārsniedz 20 %, bet vertikālā stinguma pazemināšanās nepārsniedz 25 %. Tipiskā slodze atbilst:

—

maksimālajai ass slodzei, kādai sliežu piestiprināšanas sistēma ir paredzēta,

| — | sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata un gulšņu tipa kombinācijai, ar kuru drīkst izmantot sliežu piestiprināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

—

sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata un gulšņu tipa kombinācijai, ar kuru drīkst izmantot sliežu piestiprināšanas sistēmu.

5.3.3.   Sliežu ceļa gulšņi

| 1. | Sliežu ceļa gulšņu konstrukcija ir tāda, lai, izmantojot tos kopā ar konkrētām sliedēm un sliežu piestiprināšanas sistēmu, to īpašības atbilstu šādu punktu prasībām: 4.2.4.1. punkts “Nominālais sliežu ceļa platums”, 4.2.4.7. punkts “Sliežu ieslīpums” un 4.2.6. punkts “Sliežu ceļa izturība pret slodzēm”. |
| --- | --- |

1.

Sliežu ceļa gulšņu konstrukcija ir tāda, lai, izmantojot tos kopā ar konkrētām sliedēm un sliežu piestiprināšanas sistēmu, to īpašības atbilstu šādu punktu prasībām: 4.2.4.1. punkts “Nominālais sliežu ceļa platums”, 4.2.4.7. punkts “Sliežu ieslīpums” un 4.2.6. punkts “Sliežu ceļa izturība pret slodzēm”.

| 2. | Sistēmā, kurā nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm, projektētais sliežu ceļa platums sliežu ceļa gulšņiem ir 1 437 mm. |
| --- | --- |

2.

Sistēmā, kurā nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm, projektētais sliežu ceļa platums sliežu ceļa gulšņiem ir 1 437 mm.

6.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMU EK VERIFICĒŠANA

Atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļi ir noteikti šīs regulas 8. pantā.

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšanas procedūras

| 1. | Šīs SITS 5. iedaļā noteikto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūrā piemēro attiecīgus moduļus. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 5. iedaļā noteikto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūrā piemēro attiecīgus moduļus.

| 2. | Atbilstības novērtēšanas procedūras neattiecas uz izmantošanai derīgiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kuri ir piemēroti atkārtotai izmantošanai. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības novērtēšanas procedūras neattiecas uz izmantošanai derīgiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kuri ir piemēroti atkārtotai izmantošanai.

6.1.2.   Moduļu piemērošana

| 1. | Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izmanto šādus moduļus:






  a) | CA “Iekšējā ražošanas kontrole”; |
| --- | --- | --- |

1.

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izmanto šādus moduļus:

a)

CA “Iekšējā ražošanas kontrole”;

| b) | CB “EK tipa pārbaude”; |
| --- | --- |

b)

CB “EK tipa pārbaude”;

| c) | CC “Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli”; |
| --- | --- |

c)

CC “Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli”;

| d) | CD “Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā”; |
| --- | --- |

d)

CD “Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā”;

| e) | CF “Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu”; |
| --- | --- |

e)

CF “Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu”;

| f) | CH “Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu”. |
| --- | --- |

f)

CH “Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu”.

| 2. | Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izvēlas 20. tabulā norādītos moduļus.

  20. tabula


  Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas moduļi









  Procedūras | Sliedes | Sliežu piestiprināšanas sistēma | Sliežu ceļa gulšņi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražojumiem, kuri laisti ES tirgū pirms attiecīgo SITS stāšanās spēkā | CA vai CH | CA vai CH |
| Ražojumiem, kuri laisti ES tirgū pēc attiecīgo SITS stāšanās spēkā | CB + CC vai
  CB + CD, vai
  CB + CF, vai
  CH |

2.

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izvēlas 20. tabulā norādītos moduļus.

20. tabula

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas moduļi

Procedūras

Sliedes

Sliežu piestiprināšanas sistēma

Sliežu ceļa gulšņi

Ražojumiem, kuri laisti ES tirgū pirms attiecīgo SITS stāšanās spēkā

CA vai CH

CA vai CH

Ražojumiem, kuri laisti ES tirgū pēc attiecīgo SITS stāšanās spēkā

CB + CC vai

CB + CD, vai

CB + CF, vai

CH

| 3. | Uzskata, ka ražojumu, kuri laisti tirgū pirms attiecīgo SITS publicēšanas, tips ir apstiprināts, tāpēc EK tipa pārbaude (CB modulis) nav jāveic, ja ražotājs pierāda, ka salīdzināmos apstākļos veiktai savstarpējās izmantojamības komponentu iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti un tā atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā šie novērtējumi paliek spēkā arī attiecībā uz jauno lietojumu. Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums iepriekš ir pozitīvi novērtēts, piemēro procedūru, kas attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentiem, kuri laisti ES tirgū pēc šīs SITS publicēšanas. |
| --- | --- |

3.

Uzskata, ka ražojumu, kuri laisti tirgū pirms attiecīgo SITS publicēšanas, tips ir apstiprināts, tāpēc EK tipa pārbaude (CB modulis) nav jāveic, ja ražotājs pierāda, ka salīdzināmos apstākļos veiktai savstarpējās izmantojamības komponentu iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti un tā atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā šie novērtējumi paliek spēkā arī attiecībā uz jauno lietojumu. Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums iepriekš ir pozitīvi novērtēts, piemēro procedūru, kas attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentiem, kuri laisti ES tirgū pēc šīs SITS publicēšanas.

| 4. | Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana aptver šīs SITS A papildinājuma 36. tabulā norādītos posmus un raksturlielumus. |
| --- | --- |

4.

Savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana aptver šīs SITS A papildinājuma 36. tabulā norādītos posmus un raksturlielumus.

6.1.3.   Savstarpējās izmantojamības komponentu inovatīvi risinājumi

Ja savstarpējas izmantojamības komponentam piedāvā inovatīvu risinājumu, piemēro 10. pantā aprakstīto procedūru.

6.1.4.   Savstarpējas izmantojamības komponentu EK atbilstības deklarācija

6.1.4.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti, uz kuriem attiecas citas Eiropas Savienības direktīvas

| 1. | Direktīvas 2008/57/EK 13. panta 3. punktā noteikts: “Ja uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas citas Kopienas direktīvas, kuras skar citus jautājumus, šajos gadījumos “EK” atbilstības deklarācijā vai deklarācijā par piemērotību lietošanai norāda, ka šie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī pārējo direktīvu prasībām.” |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2008/57/EK 13. panta 3. punktā noteikts: “Ja uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas citas Kopienas direktīvas, kuras skar citus jautājumus, šajos gadījumos “EK” atbilstības deklarācijā vai deklarācijā par piemērotību lietošanai norāda, ka šie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī pārējo direktīvu prasībām.”

| 2. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK IV pielikuma 3. punktu EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu ar informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta izmantošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK IV pielikuma 3. punktu EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu ar informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta izmantošanas nosacījumiem.

6.1.4.2.   Sliežu EK atbilstības deklarācija

Paziņojums ar informāciju par izmantošanas nosacījumiem nav jāsniedz.

6.1.4.3.   Sliežu piestiprināšanas sistēmu EK atbilstības deklarācija

EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu, kurā norāda:

| a) | sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata un gulšņu tipa kombināciju, ar kuru drīkst izmantot sliežu piestiprināšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata un gulšņu tipa kombināciju, ar kuru drīkst izmantot sliežu piestiprināšanas sistēmu;

| b) | maksimālo ass slodzi, kādai sliežu piestiprināšanas sistēma ir paredzēta. |
| --- | --- |

b)

maksimālo ass slodzi, kādai sliežu piestiprināšanas sistēma ir paredzēta.

6.1.4.4.   Sliežu ceļa gulšņu EK atbilstības deklarācija

EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu, kurā norāda:

| a) | sliežu, sliežu ieslīpuma un sliežu piestiprināšanas sistēmas tipa kombināciju, ar kuru drīkst izmantot gulšņus; |
| --- | --- |

a)

sliežu, sliežu ieslīpuma un sliežu piestiprināšanas sistēmas tipa kombināciju, ar kuru drīkst izmantot gulšņus;

| b) | nominālo un projektēto sliežu ceļa platumu; |
| --- | --- |

b)

nominālo un projektēto sliežu ceļa platumu;

| c) | tā ass slodzes un vilcienu kustības ātruma kombinācijas, kam sliežu ceļa gulšņi ir paredzēti. |
| --- | --- |

c)

tā ass slodzes un vilcienu kustības ātruma kombinācijas, kam sliežu ceļa gulšņi ir paredzēti.

6.1.5.   Konkrētas savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūras

6.1.5.1.   Sliežu novērtēšana

Sliežu tēraudu novērtē atbilstīgi šādām prasībām:

| a) | sliedes cietību testē attiecībā uz ritošā sastāva stāvokli saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 9.1.8. punktu, un to mēra, izmantojot vienu paraugu (kontroles paraugs no ražošanas); |
| --- | --- |

a)

sliedes cietību testē attiecībā uz ritošā sastāva stāvokli saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 9.1.8. punktu, un to mēra, izmantojot vienu paraugu (kontroles paraugs no ražošanas);

| b) | stiepes stiprību testē saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 9.1.9. punktu, un to mēra, izmantojot vienu paraugu (kontroles paraugs no ražošanas); |
| --- | --- |

b)

stiepes stiprību testē saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 9.1.9. punktu, un to mēra, izmantojot vienu paraugu (kontroles paraugs no ražošanas);

| c) | nogurumu testē saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 8.1. un 8.4. punktu. |
| --- | --- |

c)

nogurumu testē saskaņā ar standarta EN 13674-1:2011 8.1. un 8.4. punktu.

6.1.5.2.   Gulšņu novērtēšana

| 1. | Līdz 2021. gada 31. maijam ir atļauts projektētais sliežu ceļa platums sliežu ceļa gulšņiem, kas ir mazāks par 1 437 mm. |
| --- | --- |

1.

Līdz 2021. gada 31. maijam ir atļauts projektētais sliežu ceļa platums sliežu ceļa gulšņiem, kas ir mazāks par 1 437 mm.

| 2. | Attiecībā uz pārstatāma platuma sliežu ceļa gulšņiem (polyvalent gauge track sleepers) un dažāda platuma sliežu ceļiem piemērotiem gulšņiem (multiple gauge track sleepers) ir atļauts nenovērtēt projektētā sliežu ceļa platumu, ja nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz pārstatāma platuma sliežu ceļa gulšņiem (polyvalent gauge track sleepers) un dažāda platuma sliežu ceļiem piemērotiem gulšņiem (multiple gauge track sleepers) ir atļauts nenovērtēt projektētā sliežu ceļa platumu, ja nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm.

6.2.   Infrastruktūras apakšsistēma

6.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma paziņotā iestāde veic infrastruktūras apakšsistēmas EK verificēšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un saskaņā ar attiecīgo moduļu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma paziņotā iestāde veic infrastruktūras apakšsistēmas EK verificēšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un saskaņā ar attiecīgo moduļu noteikumiem.

| 2. | Ja pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka infrastruktūras apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļu testēšana vai novērtēšana ir bijusi tāda pati, kā testēšana vai novērtēšana, kas devusi pozitīvus rezultātus attiecībā uz projekta iepriekšējiem lietojumiem, paziņotā iestāde šīs testēšanas un novērtēšanas rezultātus ņem vērā EK verificēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.

Ja pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka infrastruktūras apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļu testēšana vai novērtēšana ir bijusi tāda pati, kā testēšana vai novērtēšana, kas devusi pozitīvus rezultātus attiecībā uz projekta iepriekšējiem lietojumiem, paziņotā iestāde šīs testēšanas un novērtēšanas rezultātus ņem vērā EK verificēšanas procesā.

| 3. | Infrastruktūras apakšsistēmas EK verificēšana aptver šīs SITS B papildinājuma 37. tabulā norādītos posmus un raksturlielumus. |
| --- | --- |

3.

Infrastruktūras apakšsistēmas EK verificēšana aptver šīs SITS B papildinājuma 37. tabulā norādītos posmus un raksturlielumus.

| 4. | Apakšsistēmas EK verificēšana neattiecas uz veiktspējas parametriem, kuri minēti šīs SITS 4.2.1. punktā. |
| --- | --- |

4.

Apakšsistēmas EK verificēšana neattiecas uz veiktspējas parametriem, kuri minēti šīs SITS 4.2.1. punktā.

| 5. | Konkrētu infrastruktūras apakšsistēmas pamatparametru īpašas novērtēšanas procedūras ir noteiktas 6.2.4. punktā. |
| --- | --- |

5.

Konkrētu infrastruktūras apakšsistēmas pamatparametru īpašas novērtēšanas procedūras ir noteiktas 6.2.4. punktā.

| 6. | Pieteikuma iesniedzējs sagatavo infrastruktūras apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un V pielikumu. |
| --- | --- |

6.

Pieteikuma iesniedzējs sagatavo infrastruktūras apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un V pielikumu.

6.2.2.   Moduļu piemērošana

Infrastruktūras apakšsistēmas EK verificēšanas procedūrai pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties:

| a) | SG moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu, vai |
| --- | --- |

a)

SG moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu, vai

| b) | SH1 moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

SH1 moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi.

6.2.2.1.   SG moduļa piemērošana

Ja EK verificēšanu visefektīvāk var veikt, izmantojot informāciju, ko savācis infrastruktūras pārvaldītājs, līgumslēdzējs subjekts vai galvenie iesaistītie darbuzņēmēji (piemēram, ar sliežu ceļa mērīšanas ritekli vai citām mērierīcēm iegūtus datus), paziņotā iestāde atbilstības novērtēšanā ņem vērā šo informāciju.

6.2.2.2.   SH1 moduļa piemērošana

SH1 moduli var izvēlēties tikai tad, ja darbībām, kuras attiecas uz piedāvāto verificējamo apakšsistēmu (projektēšanai, ražošanai, montāžai, uzstādīšanai), piemēro projektēšanas, ražošanas, galaražojumu pārbaudes un testēšanas kvalitātes vadības sistēmu, ko apstiprinājusi un apsekojusi paziņotā iestāde.

6.2.3.   Inovatīvi risinājumi

Ja infrastruktūras apakšsistēmai piedāvā inovatīvu risinājumu, piemēro 10. pantā aprakstīto procedūru.

6.2.4.   Īpašas infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšanas procedūras

6.2.4.1.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana

| 1. | Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. iedaļu, C pielikumu un D pielikuma D.4.8. punktu. |
| --- | --- |

1.

Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. iedaļu, C pielikumu un D pielikuma D.4.8. punktu.

| 2. | Raksturīgie šķērsgriezumi ir šādi:






  a) | sliežu ceļa posms bez ārējās sliedes paaugstinājuma; |
| --- | --- | --- |

2.

Raksturīgie šķērsgriezumi ir šādi:

a)

sliežu ceļa posms bez ārējās sliedes paaugstinājuma;

| b) | sliežu ceļa posms ar maksimālo ārējās sliedes paaugstinājumu; |
| --- | --- |

b)

sliežu ceļa posms ar maksimālo ārējās sliedes paaugstinājumu;

| c) | sliežu ceļa posms ar inženiertehnisku konstrukciju pār līniju; |
| --- | --- |

c)

sliežu ceļa posms ar inženiertehnisku konstrukciju pār līniju;

| d) | jebkura cita vieta, kur projektētā iekārtas gabarīta robeža ir pietuvināta par mazāk nekā 100 mm vai iekārtas nominālais gabarīts vai vienotais gabarīts ir pietuvināts par mazāk nekā 50 mm. |
| --- | --- |

d)

jebkura cita vieta, kur projektētā iekārtas gabarīta robeža ir pietuvināta par mazāk nekā 100 mm vai iekārtas nominālais gabarīts vai vienotais gabarīts ir pietuvināts par mazāk nekā 50 mm.

| 3. | Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā gabarītus verificē vietās, kur projektētā iekārtas gabarīta robeža ir pietuvināta par mazāk nekā 100 mm vai iekārtas nominālais gabarīts vai vienotais gabarīts ir pietuvināts par mazāk nekā 50 mm. |
| --- | --- |

3.

Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā gabarītus verificē vietās, kur projektētā iekārtas gabarīta robeža ir pietuvināta par mazāk nekā 100 mm vai iekārtas nominālais gabarīts vai vienotais gabarīts ir pietuvināts par mazāk nekā 50 mm.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot vienoto būvju tuvinājuma gabarītu “S”, kā noteikts šīs SITS H papildinājumā. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot vienoto būvju tuvinājuma gabarītu “S”, kā noteikts šīs SITS H papildinājumā.

| 5. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot būvju tuvinājuma gabarītu “IRL 1”, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā. |
| --- | --- |

5.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot būvju tuvinājuma gabarītu “IRL 1”, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

6.2.4.2.   Attāluma starp sliežu ceļu asīm novērtēšana

| 1. | Projekta pārbaudē attālumu starp sliežu ceļu asīm novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 9. nodaļu. Nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm pārbauda pie līnijas plānojuma, kur attālumi ir norādīti paralēli horizontālajai plaknei. Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm pārbauda attiecībā pret rādiusu un attiecīgo ārējās sliedes paaugstinājumu. |
| --- | --- |

1.

Projekta pārbaudē attālumu starp sliežu ceļu asīm novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 9. nodaļu. Nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm pārbauda pie līnijas plānojuma, kur attālumi ir norādīti paralēli horizontālajai plaknei. Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm pārbauda attiecībā pret rādiusu un attiecīgo ārējās sliedes paaugstinājumu.

| 2. | Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumu starp sliežu ceļu asīm verificē kritiskajās vietās, kur uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība starp sliežu ceļu asīm, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 9. nodaļā, ir pietuvināta par mazāk nekā 50 mm. |
| --- | --- |

2.

Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumu starp sliežu ceļu asīm verificē kritiskajās vietās, kur uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība starp sliežu ceļu asīm, kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 9. nodaļā, ir pietuvināta par mazāk nekā 50 mm.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē novērtē attālumu starp sliežu ceļu asīm, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus. Nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm pārbauda pie līnijas plānojuma, kur attālumi ir norādīti paralēli horizontālajai plaknei. Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm pārbauda attiecībā pret rādiusu un attiecīgo ārējās sliedes paaugstinājumu. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē novērtē attālumu starp sliežu ceļu asīm, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus. Nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm pārbauda pie līnijas plānojuma, kur attālumi ir norādīti paralēli horizontālajai plaknei. Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm pārbauda attiecībā pret rādiusu un attiecīgo ārējās sliedes paaugstinājumu.

| 4. | Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumu starp sliežu ceļu asīm verificē kritiskajās vietās, kur uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība starp sliežu ceļu asīm ir pietuvināta par mazāk nekā 50 mm. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 2. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumu starp sliežu ceļu asīm verificē kritiskajās vietās, kur uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība starp sliežu ceļu asīm ir pietuvināta par mazāk nekā 50 mm.

6.2.4.3.   Nominālā sliežu ceļa platuma novērtēšana

| 1. | Nominālā sliežu ceļa platuma novērtēšanu projekta pārbaudē veic, pārbaudot pieteikuma iesniedzēja pašdeklarāciju. |
| --- | --- |

1.

Nominālā sliežu ceļa platuma novērtēšanu projekta pārbaudē veic, pārbaudot pieteikuma iesniedzēja pašdeklarāciju.

| 2. | Nominālā sliežu ceļa platuma novērtēšanu montāžas laikā pirms nodošanas ekspluatācijā veic, pārbaudot savstarpējas izmantojamības komponenta gulšņa sertifikātu. Nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nominālo sliežu ceļa platumu novērtē, pārbaudot pieteikuma iesniedzēja pašdeklarāciju. |
| --- | --- |

2.

Nominālā sliežu ceļa platuma novērtēšanu montāžas laikā pirms nodošanas ekspluatācijā veic, pārbaudot savstarpējas izmantojamības komponenta gulšņa sertifikātu. Nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nominālo sliežu ceļa platumu novērtē, pārbaudot pieteikuma iesniedzēja pašdeklarāciju.

6.2.4.4.   Sliežu ceļa plānojuma novērtēšana

| 1. | Projekta pārbaudē izliekumu, ārējās sliedes paaugstinājumu, ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauju maiņu novērtē atbilstīgi vietējam projektētajam ātrumam. |
| --- | --- |

1.

Projekta pārbaudē izliekumu, ārējās sliedes paaugstinājumu, ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauju maiņu novērtē atbilstīgi vietējam projektētajam ātrumam.

| 2. | Pārmiju un krustojumu plānojuma novērtējums nav jāveic. |
| --- | --- |

2.

Pārmiju un krustojumu plānojuma novērtējums nav jāveic.

6.2.4.5.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta novērtēšana vilcieniem, kuri projektēti braukšanai ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu

Saskaņā ar 4.2.4.3. punkta 2. apakšpunktu “vilcienus, kuri īpaši projektēti braukšanai ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu (piemēram, motorvagonus ar zemākām ass slodzēm; ritekļus ar speciālu iekārtu, lai izbrauktu līkumus), var ekspluatēt ar lielāku ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu, ja pierādīts, ka tas neietekmē drošību”. Minētā pierādīšana neietilpst šīs SITS darbības jomā, un tāpēc paziņotā iestāde neveic infrastruktūras apakšsistēmas verificēšanu. Pierādīšanu veic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar infrastruktūras pārvaldītāju.

6.2.4.6.   Ekvivalentā koniskuma projektēto vērtību novērtēšana

Ekvivalentā koniskuma projektētās vērtības novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standartu EN 15302:2008+A1:2010.

6.2.4.7.   Sliedes galviņas profila novērtēšana

| 1. | Jaunu sliežu projektēto profilu pārbauda atbilstīgi 4.2.4.6. punktam. |
| --- | --- |

1.

Jaunu sliežu projektēto profilu pārbauda atbilstīgi 4.2.4.6. punktam.

| 2. | Uz izmantošanai derīgām sliedēm, kas izmantotas atkārtoti, neattiecas prasības, kuras 4.2.4.6. punktā ir noteiktas attiecībā uz sliedes galviņas profilu. |
| --- | --- |

2.

Uz izmantošanai derīgām sliedēm, kas izmantotas atkārtoti, neattiecas prasības, kuras 4.2.4.6. punktā ir noteiktas attiecībā uz sliedes galviņas profilu.

6.2.4.8.   Pārmiju un krustojumu novērtēšana

Pārmiju un krustojumu novērtēšanu saistībā ar 4.2.5.1., 4.2.5.2. un 4.2.5.3. punktu veic, pārbaudot, vai ir infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta pašdeklarācija.

6.2.4.9.   Jaunu konstrukciju, zemes klātņu noslogojuma un grunts spiediena ietekmes novērtēšana

| 1. | Jaunu konstrukciju novērtēšanu veic, pārbaudot, vai projektēšanā izmantotās satiksmes slodzes un sliežu ceļa nošķiebuma robežvērtības atbilst 4.2.7.1. un 4.2.7.3. punkta obligātajām prasībām. Paziņotajai iestādei nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini. Pārbaudot projektā izmantoto koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.1. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulas prasībām. |
| --- | --- |

1.

Jaunu konstrukciju novērtēšanu veic, pārbaudot, vai projektēšanā izmantotās satiksmes slodzes un sliežu ceļa nošķiebuma robežvērtības atbilst 4.2.7.1. un 4.2.7.3. punkta obligātajām prasībām. Paziņotajai iestādei nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini. Pārbaudot projektā izmantoto koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.1. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulas prasībām.

| 2. | Jaunu zemes klātņu noslogojuma un grunts spiediena ietekmi novērtē, pārbaudot projektēšanā izmantotās vertikālās slodzes atbilstīgi 4.2.7.2. punktā definētajām prasībām. Pārbaudot projektā izmantoto koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.2. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulas prasībām. Paziņotajai iestādei nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini. |
| --- | --- |

2.

Jaunu zemes klātņu noslogojuma un grunts spiediena ietekmi novērtē, pārbaudot projektēšanā izmantotās vertikālās slodzes atbilstīgi 4.2.7.2. punktā definētajām prasībām. Pārbaudot projektā izmantoto koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.2. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulas prasībām. Paziņotajai iestādei nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini.

6.2.4.10.   Pastāvošu konstrukciju novērtēšana

| 1. | Pastāvošu konstrukciju novērtēšanu attiecībā pret 4.2.7.4. punkta 3. apakšpunkta b) un c) punkta prasībām veic, izmantojot vienu no šīm metodēm:






  a) | pārbauda, vai EN līniju kategoriju vērtības apvienojumā ar pieļaujamo ātrumu, kas publicēts vai kuru ir paredzēts publicēt līnijām, kurās atrodas attiecīgās konstrukcijas, atbilst šīs SITS E papildinājuma prasībām; |
| --- | --- | --- |

1.

Pastāvošu konstrukciju novērtēšanu attiecībā pret 4.2.7.4. punkta 3. apakšpunkta b) un c) punkta prasībām veic, izmantojot vienu no šīm metodēm:

a)

pārbauda, vai EN līniju kategoriju vērtības apvienojumā ar pieļaujamo ātrumu, kas publicēts vai kuru ir paredzēts publicēt līnijām, kurās atrodas attiecīgās konstrukcijas, atbilst šīs SITS E papildinājuma prasībām;

| b) | pārbauda, vai EN līniju kategoriju vērtības apvienojumā ar norādīto pieļaujamo ātrumu, kas noteikts konstrukcijām vai projektam, atbilst šīs SITS E papildinājuma prasībām; |
| --- | --- |

b)

pārbauda, vai EN līniju kategoriju vērtības apvienojumā ar norādīto pieļaujamo ātrumu, kas noteikts konstrukcijām vai projektam, atbilst šīs SITS E papildinājuma prasībām;

| c) | pārbauda, vai satiksmes slodzes, kuras noteiktas konstrukcijām vai projektam, atbilst 4.2.7.1.1. un 4.2.7.1.2. punktā definētajām obligātajām prasībām. Pārbaudot koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.1.1. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulā minētajai koeficienta α vērtībai. |
| --- | --- |

c)

pārbauda, vai satiksmes slodzes, kuras noteiktas konstrukcijām vai projektam, atbilst 4.2.7.1.1. un 4.2.7.1.2. punktā definētajām obligātajām prasībām. Pārbaudot koeficienta α vērtību saskaņā ar 4.2.7.1.1. punktu, jāpārbauda tikai, vai koeficienta α vērtība atbilst 11. tabulā minētajai koeficienta α vērtībai.

| 2. | Nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini. |
| --- | --- |

2.

Nav jāveic ne projekta pārbaude, ne aprēķini.

| 3. | Pastāvošu konstrukciju novērtēšanā attiecīgi piemēro 4.2.7.4. punkta 4. apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.

Pastāvošu konstrukciju novērtēšanā attiecīgi piemēro 4.2.7.4. punkta 4. apakšpunktu.

6.2.4.11.   Perona nobīdes novērtēšana

| 1. | Projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļu. |
| --- | --- |

1.

Projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļu.

| 2. | Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumus verificē. Nobīdi pārbauda perona galos un ik pēc 30 m uz taisna sliežu ceļa un ik pēc 10 m sliežu ceļa līkumos. |
| --- | --- |

2.

Pēc montāžas pirms nodošanas ekspluatācijā attālumus verificē. Nobīdi pārbauda perona galos un ik pēc 30 m uz taisna sliežu ceļa un ik pēc 10 m sliežu ceļa līkumos.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē atbilstīgi 4.2.9.3. punkta prasībām. 2. punktu piemēro atbilstīgi. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē atbilstīgi 4.2.9.3. punkta prasībām. 2. punktu piemēro atbilstīgi.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē atbilstīgi 4.2.9.3. punkta 4. apakšpunkta prasībām. 2. punktu piemēro atbilstīgi. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem projekta pārbaudē attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai novērtē atbilstīgi 4.2.9.3. punkta 4. apakšpunkta prasībām. 2. punktu piemēro atbilstīgi.

6.2.4.12.   Maksimālo spiediena pārmaiņu tuneļos novērtēšana

| 1. | Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (10 kPa kritēriju) novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta atbilstīgi standarta EN 14067-5:2006+A1:2010 4. un 6. nodaļai veikto skaitlisko simulāciju rezultātus, pamatojoties uz visiem paredzamajiem ekspluatācijas apstākļiem un ņemot vērā visus vilcienus, kuri atbilst lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS un ir paredzēti konkrētā novērtējamā tuneļa šķērsošanai ar ātrumu 200 km/h vai lielāku. |
| --- | --- |

1.

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (10 kPa kritēriju) novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta atbilstīgi standarta EN 14067-5:2006+A1:2010 4. un 6. nodaļai veikto skaitlisko simulāciju rezultātus, pamatojoties uz visiem paredzamajiem ekspluatācijas apstākļiem un ņemot vērā visus vilcienus, kuri atbilst lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS un ir paredzēti konkrētā novērtējamā tuneļa šķērsošanai ar ātrumu 200 km/h vai lielāku.

| 2. | Ievades parametriem jābūt tādiem, lai ievērotu lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS norādīto vilcienu radītā atsauces spiediena viļņa raksturlielumus. |
| --- | --- |

2.

Ievades parametriem jābūt tādiem, lai ievērotu lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS norādīto vilcienu radītā atsauces spiediena viļņa raksturlielumus.

| 3. | Vērā ņemamo savstarpēji izmantojamo vilcienu atsauces šķērsgriezumu laukumiem (konstanti visā vilciena garumā) atsevišķi katram motorvagonam vai piekabvagonam jābūt šādiem:






  a) | 12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GC un DE3; |
| --- | --- | --- |

3.

Vērā ņemamo savstarpēji izmantojamo vilcienu atsauces šķērsgriezumu laukumiem (konstanti visā vilciena garumā) atsevišķi katram motorvagonam vai piekabvagonam jābūt šādiem:

a)

12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GC un DE3;

| b) | 11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GA un GB; |
| --- | --- |

b)

11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GA un GB;

| c) | 10 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam G1. |
| --- | --- |

c)

10 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam G1.

Ritekļa gabarītu, ko paredzēts izmantot, nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 4.2.1. punktam.

| 4. | Novērtēšanā var ņemt vērā arī konstrukcijas īpatnības, kuras samazina spiediena pārmaiņas, ja tādas ir, kā arī tuneļa garumu. |
| --- | --- |

4.

Novērtēšanā var ņemt vērā arī konstrukcijas īpatnības, kuras samazina spiediena pārmaiņas, ja tādas ir, kā arī tuneļa garumu.

| 5. | Spiediena pārmaiņas atmosfēras vai ģeogrāfisko apstākļu ietekmē var neņemt vērā. |
| --- | --- |

5.

Spiediena pārmaiņas atmosfēras vai ģeogrāfisko apstākļu ietekmē var neņemt vērā.

6.2.4.13.   Sānvēja ietekmes novērtēšana

Drošības pierādīšana neietilpst šīs SITS darbības jomā, un tāpēc paziņotā iestāde neveic verificēšanu. Pierādīšanu veic infrastruktūras pārvaldītājs, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu.

6.2.4.14.   Vilcienu stacionāro apkopes iekārtu novērtēšana

Vilcienu stacionāro apkopes iekārtu novērtēšana ir attiecīgās dalībvalsts pienākums.

6.2.5.   Tehniskie risinājumi, kuri projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību

Pieņēmumu par atbilstību projektēšanas posmā attiecībā uz tehniskiem risinājumiem var novērtēt pirms tam vai neatkarīgi no konkrēta projekta.

6.2.5.1.   Vienlaidu sliežu ceļa izturības novērtēšana

| 1. | Sliežu ceļa atbilstību 4.2.6. punkta prasībām var pierādīt ar atsauci uz esošu sliežu ceļa projektu, kas atbilst ekspluatācijas nosacījumiem, kuri attiecas uz attiecīgo apakšsistēmu. |
| --- | --- |

1.

Sliežu ceļa atbilstību 4.2.6. punkta prasībām var pierādīt ar atsauci uz esošu sliežu ceļa projektu, kas atbilst ekspluatācijas nosacījumiem, kuri attiecas uz attiecīgo apakšsistēmu.

| 2. | Sliežu ceļa projektu nosaka tehniskie raksturlielumi, kas noteikti šīs SITS C.1. papildinājumā, un tā ekspluatācijas nosacījumi, kuri noteikti šīs SITS D.1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Sliežu ceļa projektu nosaka tehniskie raksturlielumi, kas noteikti šīs SITS C.1. papildinājumā, un tā ekspluatācijas nosacījumi, kuri noteikti šīs SITS D.1. papildinājumā.

| 3. | Sliežu ceļa projektu uzskata par esošu, ja ir ievēroti abi šādi nosacījumi:






  a) | sliežu ceļa projekts parastas ekspluatācijas apstākļos darbojas vismaz vienu gadu, un |
| --- | --- | --- |

3.

Sliežu ceļa projektu uzskata par esošu, ja ir ievēroti abi šādi nosacījumi:

a)

sliežu ceļa projekts parastas ekspluatācijas apstākļos darbojas vismaz vienu gadu, un

| b) | sliežu ceļu kopējā kravnesība bija vismaz 20 miljoni bruto tonnu parastas ekspluatācijas periodā. |
| --- | --- |

b)

sliežu ceļu kopējā kravnesība bija vismaz 20 miljoni bruto tonnu parastas ekspluatācijas periodā.

| 4. | Esoša sliežu ceļa projekta ekspluatācijas nosacījumi attiecas uz nosacījumiem, kuri piemēroti parastas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

4.

Esoša sliežu ceļa projekta ekspluatācijas nosacījumi attiecas uz nosacījumiem, kuri piemēroti parastas ekspluatācijas apstākļos.

| 5. | Novērtēšanu, lai apstiprinātu esošu sliežu ceļa projektu, veic, pārbaudot, vai ir noteikti šīs SITS C.1. papildinājumā minētie tehniskie raksturlielumi un šīs SITS D.1. papildinājumā minētie ekspluatācijas nosacījumi un vai ir pieejama atsauce uz sliežu ceļa projekta iepriekšēju izmantošanu. |
| --- | --- |

5.

Novērtēšanu, lai apstiprinātu esošu sliežu ceļa projektu, veic, pārbaudot, vai ir noteikti šīs SITS C.1. papildinājumā minētie tehniskie raksturlielumi un šīs SITS D.1. papildinājumā minētie ekspluatācijas nosacījumi un vai ir pieejama atsauce uz sliežu ceļa projekta iepriekšēju izmantošanu.

| 6. | Ja projektā tiek izmantots iepriekš novērtēts esoša sliežu ceļa projekts, paziņotā iestāde novērtē tikai to, vai ir ievēroti ekspluatācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

6.

Ja projektā tiek izmantots iepriekš novērtēts esoša sliežu ceļa projekts, paziņotā iestāde novērtē tikai to, vai ir ievēroti ekspluatācijas nosacījumi.

| 7. | Jauniem sliežu ceļa projektiem, kuru pamatā ir esoši sliežu ceļa projekti, jaunu novērtēšanu var veikt, verificējot atšķirības un novērtējot to ietekmi uz sliežu ceļa izturību. Šo novērtēšanu var atbalstīt, piemēram, datorsimulācija, laboratorijas testēšana vai testēšana uz vietas. |
| --- | --- |

7.

Jauniem sliežu ceļa projektiem, kuru pamatā ir esoši sliežu ceļa projekti, jaunu novērtēšanu var veikt, verificējot atšķirības un novērtējot to ietekmi uz sliežu ceļa izturību. Šo novērtēšanu var atbalstīt, piemēram, datorsimulācija, laboratorijas testēšana vai testēšana uz vietas.

| 8. | Sliežu ceļa projekts ir uzskatāms par jaunu, ja ir mainīts vismaz viens no šīs SITS C papildinājumā minētajiem tehniskajiem raksturlielumiem vai viens no šīs SITS D papildinājumā minētajiem ekspluatācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

8.

Sliežu ceļa projekts ir uzskatāms par jaunu, ja ir mainīts vismaz viens no šīs SITS C papildinājumā minētajiem tehniskajiem raksturlielumiem vai viens no šīs SITS D papildinājumā minētajiem ekspluatācijas nosacījumiem.

6.2.5.2.   Pārmiju un krustojumu novērtēšana

| 1. | Šīs SITS 6.2.5.1. punkta noteikumus piemēro, lai novērtētu sliežu ceļa izturību pārmijās un krustojumos. C.2. papildinājumā ir noteikti pārmiju un krustojumu projektu tehniskie raksturlielumi, un D.2. papildinājumā ir noteikti pārmiju un krustojumu projektu ekspluatācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 6.2.5.1. punkta noteikumus piemēro, lai novērtētu sliežu ceļa izturību pārmijās un krustojumos. C.2. papildinājumā ir noteikti pārmiju un krustojumu projektu tehniskie raksturlielumi, un D.2. papildinājumā ir noteikti pārmiju un krustojumu projektu ekspluatācijas nosacījumi.

| 2. | Pārmiju un krustojumu projektētās ģeometrijas novērtēšanu veic atbilstīgi šīs SITS 6.2.4.8. punktam. |
| --- | --- |

2.

Pārmiju un krustojumu projektētās ģeometrijas novērtēšanu veic atbilstīgi šīs SITS 6.2.4.8. punktam.

| 3. | Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālo nevadāmo garumu novērtē atbilstīgi šīs SITS 6.2.4.8. punktam. |
| --- | --- |

3.

Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālo nevadāmo garumu novērtē atbilstīgi šīs SITS 6.2.4.8. punktam.

6.3.   EK verificēšana, izmantojot ātrumu kā pārejas kritēriju

| 1. | Saskaņā ar 7.5. punktu ir pieļaujams ekspluatācijā nodot dzelzceļa līnijas ar mazāku ātrumu nekā plānotais maksimālais ātrums. Šajā iedaļā ir izklāstītas EK verificēšanas prasības šādiem gadījumiem. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 7.5. punktu ir pieļaujams ekspluatācijā nodot dzelzceļa līnijas ar mazāku ātrumu nekā plānotais maksimālais ātrums. Šajā iedaļā ir izklāstītas EK verificēšanas prasības šādiem gadījumiem.

| 2. | Dažas 4. iedaļā noteiktās robežvērtības ir atkarīgas no maršrutā plānotā ātruma. Atbilstība jānovērtē plānotajā maksimālajā ātrumā, tomēr no ātruma atkarīgus raksturlielumus pieļaujams novērtēt mazākā ātrumā, kas ir spēkā, nododot līniju ekspluatācijā. |
| --- | --- |

2.

Dažas 4. iedaļā noteiktās robežvērtības ir atkarīgas no maršrutā plānotā ātruma. Atbilstība jānovērtē plānotajā maksimālajā ātrumā, tomēr no ātruma atkarīgus raksturlielumus pieļaujams novērtēt mazākā ātrumā, kas ir spēkā, nododot līniju ekspluatācijā.

| 3. | Maršruta plānotā ātruma pārējo raksturlielumu atbilstības prasības paliek spēkā. |
| --- | --- |

3.

Maršruta plānotā ātruma pārējo raksturlielumu atbilstības prasības paliek spēkā.

| 4. | Lai atzītu savstarpēju izmantojamību plānotajā ātrumā, kad ir panākts vajadzīgais atbilstības līmenis, ir tikai jānovērtē uz laiku neatbilstošo raksturlielumu atbilstība. |
| --- | --- |

4.

Lai atzītu savstarpēju izmantojamību plānotajā ātrumā, kad ir panākts vajadzīgais atbilstības līmenis, ir tikai jānovērtē uz laiku neatbilstošo raksturlielumu atbilstība.

6.4.   Tehniskās apkopes dokumentācijas novērtēšana

| 1. | Saskaņā ar 4.5. punktu infrastruktūras pārvaldītājam ir jābūt katras savstarpēji izmantojamas līnijas infrastruktūras apakšsistēmas tehniskās apkopes dokumentācijai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 4.5. punktu infrastruktūras pārvaldītājam ir jābūt katras savstarpēji izmantojamas līnijas infrastruktūras apakšsistēmas tehniskās apkopes dokumentācijai.

| 2. | Paziņotā iestāde apstiprina, ka tehniskās apkopes dokumentācija ir un ka tajā ir iekļauti 4.5.1. punktā minētie aspekti. Paziņotā iestāde neveic tehniskās apkopes dokumentācijā sīki izklāstīto prasību piemērotības novērtējumu. |
| --- | --- |

2.

Paziņotā iestāde apstiprina, ka tehniskās apkopes dokumentācija ir un ka tajā ir iekļauti 4.5.1. punktā minētie aspekti. Paziņotā iestāde neveic tehniskās apkopes dokumentācijā sīki izklāstīto prasību piemērotības novērtējumu.

| 3. | Paziņotā iestāde atsauci uz šīs SITS 4.5.1. punktā prasīto tehniskās apkopes dokumentāciju iekļauj tehniskajā dokumentācijā, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

3.

Paziņotā iestāde atsauci uz šīs SITS 4.5.1. punktā prasīto tehniskās apkopes dokumentāciju iekļauj tehniskajā dokumentācijā, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā.

6.5.   Apakšsistēmas, kurās ietilpst savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK deklarācijas

6.5.1.   Nosacījumi

| 1. | Līdz 2021. gada 31. maijam paziņotā iestāde drīkst izsniegt EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai pat tad, ja dažiem no apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja ir ievēroti šādi kritēriji:






  a) | paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām, kā arī saistībā ar 6.2.–7. iedaļu (izņemot 7.7. punktu “Īpaši gadījumi”). Turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 5. un 6.1. iedaļai; un |
| --- | --- | --- |

1.

Līdz 2021. gada 31. maijam paziņotā iestāde drīkst izsniegt EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai pat tad, ja dažiem no apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja ir ievēroti šādi kritēriji:

a)

paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām, kā arī saistībā ar 6.2.–7. iedaļu (izņemot 7.7. punktu “Īpaši gadījumi”). Turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 5. un 6.1. iedaļai; un

| b) | savstarpējas izmantojamības komponenti, kam nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kura pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir apstiprināta un nodota ekspluatācijā vismaz vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

savstarpējas izmantojamības komponenti, kam nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kura pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir apstiprināta un nodota ekspluatācijā vismaz vienā dalībvalstī.

| 2. | Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

2.

Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai.

6.5.2.   Dokumentācija

| 1. | Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi. |
| --- | --- |

1.

Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi.

| 2. | Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:






  a) | kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- | --- |

2.

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

a)

kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa;

| b) | apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

b)

apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa;

| c) | attiecībā uz šiem savstarpējas izmantojamības komponentiem norāda iemeslu(-us), kura(-u) dēļ ražotājs pirms to iekļaušanas apakšsistēmā nav sniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ietverot saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu paziņoto valsts noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz šiem savstarpējas izmantojamības komponentiem norāda iemeslu(-us), kura(-u) dēļ ražotājs pirms to iekļaušanas apakšsistēmā nav sniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ietverot saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu paziņoto valsts noteikumu piemērošanu.

6.5.3.   Saskaņā ar 6.5.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope

| 1. | Pārejas periodā, pēc pārejas perioda beigām un līdz attiecīgās apakšsistēmas modernizācijas vai atjaunošanas pabeigšanai (ņemot vērā dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu) savstarpējās izmantojamības komponentus, kam nav EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai un kas ir viena tipa komponenti, var atļaut izmantot ar apakšsistēmas tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atbildībā. |
| --- | --- |

1.

Pārejas periodā, pēc pārejas perioda beigām un līdz attiecīgās apakšsistēmas modernizācijas vai atjaunošanas pabeigšanai (ņemot vērā dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu) savstarpējās izmantojamības komponentus, kam nav EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai un kas ir viena tipa komponenti, var atļaut izmantot ar apakšsistēmas tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atbildībā.

| 2. | Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem. |
| --- | --- |

2.

Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem.

6.6.   Apakšsistēma, kurā ietilpst izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai

6.6.1.   Nosacījumi

| 1. | Paziņotā iestāde drīkst izsniegt EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai pat tad, ja daži no apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem ir izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai, ja ir ievēroti šādi kritēriji:






  a) | paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām, kā arī saistībā ar 6.2.–7. iedaļu (izņemot 7.7. punktu “Īpaši gadījumi”). Turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 6.1. punktam; un |
| --- | --- | --- |

1.

Paziņotā iestāde drīkst izsniegt EK verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai pat tad, ja daži no apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem ir izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai, ja ir ievēroti šādi kritēriji:

a)

paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām, kā arī saistībā ar 6.2.–7. iedaļu (izņemot 7.7. punktu “Īpaši gadījumi”). Turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 6.1. punktam; un

| b) | savstarpējas izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

b)

savstarpējas izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai.

| 2. | Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

2.

Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai.

6.6.2.   Dokumentācija

| 1. | Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi. |
| --- | --- |

1.

Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi.

| 2. | Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:






  a) | kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai; |
| --- | --- | --- |

2.

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

a)

kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir izmantošanai derīgi savstarpējas izmantojamības komponenti, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai;

| b) | apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa. |
| --- | --- |

b)

apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa.

6.6.3.   Izmantošanai derīgu savstarpējas izmantojamības komponentu izmantošana, veicot tehnisko apkopi

| 1. | Izmantošanai derīgus savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai, var atļaut izmantot ar apakšsistēmas tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atbildībā. |
| --- | --- |

1.

Izmantošanai derīgus savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri ir piemēroti atkārtotai lietošanai, var atļaut izmantot ar apakšsistēmas tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes atbildībā.

| 2. | Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem. |
| --- | --- |

2.

Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem.

7.   INFRASTRUKTŪRAS SITS ĪSTENOŠANA

Dalībvalstis izstrādā valsts plānu šīs SITS īstenošanai, ņemot vērā visas Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas saskaņotību. Šajā plānā iekļauj visus projektus, kuri paredz atjaunot vai modernizēt infrastruktūras apakšsistēmas, atbilstīgi papildu informācijai, kas minēta 7.1.– 7.7. punktā turpmāk tekstā.

7.1.   Šīs SITS piemērošana dzelzceļa līnijām

Attiecībā uz līnijām, kuras ir šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā un kuras nodod ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā kā savstarpēji izmantojamas līnijas, pilnībā piemēro visus 4., 5. un 6. iedaļas noteikumus un 7.2.–7.6. punkta īpašos noteikumus.

7.2.   Šīs SITS piemērošana jaunām dzelzceļa līnijām

| 1. | Šajā SITS “jauna līnija” ir līnija, ar ko izveido maršrutu vietā, kur pašlaik maršruta nav. |
| --- | --- |

1.

Šajā SITS “jauna līnija” ir līnija, ar ko izveido maršrutu vietā, kur pašlaik maršruta nav.

| 2. | Par modernizētas, nevis jaunas līnijas būvniecību var uzskatīt būvniecību, piemēram, lai palielinātu ātrumu vai jaudu, šādos gadījumos:






  a) | pastāvoša maršruta daļēja pārbūve; |
| --- | --- | --- |

2.

Par modernizētas, nevis jaunas līnijas būvniecību var uzskatīt būvniecību, piemēram, lai palielinātu ātrumu vai jaudu, šādos gadījumos:

a)

pastāvoša maršruta daļēja pārbūve;

| b) | apvedceļa būvniecība; |
| --- | --- |

b)

apvedceļa būvniecība;

| c) | pastāvoša maršruta papildināšana ar vienu vai vairākiem sliežu ceļiem neatkarīgi no attāluma starp sākotnējiem un papildu sliežu ceļiem. |
| --- | --- |

c)

pastāvoša maršruta papildināšana ar vienu vai vairākiem sliežu ceļiem neatkarīgi no attāluma starp sākotnējiem un papildu sliežu ceļiem.

7.3.   Šīs SITS piemērošana pastāvošām dzelzceļa līnijām

7.3.1.   Līnijas modernizācija

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta m) apakšpunktu “modernizācija” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami pārveidošanas darbi, kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta m) apakšpunktu “modernizācija” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami pārveidošanas darbi, kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību.

| 2. | Šajā SITS līnijas infrastruktūras apakšsistēmu uzskata par modernizētu, ja ir mainīti vismaz 4.2.1. punktā noteiktie veiktspējas parametri – ass slodze vai gabarīts, lai atbilstu cita pārvadājumu koda prasībām. |
| --- | --- |

2.

Šajā SITS līnijas infrastruktūras apakšsistēmu uzskata par modernizētu, ja ir mainīti vismaz 4.2.1. punktā noteiktie veiktspējas parametri – ass slodze vai gabarīts, lai atbilstu cita pārvadājumu koda prasībām.

| 3. | Attiecībā uz pārējiem SITS veiktspējas parametriem saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktu dalībvalstis nolemj, ciktāl projektam jāpiemēro SITS. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz pārējiem SITS veiktspējas parametriem saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktu dalībvalstis nolemj, ciktāl projektam jāpiemēro SITS.

| 4. | Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, jo modernizācijai vajag ekspluatācijas atļauju, attiecīgā dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro. |
| --- | --- |

4.

Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, jo modernizācijai vajag ekspluatācijas atļauju, attiecīgā dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro.

| 5. | Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, jo modernizācijai nevajag ekspluatācijas atļauju, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs subjekts par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti. |
| --- | --- |

5.

Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, jo modernizācijai nevajag ekspluatācijas atļauju, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs subjekts par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti.

| 6. | Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstīgi elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

6.

Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstīgi elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti.

7.3.2.   Līnijas atjaunošana

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta n) punktu “atjaunošana” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta n) punktu “atjaunošana” ir apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļas ievērojami nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību.

| 2. | Šajā kontekstā ievērojami nomaiņas darbi jāinterpretē kā projekts, ko īsteno, lai sistemātiski nomainītu līnijas vai līnijas posma elementus. Atjaunošana atšķiras no 7.3.3. punktā minētās nomaiņas, ko veic saistībā ar tehnisko apkopi, jo tā dod iespēju panākt maršruta atbilstību SITS. Atjaunošana arī ir modernizācija, tikai tā nemaina veiktspējas parametrus. |
| --- | --- |

2.

Šajā kontekstā ievērojami nomaiņas darbi jāinterpretē kā projekts, ko īsteno, lai sistemātiski nomainītu līnijas vai līnijas posma elementus. Atjaunošana atšķiras no 7.3.3. punktā minētās nomaiņas, ko veic saistībā ar tehnisko apkopi, jo tā dod iespēju panākt maršruta atbilstību SITS. Atjaunošana arī ir modernizācija, tikai tā nemaina veiktspējas parametrus.

| 3. | Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, jo atjaunošanai vajag ekspluatācijas atļauju, attiecīgā dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro. |
| --- | --- |

3.

Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, jo atjaunošanai vajag ekspluatācijas atļauju, attiecīgā dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro.

| 4. | Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, jo atjaunošanai nevajag ekspluatācijas atļauju, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs subjekts par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti. |
| --- | --- |

4.

Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, jo atjaunošanai nevajag ekspluatācijas atļauju, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs subjekts par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti.

| 5. | Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstīgi elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

5.

Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstīgi elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti.

7.3.3.   Ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa

| 1. | Saskaņā ar šo SITS saistībā ar līnijas apakšsistēmas daļu tehnisko apkopi nav jāveic oficiāla verifikācija un nevajag ekspluatācijas atļauju. Tomēr, ciktāl tas ir praktiski lietderīgi, ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa jāveic saskaņā ar šīs SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar šo SITS saistībā ar līnijas apakšsistēmas daļu tehnisko apkopi nav jāveic oficiāla verifikācija un nevajag ekspluatācijas atļauju. Tomēr, ciktāl tas ir praktiski lietderīgi, ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa jāveic saskaņā ar šīs SITS prasībām.

| 2. | Jācenšas, lai ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa pakāpeniski ļautu panākt dzelzceļa līnijas savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

2.

Jācenšas, lai ar tehnisko apkopi saistīta komponentu nomaiņa pakāpeniski ļautu panākt dzelzceļa līnijas savstarpēju izmantojamību.

| 3. | Lai panāktu, ka ievērojama infrastruktūras apakšsistēmas daļa pakāpeniski kļūst savstarpēji izmantojama, šāda pamatparametru grupa jāpielāgo kopā:






  a) | līnijas plānojums; |
| --- | --- | --- |

3.

Lai panāktu, ka ievērojama infrastruktūras apakšsistēmas daļa pakāpeniski kļūst savstarpēji izmantojama, šāda pamatparametru grupa jāpielāgo kopā:

a)

līnijas plānojums;

| b) | sliežu ceļa parametri; |
| --- | --- |

b)

sliežu ceļa parametri;

| c) | pārmijas un krustojumi; |
| --- | --- |

c)

pārmijas un krustojumi;

| d) | sliežu ceļa izturība pret slodzēm; |
| --- | --- |

d)

sliežu ceļa izturība pret slodzēm;

| e) | konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm; |
| --- | --- |

e)

konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm;

| f) | peroni. |
| --- | --- |

f)

peroni.

| 4. | Šādos gadījumos jāņem vērā, ka katrs no minētajiem elementiem atsevišķi nevar nodrošināt visas apakšsistēmas atbilstību. Apakšsistēmas atbilstību var apliecināt tikai tad, ja visi elementi atbilst SITS. |
| --- | --- |

4.

Šādos gadījumos jāņem vērā, ka katrs no minētajiem elementiem atsevišķi nevar nodrošināt visas apakšsistēmas atbilstību. Apakšsistēmas atbilstību var apliecināt tikai tad, ja visi elementi atbilst SITS.

7.3.4.   Pastāvošas līnijas, uz kurām neattiecas atjaunošanas vai modernizācijas projekts

Procedūru, kas izmantojama, lai pierādītu, cik lielā mērā pastāvošās līnijas atbilst SITS pamatparametriem, veic brīvprātīgi. Procedūra, kas izmantojama, lai to pierādītu, ir saskaņā ar Komisijas 2014. gada 18. novembra Ieteikumu 2014/881/ES (6).

7.4.   Šīs SITS piemērošana pastāvošajiem peroniem

Infrastruktūras apakšsistēmas modernizācijas vai atjaunošanas gadījumā ir piemērojami šādi nosacījumi attiecībā uz perona augstumu, kā noteikts šīs SITS 4.2.9.2. punktā:

| a) | var izmantot citu perona nominālo augstumu, lai nodrošinātu atbilstību līnijas vai līnijas posma attiecīgajai modernizācijas vai atjaunošanas programmai; |
| --- | --- |

a)

var izmantot citu perona nominālo augstumu, lai nodrošinātu atbilstību līnijas vai līnijas posma attiecīgajai modernizācijas vai atjaunošanas programmai;

| b) | var izmantot citu perona nominālo augstumu, ja darbiem ir vajadzīgas jebkura nesošā elementa konstrukcijas izmaiņas. |
| --- | --- |

b)

var izmantot citu perona nominālo augstumu, ja darbiem ir vajadzīgas jebkura nesošā elementa konstrukcijas izmaiņas.

7.5.   Ātrums kā īstenošanas kritērijs

| 1. | Līniju var nodot ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojamu līniju ar mazāku ātrumu nekā plānotais maksimālais līnijas ātrums. Tomēr tādā gadījumā līniju būvē tā, lai nākotnē tajā varētu izmantot plānoto maksimālo līnijas ātrumu. |
| --- | --- |

1.

Līniju var nodot ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojamu līniju ar mazāku ātrumu nekā plānotais maksimālais līnijas ātrums. Tomēr tādā gadījumā līniju būvē tā, lai nākotnē tajā varētu izmantot plānoto maksimālo līnijas ātrumu.

| 2. | Piemēram, attālumam starp sliežu ceļu asīm jābūt piemērotam plānotajam maksimālajam līnijas ātrumam, bet ārējās sliedes paaugstinājumam jābūt piemērotam ātrumam, kas ir spēkā, nododot līniju ekspluatācijā. |
| --- | --- |

2.

Piemēram, attālumam starp sliežu ceļu asīm jābūt piemērotam plānotajam maksimālajam līnijas ātrumam, bet ārējās sliedes paaugstinājumam jābūt piemērotam ātrumam, kas ir spēkā, nododot līniju ekspluatācijā.

| 3. | Atbilstības novērtēšanas prasības šādā gadījumā ir noteiktas 6.3. iedaļā. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības novērtēšanas prasības šādā gadījumā ir noteiktas 6.3. iedaļā.

7.6.   Infrastruktūras un ritošā sastāva savietojamības noteikšana pēc ritošā sastāva apstiprināšanas

| 1. | Ritošā sastāva SITS atbilstošs ritošais sastāvs nav automātiski savietojams ar visām līnijām, kuras atbilst šai infrastruktūras SITS. Piemēram, GC gabarīta riteklis nav savietojams ar GB gabarīta tuneli. Maršruta savietojamības noteikšanas procesam, kas ir jāievēro, ir jāatbilst Komisijas Ieteikumam par atļauju nodot ekspluatācijā strukturālās apakšsistēmas un ritekļus saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK (7). |
| --- | --- |

1.

Ritošā sastāva SITS atbilstošs ritošais sastāvs nav automātiski savietojams ar visām līnijām, kuras atbilst šai infrastruktūras SITS. Piemēram, GC gabarīta riteklis nav savietojams ar GB gabarīta tuneli. Maršruta savietojamības noteikšanas procesam, kas ir jāievēro, ir jāatbilst Komisijas Ieteikumam par atļauju nodot ekspluatācijā strukturālās apakšsistēmas un ritekļus saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK (7).

| 2. | Iepriekš 4. iedaļā noteikto SITS līniju kategoriju konstrukcija līdz E papildinājumā norādītajam maksimālajam ātrumam kopumā ir savietojama ar standartā EN 15528:2008+A1:2012 minēto kategoriju ritekļu ekspluatāciju. Tomēr ritekļu un infrastruktūras savietojamību papildus var ietekmēt pārmērīgas dinamiskās iedarbības – tostarp dažu tiltu rezonanses – risks. |
| --- | --- |

2.

Iepriekš 4. iedaļā noteikto SITS līniju kategoriju konstrukcija līdz E papildinājumā norādītajam maksimālajam ātrumam kopumā ir savietojama ar standartā EN 15528:2008+A1:2012 minēto kategoriju ritekļu ekspluatāciju. Tomēr ritekļu un infrastruktūras savietojamību papildus var ietekmēt pārmērīgas dinamiskās iedarbības – tostarp dažu tiltu rezonanses – risks.

| 3. | Lai pierādītu tādu ritekļu savietojamību, kuru ekspluatācijas ātrums pārsniedz E papildinājumā norādīto maksimālo ātrumu, var veikt pārbaudes, pamatojoties uz konkrētiem ekspluatācijas modeļiem, par kuriem vienojas infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums. |
| --- | --- |

3.

Lai pierādītu tādu ritekļu savietojamību, kuru ekspluatācijas ātrums pārsniedz E papildinājumā norādīto maksimālo ātrumu, var veikt pārbaudes, pamatojoties uz konkrētiem ekspluatācijas modeļiem, par kuriem vienojas infrastruktūras pārvaldītājs un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums.

| 4. | Saskaņā ar šīs SITS 4.2.1. punktu ir atļauts projektēt jaunas un modernizētas līnijas, kuru infrastruktūra spēj pieņemt lielākus gabarītus, ass slodzes un ātrumu, lielāku perona lietderīgo garumu un garākus vilcienus, nekā norādīts šajā SITS. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar šīs SITS 4.2.1. punktu ir atļauts projektēt jaunas un modernizētas līnijas, kuru infrastruktūra spēj pieņemt lielākus gabarītus, ass slodzes un ātrumu, lielāku perona lietderīgo garumu un garākus vilcienus, nekā norādīts šajā SITS.

7.7.   Īpaši gadījumi

Konkrētos tīklos var piemērot turpmāk norādītos īpašos gadījumus. Īpašos gadījumus iedala šādi:

a)   “P” gadījumi– pastāvīgi gadījumi;

b)   “T” gadījumi– pagaidu gadījumi, kad atbilstību mērķsistēmai ieteicams panākt līdz 2020. gadam (šāds mērķis izvirzīts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (8)).

7.7.1.   Austrijas tīkla īpatnības

7.7.1.1.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Citām Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla daļām, kā noteikts šīs regulas 2. panta 4. punktā, atjaunināšanai un modernizācijai pieļaujamais perona nominālais augstums ir 380 mm virs velšanās virsmas.

7.7.2.   Beļģijas tīkla īpatnības

7.7.2.1.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Ja perona augstums ir 550 mm un 760 mm, perona nobīdes standarta vērtību bq0 aprēķina atbilstīgi šādām formulām:

| | Līkumā, ja rādiuss ir 1 000 ≤ R ≤ ∞ (m). |
| --- | --- |
| | Līkumā, ja rādiuss ir R < 1 000 (m). |

Formula

Līkumā, ja rādiuss ir 1 000 ≤ R ≤ ∞ (m).

Formula

Līkumā, ja rādiuss ir R < 1 000 (m).

7.7.3.   Bulgārijas tīkla īpatnības

7.7.3.1.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Modernizētiem vai atjaunotiem peroniem pieļaujamais perona nominālais augstums ir 300 mm un 1 100 mm virs velšanās virsmas.

7.7.3.2.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta un 4.2.9.3. punkta 2. apakšpunkta vietā perona nobīde ir šāda:

| a) | 1 650 mm, ja perona augstums ir 300 mm, un |
| --- | --- |

a)

1 650 mm, ja perona augstums ir 300 mm, un

| b) | 1 750 mm, ja perona augstums ir 1 100 mm. |
| --- | --- |

b)

1 750 mm, ja perona augstums ir 1 100 mm.

7.7.4.   Dānijas tīkla īpatnības

7.7.4.1.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

S-Tog vilcienu satiksmē pieļaujamais perona nominālais augstums ir 920 mm virs velšanās virsmas.

7.7.5.   Igaunijas tīkla īpatnības

7.7.5.1.   Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.4.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem nominālais sliežu ceļa platums ir 1 520 mm vai 1 524 mm.

7.7.5.2.   Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.)

“P” gadījumi

Sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem līnijām, kuru ass slodze ir 30 t, var projektēt konstrukcijas tā, lai tās izturētu vertikālas slodzes saskaņā ar šīs SITS M papildinājumā noteiktajiem slodzes modeļiem.

7.7.5.3.   Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 3. apakšpunkta a) punkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem apvedceļa minimālā vērtība šaurākajā vietā starp atklātu pārmiju sliedi un rāmjsliedi ir 54 mm.

7.7.6.   Somijas tīkla īpatnības

7.7.6.1.   SITS līniju kategorijas (4.2.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.1. punkta 6. apakšpunkta 2. tabulas un 3. tabulas slejā “Gabarīts” norādīto gabarītu vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, var izmantot gabarītu FIN 1.

7.7.6.2.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta un 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu un apakšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītu FIN 1. Minētie gabarīti ir noteikti standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.4. iedaļā. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta un 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu un apakšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītu FIN 1. Minētie gabarīti ir noteikti standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.4. iedaļā.

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot statisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 5., 6., 10. iedaļas un D pielikuma D.4.4. iedaļas prasībām. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot statisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 5., 6., 10. iedaļas un D pielikuma D.4.4. iedaļas prasībām.

7.7.6.3.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītu FIN 1. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītu FIN 1.

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm jaunām līnijām nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 21. tabulā norādītajām vērtībām; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

  21. tabula


  Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm







  Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h) | Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m) |
| --- | --- | --- |
| v ≤ 120 | 4,10 |
| 120 < v ≤ 160 | 4,30 |
| 160 < v ≤ 200 | 4,50 |
| 200 < v ≤ 250 | 4,70 |
| v > 250 | 5,00 |

2.

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm jaunām līnijām nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 21. tabulā norādītajām vērtībām; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

21. tabula

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm

Maksimālais pieļaujamais ātrums (km/h)

Minimālais nominālais horizontālais attālums starp sliežu ceļu asīm (m)

v ≤ 120

4,10

120 < v ≤ 160

4,30

160 < v ≤ 200

4,50

200 < v ≤ 250

4,70

v > 250

5,00

| 3. | Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, attālumam starp sliežu ceļu asīm ir vismaz jāatbilst prasībām attiecībā uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm, ko nosaka atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.4.5. iedaļai. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, attālumam starp sliežu ceļu asīm ir vismaz jāatbilst prasībām attiecībā uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību starp sliežu ceļu asīm, ko nosaka atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.4.5. iedaļai.

7.7.6.4.   Horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, lai novērstu bufera bloķēšanu, pretējas līknes (izņemot pretējas līknes šķirotavās, kur veic manevrus ar atsevišķiem vagoniem), kuru rādiuss ir 150–275 m, jaunām līnijām projektē saskaņā ar 22. tabulu.

22. tabula

Garuma robežvērtības taisnam starpposma sliežu ceļa elementam starp divām garām lokveida līknēm pretējos virzienos (m)
   (9)

| Lāgojuma ķēde (9) | Robežvērtības sliežu ceļiem, kuri paredzēti jauktiem pārvadājumiem (m) |
| --- | --- |
| R = 150 m – taisns – R = 150 m | 16,9 |
| R = 160 m – taisns – R = 160 m | 15,0 |
| R = 170 m – taisns – R = 170 m | 13,5 |
| R = 180 m – taisns – R = 180 m | 12,2 |
| R = 190 m – taisns – R = 190 m | 11,1 |
| R = 200 m – taisns – R = 200 m | 10,00 |
| R = 210 m – taisns – R = 210 m | 9,1 |
| R = 220 m – taisns – R = 220 m | 8,2 |
| R = 230 m – taisns – R = 230 m | 7,3 |
| R = 240 m – taisns – R = 240 m | 6,4 |
| R = 250 m – taisns – R = 250 m | 5,4 |
| R = 260 m – taisns – R = 260 m | 4,1 |
| R = 270 m – taisns – R = 270 m | 2,0 |
| R = 275 m – taisns – R = 275 m | 0 |

Lāgojuma ķēde (9)

Robežvērtības sliežu ceļiem, kuri paredzēti jauktiem pārvadājumiem (m)

R = 150 m – taisns – R = 150 m

16,9

R = 160 m – taisns – R = 160 m

15,0

R = 170 m – taisns – R = 170 m

13,5

R = 180 m – taisns – R = 180 m

12,2

R = 190 m – taisns – R = 190 m

11,1

R = 200 m – taisns – R = 200 m

10,00

R = 210 m – taisns – R = 210 m

9,1

R = 220 m – taisns – R = 220 m

8,2

R = 230 m – taisns – R = 230 m

7,3

R = 240 m – taisns – R = 240 m

6,4

R = 250 m – taisns – R = 250 m

5,4

R = 260 m – taisns – R = 260 m

4,1

R = 270 m – taisns – R = 270 m

2,0

R = 275 m – taisns – R = 275 m

0

7.7.6.5.   Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.4.1. punkta 1. apakšpunkta vietā nominālais sliežu ceļa platums ir 1 524 mm.

7.7.6.6.   Ārējās sliedes paaugstinājums (4.2.4.2.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.4.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, balastētiem vai nebalastētiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 180 mm. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.4.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, balastētiem vai nebalastētiem sliežu ceļiem projektētais ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz 180 mm.

| 2. | Šīs SITS 4.2.4.2. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 320 m un ārējās sliedes paaugstinājuma pārejas slīpums ir lielāks par 1 mm/m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz lielumu, kas aprēķināts saskaņā ar šādu formulu:
  D ≤ (R – 50) × 0,7,
  kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m). |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.4.2. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, jaunām līnijām, kuras izmanto jauktiem vai kravu pārvadājumiem, līknēs, kuru rādiuss ir mazāks par 320 m un ārējās sliedes paaugstinājuma pārejas slīpums ir lielāks par 1 mm/m, ārējās sliedes paaugstinājums nepārsniedz lielumu, kas aprēķināts saskaņā ar šādu formulu:

D ≤ (R – 50) × 0,7,

kur D = ārējās sliedes paaugstinājums (mm), R = rādiuss (m).

7.7.6.7.   Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.)

“P” gadījumi

J papildinājuma 1. punktā, ja nominālais sliežu ceļa platums ir 1 524 mm:

| a) | J.1. punkta b) apakšpunkta vietā minimālais rādiuss dubultajā krusteniskajā pārejā ir 200 m; ja rādiuss ir 200–220 m, mazu rādiusu kompensē, palielinot sliežu ceļa platumu; |
| --- | --- |

a)

J.1. punkta b) apakšpunkta vietā minimālais rādiuss dubultajā krusteniskajā pārejā ir 200 m; ja rādiuss ir 200–220 m, mazu rādiusu kompensē, palielinot sliežu ceļa platumu;

| b) | J.1. punkta c) apakšpunkta vietā minimālais pretsliedes augstums ir 39 mm. |
| --- | --- |

b)

J.1. punkta c) apakšpunkta vietā minimālais pretsliedes augstums ir 39 mm.

7.7.6.8.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.4. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam izolētam defektam ir noteiktas 23. tabulā.

23. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam, ja nominālais sliežu ceļa platums ir 1 524 mm

| Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| v ≤ 60 | 1 515 | 1 554 |
| 60 < v ≤ 120 | 1 516 | 1 552 |
| 120 < v ≤ 160 | 1 517 | 1 547 |
| 160 < v ≤ 200 | 1 518 | 1 543 |
| 200 < v ≤ 250 | 1 519 | 1 539 |
| v > 250 | 1 520 | 1 539 |

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

v ≤ 60

1 515

1 554

60 < v ≤ 120

1 516

1 552

120 < v ≤ 160

1 517

1 547

160 < v ≤ 200

1 518

1 543

200 < v ≤ 250

1 519

1 539

v > 250

1 520

1 539

7.7.6.9.   Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.5. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, maksimālais pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ekspluatācijā ir 190 mm.

7.7.6.10.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

| a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 469 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- |

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 469 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 476 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 476 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 440 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 440 mm;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 469 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 469 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 42 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 42 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais papildu augstums: 55 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais papildu augstums: 55 mm.

7.7.6.11.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību, un tas ir noteikts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā. Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību nosaka, pamatojoties uz gabarītu FIN 1. Minimālo attālumu bq aprēķina atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļai; un turpmāk tekstā tas ir bqlim.

7.7.6.12.   Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.12.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, ja izmanto mazgāšanas iekārtas, tām jāspēj no ārpuses tīrīt vienstāva un divstāvu vilcienus, kuru augstums ir:

| a) | no 330 līdz 4 367 mm vienstāva vilcieniem; |
| --- | --- |

a)

no 330 līdz 4 367 mm vienstāva vilcieniem;

| b) | no 330 līdz 5 300 mm divstāvu vilcieniem. |
| --- | --- |

b)

no 330 līdz 5 300 mm divstāvu vilcieniem.

7.7.6.13.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 524 mm, būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 5., 6. un 10. iedaļu un D pielikuma D.4.4. iedaļu.

7.7.7.   Francijas tīkla īpatnības

7.7.7.1.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Ile-de-France dzelzceļu sistēmas tīklam pieļaujamais perona nominālais augstums ir 920 mm virs velšanās virsmas.

7.7.8.   Vācijas tīkla īpatnības

7.7.8.1.   Perona augstums (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

S-Bahn vilcienu satiksmē pieļaujamais perona nominālais augstums ir 960 mm virs velšanās virsmas.

7.7.9.   Grieķijas tīkla īpatnības

7.7.9.1.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Pieļaujamais perona nominālais augstums ir 300 mm virs velšanās virsmas.

7.7.10.   Itālijas tīkla īpatnības

7.7.10.1.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā peroniem ar augstumu 550 mm attālumu bqlim (mm) no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei, aprēķina atbilstīgi šādai formulai:

| a) | uz taisna sliežu ceļa un līkumos:
  bqlim = 1 650 + 3 750/R + (g – 1 435)/2 + 11,5; |
| --- | --- |

a)

uz taisna sliežu ceļa un līkumos:

bqlim = 1 650 + 3 750/R + (g – 1 435)/2 + 11,5;

| b) | ārpus līkumiem:
  bqlim = 1 650 + 3 750/R + (g – 1 435)/2 + 11,5 + 220 * tanδ,
  kur R ir sliežu ceļa rādiuss metros, g ir sliežu ceļa platums, δ ir ārējās sliedes paaugstinājuma leņķis pret horizontālu līniju. |
| --- | --- |

b)

ārpus līkumiem:

bqlim = 1 650 + 3 750/R + (g – 1 435)/2 + 11,5 + 220 * tanδ,

kur R ir sliežu ceļa rādiuss metros, g ir sliežu ceļa platums, δ ir ārējās sliedes paaugstinājuma leņķis pret horizontālu līniju.

7.7.10.2.   Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas tā, lai nepārsniegtu 24. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

  24. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības | Riteņa profils |
| --- | --- | --- |
| Kustības ātruma diapazons (km/h) | S 1002, GV 1/40 | EPS |
| v ≤ 60 | Novērtējums nav jāveic |
| 60 < v ≤ 200 | 0,25 | 0,30 |
| 200 < v ≤ 280 | 0,20 | n. p. |
| v > 280 | 0,10 | n. p. |

1.

Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas tā, lai nepārsniegtu 24. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

24. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Riteņa profils

Kustības ātruma diapazons (km/h)

S 1002, GV 1/40

EPS

v ≤ 60

Novērtējums nav jāveic

60 < v ≤ 200

0,25

0,30

200 < v ≤ 280

0,20

n. p.

v > 280

0,10

n. p.

| 2. | Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunkta vietā šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):






  a) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunkta vietā šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):

a)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1;

| b) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2; |
| --- | --- |

b)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2;

| c) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- |

c)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1;

| d) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2; |
| --- | --- |

d)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2;

| e) | EPS, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 D pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- |

e)

EPS, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 D pielikumā, ar SR1;

Attiecībā uz SR1 un SR2 piemēro šādas vērtības:

| f) | Sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm. |
| --- | --- |

f)

Sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm.

7.7.10.3.   Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.11.2. punkta 2. apakšpunkta vietā infrastruktūras pārvaldītājs izmēra sliežu ceļa platumu un sliedes galviņas profilus attiecīgajā vietā apmēram 10 m attālumā. 100 metros vidējo ekvivalento koniskumu aprēķina, modelējot ar riteņpāriem a)–e), kas minēti šīs SITS 7.7.10.2. punkta 2. apakšpunktā, lai kopīgās izmeklēšanas nolūkā pārbaudītu atbilstību ekvivalentā koniskuma robežvērtībai, kas sliežu ceļam noteikta 14. tabulā.

7.7.11.   Latvijas tīkla īpatnības

7.7.11.1.   Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm – vertikālas slodzes (4.2.7.1.1.)

“P” gadījumi

| 1. | Attiecībā uz 4.2.7.1.1. punkta 1. apakšpunkta a) punktu sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem slodzes modeli 71 piemēro ar izkliedēto slodzi qvk, kuras intensitāte ir 100 kN/m. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz 4.2.7.1.1. punkta 1. apakšpunkta a) punktu sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem slodzes modeli 71 piemēro ar izkliedēto slodzi qvk, kuras intensitāte ir 100 kN/m.

| 2. | Šīs SITS 4.2.7.1.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem koeficienta α vērtība vienmēr ir 1,46. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.7.1.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem koeficienta α vērtība vienmēr ir 1,46.

7.7.12.   Polijas tīkla īpatnības

7.7.12.1.   SITS līniju kategorijas (4.2.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.1. punkta 7. apakšpunkta 2. tabulas slejā P3 gabarīta DE3 vietā modernizētām vai atjaunotām dzelzceļa līnijām Polijā var izmantot gabarītu G2.

7.7.12.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 4. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem starp stacijas sliežu ceļiem, kuri paredzēti preču tiešai pārkraušanai no viena vagona citā vagonā, pieļaujamais minimālais nominālais horizontālais attālums ir 3,60 m.

7.7.12.3.   Horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem, ja sliežu ceļi nav galvenie sliežu ceļi, pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē tā, lai starp līkumiem būtu vismaz 10 m garš taisns sliežu ceļa posms.

7.7.12.4.   Vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālo līkņu rādiuss (izņemot šķirotavas) ir vismaz 2 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā.

7.7.12.5.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.4.3. punkta 3. apakšpunkta vietā attiecībā uz visiem ritošā sastāva veidiem 1 520 mm platos sliežu ceļos ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts nepārsniedz 130 mm.

7.7.12.6.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.4.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem piemēro 4.2.4.4. punkta 1. un 2. apakšpunkta prasības.

7.7.12.7.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.3. punkta 4. un 5. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem piemēro 4.2.8.3. punkta 1., 2. un 3. apakšpunktu.

7.7.12.8.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.4. punkta 2. apakšpunkta 13. tabulā noteikto prasību vietā Polijā robežvērtības sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ir šādas:

25. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem Polijā

| Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V < 50 | 1 511 | 1 548 |
| 50 ≤V ≤ 140 | 1 512 | 1 548 |
| V > 140 | 1 512 | 1 536 |

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V < 50

1 511

1 548

50 ≤V ≤ 140

1 512

1 548

V > 140

1 512

1 536

7.7.12.9.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta d) punkta vietā noteiktiem pārmiju veidiem, ja R = 190 m, un krustojumiem, kur slīpums ir 1:9 un 1:4,444, brīvās riteņa pārejas pieļaujamā maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā ir 1 385 mm. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta d) punkta vietā noteiktiem pārmiju veidiem, ja R = 190 m, un krustojumiem, kur slīpums ir 1:9 un 1:4,444, brīvās riteņa pārejas pieļaujamā maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā ir 1 385 mm.

| 2. | Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 3. apakšpunkta vietā 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:






  a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 460 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 3. apakšpunkta vietā 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 460 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 472 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 472 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 436 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 436 mm;

| d) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm; |
| --- | --- |

d)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| f) | pretsliedes maksimālais papildu augstums: 55 mm. |
| --- | --- |

f)

pretsliedes maksimālais papildu augstums: 55 mm.

7.7.12.10.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

| 1. | Peroniem, ko izmanto pilsētas vai piepilsētas dzelzceļa pakalpojumiem, pieļaujamais perona nominālais augstums ir 960 mm virs velšanās virsmas. |
| --- | --- |

1.

Peroniem, ko izmanto pilsētas vai piepilsētas dzelzceļa pakalpojumiem, pieļaujamais perona nominālais augstums ir 960 mm virs velšanās virsmas.

| 2. | Modernizētām vai atjaunotām līnijām, kuru maksimālais ātrums nepārsniedz 160 km/h, pieļaujamais nominālais perona augstums ir 220–380 mm virs velšanās virsmas. |
| --- | --- |

2.

Modernizētām vai atjaunotām līnijām, kuru maksimālais ātrums nepārsniedz 160 km/h, pieļaujamais nominālais perona augstums ir 220–380 mm virs velšanās virsmas.

7.7.12.11.   Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

“T” gadījumi

Kamēr nav ieviestas iekārtas, ar ko mēra elementus, kuri ir vajadzīgi, lai aprēķinātu ekvivalento koniskumu ekspluatācijā, Polijā šā parametra novērtējumu var neveikt.

7.7.12.12.   Sliežu ceļa gulšņi (5.3.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 5.3.3. punkta 2. apakšpunkta prasības piemēro, ja ātrums pārsniedz 250 km/h.

7.7.13.   Portugāles tīkla īpatnības

7.7.13.1.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri noteikti 26. un 27. tabulā saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļu.

  26. tabula


  Gabarīti Portugālē pasažieru pārvadājumiem







  Pārvadājumu kods | Gabarīts |
| --- | --- | --- |
| P1 | PTc |
| P2 | PTb+ |
| P3 | PTc |
| P4 | PTb+ |
| P5 | PTb |
| P6 | PTb |

1.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri noteikti 26. un 27. tabulā saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļu.

26. tabula

Gabarīti Portugālē pasažieru pārvadājumiem

Pārvadājumu kods

Gabarīts

P1

PTc

P2

PTb+

P3

PTc

P4

PTb+

P5

PTb

P6

PTb

27. tabula

Gabarīti Portugālē kravu pārvadājumiem

| Pārvadājumu kods | Gabarīts |
| --- | --- |
| F1 | PTc |
| F2 | PTb+ |
| F3 | PTb |
| F4 | PTb |

Pārvadājumu kods

Gabarīts

F1

PTc

F2

PTb+

F3

PTb

F4

PTb

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarīta apakšējai daļai ir jābūt saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3.4. iedaļu. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarīta apakšējai daļai ir jābūt saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3.4. iedaļu.

| 3. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļu. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļu.

7.7.13.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz atsauces kontūriem PTb, PTb+ vai PTc, kuri noteikti standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļā.

7.7.13.3.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.4. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 28. tabulā.

28. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam Portugāles tīklā

| Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V ≤ 120 | 1 657 | 1 703 |
| 120 < V ≤ 160 | 1 658 | 1 703 |
| 160 < V ≤ 230 | 1 661 | 1 696 |
| V > 230 | 1 663 | 1 696 |

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V ≤ 120

1 657

1 703

120 < V ≤ 160

1 658

1 703

160 < V ≤ 230

1 661

1 696

V > 230

1 663

1 696

7.7.13.4.   Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

| a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 618 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- |

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 618 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 625 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 625 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 590 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 590 mm;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 618 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 618 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais papildu augstums: 70 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais papildu augstums: 70 mm.

7.7.13.5.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Modernizētiem vai atjaunotiem peroniem sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, perona pieļaujamais nominālais augstums ir 685 mm un 900 mm virs velšanās virsmas, ja rādiuss ir vairāk nekā 300 m.

7.7.13.6.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz PTb+ gabarītu, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļā. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz PTb+ gabarītu, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.3. iedaļā.

| 2. | Sliežu ceļam ar trīs sliedēm uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība ir ārējā apliece, kas veidojusies, pārklājoties uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 668 mm plata sliežu ceļa, un 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunktā noteiktajai uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 435 mm plata sliežu ceļa. |
| --- | --- |

2.

Sliežu ceļam ar trīs sliedēm uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība ir ārējā apliece, kas veidojusies, pārklājoties uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 668 mm plata sliežu ceļa, un 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunktā noteiktajai uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 435 mm plata sliežu ceļa.

7.7.13.7.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 152733:2013 5., 7. un 10. nodaļu un D.4.3. iedaļu.

7.7.13.8.   Maksimālo spiediena pārmaiņu tuneļos novērtēšana (6.2.4.12.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.12. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 668 mm, vērā ņemamajam atsauces šķērsgriezuma laukumam (konstanti visā vilciena garumā) atsevišķi katram motorvagonam vai piekabvagonam jābūt šādam:

| a) | 12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam PTc; |
| --- | --- |

a)

12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam PTc;

| b) | 11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam PTb un PTb+. |
| --- | --- |

b)

11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam PTb un PTb+.

Ritekļa gabarītu, ko paredzēts izmantot, nosaka, pamatojoties uz gabarītu, kas izvēlēts atbilstīgi 7.7.13.1. punktam.

7.7.14.   Īrijas tīkla īpatnības

7.7.14.1.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 5. apakšpunkta vietā sistēmā ar sliežu ceļiem, kuru nominālais platums ir 1 600 mm, var izmantot vienoto būvju tuvinājuma gabarītu IRL 2, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

7.7.14.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 6. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 7.7.14.1. punktam. Nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam, un tas nedrīkst būt mazāks par 3,47 m gabarītam IRL 2; ir jāņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtības.

7.7.14.3.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta 5. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 600 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot būvju tuvinājuma gabarītu IRL 2, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

7.7.15.   Spānijas tīkla īpatnības

7.7.15.1.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm jaunām līnijām būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri noteikti 29. un 30. tabulā saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļu.

  29. tabula


  Gabarīti pasažieru pārvadājumiem Spānijas tīklā







  Pārvadājumu kods | Augšējās daļas gabarīts |
| --- | --- | --- |
| P1 | GEC 16 |
| P2 | GEB 16 |
| P3 | GEC 16 |
| P4 | GEB 16 |
| P5 | GEB 16 |
| P6 | GHE 16 |

1.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm jaunām līnijām būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri noteikti 29. un 30. tabulā saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļu.

29. tabula

Gabarīti pasažieru pārvadājumiem Spānijas tīklā

Pārvadājumu kods

Augšējās daļas gabarīts

P1

GEC 16

P2

GEB 16

P3

GEC 16

P4

GEB 16

P5

GEB 16

P6

GHE 16

30. tabula

Gabarīti kravu pārvadājumiem Spānijas tīklā

| Pārvadājumu kods | Augšējās daļas gabarīts |
| --- | --- |
| F1 | GEC 16 |
| F2 | GEB 16 |
| F3 | GEB 16 |
| F4 | GHE 16 |

Pārvadājumu kods

Augšējās daļas gabarīts

F1

GEC 16

F2

GEB 16

F3

GEB 16

F4

GHE 16

Modernizētām vai atjaunotām līnijām būvju tuvinājuma gabarīta augšējo daļu nosaka, pamatojoties uz gabarītu GHE 16, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļā.

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm būvju tuvinājuma gabarīta apakšējā daļa atbilst GEI 2, kā noteikts šīs SITS P papildinājumā. Ja sliežu ceļi ir aprīkoti ar sliežu bremzēm, būvju tuvinājuma gabarīts GEI 1 attiecas uz gabarīta apakšējo daļu, kā noteikts šīs SITS P papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 2. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm būvju tuvinājuma gabarīta apakšējā daļa atbilst GEI 2, kā noteikts šīs SITS P papildinājumā. Ja sliežu ceļi ir aprīkoti ar sliežu bremzēm, būvju tuvinājuma gabarīts GEI 1 attiecas uz gabarīta apakšējo daļu, kā noteikts šīs SITS P papildinājumā.

| 3. | Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļas prasībām attiecībā uz augšējo daļu un šīs SITS P papildinājumu attiecībā uz apakšējo daļu. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm būvju tuvinājuma gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi saskaņā ar standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļas prasībām attiecībā uz augšējo daļu un šīs SITS P papildinājumu attiecībā uz apakšējo daļu.

7.7.15.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz augšējās daļas gabarītu GHE 16, GEB 16 vai GEC 16, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļā.

7.7.15.3.   Projektētais sliežu ceļa nošķiebums dzelzceļa satiksmes ietekmē (4.2.7.1.6)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.7.1.6. punkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm maksimālais kopējais projektētais sliežu ceļa nošķiebums dzelzceļa satiksmes ietekmē nepārsniedz 8 mm/3 m.

7.7.15.4.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.4. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam ir noteiktas 31. tabulā.

31. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sistēmā ar 1 668 mm platiem sliežu ceļiem

| Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- |
| Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V ≤ 80 | 1 659 | 1 698 |
| 80 < V ≤ 120 | 1 659 | 1 691 |
| 120 < V ≤ 160 | 1 660 | 1 688 |
| 160 < V ≤ 200 | 1 661 | 1 686 |
| 200 < V ≤ 240 | 1 663 | 1 684 |
| 240 < V ≤ 280 | 1 663 | 1 682 |
| 280 < V ≤ 320 | 1 664 | 1 680 |
| 320 < V ≤ 350 | 1 665 | 1 679 |

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V ≤ 80

1 659

1 698

80 < V ≤ 120

1 659

1 691

120 < V ≤ 160

1 660

1 688

160 < V ≤ 200

1 661

1 686

200 < V ≤ 240

1 663

1 684

240 < V ≤ 280

1 663

1 682

280 < V ≤ 320

1 664

1 680

320 < V ≤ 350

1 665

1 679

7.7.15.5.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

| a) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 618 mm.
  Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi; |
| --- | --- |

a)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: 1 618 mm.

Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka pārmijas iedarbināšanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 626 mm.
  Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.
  Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība: 1 626 mm.

Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā.

Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 590 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē: 1 590 mm;

| d) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 620 mm; |
| --- | --- |

d)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība pretsliedes/spārnsliedes ieejā: 1 620 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais platums: 38 mm;

| f) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm; |
| --- | --- |

f)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums: 40 mm;

| g) | pretsliedes maksimālais augstums: 70 mm. |
| --- | --- |

g)

pretsliedes maksimālais augstums: 70 mm.

7.7.15.6.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Perona nominālais augstums:

| a) | piepilsētas vai reģionālās vilcienu satiksmes peroniem vai |
| --- | --- |

a)

piepilsētas vai reģionālās vilcienu satiksmes peroniem vai

| b) | piepilsētas vilcienu satiksmes un tālsatiksmes peroniem; |
| --- | --- |

b)

piepilsētas vilcienu satiksmes un tālsatiksmes peroniem;

| c) | reģionālās vilcienu satiksmes un tālsatiksmes peroniem, |
| --- | --- |

c)

reģionālās vilcienu satiksmes un tālsatiksmes peroniem,

pie kuriem vilcieni apstājas parastā ekspluatācijā, var būt 680 mm, ja rādiuss ir 300 m vai vairāk virs velšanās virsmas.

7.7.15.7.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz augšējās daļas gabarītu GHE 16 vai GEC 16, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļā. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā definēts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, nosaka, pamatojoties uz uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību (bqlim). Uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtību aprēķina, pamatojoties uz augšējās daļas gabarītu GHE 16 vai GEC 16, kas noteikts standarta EN 15273-3:2013 D pielikuma D.4.11. iedaļā.

| 2. | Sliežu ceļam ar trīs sliedēm uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība ir ārējā apliece, kas veidojusies, pārklājoties uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 668 mm plata sliežu ceļa, un 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunktā noteiktajai uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 435 mm plata sliežu ceļa. |
| --- | --- |

2.

Sliežu ceļam ar trīs sliedēm uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtība ir ārējā apliece, kas veidojusies, pārklājoties uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 668 mm plata sliežu ceļa, un 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunktā noteiktajai uzstādīšanas tuvinājuma robežvērtībai, kas centrēta uz 1 435 mm plata sliežu ceļa.

7.7.15.8.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta 1. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. nodaļu un D pielikuma D.4.11. iedaļu attiecībā uz augšējo daļu un šīs SITS P papildinājumu attiecībā uz apakšējo daļu.

7.7.15.9.   Maksimālo spiediena pārmaiņu tuneļos novērtēšana (6.2.4.12.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.12. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 668 mm vērā ņemamajam atsauces šķērsgriezuma laukumam atsevišķi katram motorvagonam vai piekabvagonam jābūt šādam:

| a) | 12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GEC 16; |
| --- | --- |

a)

12 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GEC 16;

| b) | 11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GEB 16 un GHE 16. |
| --- | --- |

b)

11 m2 ritekļiem, kuri projektēti atsauces kinemātiskajam profilam GEB 16 un GHE 16.

Ritekļa gabarītu, ko paredzēts izmantot, nosaka, pamatojoties uz gabarītu, kas izvēlēts atbilstīgi 7.7.15.1. punktam.

7.7.16.   Zviedrijas tīkla īpatnības

7.7.16.1.   Vispārīgi noteikumi

“P” gadījumi

Infrastruktūrā, kas ir tieši savienota ar Somijas tīklu, un infrastruktūrā ostās var piemērot šīs SITS 7.7.6. punktā norādītās Somijas tīkla īpatnības sliežu ceļiem, kuri ir paredzēti ritekļiem, kas piemēroti sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 524 mm.

7.7.16.2.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Kā noteikts 4.2.9.3. punkta 1. apakšpunktā, attālumu no sliežu ceļa ass līdz perona malai paralēli velšanās plaknei (bq), kā noteikts standarta EN 15273-3:2013 13. nodaļā, aprēķina, izmantojot šādas vērtības pieļaujamajai papildu noliecei (Skin):

| a) | līknes iekšpusē: Skin = 40,5/R, |
| --- | --- |

a)

līknes iekšpusē: Skin = 40,5/R,

| b) | līknes ārpusē: Skin = 31,5/R. |
| --- | --- |

b)

līknes ārpusē: Skin = 31,5/R.

7.7.17.   Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpatnības

7.7.17.1.   SITS līniju kategorijas (4.2.1.)

“P” gadījumi

| 1. | Ja šajā SITS līnijas ātrums ir noteikts kilometros stundā (km/h) kā kategorija vai veiktspējas parametrs, ir jāļauj ātrumu izteikt kā ekvivalentu jūdzēs stundā (mph) atbilstīgi G papildinājumam attiecībā uz Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīklu. |
| --- | --- |

1.

Ja šajā SITS līnijas ātrums ir noteikts kilometros stundā (km/h) kā kategorija vai veiktspējas parametrs, ir jāļauj ātrumu izteikt kā ekvivalentu jūdzēs stundā (mph) atbilstīgi G papildinājumam attiecībā uz Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīklu.

| 2. | Slejas “Gabarīts” vietā 4.2.1. punkta 7. apakšpunkta 2. un 3. tabulā attiecībā uz visu līniju gabarītu, izņemot jaunas ātrgaitas līnijas ar pārvadājumu kodu P1, var izmantot valsts tehniskos noteikumus, kā noteikts Q papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Slejas “Gabarīts” vietā 4.2.1. punkta 7. apakšpunkta 2. un 3. tabulā attiecībā uz visu līniju gabarītu, izņemot jaunas ātrgaitas līnijas ar pārvadājumu kodu P1, var izmantot valsts tehniskos noteikumus, kā noteikts Q papildinājumā.

7.7.17.2.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta vietā valsts gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 7.7.17.1. punkta 2. apakšpunktam, būvju tuvinājuma gabarītu nosaka atbilstīgi Q papildinājumam.

7.7.17.3.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.2. punkta vietā nominālais attālums starp sliežu ceļu asīm taisniem sliežu ceļiem un sliežu ceļu līkumiem, kuru rādiuss ir vismaz 400 m, ir 3 400 mm. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta vietā nominālais attālums starp sliežu ceļu asīm taisniem sliežu ceļiem un sliežu ceļu līkumiem, kuru rādiuss ir vismaz 400 m, ir 3 400 mm.

| 2. | Ja topogrāfiski ierobežojumi neļauj nodrošināt 3 400 mm lielu nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm, šo attālumu var samazināt, ja piemēro īpašus pasākumus, lai vilcieni varētu virzīties viens otram garām drošā attālumā. |
| --- | --- |

2.

Ja topogrāfiski ierobežojumi neļauj nodrošināt 3 400 mm lielu nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm, šo attālumu var samazināt, ja piemēro īpašus pasākumus, lai vilcieni varētu virzīties viens otram garām drošā attālumā.

| 3. | Attālumu starp sliežu ceļu asīm samazina saskaņā ar valsts tehniskajiem noteikumiem, kuri noteikti Q papildinājumā. |
| --- | --- |

3.

Attālumu starp sliežu ceļu asīm samazina saskaņā ar valsts tehniskajiem noteikumiem, kuri noteikti Q papildinājumā.

7.7.17.3.a   Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas, lai nepārsniegtu 32. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

  32. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības | Riteņa profils |
| --- | --- | --- |
| Kustības ātruma diapazons (km/h) | S 1002, GV 1/40 | EPS |
| v ≤ 60 | Novērtējums nav jāveic |
| 60 < v ≤ 200 | 0,25 | 0,30 |
| 200 < v ≤ 280 | 0,20 | 0,20 |
| v > 280 | 0,10 | 0,15 |

1.

Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sliežu ceļa platuma, sliedes galviņas profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības vienlaidu sliežu ceļam izvēlas, lai nepārsniegtu 32. tabulā norādītās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

32. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Riteņa profils

Kustības ātruma diapazons (km/h)

S 1002, GV 1/40

EPS

v ≤ 60

Novērtējums nav jāveic

60 < v ≤ 200

0,25

0,30

200 < v ≤ 280

0,20

0,20

v > 280

0,10

0,15

| 2. | Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunkta vietā šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):






  a) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.4.5. punkta 4. apakšpunkta vietā šādus riteņpārus modelē, braucot projektētajos sliežu ceļa apstākļos (simulācijā veic aprēķinus saskaņā ar standartu EN 15302:2008+A1:2010):

a)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006 +A1:2010 C pielikumā, ar SR1;

| b) | S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2; |
| --- | --- |

b)

S 1002, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 C pielikumā, ar SR2;

| c) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- |

c)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR1;

| d) | GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2. |
| --- | --- |

d)

GV 1/40, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 B pielikumā, ar SR2.

| e) | EPS, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 D pielikumā, ar SR1; |
| --- | --- |

e)

EPS, kā noteikts standarta EN 13715:2006+A1:2010 D pielikumā, ar SR1;

Attiecībā uz SR1 un SR2 piemēro šādas vērtības:

| f) | Sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm. |
| --- | --- |

f)

Sistēmā ar 1 435 mm platiem sliežu ceļiem SR1 = 1 420 mm un SR2 = 1 426 mm.

7.7.17.4.   Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.5.3. punkta vietā stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālā nevadāmā garuma projektēto vērtību nosaka atbilstīgi Q papildinājumā noteiktajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.7.17.5.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 1. apakšpunkta b) punkta vietā pārmiju un krustojumu vertikālajai konstrukcijai CEN 56 vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu pieļaujamā minimālā vērtība ir 1 388 mm (šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no serdes faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā).

7.7.17.6.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.9.2. punkta vietā attiecībā uz perona augstumu var piemērot Q papildinājumā noteiktos valsts tehniskos noteikumus.

7.7.17.7.   Perona nobīde (4.2.9.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.9.3. punkta vietā attiecībā uz perona nobīdi var piemērot Q papildinājumā noteiktos valsts tehniskos noteikumus.

7.7.17.8.   Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.11.2. punkta 2. apakšpunkta vietā infrastruktūras pārvaldītājs izmēra sliežu ceļa platumu un sliedes galviņas profilus attiecīgajā vietā apmēram 10 m attālumā. 100 metros vidējo ekvivalento koniskumu aprēķina, modelējot ar riteņpāriem a)–e), kas minēti šīs SITS 7.7.17.3. punkta 2. apakšpunktā, lai kopīgās izmeklēšanas nolūkā pārbaudītu atbilstību ekvivalentā koniskuma robežvērtībai, kas sliežu ceļam noteikta 14. tabulā.

7.7.17.9.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta vietā būvju tuvinājuma gabarītu var novērtēt atbilstīgi Q papildinājumā noteiktajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.7.17.10.   Attāluma starp sliežu ceļu asīm novērtēšana (6.2.4.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.2. punkta vietā attālumu starp sliežu ceļu asīm var novērtēt atbilstīgi Q papildinājumā noteiktajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.7.17.11.   Perona nobīdes novērtēšana (6.2.4.11.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.11. punkta vietā perona nobīdi var novērtēt atbilstīgi Q papildinājumā noteiktajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.7.18.   Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīkla īpatnības

7.7.18.1.   Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.1. punkta 5. apakšpunkta vietā sliežu ceļiem ar nominālo platumu 1 600 mm var izmantot vienoto būvju tuvinājuma gabarītu IRL 3, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

7.7.18.2.   Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.3.2. punkta 6. apakšpunkta vietā 1 600 mm platiem sliežu ceļiem attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka, pamatojoties uz gabarītiem, kuri izvēlēti atbilstīgi 7.7.17.1. punktam. Nominālo horizontālo attālumu starp sliežu ceļu asīm nosaka atbilstīgi projektam un ņem vērā aerodinamiskās iedarbības robežvērtību. Minimālā pieļaujamā vērtība vienotajam būvju tuvinājuma gabarītam IRL 3 ir atklāts punkts.

7.7.18.3.   Būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 6.2.4.1. punkta 5. apakšpunkta vietā 1 600 mm platiem sliežu ceļiem būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšanu kā projekta pārbaudi veic attiecībā pret raksturīgajiem šķērsgriezumiem, izmantojot būvju tuvinājuma gabarītu IRL 3, kā noteikts šīs SITS O papildinājumā.

7.7.19.   Slovākijas tīkla īpatnības

7.7.19.1.   SITS līniju kategorijas (4.2.1.)

“P” gadījumi

Pārvadājumu kodam F1520, kas noteikts 4.2.1. punkta 7. apakšpunkta 3. tabulā, sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem var izmantot 24,5 t ass slodzi un vilciena garumu no 650 m līdz 1 050 m.

7.7.19.2.   Horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 2. apakšpunkta vietā, lai novērstu bufera bloķēšanu, pretējas līknes (izņemot pretējas līknes šķirotavās, kur veic manevrus ar atsevišķiem vagoniem), kuru rādiuss ir 150–300 m, jaunām līnijām projektē saskaņā ar 33. un 34. tabulu. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 2. apakšpunkta vietā, lai novērstu bufera bloķēšanu, pretējas līknes (izņemot pretējas līknes šķirotavās, kur veic manevrus ar atsevišķiem vagoniem), kuru rādiuss ir 150–300 m, jaunām līnijām projektē saskaņā ar 33. un 34. tabulu.

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem galvenajiem sliežu ceļiem pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē tā, lai starp līkumiem būtu vismaz 15 m garš taisns sliežu ceļa posms. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem galvenajiem sliežu ceļiem pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē tā, lai starp līkumiem būtu vismaz 15 m garš taisns sliežu ceļa posms.

| 3. | Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem tādiem sliežu ceļiem, kuri nav galvenie sliežu ceļi, pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē atbilstīgi 33. un 34. tabulai.

  33. tabula


  Garuma robežvērtības taisnam starpposma sliežu ceļa elementam starp divām garām lokveida līknēm pretējos virzienos (m)

















  R1/R2 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 220 | 230 | 250 | 280 | 300 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 150 | 11,0 | 10,7 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,7 | 8,1 | 7,6 | 6,7 |
| 160 | 10,7 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,6 | 8,1 | 7,6 | 6,7 | 6,4 |
| 170 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,1 | 7,6 | 6,7 | 6,4 | 6,0 |
| 180 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,6 | 6,4 | 6,0 | 5,5 |
| 190 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,5 | 6,3 | 6,0 | 5,4 | 4,5 |
| 200 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 3,0 |
| 220 | 9,0 | 8,6 | 8,1 | 7,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 3,0 | 0,0 |
| 230 | 8,7 | 8,1 | 7,6 | 6,6 | 6,3 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 3,0 | 0,0 | |
| 250 | 8,1 | 7,6 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 3,0 | 0,0 | | |
| 280 | 7,6 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,4 | 4,0 | 3,0 | 0,0 | | | |
| 300 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,5 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | | | | |
| 325 | 6,4 | 6,0 | 5,7 | 5,0 | 4,0 | 0,0 | | | | | |
| 350 | 6,3 | 5,8 | 5,2 | 4,0 | 3,0 | 0,0 | | | | | |
| 400 | 6,0 | 5,2 | 4,0 | 3,0 | 0,0 | | | | | | |
| 450 | 5,5 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | | | | | | | |
| 500 | 5,0 | 3,0 | 0,0 | | | | | | | | |
| 600 | 3,0 | 0,0 | | | | | | | | | |
| 700 | 0,0 | | | | | | | | | | |

3.

Šīs SITS 4.2.3.4. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem tādiem sliežu ceļiem, kuri nav galvenie sliežu ceļi, pretējas līknes, kuru rādiuss ir 150–250 m, projektē atbilstīgi 33. un 34. tabulai.

33. tabula

Garuma robežvērtības taisnam starpposma sliežu ceļa elementam starp divām garām lokveida līknēm pretējos virzienos (m)

R1/R2

150

160

170

180

190

200

220

230

250

280

300

150

11,0

10,7

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,7

8,1

7,6

6,7

160

10,7

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,6

8,1

7,6

6,7

6,4

170

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,5

8,1

7,6

6,7

6,4

6,0

180

10,0

9,8

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,6

6,4

6,0

5,5

190

9,8

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,5

6,3

6,0

5,4

4,5

200

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,5

6,2

6,0

5,3

4,0

3,0

220

9,0

8,6

8,1

7,5

6,5

6,2

6,0

5,3

4,0

3,0

0,0

230

8,7

8,1

7,6

6,6

6,3

6,0

5,3

4,0

3,0

0,0

250

8,1

7,6

6,7

6,4

6,0

5,3

4,0

3,0

0,0

280

7,6

6,7

6,4

6,0

5,4

4,0

3,0

0,0

300

6,7

6,4

6,0

5,5

4,5

3,0

0,0

325

6,4

6,0

5,7

5,0

4,0

0,0

350

6,3

5,8

5,2

4,0

3,0

0,0

400

6,0

5,2

4,0

3,0

0,0

450

5,5

4,5

3,0

0,0

500

5,0

3,0

0,0

600

3,0

0,0

700

0,0

34. tabula

Garuma robežvērtības taisnam starpposma sliežu ceļa elementam starp divām garām lokveida līknēm pretējos virzienos (m); pasažieru vilcieniem, kuri brauc ar ātrumu līdz 40 km/h, sliežu ceļiem, kuri nav galvenie sliežu ceļi

| R1/R2 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 220 | 230 | 250 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 150 | 11,0 | 10,7 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,7 | 8,1 |
| 160 | 10,7 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,6 | 8,1 | 7,6 |
| 170 | 10,4 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,1 | 7,6 | 6,7 |
| 180 | 10,0 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,6 | 6,4 |
| 190 | 9,8 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,5 | 6,3 | 6,0 |
| 200 | 9,5 | 9,0 | 8,5 | 8,0 | 7,5 | 6,7 | 6,2 | 6,0 | 5,3 |
| 220 | 9,0 | 8,6 | 8,1 | 7,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | 5,3 | 4,0 |
| 230 | 8,7 | 8,1 | 7,6 | 6,6 | 6,3 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 4,0 |
| 250 | 8,1 | 7,6 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 280 | 7,6 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,4 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 300 | 6,7 | 6,4 | 6,0 | 5,5 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 325 | 6,4 | 6,0 | 5,7 | 5,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 350 | 6,3 | 5,8 | 5,2 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 400 | 6,0 | 5,2 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 450 | 5,5 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 500 | 5,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| 600 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |

R1/R2

150

160

170

180

190

200

220

230

250

150

11,0

10,7

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,7

8,1

160

10,7

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,6

8,1

7,6

170

10,4

10,0

9,8

9,5

9,0

8,5

8,1

7,6

6,7

180

10,0

9,8

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,6

6,4

190

9,8

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,5

6,3

6,0

200

9,5

9,0

8,5

8,0

7,5

6,7

6,2

6,0

5,3

220

9,0

8,6

8,1

7,5

6,5

6,2

6,0

5,3

4,0

230

8,7

8,1

7,6

6,6

6,3

6,0

5,3

4,0

4,0

250

8,1

7,6

6,7

6,4

6,0

5,3

4,0

4,0

4,0

280

7,6

6,7

6,4

6,0

5,4

4,0

4,0

4,0

4,0

300

6,7

6,4

6,0

5,5

4,5

4,0

4,0

4,0

4,0

325

6,4

6,0

5,7

5,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

350

6,3

5,8

5,2

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

400

6,0

5,2

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

450

5,5

4,5

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

500

5,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

600

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

4,0

7.7.19.3.   Vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.)

“P” gadījumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 1. apakšpunkta vietā tikai atzarojumiem, pa kuriem var braukt ar maksimālo ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, vertikālo līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 500 m pacēluma virsotnē un ieplakā. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 1. apakšpunkta vietā tikai atzarojumiem, pa kuriem var braukt ar maksimālo ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, vertikālo līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 500 m pacēluma virsotnē un ieplakā.

| 2. | Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālu līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 2 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā, bet šaurības dēļ (piemēram, nepietiekama vieta) – vismaz 1 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem vertikālu līkņu rādiuss (izņemot šķirošanas uzkalniņus) ir vismaz 2 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā, bet šaurības dēļ (piemēram, nepietiekama vieta) – vismaz 1 000 m pacēluma virsotnē un ieplakā.

| 3. | Atzarojumiem, pa kuriem var braukt ar maksimālo ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, var izmantot vertikālas līknes ar rādiusu vismaz 500 m pacēluma virsotnē un ieplakā. |
| --- | --- |

3.

Atzarojumiem, pa kuriem var braukt ar maksimālo ātrumu, kas nepārsniedz 10 km/h, var izmantot vertikālas līknes ar rādiusu vismaz 500 m pacēluma virsotnē un ieplakā.

| 4. | Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 4. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem šķirošanas uzkalniņos vertikālo līkņu rādiuss ir vismaz 300 m pacēluma virsotnē un 250 m ieplakā. |
| --- | --- |

4.

Šīs SITS 4.2.3.5. punkta 4. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem šķirošanas uzkalniņos vertikālo līkņu rādiuss ir vismaz 300 m pacēluma virsotnē un 250 m ieplakā.

7.7.19.4.   Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.4.3. punkta 3. apakšpunkta vietā visiem ritošā sastāva veidiem sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts nepārsniedz 137 mm. Pasažieru pārvadājumiem minētā robežvērtība attiecas uz ātrumu līdz 230 km/h. Jauktiem pārvadājumiem minētā robežvērtība attiecas uz ātrumu līdz 160 km/h.

7.7.19.5.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.3. punkta 4. un 5. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem piemēro 4.2.8.3. punkta 1., 2. un 3. apakšpunktu.

7.7.19.6.   Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.4. punkta 2. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam izolētam defektam ir noteiktas 35. tabulā.

35. tabula

Tūlītējas rīcības robežvērtības sliežu ceļa platumam sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem Slovākijā

| Ātrums (km/h) | Izmēri (mm) |
| --- | --- |
| | Minimālais sliežu ceļa platums | Maksimālais sliežu ceļa platums |
| V ≤ 80 | 1 511 | 1 555 |
| 80 < V ≤ 120 | 1 512 | 1 550 |
| 120 < V ≤ 160 | 1 513 | 1 545 |
| 160 < V ≤ 230 | 1 514 | 1 540 |

Ātrums (km/h)

Izmēri (mm)

Minimālais sliežu ceļa platums

Maksimālais sliežu ceļa platums

V ≤ 80

1 511

1 555

80 < V ≤ 120

1 512

1 550

120 < V ≤ 160

1 513

1 545

160 < V ≤ 230

1 514

1 540

7.7.19.7.   Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.5. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem maksimālais pieļaujamais ārējās sliedes paaugstinājums ekspluatācijā ir 170 mm.

7.7.19.8.   Tūlītējas rīcības robežvērtības pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 4.2.8.6. punkta 3. apakšpunkta vietā sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem pārmiju un krustojumu tehniskie raksturlielumi atbilst šādām ekspluatācijas vērtībām:

| a) | apvedceļa minimālā vērtība šaurākajā vietā starp atklātu pārmiju sliedi un rāmjsliedi ir 60 mm; |
| --- | --- |

a)

apvedceļa minimālā vērtība šaurākajā vietā starp atklātu pārmiju sliedi un rāmjsliedi ir 60 mm;

| b) | vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība ir 1 472 mm. Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā. Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā; |
| --- | --- |

b)

vienkāršo krusteņu stacionāro seržu aizsargu minimālā vērtība ir 1 472 mm. Šo vērtību mēra 14 mm zem velšanās virsmas teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgā attālumā atpakaļvirzienā no faktiskā punkta, kā norādīts 2. attēlā. Krusteņiem ar punkta retrakciju šo vērtību var samazināt. Šajā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs pierāda, ka punkta retrakcija ir pietiekama, lai garantētu, ka ritenis nenonāk kontaktā ar serdi faktiskajā punktā;

| c) | brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē ir 1 436 mm; |
| --- | --- |

c)

brīvās riteņa pārejas maksimālā vērtība krusteņa serdē ir 1 436 mm;

| d) | uzmalu vadotnes minimālais platums ir 40 mm; |
| --- | --- |

d)

uzmalu vadotnes minimālais platums ir 40 mm;

| e) | uzmalu vadotnes minimālais dziļums ir 40 mm; |
| --- | --- |

e)

uzmalu vadotnes minimālais dziļums ir 40 mm;

| f) | pretsliedes maksimālais papildu augstums ir 54 mm. |
| --- | --- |

f)

pretsliedes maksimālais papildu augstums ir 54 mm.

7.7.19.9.   Perona augstums (4.2.9.2.)

“P” gadījumi

Atjaunotām līnijām, kuru maksimālais ātrums nepārsniedz 120 km/h, pieļaujamais nominālais perona augstums ir 200–300 mm virs velšanās virsmas.

7.7.19.10.   Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

“T” gadījumi

Kamēr nav ieviestas iekārtas, ar ko mēra elementus, kuri ir vajadzīgi, lai aprēķinātu ekvivalento koniskumu ekspluatācijā, Slovākijā šo parametru novērtējumu var neveikt.

7.7.19.11.   Sliežu ceļa gulšņi (5.3.3.)

“P” gadījumi

Šīs SITS 5.3.3.2. punkta 2. apakšpunkta prasības piemēro, ja ātrums pārsniedz 250 km/h.

---

(1)  Ass slodzi nosaka, pamatojoties uz konstrukcijas masu darba režīmā galvas vagoniem (un P2 lokomotīvēm) un ekspluatācijas masu normālā lietderīgās kravas režīmā ritekļiem, kuri ir piemēroti lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas) pārvadāšanai, kā noteikts standarta EN 15663:2009+AC:2010 2.1. punktā. Atbilstošās ** ass slodzes vērtības ritekļiem, kuri ir piemēroti lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas) pārvadāšanai, ir 21,5 t – P1 un 22,5 t – P2, kā noteikts šīs SITS K papildinājumā.

(2)  Ass slodzi nosaka, pamatojoties uz konstrukcijas masu darba režīmā galvas vagoniem un lokomotīvēm, kā noteikts standarta EN 15663:2009+AC:2010 2.1. punktā, un konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravas režīmā citiem ritekļiem, kā noteikts šīs SITS K papildinājumā.

(3)  Ass slodzi nosaka, pamatojoties uz konstrukcijas masu darba režīmā galvas vagoniem un lokomotīvēm, kā noteikts standarta EN 15663:2009+AC:2010 2.1. punktā, un konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravas režīmā citiem ritekļiem, kā noteikts šīs SITS K papildinājumā.

(4)  Komisijas Lēmums 2008/232/EK ( 2008. gada 21. februāris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai (OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp.).

(5)  Padomes 1998. gada 3. novembra Direktīva 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

(6)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Ieteikums 2014/881/ES par procedūru, kas izmantojama, lai pierādītu pastāvošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeni savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 520. lpp.).

(7)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmums Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).

(9)

Piezīme: pretējām līknēm ar atšķirīgiem rādiusiem, projektējot taisnus elementus starp līknēm, izmanto mazākās līknes rādiusu.

A papildinājums

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana

Savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumi, kuri paziņotajai iestādei vai ražotājam jānovērtē dažādajos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos saskaņā ar izvēlēto moduli, 36. tabulā atzīmēti ar “X”. Ja novērtējums nav jāveic, tabulā tas atzīmēts ar “n. p.”.

Infrastruktūras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem nepiemēro īpašas novērtēšanas procedūras.

36. tabula

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana EK atbilstības deklarācijas izdošanai

| Vērtējamie raksturlielumi | Novērtēšanas posmi |
| --- | --- |
| Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms
  Ražošanas process + ražojuma testēšana |
| Projekta pārbaude | Ražošanas procesa pārbaude | Tipa testēšana | Ražojuma
  (sērijas) kvalitāte |
| 5.3.1. | Sliedes |

Vērtējamie raksturlielumi

Novērtēšanas posmi

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Ražošanas process + ražojuma testēšana

Projekta pārbaude

Ražošanas procesa pārbaude

Tipa testēšana

Ražojuma

(sērijas) kvalitāte

5.3.1.

Sliedes

| 5.3.1.1. | Sliedes galviņas profils |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Sliedes galviņas profils

X

n. p.

X

X

| 5.3.1.2. | Sliedes cietība |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Sliedes cietība

X

X

X

X

| 5.3.2. | Sliežu piestiprināšanas sistēmas |
| --- | --- |

5.3.2.

Sliežu piestiprināšanas sistēmas

n. p.

n. p.

X

X

| 5.3.3. | Sliežu ceļa gulšņi |
| --- | --- |

5.3.3.

Sliežu ceļa gulšņi

X

X

n. p.

X

B papildinājums

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana

Apakšsistēmas raksturlielumi, kuri jānovērtē dažādajos projektēšanas, būvniecības un ekspluatācijas posmos, 37. tabulā atzīmēti ar “X”.

Ja paziņotajai iestādei novērtējums nav jāveic, tabulā tas atzīmēts ar “n. p.”. Tas nenozīmē, ka nav jāveic citi novērtējumi citos posmos.

Novērtēšanas posmu definīcijas:

1)   “projekta pārbaude”: vērtību/parametru pareizības pārbaude saskaņā ar piemērojamajām SITS prasībām, kuras attiecas uz galīgo projektu;

2)   “samontēti ražojumi pirms nodošanas ekspluatācijā”: pārbaude uz vietas, lai pārliecinātos, ka gatavais ražojums vai apakšsistēma tieši pirms nodošanas ekspluatācijā atbilst attiecīgajiem projekta parametriem.

Tabulas 3. slejā norādītas atsauces uz 6.2.4. punktu “Īpašas apakšsistēmas novērtēšanas procedūras” un 6.2.5. punktu “Tehniskie risinājumi, kuri projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību”.

37. tabula

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana EK atbilstības verificēšanai

| Vērtējamie raksturlielumi | Jaunas līnijas vai modernizācijas/atjaunošanas projekts | Īpašas novērtēšanas procedūras |
| --- | --- | --- |
| Projekta pārbaude | Samontēti ražojumi pirms nodošanas ekspluatācijā |
| 1 | 2 | 3 |
| Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.) | X | X | 6.2.4.1. |
| Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.) | X | X | 6.2.4.2. |
| Maksimālie slīpumi (4.2.3.3.) | X | n. p. | |
| Horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.) | X | X | 6.2.4.4. |
| Vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.) | X | n. p. | 6.2.4.4. |
| Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.) | X | X | 6.2.4.3. |
| Ārējās sliedes paaugstinājums (4.2.4.2.) | X | X | 6.2.4.4. |
| Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.) | X | n. p. | 6.2.4.4.
  6.2.4.5. |
| Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.) | X | n. p. | 6.2.4.4. |
| Ekvivalentā koniskuma projektēto vērtību novērtēšana (4.2.4.5.) | X | n. p. | 6.2.4.6. |
| Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.) | X | n. p. | 6.2.4.7. |
| Sliežu ieslīpums (4.2.4.7.) | X | n. p. | |
| Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.) | X | n. p. | 6.2.4.8. |
| Kustīgu krusteņa seržu izmantojums (4.2.5.2.) | X | n. p. | 6.2.4.8. |
| Stacionāru divkāršo krustojumu maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.) | X | n. p. | 6.2.4.8. |
| Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.) | X | n. p. | 6.2.5. |
| Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.) | X | n. p. | 6.2.5. |
| Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.) | X | n. p. | 6.2.5. |
| Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.) | X | n. p. | 6.2.4.9. |
| Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.) | X | n. p. | 6.2.4.9. |
| Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.) | X | n. p. | 6.2.4.9. |
| Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.) | X | n. p. | 6.2.4.10. |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.) | n. p. | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.) | n. p. | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.) | n. p. | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.) | n. p. | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.) | n. p. | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.) | n. p. | n. p. | |
| Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.) | X | n. p. | |
| Perona augstums (4.2.9.2.) | X | X | |
| Perona nobīde (4.2.9.3.) | X | X | 6.2.4.11. |
| Sliežu ceļu plānojums gar peroniem (4.2.9.4.) | X | n. p. | |
| Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.) | X | n. p. | 6.2.4.12. |
| Sānvēja ietekme (4.2.10.2.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.13. |
| Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.) | n. p. | n. p. | |
| Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.) | n. p. | n. p. | |
| Tualešu iztukšošana (4.2.12.2.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.14. |
| Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.14. |
| Ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.14. |
| Degvielas uzpilde (4.2.12.5.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.14. |
| Ārējā energoapgāde (4.2.12.6.) | n. p. | n. p. | 6.2.4.14. |
| Savstarpējas izmantojamības komponentu piemērošana | n. p. | X | |

Vērtējamie raksturlielumi

Jaunas līnijas vai modernizācijas/atjaunošanas projekts

Īpašas novērtēšanas procedūras

Projekta pārbaude

Samontēti ražojumi pirms nodošanas ekspluatācijā

1

2

3

Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

X

X

6.2.4.1.

Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

X

X

6.2.4.2.

Maksimālie slīpumi (4.2.3.3.)

X

n. p.

Horizontālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.4.)

X

X

6.2.4.4.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss (4.2.3.5.)

X

n. p.

6.2.4.4.

Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.)

X

X

6.2.4.3.

Ārējās sliedes paaugstinājums (4.2.4.2.)

X

X

6.2.4.4.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (4.2.4.3.)

X

n. p.

6.2.4.4.

6.2.4.5.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.)

X

n. p.

6.2.4.4.

Ekvivalentā koniskuma projektēto vērtību novērtēšana (4.2.4.5.)

X

n. p.

6.2.4.6.

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.)

X

n. p.

6.2.4.7.

Sliežu ieslīpums (4.2.4.7.)

X

n. p.

Pārmiju un krustojumu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.)

X

n. p.

6.2.4.8.

Kustīgu krusteņa seržu izmantojums (4.2.5.2.)

X

n. p.

6.2.4.8.

Stacionāru divkāršo krustojumu maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.)

X

n. p.

6.2.4.8.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.)

X

n. p.

6.2.5.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.)

X

n. p.

6.2.5.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.)

X

n. p.

6.2.5.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.)

X

n. p.

6.2.4.9.

Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.)

X

n. p.

6.2.4.9.

Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.)

X

n. p.

6.2.4.9.

Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.)

X

n. p.

6.2.4.10.

Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.)

n. p.

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.)

n. p.

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.)

n. p.

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

n. p.

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes paaugstinājumam (4.2.8.5.)

n. p.

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krustojumiem (4.2.8.6.)

n. p.

n. p.

Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.)

X

n. p.

Perona augstums (4.2.9.2.)

X

X

Perona nobīde (4.2.9.3.)

X

X

6.2.4.11.

Sliežu ceļu plānojums gar peroniem (4.2.9.4.)

X

n. p.

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.)

X

n. p.

6.2.4.12.

Sānvēja ietekme (4.2.10.2.)

n. p.

n. p.

6.2.4.13.

Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.)

n. p.

n. p.

Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

n. p.

n. p.

Tualešu iztukšošana (4.2.12.2.)

n. p.

n. p.

6.2.4.14.

Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.)

n. p.

n. p.

6.2.4.14.

Ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.)

n. p.

n. p.

6.2.4.14.

Degvielas uzpilde (4.2.12.5.)

n. p.

n. p.

6.2.4.14.

Ārējā energoapgāde (4.2.12.6.)

n. p.

n. p.

6.2.4.14.

Savstarpējas izmantojamības komponentu piemērošana

n. p.

X

C papildinājums

Sliežu ceļa, pārmiju un krustojumu projektu tehniskie raksturlielumi

C.1. papildinājums

Sliežu ceļa projekta tehniskie raksturlielumi

Sliežu ceļa projektu definē vismaz ar šādiem tehniskajiem raksturlielumiem:

| a) | sliedes:






  — | profils(-i) un kategorijas, |
| --- | --- | --- |

a)

sliedes:

—

profils(-i) un kategorijas,

| — | vienlaidu metinātas sliedes vai sliežu posmi (savienotām sliežu ceļa sekcijām); |
| --- | --- |

—

vienlaidu metinātas sliedes vai sliežu posmi (savienotām sliežu ceļa sekcijām);

| b) | piestiprināšanas sistēma:






  — | veids, |
| --- | --- | --- |

b)

piestiprināšanas sistēma:

—

veids,

| — | zemsliežu pamata stingums, |
| --- | --- |

—

zemsliežu pamata stingums,

| — | iespīlēšanas spēks, |
| --- | --- |

—

iespīlēšanas spēks,

| — | garenvirziena ierobežojums; |
| --- | --- |

—

garenvirziena ierobežojums;

| c) | gulsnis:






  — | veids, |
| --- | --- | --- |

c)

gulsnis:

—

veids,

| — | izturība pret vertikālām slodzēm:






  — | betons: projekta lieces momenti; |
| --- | --- | --- |

—

izturība pret vertikālām slodzēm:

—

betons: projekta lieces momenti;

| — | koks: atbilstība standartam EN 13145:2001; |
| --- | --- |

—

koks: atbilstība standartam EN 13145:2001;

| — | tērauds: šķērsgriezuma inerces moments, |
| --- | --- |

—

tērauds: šķērsgriezuma inerces moments,

| — | izturība pret garenvirziena un sānvirziena slodzēm: ģeometrija un svars, |
| --- | --- |

—

izturība pret garenvirziena un sānvirziena slodzēm: ģeometrija un svars,

| — | nominālais un projektētais sliežu ceļa platums; |
| --- | --- |

—

nominālais un projektētais sliežu ceļa platums;

| d) | sliežu ieslīpums; |
| --- | --- |

d)

sliežu ieslīpums;

| e) | balasta šķērsgriezumi (balasta plecs – balasta biezums); |
| --- | --- |

e)

balasta šķērsgriezumi (balasta plecs – balasta biezums);

| f) | balasta veids (šķirošana = granulometrija); |
| --- | --- |

f)

balasta veids (šķirošana = granulometrija);

| g) | attālums starp gulšņiem; |
| --- | --- |

g)

attālums starp gulšņiem;

| h) | īpašas ierīces: piemēram, gulšņu balsti, trešā/ceturtā sliede utt. |
| --- | --- |

h)

īpašas ierīces: piemēram, gulšņu balsti, trešā/ceturtā sliede utt.

C.2. papildinājums

Pārmiju un krustojumu projekta tehniskie raksturlielumi

Pārmiju un krustojumu projektu definē vismaz ar šādiem tehniskajiem raksturlielumiem:

| a) | sliedes:






  — | profils(-i) un kategorijas (pārmiju sliede, rāmjsliede), |
| --- | --- | --- |

a)

sliedes:

—

profils(-i) un kategorijas (pārmiju sliede, rāmjsliede),

| — | vienlaidu metinātas sliedes vai sliežu posmi (savienotām sliežu ceļa sekcijām); |
| --- | --- |

—

vienlaidu metinātas sliedes vai sliežu posmi (savienotām sliežu ceļa sekcijām);

| b) | piestiprināšanas sistēma:






  — | veids, |
| --- | --- | --- |

b)

piestiprināšanas sistēma:

—

veids,

| — | zemsliežu pamata stingums, |
| --- | --- |

—

zemsliežu pamata stingums,

| — | iespīlēšanas spēks, |
| --- | --- |

—

iespīlēšanas spēks,

| — | garenvirziena ierobežojums; |
| --- | --- |

—

garenvirziena ierobežojums;

| c) | gulsnis:






  — | veids, |
| --- | --- | --- |

c)

gulsnis:

—

veids,

| — | izturība pret vertikālām slodzēm:






  — | betons: projekta lieces momenti; |
| --- | --- | --- |

—

izturība pret vertikālām slodzēm:

—

betons: projekta lieces momenti;

| — | koks: atbilstība standartam EN 13145:2001; |
| --- | --- |

—

koks: atbilstība standartam EN 13145:2001;

| — | tērauds: šķērsgriezuma inerces moments, |
| --- | --- |

—

tērauds: šķērsgriezuma inerces moments,

| — | izturība pret garenvirziena un sānvirziena slodzēm: ģeometrija un svars, |
| --- | --- |

—

izturība pret garenvirziena un sānvirziena slodzēm: ģeometrija un svars,

| — | nominālais un projektētais sliežu ceļa platums; |
| --- | --- |

—

nominālais un projektētais sliežu ceļa platums;

| d) | sliežu ieslīpums; |
| --- | --- |

d)

sliežu ieslīpums;

| e) | balasta šķērsgriezumi (balasta plecs – balasta biezums); |
| --- | --- |

e)

balasta šķērsgriezumi (balasta plecs – balasta biezums);

| f) | balasta veids (šķirošana = granulometrija); |
| --- | --- |

f)

balasta veids (šķirošana = granulometrija);

| g) | krustojuma veids (stacionārs vai ar kustīgu serdi); |
| --- | --- |

g)

krustojuma veids (stacionārs vai ar kustīgu serdi);

| h) | bloķēšanas veids (pārmijas pārvedmehānisms, krusteņa kustīgā serde); |
| --- | --- |

h)

bloķēšanas veids (pārmijas pārvedmehānisms, krusteņa kustīgā serde);

| i) | īpašas ierīces: piemēram, gulšņu balsti, trešā/ceturtā sliede utt.; |
| --- | --- |

i)

īpašas ierīces: piemēram, gulšņu balsti, trešā/ceturtā sliede utt.;

| j) | vispārēji pārmiju un krustojumu rasējumi, kur norāda:






  — | ģeometrisko diagrammu (trīsstūris), kur norādīts sānceļa garums un tangenss sānceļa galā, |
| --- | --- | --- |

j)

vispārēji pārmiju un krustojumu rasējumi, kur norāda:

—

ģeometrisko diagrammu (trīsstūris), kur norādīts sānceļa garums un tangenss sānceļa galā,

| — | galvenos ģeometriskos raksturlielumus, piemēram, galvenos rādiusus pārmijās, slēgšanas un krustojuma paneli, krustojuma leņķi, |
| --- | --- |

—

galvenos ģeometriskos raksturlielumus, piemēram, galvenos rādiusus pārmijās, slēgšanas un krustojuma paneli, krustojuma leņķi,

| — | attālumu starp gulšņiem. |
| --- | --- |

—

attālumu starp gulšņiem.

D papildinājums

Sliežu ceļa, pārmiju un krustojumu projektu izmantošanas nosacījumi

D.1. papildinājums

Sliežu ceļa projekta izmantošanas nosacījumi

Sliežu ceļa projekta izmantošanas nosacījumi ir šādi:

| a) | maksimālā ass slodze (t); |
| --- | --- |

a)

maksimālā ass slodze (t);

| b) | maksimālais līnijas ātrums (km/h); |
| --- | --- |

b)

maksimālais līnijas ātrums (km/h);

| c) | minimālais horizontālas līknes rādiuss (m); |
| --- | --- |

c)

minimālais horizontālas līknes rādiuss (m);

| d) | maksimālais ārējās sliedes paaugstinājums (mm); |
| --- | --- |

d)

maksimālais ārējās sliedes paaugstinājums (mm);

| e) | Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (mm). |
| --- | --- |

e)

Maksimālais ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts (mm).

D.2. papildinājums

Pārmiju un krustojumu projekta izmantošanas nosacījumi

Pārmiju un krustojumu projekta izmantošanas nosacījumi ir šādi:

| a) | maksimālā ass slodze (t); |
| --- | --- |

a)

maksimālā ass slodze (t);

| b) | maksimālais līnijas ātrums (km/h) tiešā maršrutā un pārmiju sānceļos; |
| --- | --- |

b)

maksimālais līnijas ātrums (km/h) tiešā maršrutā un pārmiju sānceļos;

| c) | noteikumi attiecībā uz sānceļu līkumiem, pamatojoties uz vispārējiem projektiem, ar minimālu izliekumu (tiešā maršrutā un pārmiju sānceļos). |
| --- | --- |

c)

noteikumi attiecībā uz sānceļu līkumiem, pamatojoties uz vispārējiem projektiem, ar minimālu izliekumu (tiešā maršrutā un pārmiju sānceļos).

E papildinājums

Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam

Minimālās prasības attiecībā uz konstrukciju spēju ir noteiktas 38. un 39. tabulā atbilstīgi 2. un 3. tabulā norādītajiem pārvadājumu kodiem. Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju 38. un 39. tabulā ir noteiktas kā apvienots parametrs, kurā ietilpst EN līniju kategorija un atbilstošais maksimālais ātrums. EN līniju kategoriju un atbilstošo ātrumu uzskata par vienu apvienotu parametru.

EN līniju kategorija ir ass slodzes un ar attālumu starp asīm saistītu ģeometrisku aspektu funkcija. EN līniju kategorijas ir norādītas standarta EN 15528:2008+A1:2012 A pielikumā.

38. tabula

EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums
   (1)
   (6)
  (km/h) – pasažieru pārvadājumi

| Pārvadājumu kods | Pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vagoni, bagāžas vagoni un vagoni automobiļu pārvadāšanai) un vieglie kravas vagoni (2)
   (3) | Lokomotīves un galvas vagoni (2)
   (4) | Elektrovilces vai dīzeļvilces motorvienības, motorvagoni un automotrises (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | Atklāts punkts |
| P2 |
| P3a (> 160 km/h) | A – 200
  B1 – 160 | D2 – 200 (11) | Atklāts punkts |
| P3b (≤ 160 km/h) | B1 – 160 | D2 – 160 | C2 (8) – 160
  D2 (9) – 120 |
| P4a (> 160 km/h) | A – 200
  B1 – 160 | D2 – 200 (11) | Atklāts punkts |
| P4b (≤ 160 km/h) | A – 160
  B1 – 140 | D2 – 160 | B1 (7) – 160
  C2 (8) – 140
  D2 (9) – 120 |
| P5 | B1 – 120 | C2 – 120 (5) | B1 (7) – 120 |
| P6 | a12 (10) |
| P 1520 | Atklāts punkts |
| P 1600 | Atklāts punkts |

Pārvadājumu kods

Pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vagoni, bagāžas vagoni un vagoni automobiļu pārvadāšanai) un vieglie kravas vagoni (2)
   (3)

Lokomotīves un galvas vagoni (2)
   (4)

Elektrovilces vai dīzeļvilces motorvienības, motorvagoni un automotrises (2)
   (3)

P1

Atklāts punkts

P2

P3a (> 160 km/h)

A – 200

B1 – 160

D2 – 200 (11)

Atklāts punkts

P3b (≤ 160 km/h)

B1 – 160

D2 – 160

C2 (8) – 160

D2 (9) – 120

P4a (> 160 km/h)

A – 200

B1 – 160

D2 – 200 (11)

Atklāts punkts

P4b (≤ 160 km/h)

A – 160

B1 – 140

D2 – 160

B1 (7) – 160

C2 (8) – 140

D2 (9) – 120

P5

B1 – 120

C2 – 120 (5)

B1 (7) – 120

P6

a12 (10)

P 1520

Atklāts punkts

P 1600

Atklāts punkts

39. tabula

EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums
   (1)
   (6)
  (km/h) – kravu pārvadājumi

| Pārvadājumu kods | Kravas vagoni un citi ritekļi | Lokomotīves (2) |
| --- | --- | --- |
| F1 | D4 – 120 | D2 – 120 |
| F2 | D2 – 120 | D2 – 120 |
| F3 | C2 – 100 | C2 – 100 |
| F4 | B2 – 100 | B2 – 100 |
| F 1520 | Atklāts punkts |
| F 1600 | Atklāts punkts |

Pārvadājumu kods

Kravas vagoni un citi ritekļi

Lokomotīves (2)

F1

D4 – 120

D2 – 120

F2

D2 – 120

D2 – 120

F3

C2 – 100

C2 – 100

F4

B2 – 100

B2 – 100

F 1520

Atklāts punkts

F 1600

Atklāts punkts

---

(1)  Tabulā norādītais ātrums ir maksimālā prasība līnijai, un tas var būt mazāks atbilstīgi 4.2.1. punkta 10. apakšpunkta prasībām. Pārbaudot līnijas atsevišķas konstrukcijas, var ņemt vērā ritekļa veidu un vietējo pieļaujamo ātrumu.

(2)  Pasažieru ritošā sastāva (tostarp pasažieru vagonu, bagāžas vagonu un vagonu automobiļu pārvadāšanai), citu ritekļu, lokomotīvju, galvas vagonu, elektrovilces un dīzeļvilces motorvienību, motorvagonu un automotrišu definīcijas ir atrodamas RST SITS. Vieglos kravas vagonus definē kā bagāžas vagonus, izņemot to, ka tos var iekļaut formējumos, kuri nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai.

(3)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar pasažieru vagoniem, bagāžas vagoniem, vagoniem automobiļu pārvadāšanai, vieglajiem kravas vagoniem, elektrovilces un dīzeļvilces motorvienībām un motorvagoniem, kuru garums ir: 18–27,5 m parastajiem ritekļiem un šarnīrvagoniem un 9–14 m parastajiem vienass ritekļiem.

(4)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar ne vairāk kā divām blakus sakabinātām lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem. Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir saderīgas ar trim vai vairākām blakus sakabinātām lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem (vai vilcienu, kas sastāv no lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem), ja maksimālais ātrums nepārsniedz 120 km/h un ja lokomotīves un/vai galvas vagoni atbilst attiecīgajām kravas vagonu robežvērtībām.

(5)  Pārvadājumu kodam P5 dalībvalsts var noteikt, vai ir piemērojamas prasības attiecībā uz lokomotīvēm un galvas vagoniem.

(6)  Atsevišķu vilcienu un konstrukciju savietojamību pārbauda atbilstīgi šīs SITS K papildinājumam.

(7)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar vidējo masu uz garuma vienību 2,75 t/m visā katra vagona/ritekļa garumā.

(8)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar vidējo masu uz garuma vienību 3,1 t/m visā katra vagona/ritekļa garumā.

(9)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar vidējo masu uz garuma vienību 3,5 t/m visā katra vagona/ritekļa garumā.

(10)  Skatīt šīs SITS L papildinājumu.

(11)  Var izmantot tikai ritekļus ar 4 asīm. Attālums starp ratiņu asīm ir vismaz 2,6 m. Vidējā masa uz garuma vienību visā katra ritekļa garumā nepārsniedz 5,0 t/m.

F papildinājums

Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam Apvienotās Karalistes Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tīklā

Minimālās prasības attiecībā uz konstrukciju spēju ir noteiktas 40. un 41. tabulā atbilstīgi 2. un 3. tabulā norādītajiem pārvadājumu kodiem. Prasības attiecībā uz konstrukciju spēju 40. un 41. tabulā ir noteiktas kā apvienots parametrs, kurā ietilpst maršruta pieejamības numurs un atbilstošais maksimālais ātrums. Maršruta pieejamības numuru un atbilstošo ātrumu uzskata par vienu apvienotu parametru.

Maršruta pieejamības numurs ir ass slodzes un ar attālumu starp asīm saistītu ģeometrisku aspektu funkcija. Maršrutu pieejamības numuri ir noteikti šajā nolūkā paziņotajos valsts tehniskajos noteikumos.

40. tabula

Maršruta pieejamības numurs – atbilstošais ātrums
   (1)
   (5)
  (jūdzes stundā) – pasažieru pārvadājumi

| Pārvadājumu kods | Pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vagoni, bagāžas vagoni un vagoni automobiļu pārvadāšanai) un vieglie kravas vagoni (2)
   (3)
   (6) | Lokomotīves un galvas vagoni (2)
   (4) | Elektrovilces vai dīzeļvilces motorvienības, motorvagoni un automotrises (2)
   (3)
   (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | Atklāts punkts |
| P2 |
| P3a (> 160 km/h) | RA1 – 125
  RA2 – 90 | RA7 – 125 (7)

  RA8 – 110 (7)

  RA8 – 100 (8)

  RA5 – 125 (9) | Atklāts punkts |
| P3b (≤ 160 km/h) | RA1 – 100
  RA2 – 90 | RA8 – 100 (8)

  RA5 – 100 (9) | RA3 – 100 |
| P4a (> 160 km/h) | RA1 – 125
  RA2 – 90 | RA7 – 125 (7)

  RA7 – 100 (8)

  RA4 – 125 (9) | Atklāts punkts |
| P4b (≤ 160 km/h) | RA1 – 100
  RA2 – 90 | RA7 – 100 (8)

  RA4 – 100 (9) | RA3 – 100 |
| P5 | RA1 – 75 | RA5 – 75 (8)
   (10)

  RA4 – 75 (9)
   (10) | RA3 – 75 |
| P6 | RA1 |
| P 1600 | Atklāts punkts |

Pārvadājumu kods

Pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vagoni, bagāžas vagoni un vagoni automobiļu pārvadāšanai) un vieglie kravas vagoni (2)
   (3)
   (6)

Lokomotīves un galvas vagoni (2)
   (4)

Elektrovilces vai dīzeļvilces motorvienības, motorvagoni un automotrises (2)
   (3)
   (6)

P1

Atklāts punkts

P2

P3a (> 160 km/h)

RA1 – 125

RA2 – 90

RA7 – 125 (7)

RA8 – 110 (7)

RA8 – 100 (8)

RA5 – 125 (9)

Atklāts punkts

P3b (≤ 160 km/h)

RA1 – 100

RA2 – 90

RA8 – 100 (8)

RA5 – 100 (9)

RA3 – 100

P4a (> 160 km/h)

RA1 – 125

RA2 – 90

RA7 – 125 (7)

RA7 – 100 (8)

RA4 – 125 (9)

Atklāts punkts

P4b (≤ 160 km/h)

RA1 – 100

RA2 – 90

RA7 – 100 (8)

RA4 – 100 (9)

RA3 – 100

P5

RA1 – 75

RA5 – 75 (8)
   (10)

RA4 – 75 (9)
   (10)

RA3 – 75

P6

RA1

P 1600

Atklāts punkts

41. tabula

Maršruta pieejamības numurs – atbilstošais ātrums
   (1)
   (5)
  (jūdzes stundā) – kravu pārvadājumi

| Pārvadājumu kods | Kravas vagoni un citi ritekļi | Lokomotīves (2)
   (4)
   (8) |
| --- | --- | --- |
| F1 | RA8 – 75 | RA7 – 75 |
| F2 | RA7 – 75 | RA7 – 75 |
| F3 | RA5 – 60 | RA7 – 60 |
| F4 | RA4 – 60 | RA5 – 60 |
| F 1600 | Atklāts punkts |

Pārvadājumu kods

Kravas vagoni un citi ritekļi

Lokomotīves (2)
   (4)
   (8)

F1

RA8 – 75

RA7 – 75

F2

RA7 – 75

RA7 – 75

F3

RA5 – 60

RA7 – 60

F4

RA4 – 60

RA5 – 60

F 1600

Atklāts punkts

---

(1)  Tabulā norādītais ātrums ir maksimālā prasība līnijai, un tas var būt mazāks atbilstīgi 4.2.1. punkta 10. apakšpunkta prasībām. Pārbaudot līnijas atsevišķas konstrukcijas, var ņemt vērā ritekļa veidu un vietējo pieļaujamo ātrumu.

(2)  Pasažieru ritošā sastāva (tostarp pasažieru vagonu, bagāžas vagonu un vagonu automobiļu pārvadāšanai), citu ritekļu, lokomotīvju, galvas vagonu, elektrovilces un dīzeļvilces motorvienību, motorvagonu un automotrišu definīcijas ir atrodamas RST SITS. Vieglos kravas vagonus definē kā bagāžas vagonus, izņemot to, ka tos var iekļaut formējumos, kuri nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai.

(3)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar pasažieru vagoniem, bagāžas vagoniem, vagoniem automobiļu pārvadāšanai, vieglajiem kravas vagoniem, elektrovilces un dīzeļvilces motorvienībām un motorvagoniem, kuru garums ir: 18–27,5 m parastajiem ritekļiem un šarnīrvagoniem un 9–14 m parastajiem vienass ritekļiem.

(4)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar ne vairāk kā divām blakus sakabinātām lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem. Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar līdz piecām blakus sakabinātām lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem (vai vilcienu, kas sastāv no lokomotīvēm un/vai galvas vagoniem), ja maksimālais ātrums nepārsniedz 75 jūdzes stundā un ja lokomotīves un/vai galvas vagoni atbilst attiecīgajām kravas vagonu robežvērtībām.

(5)  Atsevišķu vilcienu un konstrukciju savietojamību pārbauda atbilstīgi K papildinājumam, izņemot gadījumus, kad to groza ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

(6)  Prasības attiecībā uz konstrukcijām ir savietojamas ar vidējo masu uz garuma vienību 3,0 t/m visā katra vagona/ritekļa garumā.

(7)  Var izmantot tikai ritekļus ar 4 asīm. Attālums starp ratiņu asīm ir vismaz 2,6 m. Vidēja masa uz garuma vienību visā katra ritekļa garumā nepārsniedz 4,6 t/m.

(8)  Var izmantot ritekļus ar 4 vai 6 asīm.

(9)  Galvas vagonam var izmantot tikai ritekļus ar 4 asīm. Šeit ietvertas arī lokomotīves, ja lokomotīves un velkamo vagonu garuma atšķirība ir mazāka par 15 % no tādu vagonu garuma, kurus velk ar ātrumu, kas pārsniedz 90 jūdzes stundā.

(10)  Pārvadājumu kodam P5 dalībvalsts var noteikt, vai ir piemērojamas prasības attiecībā uz lokomotīvēm un galvas vagoniem.

G papildinājums

Ātruma konversija jūdzēs stundā Īrijā un Apvienotās Karalistes Lielbritānijas un Ziemeļīrijas tīklā

42. tabula

Ātruma konversija no [km/h] uz [mph]

| Ātrums (km/h) | Ātrums (mph) |
| --- | --- |
| 2 | 1 |
| 3 | 1 |
| 5 | 3 |
| 10 | 5 |
| 15 | 10 |
| 20 | 10 |
| 30 | 20 |
| 40 | 25 |
| 50 | 30 |
| 60 | 40 |
| 80 | 50 |
| 100 | 60 |
| 120 | 75 |
| 140 | 90 |
| 150 | 95 |
| 160 | 100 |
| 170 | 105 |
| 180 | 110 |
| 190 | 120 |
| 200 | 125 |
| 220 | 135 |
| 225 | 140 |
| 230 | 145 |
| 250 | 155 |
| 280 | 175 |
| 300 | 190 |
| 320 | 200 |
| 350 | 220 |

Ātrums (km/h)

Ātrums (mph)

2

1

3

1

5

3

10

5

15

10

20

10

30

20

40

25

50

30

60

40

80

50

100

60

120

75

140

90

150

95

160

100

170

105

180

110

190

120

200

125

220

135

225

140

230

145

250

155

280

175

300

190

320

200

350

220

H papildinājums

Būvju tuvinājuma gabarīts sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem

3. attēls

Būvju tuvinājuma gabarīts S sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem (izmēri milimetros)

Image

Paskaidrojumi par 3. attēlu

| | Visus horizontālos izmērus nosaka no sliežu ceļa ass, un visus vertikālos izmērus nosaka no sliedes galviņas virsmas līmeņa. |
| --- | --- |

Visus horizontālos izmērus nosaka no sliežu ceļa ass, un visus vertikālos izmērus nosaka no sliedes galviņas virsmas līmeņa.

| | Kontūra kreisā puse – piemēro sliežu ceļiem dzelzceļa stacijās, apstāšanās/stāvēšanas vietās un sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem (izņemot kontūru Ia, Ib, IIa, IIIa). |
| --- | --- |

Kontūra kreisā puse – piemēro sliežu ceļiem dzelzceļa stacijās, apstāšanās/stāvēšanas vietās un sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem (izņemot kontūru Ia, Ib, IIa, IIIa).

| | Kontūra labā puse – piemēro sliežu ceļiem vienlaidu sliežu ceļa posmā. |
| --- | --- |

Kontūra labā puse – piemēro sliežu ceļiem vienlaidu sliežu ceļa posmā.

Kontūra īpašo daļu piemērošana

| | 1,I – 1, I – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs sliežu ceļiem, kas nav elektrificēti, |
| --- | --- |

1,I – 1, I – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs sliežu ceļiem, kas nav elektrificēti,

| | 1,I – II – III – II – 1,I – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs elektrificētiem sliežu ceļiem – sliežu ceļiem vienlaidu (atklātā) līnijā un sliežu ceļiem dzelzceļa stacijā un sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem, ja nav paredzēts, ka ritekļi stāvēs, |
| --- | --- |

1,I – II – III – II – 1,I – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs elektrificētiem sliežu ceļiem – sliežu ceļiem vienlaidu (atklātā) līnijā un sliežu ceļiem dzelzceļa stacijā un sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem, ja nav paredzēts, ka ritekļi stāvēs,

| | Ia – Ib – IIa – IIIa – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs elektrificētiem sliežu ceļiem – citiem stacijas sliežu ceļiem un citiem sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem.

  Piezīme: vērtības 1 000 mm, 1 020 mm, 6 900 mm un 6 400 mm, kuras ir norādītas kā skaitītājs, attiecas uz kontaktsistēmu ar nesējkabeli.
  Vērtības 1 100 mm, 1 120 mm, 6 750 mm un 6 250 mm, kuras ir norādītas kā saucējs, attiecas uz kontaktsistēmu bez nesējkabeļa. |
| --- | --- |

Ia – Ib – IIa – IIIa – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs elektrificētiem sliežu ceļiem – citiem stacijas sliežu ceļiem un citiem sliežu ceļu nozarojumiem/rūpnieciskajiem sliežu ceļiem.

Piezīme: vērtības 1 000 mm, 1 020 mm, 6 900 mm un 6 400 mm, kuras ir norādītas kā skaitītājs, attiecas uz kontaktsistēmu ar nesējkabeli.

Vērtības 1 100 mm, 1 120 mm, 6 750 mm un 6 250 mm, kuras ir norādītas kā saucējs, attiecas uz kontaktsistēmu bez nesējkabeļa.

| | 11 – 10 – 3 – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs konstrukcijām un iekārtām (izņemot tuneli, tiltu, peronu, rampu) malējo sliežu ceļu ārpusē; |
| --- | --- |

11 – 10 – 3 – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs konstrukcijām un iekārtām (izņemot tuneli, tiltu, peronu, rampu) malējo sliežu ceļu ārpusē;

| | 9 – 4a – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs tunelim, tilta margām, paaugstinātam sliežu ceļam (balasta profilam), signāliem, uzbēruma malai un margām un citām konstrukcijām dzelzceļa apakšējā līmenī; |
| --- | --- |

9 – 4a – būvju tuvinājuma gabarīta kontūrs tunelim, tilta margām, paaugstinātam sliežu ceļam (balasta profilam), signāliem, uzbēruma malai un margām un citām konstrukcijām dzelzceļa apakšējā līmenī;

| | 12 – 12 – kontūrs, virs kura (augstāk) (uz sliežu ceļa starp stacijām vai stacijās sliežu ceļu lietderīgajā garumā) nevar būt neviena ierīce, izņemot pārbrauktuves segumu, lokomotīves signalizācijas induktorus, pārmiju mehānismu un to tuvumā novietotu signalizācijas un drošības aprīkojumu; |
| --- | --- |

12 – 12 – kontūrs, virs kura (augstāk) (uz sliežu ceļa starp stacijām vai stacijās sliežu ceļu lietderīgajā garumā) nevar būt neviena ierīce, izņemot pārbrauktuves segumu, lokomotīves signalizācijas induktorus, pārmiju mehānismu un to tuvumā novietotu signalizācijas un drošības aprīkojumu;

| | 14 – 14 – kontūrs būvei (vai pamatiem), pazemes kabeļiem, tērauda kabeļiem, cauruļvadiem un citām konstrukcijām, kuras nav dzelzceļa konstrukcijas (izņemot signalizācijas un drošības aprīkojumu). |
| --- | --- |

14 – 14 – kontūrs būvei (vai pamatiem), pazemes kabeļiem, tērauda kabeļiem, cauruļvadiem un citām konstrukcijām, kuras nav dzelzceļa konstrukcijas (izņemot signalizācijas un drošības aprīkojumu).

Sistēmā ar sliežu ceļu nominālo platumu 1 520 mm a1 = 670 mm un a2 = 760 mm.

Sistēmā ar sliežu ceļu nominālo platumu 1 524 mm a1 = 672 mm un a2 = 762 mm.

4. attēls

References profils sliežu ceļu apakšējā daļā ar dubulto sliežu ceļu

Image

Paskaidrojumi par 4. attēlu

760 mm attālums sistēmā ar 1 520 mm platiem sliežu ceļiem un 762 mm attālums sistēmā ar 1 524 mm platiem sliežu ceļiem.

5. attēls

References profils šķirotavu apakšējā daļā ar sliežu bremzēm

Image

I papildinājums

Pretējas līknes, kuru rādiuss ir no 150 m līdz 300 m

43. tabulā norādīto vērtību pamatā ir atsauces riteklis (pamata pasažieru vagons, kur attālums starp ratiņu asīm ir a = 19 m un attālums starp bufera priekšpusi un ratiņu asi ir nt = 3,7 m, bufera platums ir Δ = 635 mm un ritekļa transversālais brīvgājiens ir w = +/– 60 mm) un aizmugurējās daļas attālums no sliedes ir 395 mm diviem blakus esošiem pamata pasažieru vagoniem.

44. tabulā norādīto vērtību pamatā ir atsauces riteklis (pamata kravas vagons, kur attālums starp gala asīm vai ratiņu asīm ir 12 m un attālums starp bufera priekšpusi un gala asi vai ratiņu asi ir 3 m) un aizmugurējās daļas attālums no sliedes ir 225 mm diviem blakus esošiem pamata kravas vagoniem.

Vietēju uzstādījumu dēļ var būt jānodrošina garāki starpposma sliežu ceļa elementi, īpaši ekspluatācijas apstākļi vai lielāks bufera platums, lai novērstu bufera bloķēšanu esošiem ritekļiem, kuri neatbilst šiem pieņēmumiem.

43. tabula

Taisna starpposma sliežu ceļa elementa minimālais garums starp diviem gariem lokveida līkumiem pretējos virzienos (m)

| R1


  R2 | 150 | 155 | 160 | 165 | 170 | 175 | 180 | 185 | 190 | 195 | 200 | 205 | 210 | 215 | 220 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 150 | 10,78 | 10,53 | 10,29 | 10,06 | 9,83 | 9,6 | 9,38 | 9,16 | 8,94 | 8,73 | 8,52 | 8,31 | 8,11 | 7,91 | 7,71 |
| 160 | 10,29 | 9,86 | 9,48 | 9,22 | 8,97 | 8,73 | 8,49 | 8,25 | 8,02 | 7,79 | 7,56 | 7,34 | 7,12 | 6,91 | 6,69 |
| 170 | 9,83 | 9,37 | 8,97 | 8,62 | 8,3 | 8,04 | 7,78 | 7,53 | 7,28 | 7,04 | 6,8 | 6,55 | 6,31 | 6,06 | 5,81 |
| 180 | 9,38 | 8,91 | 8,49 | 8,12 | 7,78 | 7,48 | 7,2 | 6,93 | 6,65 | 6,37 | 6,08 | 5,79 | 5,49 | 5,18 | 4,86 |
| 190 | 8,94 | 8,45 | 8,02 | 7,63 | 7,28 | 6,96 | 6,65 | 6,33 | 6 | 5,67 | 5,33 | 4,97 | 4,59 | 4,19 | 3,76 |
| 200 | 8,52 | 8,01 | 7,56 | 7,16 | 6,8 | 6,44 | 6,08 | 5,71 | 5,33 | 4,93 | 4,5 | 4,04 | 3,54 | 2,97 | 2,28 |
| 210 | 8,11 | 7,59 | 7,12 | 6,7 | 6,31 | 5,91 | 5,49 | 5,06 | 4,59 | 4,09 | 3,54 | 2,91 | 2,11 | 0,73 | 0 |
| 220 | 7,71 | 7,17 | 6,69 | 6,25 | 5,81 | 5,35 | 4,86 | 4,34 | 3,76 | 3,1 | 2,28 | 0,95 | 0 | 0 | 0 |
| 230 | 7,32 | 6,77 | 6,27 | 5,79 | 5,29 | 4,76 | 4,18 | 3,52 | 2,74 | 1,67 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 240 | 6,95 | 6,38 | 5,85 | 5,32 | 4,74 | 4,11 | 3,38 | 2,5 | 1,07 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 250 | 6,58 | 5,99 | 5,42 | 4,81 | 4,14 | 3,36 | 2,39 | 0,51 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 260 | 6,22 | 5,6 | 4,97 | 4,26 | 3,46 | 2,44 | 0,36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 270 | 5,86 | 5,2 | 4,48 | 3,66 | 2,64 | 0,86 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 280 | 5,51 | 4,78 | 3,96 | 2,96 | 1,45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 290 | 5,15 | 4,33 | 3,37 | 2,06 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 300 | 4,77 | 3,85 | 2,68 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 310 | 4,37 | 3,31 | 1,75 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 320 | 3,95 | 2,67 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 330 | 3,47 | 1,85 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 340 | 2,94 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 350 | 2,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 360 | 1,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 370 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 380 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

R1

R2

150

155

160

165

170

175

180

185

190

195

200

205

210

215

220

150

10,78

10,53

10,29

10,06

9,83

9,6

9,38

9,16

8,94

8,73

8,52

8,31

8,11

7,91

7,71

160

10,29

9,86

9,48

9,22

8,97

8,73

8,49

8,25

8,02

7,79

7,56

7,34

7,12

6,91

6,69

170

9,83

9,37

8,97

8,62

8,3

8,04

7,78

7,53

7,28

7,04

6,8

6,55

6,31

6,06

5,81

180

9,38

8,91

8,49

8,12

7,78

7,48

7,2

6,93

6,65

6,37

6,08

5,79

5,49

5,18

4,86

190

8,94

8,45

8,02

7,63

7,28

6,96

6,65

6,33

6

5,67

5,33

4,97

4,59

4,19

3,76

200

8,52

8,01

7,56

7,16

6,8

6,44

6,08

5,71

5,33

4,93

4,5

4,04

3,54

2,97

2,28

210

8,11

7,59

7,12

6,7

6,31

5,91

5,49

5,06

4,59

4,09

3,54

2,91

2,11

0,73

0

220

7,71

7,17

6,69

6,25

5,81

5,35

4,86

4,34

3,76

3,1

2,28

0,95

0

0

0

230

7,32

6,77

6,27

5,79

5,29

4,76

4,18

3,52

2,74

1,67

0

0

0

0

0

240

6,95

6,38

5,85

5,32

4,74

4,11

3,38

2,5

1,07

0

0

0

0

0

0

250

6,58

5,99

5,42

4,81

4,14

3,36

2,39

0,51

0

0

0

0

0

0

0

260

6,22

5,6

4,97

4,26

3,46

2,44

0,36

0

0

0

0

0

0

0

0

270

5,86

5,2

4,48

3,66

2,64

0,86

0

0

0

0

0

0

0

0

0

280

5,51

4,78

3,96

2,96

1,45

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

290

5,15

4,33

3,37

2,06

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

300

4,77

3,85

2,68

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

310

4,37

3,31

1,75

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

320

3,95

2,67

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

330

3,47

1,85

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

340

2,94

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

350

2,3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

360

1,41

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

370

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

380

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

44. tabula

Taisna starpposma sliežu ceļa elementa garuma robežvērtības starp diviem gariem lokveida līkumiem pretējos virzienos līnijās, kas paredzētas tikai kravu pārvadājumiem (m)

| R1


  R2 | 150 | 155 | 160 | 165 | 170 | 175 | 180 | 185 | 190 | 195 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 150 | 6,79 | 6,61 | 6,43 | 6,25 | 6,09 | 5,92 | 5,76 | 5,60 | 5,44 | 5,28 | 5,13 |
| 160 | 6,43 | 6,20 | 6,01 | 5,82 | 5,63 | 5,45 | 5,26 | 5,07 | 4,89 | 4,70 | 4,51 |
| 170 | 6,09 | 5,85 | 5,63 | 5,42 | 5,20 | 4,98 | 4,76 | 4,54 | 4,31 | 4,08 | 3,84 |
| 180 | 5,76 | 5,51 | 5,26 | 5,01 | 4,76 | 4,51 | 4,25 | 3,98 | 3,70 | 3,40 | 3,09 |
| 190 | 5,44 | 5,16 | 4,89 | 4,60 | 4,31 | 4,01 | 3,70 | 3,36 | 3,01 | 2,61 | 2,15 |
| 200 | 5,13 | 4,82 | 4,51 | 4,18 | 3,84 | 3,48 | 3,09 | 2,65 | 2,15 | 1,51 | 0 |
| 210 | 4,82 | 4,47 | 4,11 | 3,73 | 3,32 | 2,88 | 2,37 | 1,73 | 0,68 | 0 | 0 |
| 220 | 4,50 | 4,11 | 3,69 | 3,25 | 2,75 | 2,15 | 1,35 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 230 | 4,17 | 3,73 | 3,24 | 2,70 | 2,04 | 1,07 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 240 | 3,83 | 3,32 | 2,74 | 2,04 | 0,96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 250 | 3,47 | 2,87 | 2,15 | 1,07 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 260 | 3,08 | 2,36 | 1,35 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 270 | 2,65 | 1,73 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 280 | 2,16 | 0,68 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 290 | 1,51 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 300 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

R1

R2

150

155

160

165

170

175

180

185

190

195

200

150

6,79

6,61

6,43

6,25

6,09

5,92

5,76

5,60

5,44

5,28

5,13

160

6,43

6,20

6,01

5,82

5,63

5,45

5,26

5,07

4,89

4,70

4,51

170

6,09

5,85

5,63

5,42

5,20

4,98

4,76

4,54

4,31

4,08

3,84

180

5,76

5,51

5,26

5,01

4,76

4,51

4,25

3,98

3,70

3,40

3,09

190

5,44

5,16

4,89

4,60

4,31

4,01

3,70

3,36

3,01

2,61

2,15

200

5,13

4,82

4,51

4,18

3,84

3,48

3,09

2,65

2,15

1,51

0

210

4,82

4,47

4,11

3,73

3,32

2,88

2,37

1,73

0,68

0

0

220

4,50

4,11

3,69

3,25

2,75

2,15

1,35

0

0

0

0

230

4,17

3,73

3,24

2,70

2,04

1,07

0

0

0

0

0

240

3,83

3,32

2,74

2,04

0,96

0

0

0

0

0

0

250

3,47

2,87

2,15

1,07

0

0

0

0

0

0

0

260

3,08

2,36

1,35

0

0

0

0

0

0

0

0

270

2,65

1,73

0

0

0

0

0

0

0

0

0

280

2,16

0,68

0

0

0

0

0

0

0

0

0

290

1,51

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

300

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

J papildinājums

Drošības nodrošināšana stacionārās dubultās krusteniskās pārejās

| J.1. | Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas jāprojektē tā, lai nebūtu pārāk garš nevadāmais garums. Dubulto krustenisko pāreju pretsliedes nav iespējams uzbūvēt tā, lai nodrošinātu vadību visā garumā. Minēto nevadāmo garumu var pieņemt līdz noteiktai robežvērtībai atbilstīgi atsauces situācijai, nosakot šādus parametrus:






  a) | minimālais krustojuma leņķis: tangenss 1 – 9 (tga = 0,11, a = 6°0′); |
| --- | --- | --- |

J.1.

Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas jāprojektē tā, lai nebūtu pārāk garš nevadāmais garums. Dubulto krustenisko pāreju pretsliedes nav iespējams uzbūvēt tā, lai nodrošinātu vadību visā garumā. Minēto nevadāmo garumu var pieņemt līdz noteiktai robežvērtībai atbilstīgi atsauces situācijai, nosakot šādus parametrus:

a)

minimālais krustojuma leņķis: tangenss 1 – 9 (tga = 0,11, a = 6°0′);

| b) | minimālais rādiuss dubultajā krusteniskajā pārejā: 450 m; |
| --- | --- |

b)

minimālais rādiuss dubultajā krusteniskajā pārejā: 450 m;

| c) | pretsliedes minimālais augstums: 45 mm; |
| --- | --- |

c)

pretsliedes minimālais augstums: 45 mm;

| d) | serdes forma, kā parādīts attēlā turpmāk. |
| --- | --- |

d)

serdes forma, kā parādīts attēlā turpmāk.

6. attēls

Dubulta krusteniskā pāreja

Image

7. attēls

Punkta retrakcija X pretsliedes šķautnē

Image

X = 3 mm (150 mm garumā)

Y = 8 mm (apmēram 200–500 mm garumā)

| J.2. | Ja viena vai vairākas minētās prasības nav ņemtas vērā, projektu pārbauda, verificējot nevadāmā garuma ekvivalenci vai traucējumus starp riteni un serdi, kuri rodas to saskares brīdī. |
| --- | --- |

J.2.

Ja viena vai vairākas minētās prasības nav ņemtas vērā, projektu pārbauda, verificējot nevadāmā garuma ekvivalenci vai traucējumus starp riteni un serdi, kuri rodas to saskares brīdī.

| J.3. | Projektu pārbauda riteņiem, kuru diametrs ir no 630 mm līdz 840 mm. Ja riteņa diametrs ir 330 mm līdz 630 mm, jāveic īpaši demonstrējumi. |
| --- | --- |

J.3.

Projektu pārbauda riteņiem, kuru diametrs ir no 630 mm līdz 840 mm. Ja riteņa diametrs ir 330 mm līdz 630 mm, jāveic īpaši demonstrējumi.

| J.4. | Izmantojot tālāk tekstā sniegtās diagrammas, var viegli verificēt nevadāmo garumu īpašos gadījumos dažādiem krustojuma leņķiem, kā arī pretsliedes augstumu un dažādus krustojuma izliekumus.
  Diagrammās ir izmantotas šādas maksimālās sliežu ceļa pielaides:






  a) | sliežu ceļa platums ir no 1 433 mm līdz 1 439 mm, ieskaitot; |
| --- | --- | --- |

J.4.

Izmantojot tālāk tekstā sniegtās diagrammas, var viegli verificēt nevadāmo garumu īpašos gadījumos dažādiem krustojuma leņķiem, kā arī pretsliedes augstumu un dažādus krustojuma izliekumus.

Diagrammās ir izmantotas šādas maksimālās sliežu ceļa pielaides:

a)

sliežu ceļa platums ir no 1 433 mm līdz 1 439 mm, ieskaitot;

| b) | serdes aizsarga izmērs ir no 1 393 mm līdz 1 398 mm, ieskaitot; |
| --- | --- |

b)

serdes aizsarga izmērs ir no 1 393 mm līdz 1 398 mm, ieskaitot;

| c) | brīvā riteņa pāreja ≤ 1 356 mm. |
| --- | --- |

c)

brīvā riteņa pāreja ≤ 1 356 mm.

Izmantojot 8. attēlu, var noteikt minimālo tāda riteņa diametru, kas var braukt izliektās dubultās krusteniskās pārejās, ja rādiuss ir 450 m; 9. attēls attiecas uz taisnām dubultajām krusteniskajām pārejām.

Citos gadījumos var veikt īpašus aprēķinus.

| J.5. | Sistēmās ar sliežu ceļiem, kuru platums nav 1 435 mm, veic īpašus aprēķinus. |
| --- | --- |

J.5.

Sistēmās ar sliežu ceļiem, kuru platums nav 1 435 mm, veic īpašus aprēķinus.

8. attēls

Minimālais riteņa diametrs attiecībā pret krustojuma leņķi, ja dubultās krusteniskās pārejas rādiuss ir 450 m

| 1 | – | minimālais riteņa diametrs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | N krustojuma leņķa tangenss 1 – N |
| 3 | – | pretsliedes augstums (mm) (Z3) |

1

–

minimālais riteņa diametrs (mm)

2

–

N krustojuma leņķa tangenss 1 – N

3

–

pretsliedes augstums (mm) (Z3)

9. attēls

Minimālais riteņa diametrs attiecībā pret krustojuma leņķi taisnai dubultajai krusteniskajai pārejai

| 1 | – | minimālais riteņa diametrs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | N krustojuma leņķa tangenss 1 – N |
| 3 | – | pretsliedes augstums (mm) (Z3) |

1

–

minimālais riteņa diametrs (mm)

2

–

N krustojuma leņķa tangenss 1 – N

3

–

pretsliedes augstums (mm) (Z3)

K papildinājums

Minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem

Turpmāk tekstā minētās masas definīcijas pasažieru vagoniem un motorvagoniem ir minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām un konstrukciju savietojamības pārbaudi ar pasažieru vagoniem un motorvagoniem.

E papildinājumā noteikto EN līniju kategoriju pamatā ir konstrukcijas masa ārkārtas lietderīgās kravas režīmā saskaņā ar standarta EN 15663:2009+AC:2010 2.1. iedaļu, ņemot vērā 45. tabulā minētās pasažieru lietderīgās kravnesības vērtības stāvvietās.

Ja ir jāveic dzelzceļa tiltu dinamiskās reakcijas pārbaudes, lai noteiktu tilta nestspēju, tilta nestspēju nosaka un izsaka kā konstrukcijas masu normālā lietderīgās kravas režīmā saskaņā ar standarta EN 15663:2009+AC:2010 2.1. iedaļu, ņemot vērā 45. tabulā minētās pasažieru lietderīgās kravnesības vērtības stāvvietās.

Nākamo reizi pārskatot standartu EN 15528+A1:2012, ir paredzēts noteikt, ka minētās masas definīcijas jāizmanto, pārbaudot infrastruktūras un ritošā sastāva savietojamību.

45. tabula

Pasažieru lietderīgā kravnesība stāvvietās (kg/m2)

| Vilciena veids | Normāls lietderīgās kravas režīms,

  lai noteiktu
  dinamisko savietojamību | Ārkārtas lietderīgās kravas režīms,

  lai noteiktu
  līnijas kategoriju
  (statisko savietojamību) |
| --- | --- | --- |
| Ātrgaitas vilcieni un tālsatiksmes vilcieni

  3. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010 | 160 (1) | 320 |
| Ātrgaitas vilcieni un tālsatiksmes vilcieni

  Obligāta rezervācija
  3. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010 | 0 | 320 |
| Pārējie vilcieni

  (reģionālie, piepilsētas un priekšpilsētas vilcieni)
  4. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010 | 280 | 500 (2) |

Vilciena veids

Normāls lietderīgās kravas režīms,

lai noteiktu

dinamisko savietojamību

Ārkārtas lietderīgās kravas režīms,

lai noteiktu

līnijas kategoriju

(statisko savietojamību)

Ātrgaitas vilcieni un tālsatiksmes vilcieni

3. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010

160 (1)

320

Ātrgaitas vilcieni un tālsatiksmes vilcieni

Obligāta rezervācija

3. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010

0

320

Pārējie vilcieni

(reģionālie, piepilsētas un priekšpilsētas vilcieni)

4. tabula standartā EN 15663:2009+AC:2010

280

500 (2)

---

(1)  Normālais lietderīgās kravas režīms, kā norādīts 3. tabulā standartā EN 15663:2009+AC:2010, kā arī papildus 160 kg/m2 stāvvietās.

(2)  Noteiktiem piepilsētas pārvadājumu veidiem (piemēram, RATP Paris) pasažieru lietderīgā kravnesība stāvvietās ir 700 kg/m2.

L papildinājums

EN līniju kategorijas a12 definīcija attiecībā uz pārvadājumu kodu P6

Pārvadājumu kodu P6 nosaka atbilstoši EN līniju kategorijai a12.

EN līniju kategoriju a12 nosaka atbilstoši slodzes modelim, kas ietver neierobežotu skaitu atsauces vagonu a12, kā noteikts 11. attēlā. Atsauces vagonu a12 nosaka atbilstoši ass slodzei, ar attālumu starp asīm saistītiem ģeometriskiem raksturlielumiem un masai uz garuma vienību, kā noteikts 10. attēlā.

10. attēls

EN līniju kategorijas a12 atsauces vagons

| Atsauces vagons | Ass slodze P
  (t) | Masa uz garuma vienību p
  (t/m) | Ģeometriskie raksturlielumi |
| --- | --- | --- | --- |
| a12 | 12,0 | 2,4 | |

Atsauces vagons

Ass slodze P

(t)

Masa uz garuma vienību p

(t/m)

Ģeometriskie raksturlielumi

a12

12,0

2,4

Image

11. attēls

EN līniju kategorijas a12 slodzes modelis

| Līnijas kategorija | Atsauces vagonu izvietojums
  n ... neierobežots skaits |
| --- | --- |
| a12 | |

Līnijas kategorija

Atsauces vagonu izvietojums

n ... neierobežots skaits

a12

Image

Attiecībā uz infrastruktūras klasifikāciju EN līniju kategoriju a12 izmanto atbilstīgi standarta EN 15528:2008+A1:2012 5. nodaļai.

Vispārīga informācija par EN līniju kategorijas a12 izmantošanu, lai iedalītu ritekļus EN līniju kategorijās, ir sniegta standarta EN 15528:2008+A1:2012 6.1. nodaļā, un to lasa kopā ar šīs SITS K papildinājumu.

Nākamo reizi pārskatot standartu EN 15528+A1:2012, ir paredzēts iekļaut līniju kategoriju a12.

M papildinājums

Īpašs gadījums Igaunijas tīklā

| 1. | Lokomotīve |
| --- | --- |

1.

Lokomotīve

Image

| 2. | Izkliedētā slodze: 140 kN/m |
| --- | --- |

2.

Izkliedētā slodze: 140 kN/m

| 3. | Vagons |
| --- | --- |

3.

Vagons

Image

N papildinājums

Īpaši gadījumi Grieķijas tīklā

Svītrots

O papildinājums

Īpašs gadījums Īrijas un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas tīklā

Noteikumi un rasējumi attiecībā uz gabarītiem IRL 1, IRL 2 un IRL 3 ir atklāts punkts.

P papildinājums

Būvju tuvinājuma gabarīts 1 668 mm platu sliežu ceļu apakšējai daļai Spānijas tīklā

Būvju tuvinājuma gabarītus nosaka, pamatojoties uz kinemātiskajiem atsauces profiliem un saistītiem noteikumiem.

Būvju tuvinājuma gabarītus aprēķina, izmantojot kinemātisko metodi atbilstīgi standarta EN 15273-3:2013 5., 7. un 10. nodaļai ar kinemātiskajiem atsauces profiliem un saistītajiem noteikumiem, kuri minēti šajā papildinājumā.

P.1.   ATSAUCES PROFILI

P.1.1.   Kinemātiskais atsauces profils GEI 1

12. attēlā ir attēlots atsauces profils kinemātiskajam gabarītam GEI 1 ritekļiem, kuri var pārbraukt sliežu bremzēm aktīvā pozīcijā.

12. attēls

Kinemātiskā gabarīta GEI 1 apakšējās daļas atsauces profils ritekļiem, kuri var pārbraukt sliežu bremzēm aktīvā pozīcijā (l = sliežu ceļa platums)

(Izmēri ir norādīti milimetros)

Image

| (1) | Velšanās virsma |
| --- | --- |

(1)

Velšanās virsma

P.1.2.   Kinemātiskais atsauces profils GEI 2

13. attēlā ir attēlots atsauces profils kinemātiskajam gabarītam GEI 2 ritekļiem, kas var pārbraukt sliežu bremzēm neaktīvā pozīcijā.

13. attēls

Kinemātiskā gabarīta GEI 2 apakšējās daļas atsauces profils ritekļiem, kuri var pārbraukt sliežu bremzēm neaktīvā pozīcijā (l = sliežu ceļa platums)

(Izmēri ir norādīti milimetros)

Image

| (1) | Velšanās virsma |
| --- | --- |

(1)

Velšanās virsma

P.2.   SAISTĪTIE NOTEIKUMI

46. tabulā ir attēlotas papildu nolieces gabarītam GEI 1 un GEI 2.

46. tabula

Noteikumi par papildu nolieci S gabarītam GEI 1 un GEI 2

| Papildu noliece attiecībā uz sliežu ceļa platumu “l” un augstumu “h”, salīdzinot ar velšanās virsmu |
| --- |
| Rādiuss | h ≤ 0,4 m |
| 250 ≤ R < ∞ | |
| 150 ≤ R < 250 | |

Papildu noliece attiecībā uz sliežu ceļa platumu “l” un augstumu “h”, salīdzinot ar velšanās virsmu

Rādiuss

h ≤ 0,4 m

250 ≤ R < ∞

Formula

150 ≤ R < 250

Formula

Formula

P.3.   VERTIKĀLĀ PAZEMINĀŠANA

Apakšējās daļas augstumu samazina par 50/Rv (m); rādiusu norāda metros.

Vertikālās līknes rādiuss Rv ir ierobežots līdz 500 m. Augstums, kas nepārsniedz 80 mm, tiek uzskatīts par nulli rādiusā Rv no 500 m līdz 625 m

Q papildinājums

Valsts tehniskie noteikumi Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpašajiem gadījumiem

Valsts tehniskie noteikumi attiecībā uz Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpašajiem gadījumiem, kuri minēti šīs SITS 7.7.17. punktā, ir iekļauti 47. tabulā minētajos dokumentos. Visi dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē www.rgsonline.co.uk.

47. tabula

Paziņotie valsts tehniskie noteikumi attiecībā uz Apvienotās Karalistes Lielbritānijas tīkla īpašajiem gadījumiem

| Īpašais gadījums | SITS punkts | Prasība | Valsts tehnisko noteikumu numurs | Valsts tehnisko noteikumu nosaukums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.7.17.1. | 4.2.1: 2. un 3. tabula | Līniju kategorijas: gabarīts | GC/RT5212 | Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu |
| GE/RT8073 | Prasības attiecībā uz standarta ritekļa gabarītu piemērošanu |
| GI/RT7016 | Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes |
| 7.7.17.2. un 7.7.17.8. | 4.2.3.1. un 6.2.4.1. | Būvju tuvinājuma gabarīts | GC/RT5212 | Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu |
| GE/RT8073 | Prasības attiecībā uz standarta ritekļa gabarītu piemērošanu |
| GI/RT7016 | Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes |
| 7.7.17.3. un 7.7.17.9. | 4.2.3.2.: 4. tabula un 6.2.4.2. | Attālums starp sliežu ceļu asīm | GC/RT5212 | Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu |
| 7.7.17.4. | 4.2.5.3. un J pielikums | Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums | GC/RT5021 | Sliežu ceļu sistēmas prasības |
| GM/RT2466 | Dzelzceļa riteņpāri |
| 7.7.17.6. | 4.2.9.2. | Perona augstums | GI/RT7016 | Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes |
| 7.7.17.7. un 7.7.17.10. | 4.2.9.3. un 6.2.4.11. | Perona nobīde | GI/RT7016 | Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes |
| GC/RT5212 | Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu |

Īpašais gadījums

SITS punkts

Prasība

Valsts tehnisko noteikumu numurs

Valsts tehnisko noteikumu nosaukums

7.7.17.1.

4.2.1: 2. un 3. tabula

Līniju kategorijas: gabarīts

GC/RT5212

Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu

GE/RT8073

Prasības attiecībā uz standarta ritekļa gabarītu piemērošanu

GI/RT7016

Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes

7.7.17.2. un 7.7.17.8.

4.2.3.1. un 6.2.4.1.

Būvju tuvinājuma gabarīts

GC/RT5212

Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu

GE/RT8073

Prasības attiecībā uz standarta ritekļa gabarītu piemērošanu

GI/RT7016

Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes

7.7.17.3. un 7.7.17.9.

4.2.3.2.: 4. tabula un 6.2.4.2.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

GC/RT5212

Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu

7.7.17.4.

4.2.5.3. un J pielikums

Stacionāru dubulto krustenisko pāreju maksimālais nevadāmais garums

GC/RT5021

Sliežu ceļu sistēmas prasības

GM/RT2466

Dzelzceļa riteņpāri

7.7.17.6.

4.2.9.2.

Perona augstums

GI/RT7016

Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes

7.7.17.7. un 7.7.17.10.

4.2.9.3. un 6.2.4.11.

Perona nobīde

GI/RT7016

Stacijas peronu, sliežu ceļu un vilcienu saskarnes

GC/RT5212

Prasības attiecībā uz attāluma definēšanu un ievērošanu

R papildinājums

Atklāto punktu saraksts

| 1. | Prasības tādu sliežu ceļu, tostarp pārmiju un krustojumu, projektēšanai, kuri ir savietojami ar induktīvo bremžu sistēmas izmantošanu (4.2.6.2.2.). |
| --- | --- |

1.

Prasības tādu sliežu ceļu, tostarp pārmiju un krustojumu, projektēšanai, kuri ir savietojami ar induktīvo bremžu sistēmas izmantošanu (4.2.6.2.2.).

| 2. | Koeficienta alfa (a) minimālā vērtība pārvadājumu kodam P 1520 un F 1520 (4.2.7.1.1.). |
| --- | --- |

2.

Koeficienta alfa (a) minimālā vērtība pārvadājumu kodam P 1520 un F 1520 (4.2.7.1.1.).

| 3. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā, ja ātrums pārsniedz 300 km/h (4.2.8.1.). |
| --- | --- |

3.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem lāgojumā, ja ātrums pārsniedz 300 km/h (4.2.8.1.).

| 4. | Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī, ja ātrums pārsniedz 300 km/h (4.2.8.2.). |
| --- | --- |

4.

Tūlītējas rīcības robežvērtības izolētiem defektiem garenprofila līmenī, ja ātrums pārsniedz 300 km/h (4.2.8.2.).

| 5. | Minimālais pieļaujamais attālums starp sliežu ceļu asīm vienotajam būvju tuvinājuma gabarītam IRL 3 ir atklāts punkts (7.7.18.2.). |
| --- | --- |

5.

Minimālais pieļaujamais attālums starp sliežu ceļu asīm vienotajam būvju tuvinājuma gabarītam IRL 3 ir atklāts punkts (7.7.18.2.).

| 6. | EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums (km/h) pārvadājumu kodam P1, P2, P3a, P4a, P 1520, P 1600, F 1520 un F 1600 (E papildinājuma 38. un 39. tabula). |
| --- | --- |

6.

EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums (km/h) pārvadājumu kodam P1, P2, P3a, P4a, P 1520, P 1600, F 1520 un F 1600 (E papildinājuma 38. un 39. tabula).

| 7. | EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums (km/h) pārvadājumu kodam P1, P2, P 1600 un F 1600 (F papildinājuma 40. un 41. tabula). |
| --- | --- |

7.

EN līniju kategorija – atbilstošais ātrums (km/h) pārvadājumu kodam P1, P2, P 1600 un F 1600 (F papildinājuma 40. un 41. tabula).

| 8. | Noteikumi un rasējumi attiecībā uz gabarītiem IRL 1, IRL 2 un IRL 3 ir atklāts punkts (O papildinājums). |
| --- | --- |

8.

Noteikumi un rasējumi attiecībā uz gabarītiem IRL 1, IRL 2 un IRL 3 ir atklāts punkts (O papildinājums).

| 9. | Prasības attiecībā uz ar “balasta pacelšanas” fenomenu (4.2.10.3.) saistīta riska mazināšanu (atklāts punkts arī lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS). |
| --- | --- |

9.

Prasības attiecībā uz ar “balasta pacelšanas” fenomenu (4.2.10.3.) saistīta riska mazināšanu (atklāts punkts arī lokomotīvju un pasažieru vagonu SITS).

S papildinājums

Izmantoto terminu definīcijas

48. tabula

Termini

| Termins | SITS punkts | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| Actual point (RP) /
  Praktischer Herzpunkt /
  Pointe de coeur /
  Faktiskais punkts | 4.2.8.6. | Krusteņa serdes fiziskais galējais punkts. Sk. 2. attēlu, kurā redzama attiecība starp faktisko punktu (RP) un krustpunktu (IP). |
| Alert limit /

  Auslösewert /
  Limite d'alerte /
  Trauksmes robežvērtība | 4.5.2. | Vērtība, kuru pārsniedzot, jāizvērtē sliežu ceļa ģeometrijas stāvoklis, un tas jāņem vērā regulāri plānotajos tehniskās apkopes pasākumos. |
| Axle load /

  Achsfahrmasse /
  Charge à l'essieu /
  Ass slodze | 4.2.1., 4.2.6.1. | Ar gravitācijas paātrinājumu dalīta riteņu statisko vertikālo spēku summa, ar kādu riteņpāris vai divi atsevišķi riteņi iedarbojas uz sliežu ceļu. |
| Bremzēšanas sistēmas, kuras nav atkarīgas no riteņa un sliedes saķeres nosacījumiem | 4.2.6.2.2. | |
| Cant /

  Überhöhung /
  Dévers de la voie /
  Ārējās sliedes paaugstinājums | 4.2.4.2.
  4.2.8.5. | Sliežu galviņu ass līnijā mērāma augstuma starpība attiecībā pret horizontāli starp viena sliežu ceļa divām
  sliedēm konkrētā vietā. |
| Cant deficiency /
  Überhöhungsfehlbetrag /
  Insuffisance de devers /
  Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts | 4.2.4.3. | Starpība starp piemēroto ārējās sliedes paaugstinājumu un augstāku ārējās sliedes līdzsvara paaugstinājumu. |
| Common crossing /

  Starres Herzstück /
  Coeur de croisement /
  Vienkāršs krustenis | 4.2.8.6. | Konstrukcija, kas nodrošina pārmiju vai šaurleņķa krustojumu divu pretēju darba šķautņu krustošanos un kurai ir viena krusteņa serde un divas spārnsliedes. |
| Crosswind /

  Seitenwind /
  Vents traversiers /
  Sānvējš | 4.2.10.2. | Spēcīgs vējš, kas ir šķērsenisks līnijai un var negatīvi ietekmēt vilcienu kustības drošību. |
| Design value /

  Planungswert /
  Valeur de conception /
  Projektētā vērtība | 4.2.3.4., 4.2.4.2., 4.2.4.5., 4.2.5.1., 4.2.5.3. | Teorētiska vērtība bez ražošanas, būvniecības un tehniskās apkopes pielaidēm. |
| Design track gauge /

  Konstruktionsspurweite /

  Ecartement de conception de la voie /
  Projektētais sliežu ceļa platums | 5.3.3. | Viena vērtība, ko iegūst, ja visi sliežu ceļa komponenti precīzi atbilst projektētajiem izmēriem vai to vidējiem projektētajiem izmēriem, ja ir noteikts diapazons. |
| Distance between track centres /

  Gleisabstand /
  Entraxe de voies /
  Attālums starp sliežu ceļu asīm | 4.2.3.2. | Attālums starp divu aplūkojamo sliežu ceļu ass līniju punktiem, kuru mēra paralēli atsauces sliežu ceļa (t. i., sliežu ceļa ar mazāko ārējās sliedes paaugstinājumu) velšanās virsmai. |
| Dynamic lateral force /

  Dynamische Querkraft /
  Effort dynamique transversal /
  Dinamiskais sānspēks | 4.2.6.3. | Dinamisko spēku summa, ar kādu riteņpāris sānvirzienā iedarbojas uz sliežu ceļu. |
| Earthworks /

  Erdbauwerke /
  Ouvrages en terre /
  Zemes klātnes | 4.2.7.2., 4.2.7.4. | Grunts konstrukcijas un grunts noturēšanas konstrukcijas, uz kurām iedarbojas dzelzceļa satiksmes noslogojums. |
| EN Line Category /

  EN Streckenklasse /
  EN Catégorie de ligne /
  EN līniju kategorija | 4.2.7.4., E papildinājums | Standarta EN 15528:2008+A1:2012 A pielikumā izklāstītā klasifikācijas procesa rezultāts, kas minētajā standartā apzīmēts ar nosaukumu “Līniju kategorija”. Tā atspoguļo infrastruktūras spēju izturēt vertikālās slodzes, ar kādām parastos ekspluatācijas apstākļos uz līniju vai līnijas posmu iedarbojas ritekļi. |
| Equivalent conicity /
  Äquivalente Konizität /
  Conicité équivalente /
  Ekvivalentais koniskums | 4.2.4.5., 4.2.11.2. | Konusa leņķa tangenss riteņpārim ar koniskiem riteņiem, kuru sānvirziena kustībai ir tāds pats kinemātiskais viļņa garums kā attiecīgajam riteņpārim taisnā sliežu ceļa posmā un līkumos ar lielu rādiusu. |
| Fixed nose protection /

  Leitweite /
  Cote de protection de pointe /
  Stacionārs serdes aizsargs | 4.2.5.3., J papildinājums | Attālums starp krusteņa serdi un pretsliedi (sk. 14. attēla 2. izmēru). |
| Flangeway depth /

  Rillentiefe /
  Profondeur d'ornière /
  Uzmalu vadotnes dziļums | 4.2.8.6. | Attālums starp velšanās virsmu un uzmalu vadotnes dibenu (sk. 14. attēla 6. izmēru). |
| Flangeway width /

  Rillenweite /
  Largeur d'ornière /
  Uzmalu vadotnes platums | 4.2.8.6. | Attālums starp gaitas sliedi un blakus esošu pretsliedi vai spārnsliedi (sk. 14. attēla 5. izmēru). |
| Free wheel passage at check rail/wing rail entry /
  Freier Raddurchlauf im Radlenker-Einlauf/Flügelschienen-Einlauf/Côte déquilibrage du contre-rail /
  Brīvā riteņa pāreja pretsliedes/spārnsliedes ieejā | 4.2.8.6. | Attālums starp krustojuma pretsliedes vai spārnsliedes darba šķautni un pretējās gaitas sliedes gabarīta šķautni, ko mēra pāri sliežu ceļa gabarītam attiecīgi pretsliedes vai spārnsliedes ieejā (sk.14. attēla 4. izmēru). Pretsliedes vai spārnsliedes ieeja ir punkts, kurā ir pieļaujams riteņa kontakts ar pretsliedi vai spārnsliedi. |
| Free wheel passage at crossing nose /
  Freier Raddurchlauf im Bereich der Herzspitze /
  Cote de libre passage dans le croisement/
  Brīvā riteņa pāreja krusteņa serdē | 4.2.8.6. | Attālums starp krustojuma spārnsliedes un pretējās pretsliedes darba šķautni, ko mēra pāri gabarītam (sk. 14. attēla 3. izmēru). |
| Free wheel passage in switches/Freier Raddurchlauf im Bereich der Zungen-vorrichtung/Côte de libre passage de l'aiguillage /
  Brīvā riteņa pāreja pārmijās | 4.2.8.6. | Attālums starp vienas pārmiju sliedes gabarīta šķautni un pretējās pārmiju sliedes aizmugures malu (sk. 14. attēla 1. izmēru). |
| Gauge /

  Begrenzungslinie /
  Gabarit /
  Gabarīts | 4.2.1., 4.2.3.1. | Noteikumu kopums, ieskaitot atsauces kontūru un tā aprēķināšanas noteikumus, ritekļa ārējo izmēru un no infrastruktūras atbrīvojamās telpas noteikšanai. |
| HBW/HBW/HBW/HBW | 5.3.1.2. | SI sistēmā neietilpstoša tērauda cietības vienība, kas definēta standartā EN ISO 6506-1:2005 (Metāliskie materiāli. Brinela cietības tests. 1. daļa: Testēšanas metode). |
| Height of check rail /

  Radlenkerüberhöhung /
  Surélévation du contre rail /
  Pretsliedes augstums | 4.2.8.6., J papildinājums | Pretsliedes paaugstinājums virs velšanās virsmas (sk. 14. attēla 7. izmēru). |
| Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle /
  Limite d'intervention immédiate /
  Tūlītējas rīcības robežvērtība | 4.2.8., 4.5. | Vērtība, kuru pārsniedzot, jāveic pasākumi, lai līdz pieņemamam līmenim samazinātu vilcienu noskriešanas no sliedēm risku. |
| Infrastructure Manager /

  Betreiber der Infrastruktur /
  Gestionnaire de l'Infrastructure /
  Infrastruktūras pārvaldītājs | 4.2.5.1., 4.2.8.3., 4.2.8.6., 4.2.11.2 4.4., 4.5.2., 4.6., 4.7., 6.2.2.1., 6.2.4., 6.4. | Definīcija atrodama 2. panta h) punktā 2001. gada 26. februāra Direktīvā 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.). |
| In service value /

  Wert im Betriebszustand /
  Valeur en exploitation /
  Ekspluatācijas vērtība | 4.2.8.5., 4.2.11.2. | Vērtība, kas mērīta jebkurā laikā pēc infrastruktūras nodošanas ekspluatācijā. |
| Intersection point (IP) /

  Theoretischer Herzpunkt /
  Point d'intersection théorique /
  Krustpunkts | 4.2.8.6. | Darba šķautņu teorētiskais krustpunkts krustojuma centrā (sk. 2. attēlu). |
| Intervention Limit/Eingriffsschwelle /
  Valeur d'intervention /
  Iejaukšanās robežvērtība | 4.5.2. | Vērtība, kuru pārsniedzot, jāveic ārpuskārtas tehniskās apkopes pasākumi, lai pirms nākamās pārbaudes netiktu sasniegts tūlītējas rīcības robežlīmenis. |
| Isolated defect /

  Einzelfehler /
  Défaut isolé /
  Izolēts defekts | 4.2.8. | Sliežu ceļa ģeometrijas izolēta nepilnība. |
| Line speed /

  Streckengeschwindigkeit /
  Vitesse de la ligne /
  Līnijas ātrums | 4.2.1. | Maksimālais ātrums, kādam līnija projektēta. |
| Maintenance file /

  Instandhaltungsdossier /
  Dossier de maintenance /
  Tehniskās apkopes dokumentācija | 4.5.1. | Tehniskās dokumentācijas elementi, kuri attiecas uz lietošanas nosacījumiem un robežvērtībām un norādījumiem par tehnisko apkopi. |
| Maintenance plan /

  Instandhaltungsplan /
  Plan de maintenance /
  Tehniskās apkopes plāns | 4.5.2. | Dokumentācija, kurā izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja pieņemtās infrastruktūras tehniskās apkopes procedūras. |
| Multi-rail track /

  Mehrschienengleis /
  Voie à multi écartement /
  Daudzsliežu dzelzceļš | 4.2.2.2. | Sliežu ceļš ar vairāk nekā divām sliedēm, ja vismaz divus attiecīgu sliežu pārus ir paredzēts ekspluatēt kā atdalītus sliežu ceļus (ar vienādu vai atšķirīgu platumu). |
| Nominal track gauge/Nennspurweite /
  Ecartement nominal de la voie /
  Nominālais sliežu ceļa platums | 4.2.4.1. | Viena vērtība, ar ko apzīmē sliežu ceļa platumu, bet kas var atšķirties no projektētā sliežu ceļa platuma. |
| Normal service /

  Regelbetrieb /
  Service régulier /
  Parasta ekspluatācija | 4.2.2.2.
  4.2.9. | Dzelzceļa ekspluatācija saskaņā ar plānotu kustības grafiku. |
| Passive provision /
  Vorsorge für künftige Erweiterungen/Réservation pour extension future /
  Pasīvs nodrošinājums | 4.2.9. | Nodrošinājums būves fiziskai paplašināšanai nākotnē (piemēram, perona pagarināšanai). |
| Performance Parameter /

  Leistungskennwert /
  Paramètre de performance /
  Veiktspējas parametrs | 4.2.1. | Parametrs, kas raksturo SITS līniju kategoriju un ko izmanto kā pamatu infrastruktūras apakšsistēmas elementu projektēšanai un kā norādi uz līnijas veiktspējas līmeni. |
| Plain line /

  Freie Strecke /
  Voie courante /
  Vienlaidu sliežu ceļš | 4.2.4.5.
  4.2.4.6.
  4.2.4.7. | Sliežu ceļa posms bez pārmijām un krustojumiem. |
| Point retraction /

  Spitzenbeihobelung /
  Dénivelation de la pointe de coeur /
  Punkta retrakcija | 4.2.8.6. | Stacionāra vienkārša krusteņa atsauces līnija var novirzīties no teorētiskās atsauces līnijas. Zināmā attālumā no krustpunkta atsauces līniju atkarībā no konstrukcijas var atvilkt no šīs teorētiskās līnijas un no riteņa uzmalas, lai novērstu abu elementu kontaktu. Šī situācija attēlota 14. attēlā. |
| Rail inclination/Schienenneigung/
  Inclinaison du rail /
  Sliežu ieslīpums | 4.2.4.5.
  4.2.4.7. | Leņķis, kas norāda sliežu ceļā iemontētas sliedes galviņas ieslīpumu attiecībā pret sliežu plakni (velšanās virsmu) un ir vienāds ar leņķi starp sliežu simetrijas asi (vai līdzvērtīgu simetrisku sliedi ar tādu pašu sliedes galviņas profilu) un vertikāli attiecībā pret sliežu plakni. |
| Rail pad /

  Schienenzwischenlage /
  Semelle sous rail /
  Zemsliežu pamats | 5.3.2. | Elastīgs slānis, kas atrodas starp sliedi un atbalsta gulsni vai balsta plāksni. |
| Reverse curve /

  Gegenbogen /

  Courbes et contre-courbes /
  Pretējas līknes | 4.2.3.4. | Divas blakus līknes, kuras ir pretēji izliektas vai pretējas. |
| Structure gauge /

  Lichtraum /
  Gabarit des obstacles /
  Būvju tuvinājuma gabarīts | 4.2.3.1. | Nosaka telpu attiecībā pret atsauces sliežu ceļu, kurai jābūt brīvai no visiem objektiem vai konstrukcijām un satiksmes uz blakusesošiem sliežu ceļiem, lai garantētu atsauces sliežu ceļa drošu ekspluatāciju. To nosaka, pamatojoties uz atsauces kontūru un piemērojot ar to saistītos noteikumus. |
| Kustīga serde | 4.2.5.2. | |
| Switches /

  Zungenvorrichtung /
  aiguillage /
  Pārmijas | 4.2.8.6. | Sliežu ceļa mezgls, ko veido divas stacionāras sliedes (rāmjsliedes) un divas kustīgas sliedes (pārmiju sliedes) un ko izmanto, lai novirzītu ritekļus no viena sliežu ceļa uz citu. |
| Switches and crossings /

  Weichen und Kreuzungen /
  Appareil de voie /
  Pārmijas un krustojumi | 4.2.4.5., 4.2.4.7., 4.2.5., 4.2.6., 4.2.8.6., 5.2., 6.2.4.4., 6.2.4.8., 6.2.5.2., 7.3.3, C un D papildinājums | Sliežu ceļš, ko veido pārmiju un atsevišķu krustojumu mezgli un sliedes, kuras tos savieno. |
| Through route /

  Stammgleis /
  Voie directe /
  Tiešs maršruts | D papildinājums | Pārmijās un krustojumos – maršruts, kurā ir saglabāts sliežu ceļa vispārējais lāgojums. |
| Sliežu ceļa projekts | 4.2.6, 6.2.5, C un D papildinājums | Sliežu ceļa projektā ietilpst šķērsgriezums, ar ko nosaka pamatizmērus un sliežu ceļa komponentus (piemēram, sliedes, stiprinājumi, gulšņi, balasts), ko kopā izmanto atbilstīgi ekspluatācijas apstākļiem, ja spēka ietekme ir saistīta ar 4.2.6. punktu, piemēram, ass slodzi, ātrumu un horizontālas līknes rādiusu. |
| Track gauge /

  Spurweite /
  Ecartement de la voie /
  Sliežu ceļa platums | 4.2.4.1., 4.2.4.5., 4.2.8.4., 5.3.3., 6.1.5.2., 6.2.4.3., H papildinājums | Mazākais attālums starp velšanās virsmai perpendikulārām līnijām, kuras šķērso katras sliedes galviņas profilu 0–14 mm zem velšanās virsmas. |
| Track twist /

  Gleisverwindung /
  Gauche /
  Sliežu ceļa nošķiebums | 4.2.7.1.6., 4.2.8.3., 6.2.4.9. | Sliežu ceļa nošķiebumu definē kā algebrisko starpību starp diviem šķērsslīpumiem, kuri ņemti noteiktā attālumā viens no otra, un parasti izsaka kā slīpumu starp diviem punktiem, kuros mēra šķērsslīpumu. |
| Train
  length /

  Zuglänge /
  Longueur du train /
  Vilciena garums | 4.2.1. | Tāda vilciena garums, kas parastas ekspluatācijas apstākļos var braukt pa noteiktu līniju. |
| Unguided length of an obtuse crossing /

  Führungslose Stelle /
  Lacune dans la traversée /
  Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas nevadāmais garums | 4.2.5.3., J papildinājums | Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas daļa, kurā riteni nevada, standartā EN 13232-3:2003 raksturota kā “nevadāmais attālums”. |
| Usable length of a platform/Bahnsteignutzlänge /
  Longueur utile de quai /
  Perona lietderīgais garums | 4.2.1., 4.2.9.1. | Tās perona daļas maksimālais vienlaidu garums, pie kura vilcienam parastos ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties, lai uzņemtu vai izlaistu pasažierus, nodrošinot atbilstošas apstāšanās pielaides.
  Parasti ekspluatācijas apstākļi nozīmē, ka dzelzceļš darbojas netraucētā darbības režīmā (piemēram, sliežu un riteņu saķere ir normāla, signāli un viss pārējais darbojas, kā plānots). |

Termins

SITS punkts

Definīcija

Actual point (RP) /

Praktischer Herzpunkt /

Pointe de coeur /

Faktiskais punkts

4.2.8.6.

Krusteņa serdes fiziskais galējais punkts. Sk. 2. attēlu, kurā redzama attiecība starp faktisko punktu (RP) un krustpunktu (IP).

Alert limit /

Auslösewert /

Limite d'alerte /

Trauksmes robežvērtība

4.5.2.

Vērtība, kuru pārsniedzot, jāizvērtē sliežu ceļa ģeometrijas stāvoklis, un tas jāņem vērā regulāri plānotajos tehniskās apkopes pasākumos.

Axle load /

Achsfahrmasse /

Charge à l'essieu /

Ass slodze

4.2.1., 4.2.6.1.

Ar gravitācijas paātrinājumu dalīta riteņu statisko vertikālo spēku summa, ar kādu riteņpāris vai divi atsevišķi riteņi iedarbojas uz sliežu ceļu.

Bremzēšanas sistēmas, kuras nav atkarīgas no riteņa un sliedes saķeres nosacījumiem

4.2.6.2.2.

Cant /

Überhöhung /

Dévers de la voie /

Ārējās sliedes paaugstinājums

4.2.4.2.

4.2.8.5.

Sliežu galviņu ass līnijā mērāma augstuma starpība attiecībā pret horizontāli starp viena sliežu ceļa divām

sliedēm konkrētā vietā.

Cant deficiency /

Überhöhungsfehlbetrag /

Insuffisance de devers /

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts

4.2.4.3.

Starpība starp piemēroto ārējās sliedes paaugstinājumu un augstāku ārējās sliedes līdzsvara paaugstinājumu.

Common crossing /

Starres Herzstück /

Coeur de croisement /

Vienkāršs krustenis

4.2.8.6.

Konstrukcija, kas nodrošina pārmiju vai šaurleņķa krustojumu divu pretēju darba šķautņu krustošanos un kurai ir viena krusteņa serde un divas spārnsliedes.

Crosswind /

Seitenwind /

Vents traversiers /

Sānvējš

4.2.10.2.

Spēcīgs vējš, kas ir šķērsenisks līnijai un var negatīvi ietekmēt vilcienu kustības drošību.

Design value /

Planungswert /

Valeur de conception /

Projektētā vērtība

4.2.3.4., 4.2.4.2., 4.2.4.5., 4.2.5.1., 4.2.5.3.

Teorētiska vērtība bez ražošanas, būvniecības un tehniskās apkopes pielaidēm.

Design track gauge /

Konstruktionsspurweite /

Ecartement de conception de la voie /

Projektētais sliežu ceļa platums

5.3.3.

Viena vērtība, ko iegūst, ja visi sliežu ceļa komponenti precīzi atbilst projektētajiem izmēriem vai to vidējiem projektētajiem izmēriem, ja ir noteikts diapazons.

Distance between track centres /

Gleisabstand /

Entraxe de voies /

Attālums starp sliežu ceļu asīm

4.2.3.2.

Attālums starp divu aplūkojamo sliežu ceļu ass līniju punktiem, kuru mēra paralēli atsauces sliežu ceļa (t. i., sliežu ceļa ar mazāko ārējās sliedes paaugstinājumu) velšanās virsmai.

Dynamic lateral force /

Dynamische Querkraft /

Effort dynamique transversal /

Dinamiskais sānspēks

4.2.6.3.

Dinamisko spēku summa, ar kādu riteņpāris sānvirzienā iedarbojas uz sliežu ceļu.

Earthworks /

Erdbauwerke /

Ouvrages en terre /

Zemes klātnes

4.2.7.2., 4.2.7.4.

Grunts konstrukcijas un grunts noturēšanas konstrukcijas, uz kurām iedarbojas dzelzceļa satiksmes noslogojums.

EN Line Category /

EN Streckenklasse /

EN Catégorie de ligne /

EN līniju kategorija

4.2.7.4., E papildinājums

Standarta EN 15528:2008+A1:2012 A pielikumā izklāstītā klasifikācijas procesa rezultāts, kas minētajā standartā apzīmēts ar nosaukumu “Līniju kategorija”. Tā atspoguļo infrastruktūras spēju izturēt vertikālās slodzes, ar kādām parastos ekspluatācijas apstākļos uz līniju vai līnijas posmu iedarbojas ritekļi.

Equivalent conicity /

Äquivalente Konizität /

Conicité équivalente /

Ekvivalentais koniskums

4.2.4.5., 4.2.11.2.

Konusa leņķa tangenss riteņpārim ar koniskiem riteņiem, kuru sānvirziena kustībai ir tāds pats kinemātiskais viļņa garums kā attiecīgajam riteņpārim taisnā sliežu ceļa posmā un līkumos ar lielu rādiusu.

Fixed nose protection /

Leitweite /

Cote de protection de pointe /

Stacionārs serdes aizsargs

4.2.5.3., J papildinājums

Attālums starp krusteņa serdi un pretsliedi (sk. 14. attēla 2. izmēru).

Flangeway depth /

Rillentiefe /

Profondeur d'ornière /

Uzmalu vadotnes dziļums

4.2.8.6.

Attālums starp velšanās virsmu un uzmalu vadotnes dibenu (sk. 14. attēla 6. izmēru).

Flangeway width /

Rillenweite /

Largeur d'ornière /

Uzmalu vadotnes platums

4.2.8.6.

Attālums starp gaitas sliedi un blakus esošu pretsliedi vai spārnsliedi (sk. 14. attēla 5. izmēru).

Free wheel passage at check rail/wing rail entry /

Freier Raddurchlauf im Radlenker-Einlauf/Flügelschienen-Einlauf/Côte déquilibrage du contre-rail /

Brīvā riteņa pāreja pretsliedes/spārnsliedes ieejā

4.2.8.6.

Attālums starp krustojuma pretsliedes vai spārnsliedes darba šķautni un pretējās gaitas sliedes gabarīta šķautni, ko mēra pāri sliežu ceļa gabarītam attiecīgi pretsliedes vai spārnsliedes ieejā (sk.14. attēla 4. izmēru). Pretsliedes vai spārnsliedes ieeja ir punkts, kurā ir pieļaujams riteņa kontakts ar pretsliedi vai spārnsliedi.

Free wheel passage at crossing nose /

Freier Raddurchlauf im Bereich der Herzspitze /

Cote de libre passage dans le croisement/

Brīvā riteņa pāreja krusteņa serdē

4.2.8.6.

Attālums starp krustojuma spārnsliedes un pretējās pretsliedes darba šķautni, ko mēra pāri gabarītam (sk. 14. attēla 3. izmēru).

Free wheel passage in switches/Freier Raddurchlauf im Bereich der Zungen-vorrichtung/Côte de libre passage de l'aiguillage /

Brīvā riteņa pāreja pārmijās

4.2.8.6.

Attālums starp vienas pārmiju sliedes gabarīta šķautni un pretējās pārmiju sliedes aizmugures malu (sk. 14. attēla 1. izmēru).

Gauge /

Begrenzungslinie /

Gabarit /

Gabarīts

4.2.1., 4.2.3.1.

Noteikumu kopums, ieskaitot atsauces kontūru un tā aprēķināšanas noteikumus, ritekļa ārējo izmēru un no infrastruktūras atbrīvojamās telpas noteikšanai.

HBW/HBW/HBW/HBW

5.3.1.2.

SI sistēmā neietilpstoša tērauda cietības vienība, kas definēta standartā EN ISO 6506-1:2005 (Metāliskie materiāli. Brinela cietības tests. 1. daļa: Testēšanas metode).

Height of check rail /

Radlenkerüberhöhung /

Surélévation du contre rail /

Pretsliedes augstums

4.2.8.6., J papildinājums

Pretsliedes paaugstinājums virs velšanās virsmas (sk. 14. attēla 7. izmēru).

Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle /

Limite d'intervention immédiate /

Tūlītējas rīcības robežvērtība

4.2.8., 4.5.

Vērtība, kuru pārsniedzot, jāveic pasākumi, lai līdz pieņemamam līmenim samazinātu vilcienu noskriešanas no sliedēm risku.

Infrastructure Manager /

Betreiber der Infrastruktur /

Gestionnaire de l'Infrastructure /

Infrastruktūras pārvaldītājs

4.2.5.1., 4.2.8.3., 4.2.8.6., 4.2.11.2 4.4., 4.5.2., 4.6., 4.7., 6.2.2.1., 6.2.4., 6.4.

Definīcija atrodama 2. panta h) punktā 2001. gada 26. februāra Direktīvā 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu un drošības sertifikāciju (OV L 75, 15.3.2001., 29. lpp.).

In service value /

Wert im Betriebszustand /

Valeur en exploitation /

Ekspluatācijas vērtība

4.2.8.5., 4.2.11.2.

Vērtība, kas mērīta jebkurā laikā pēc infrastruktūras nodošanas ekspluatācijā.

Intersection point (IP) /

Theoretischer Herzpunkt /

Point d'intersection théorique /

Krustpunkts

4.2.8.6.

Darba šķautņu teorētiskais krustpunkts krustojuma centrā (sk. 2. attēlu).

Intervention Limit/Eingriffsschwelle /

Valeur d'intervention /

Iejaukšanās robežvērtība

4.5.2.

Vērtība, kuru pārsniedzot, jāveic ārpuskārtas tehniskās apkopes pasākumi, lai pirms nākamās pārbaudes netiktu sasniegts tūlītējas rīcības robežlīmenis.

Isolated defect /

Einzelfehler /

Défaut isolé /

Izolēts defekts

4.2.8.

Sliežu ceļa ģeometrijas izolēta nepilnība.

Line speed /

Streckengeschwindigkeit /

Vitesse de la ligne /

Līnijas ātrums

4.2.1.

Maksimālais ātrums, kādam līnija projektēta.

Maintenance file /

Instandhaltungsdossier /

Dossier de maintenance /

Tehniskās apkopes dokumentācija

4.5.1.

Tehniskās dokumentācijas elementi, kuri attiecas uz lietošanas nosacījumiem un robežvērtībām un norādījumiem par tehnisko apkopi.

Maintenance plan /

Instandhaltungsplan /

Plan de maintenance /

Tehniskās apkopes plāns

4.5.2.

Dokumentācija, kurā izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja pieņemtās infrastruktūras tehniskās apkopes procedūras.

Multi-rail track /

Mehrschienengleis /

Voie à multi écartement /

Daudzsliežu dzelzceļš

4.2.2.2.

Sliežu ceļš ar vairāk nekā divām sliedēm, ja vismaz divus attiecīgu sliežu pārus ir paredzēts ekspluatēt kā atdalītus sliežu ceļus (ar vienādu vai atšķirīgu platumu).

Nominal track gauge/Nennspurweite /

Ecartement nominal de la voie /

Nominālais sliežu ceļa platums

4.2.4.1.

Viena vērtība, ar ko apzīmē sliežu ceļa platumu, bet kas var atšķirties no projektētā sliežu ceļa platuma.

Normal service /

Regelbetrieb /

Service régulier /

Parasta ekspluatācija

4.2.2.2.

4.2.9.

Dzelzceļa ekspluatācija saskaņā ar plānotu kustības grafiku.

Passive provision /

Vorsorge für künftige Erweiterungen/Réservation pour extension future /

Pasīvs nodrošinājums

4.2.9.

Nodrošinājums būves fiziskai paplašināšanai nākotnē (piemēram, perona pagarināšanai).

Performance Parameter /

Leistungskennwert /

Paramètre de performance /

Veiktspējas parametrs

4.2.1.

Parametrs, kas raksturo SITS līniju kategoriju un ko izmanto kā pamatu infrastruktūras apakšsistēmas elementu projektēšanai un kā norādi uz līnijas veiktspējas līmeni.

Plain line /

Freie Strecke /

Voie courante /

Vienlaidu sliežu ceļš

4.2.4.5.

4.2.4.6.

4.2.4.7.

Sliežu ceļa posms bez pārmijām un krustojumiem.

Point retraction /

Spitzenbeihobelung /

Dénivelation de la pointe de coeur /

Punkta retrakcija

4.2.8.6.

Stacionāra vienkārša krusteņa atsauces līnija var novirzīties no teorētiskās atsauces līnijas. Zināmā attālumā no krustpunkta atsauces līniju atkarībā no konstrukcijas var atvilkt no šīs teorētiskās līnijas un no riteņa uzmalas, lai novērstu abu elementu kontaktu. Šī situācija attēlota 14. attēlā.

Rail inclination/Schienenneigung/

Inclinaison du rail /

Sliežu ieslīpums

4.2.4.5.

4.2.4.7.

Leņķis, kas norāda sliežu ceļā iemontētas sliedes galviņas ieslīpumu attiecībā pret sliežu plakni (velšanās virsmu) un ir vienāds ar leņķi starp sliežu simetrijas asi (vai līdzvērtīgu simetrisku sliedi ar tādu pašu sliedes galviņas profilu) un vertikāli attiecībā pret sliežu plakni.

Rail pad /

Schienenzwischenlage /

Semelle sous rail /

Zemsliežu pamats

5.3.2.

Elastīgs slānis, kas atrodas starp sliedi un atbalsta gulsni vai balsta plāksni.

Reverse curve /

Gegenbogen /

Courbes et contre-courbes /

Pretējas līknes

4.2.3.4.

Divas blakus līknes, kuras ir pretēji izliektas vai pretējas.

Structure gauge /

Lichtraum /

Gabarit des obstacles /

Būvju tuvinājuma gabarīts

4.2.3.1.

Nosaka telpu attiecībā pret atsauces sliežu ceļu, kurai jābūt brīvai no visiem objektiem vai konstrukcijām un satiksmes uz blakusesošiem sliežu ceļiem, lai garantētu atsauces sliežu ceļa drošu ekspluatāciju. To nosaka, pamatojoties uz atsauces kontūru un piemērojot ar to saistītos noteikumus.

Kustīga serde

4.2.5.2.

Switches /

Zungenvorrichtung /

aiguillage /

Pārmijas

4.2.8.6.

Sliežu ceļa mezgls, ko veido divas stacionāras sliedes (rāmjsliedes) un divas kustīgas sliedes (pārmiju sliedes) un ko izmanto, lai novirzītu ritekļus no viena sliežu ceļa uz citu.

Switches and crossings /

Weichen und Kreuzungen /

Appareil de voie /

Pārmijas un krustojumi

4.2.4.5., 4.2.4.7., 4.2.5., 4.2.6., 4.2.8.6., 5.2., 6.2.4.4., 6.2.4.8., 6.2.5.2., 7.3.3, C un D papildinājums

Sliežu ceļš, ko veido pārmiju un atsevišķu krustojumu mezgli un sliedes, kuras tos savieno.

Through route /

Stammgleis /

Voie directe /

Tiešs maršruts

D papildinājums

Pārmijās un krustojumos – maršruts, kurā ir saglabāts sliežu ceļa vispārējais lāgojums.

Sliežu ceļa projekts

4.2.6, 6.2.5, C un D papildinājums

Sliežu ceļa projektā ietilpst šķērsgriezums, ar ko nosaka pamatizmērus un sliežu ceļa komponentus (piemēram, sliedes, stiprinājumi, gulšņi, balasts), ko kopā izmanto atbilstīgi ekspluatācijas apstākļiem, ja spēka ietekme ir saistīta ar 4.2.6. punktu, piemēram, ass slodzi, ātrumu un horizontālas līknes rādiusu.

Track gauge /

Spurweite /

Ecartement de la voie /

Sliežu ceļa platums

4.2.4.1., 4.2.4.5., 4.2.8.4., 5.3.3., 6.1.5.2., 6.2.4.3., H papildinājums

Mazākais attālums starp velšanās virsmai perpendikulārām līnijām, kuras šķērso katras sliedes galviņas profilu 0–14 mm zem velšanās virsmas.

Track twist /

Gleisverwindung /

Gauche /

Sliežu ceļa nošķiebums

4.2.7.1.6., 4.2.8.3., 6.2.4.9.

Sliežu ceļa nošķiebumu definē kā algebrisko starpību starp diviem šķērsslīpumiem, kuri ņemti noteiktā attālumā viens no otra, un parasti izsaka kā slīpumu starp diviem punktiem, kuros mēra šķērsslīpumu.

Train
  length /

Zuglänge /

Longueur du train /

Vilciena garums

4.2.1.

Tāda vilciena garums, kas parastas ekspluatācijas apstākļos var braukt pa noteiktu līniju.

Unguided length of an obtuse crossing /

Führungslose Stelle /

Lacune dans la traversée /

Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas nevadāmais garums

4.2.5.3., J papildinājums

Stacionāras dubultās krusteniskās pārejas daļa, kurā riteni nevada, standartā EN 13232-3:2003 raksturota kā “nevadāmais attālums”.

Usable length of a platform/Bahnsteignutzlänge /

Longueur utile de quai /

Perona lietderīgais garums

4.2.1., 4.2.9.1.

Tās perona daļas maksimālais vienlaidu garums, pie kura vilcienam parastos ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties, lai uzņemtu vai izlaistu pasažierus, nodrošinot atbilstošas apstāšanās pielaides.

Parasti ekspluatācijas apstākļi nozīmē, ka dzelzceļš darbojas netraucētā darbības režīmā (piemēram, sliežu un riteņu saķere ir normāla, signāli un viss pārējais darbojas, kā plānots).

14. attēls

Pārmiju un krustojumu ģeometrija

Image

| 1) | 1 – brīvā riteņa pāreja pārmijās |
| --- | --- |
| 2) | stacionārs serdes aizsargs |
| 3) | brīvā riteņa pāreja krusteņa serdē |
| 4) | brīvā riteņa pāreja pretsliedes/spārnsliedes ieejā |
| 5) | uzmalu vadotnes platums |
| 6) | riteņu uzmalu vadotnes dziļums |
| 7) | pretsliedes augstums |

1)

1 – brīvā riteņa pāreja pārmijās

2)

stacionārs serdes aizsargs

3)

brīvā riteņa pāreja krusteņa serdē

4)

brīvā riteņa pāreja pretsliedes/spārnsliedes ieejā

5)

uzmalu vadotnes platums

6)

riteņu uzmalu vadotnes dziļums

7)

pretsliedes augstums

T papildinājums

Atsauces standartu saraksts

49. tabula

Atsauces standartu saraksts

| Nr. | Atsauces Nr. | Dokumenta nosaukums | Redakcija (gads) | Attiecīgie pamatparametri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | EN 13674-1 | Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliedes.
  1. daļa. Viņjoles parauga dzelzceļa sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru | 2011 | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.), sliežu novērtējums (6.1.5.1.). |
| 2. | EN 13674-4 | Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliedes. 4. daļa. Viņjoles parauga sliedes ar svaru no 27 kg/m līdz 46 kg/m (neieskaitot) (ar grozījumu A1:2009) | 2006 | Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.). |
| 3. | EN 13715 | Dzelzceļa aprīkojums. Riteņpāri un ratiņi. Riteņi. Riteņa aploka profils (ar grozījumu A1:2010) | 2006
  A1:2010 | Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.). |
| 4. | EN 13848-1 | Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte. 1. daļa. Sliežu ceļa ģeometrijas raksturojums (ar grozījumu A1:2008) | 2003 | Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.); sliežu ceļa platuma minimālās vērtības novērtēšana (6.2.4.5.). |
| 5. | EN 13848-5 | Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte. 5. daļa. Ģeometrijas kvalitātes līmeņi. Vienlaidu sliežu ceļš (ar grozījumu A1:2010) | 2008 | Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.); tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.); tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.). |
| 6. | EN 14067-5 | Dzelzceļa aprīkojums. Aerodinamika. 5. daļa. Prasības un testēšanas procedūras aerodinamikai tuneļos (ar grozījumiem A1:2010) | 2006 | Maksimālo spiediena pārmaiņu tuneļos novērtēšana (6.2.4.12.). |
| 7. | EN 15273-3 | Dzelzceļa aprīkojums. Gabarīti. 3. daļa. Būvju tuvinājuma gabarīti | 2013 | Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.); attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.); perona nobīde (4.2.9.3.); būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.); attāluma starp sliežu ceļu asīm novērtēšana (6.2.4.2.); perona nobīdes novērtēšana (6.2.4.11.). |
| 8. | EN 15302 | Dzelzceļa aprīkojums. Ekvivalentā koniskuma noteikšana (ar grozījumu A1:2010) | 2008 | Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.), Ekvivalentā koniskuma projektēto vērtību novērtēšana (6.2.4.6.). |
| 9. | EN 15528 | Dzelzceļa aprīkojums. Līniju kategorijas saderībai starp ritekļu slodzes ierobežojumiem un infrastruktūru (ar grozījumu A1:2012) | 2008 | Infrastruktūras un ritošā sastāva savietojamības noteikšana pēc ritošā sastāva apstiprināšanas (7.6.); prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam (E papildinājums); minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem (K papildinājums); EN līniju kategorijas a12 definīcija attiecībā uz pārvadājumu kodu P6 (L papildinājums). |
| 10. | EN 15663 | Dzelzceļa aprīkojums. Ritekļu etalonmasu definēšana (ar labojumu AC:2010) | 2009 | SITS līniju kategorijas (4.2.1.); minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem (K papildinājums). |
| 11. | EN 1990 | Eirokodekss. Konstrukciju projektēšanas pamati (ar grozījumu A1:2005 un labojumu AC:2010) | 2002 | Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.); jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.). |
| 12. | EN 1991-2 | 1. Eirokodekss. Iedarbes uz konstrukcijām. 2. daļa. Satiksmes slodzes uz tiltiem (ar labojumu AC:2010) | 2003 | Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.); jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.); ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.); pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.). |
| 13. | EN 14363:2005 | Dzelzceļa aprīkojums. Dzelzceļa ritošā sastāva gaitas raksturlielumu pieņemšanas testi. Testēšana gaitā un stacionārie testi | 2005 | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.); sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.). |

Nr.

Atsauces Nr.

Dokumenta nosaukums

Redakcija (gads)

Attiecīgie pamatparametri

1.

EN 13674-1

Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliedes.

1. daļa. Viņjoles parauga dzelzceļa sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru

2011

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.), sliežu novērtējums (6.1.5.1.).

2.

EN 13674-4

Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliedes. 4. daļa. Viņjoles parauga sliedes ar svaru no 27 kg/m līdz 46 kg/m (neieskaitot) (ar grozījumu A1:2009)

2006

Vienlaidu sliežu ceļa sliedes galviņas profils (4.2.4.6.).

3.

EN 13715

Dzelzceļa aprīkojums. Riteņpāri un ratiņi. Riteņi. Riteņa aploka profils (ar grozījumu A1:2010)

2006

A1:2010

Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.).

4.

EN 13848-1

Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte. 1. daļa. Sliežu ceļa ģeometrijas raksturojums (ar grozījumu A1:2008)

2003

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.); sliežu ceļa platuma minimālās vērtības novērtēšana (6.2.4.5.).

5.

EN 13848-5

Dzelzceļa aprīkojums. Sliežu ceļš. Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte. 5. daļa. Ģeometrijas kvalitātes līmeņi. Vienlaidu sliežu ceļš (ar grozījumu A1:2010)

2008

Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.); tūlītējas rīcības robežvērtība garenprofila līmenim (4.2.8.2.); tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.).

6.

EN 14067-5

Dzelzceļa aprīkojums. Aerodinamika. 5. daļa. Prasības un testēšanas procedūras aerodinamikai tuneļos (ar grozījumiem A1:2010)

2006

Maksimālo spiediena pārmaiņu tuneļos novērtēšana (6.2.4.12.).

7.

EN 15273-3

Dzelzceļa aprīkojums. Gabarīti. 3. daļa. Būvju tuvinājuma gabarīti

2013

Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.); attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.); perona nobīde (4.2.9.3.); būvju tuvinājuma gabarīta novērtēšana (6.2.4.1.); attāluma starp sliežu ceļu asīm novērtēšana (6.2.4.2.); perona nobīdes novērtēšana (6.2.4.11.).

8.

EN 15302

Dzelzceļa aprīkojums. Ekvivalentā koniskuma noteikšana (ar grozījumu A1:2010)

2008

Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.), Ekvivalentā koniskuma projektēto vērtību novērtēšana (6.2.4.6.).

9.

EN 15528

Dzelzceļa aprīkojums. Līniju kategorijas saderībai starp ritekļu slodzes ierobežojumiem un infrastruktūru (ar grozījumu A1:2012)

2008

Infrastruktūras un ritošā sastāva savietojamības noteikšana pēc ritošā sastāva apstiprināšanas (7.6.); prasības attiecībā uz konstrukciju spēju atbilstoši pārvadājumu kodam (E papildinājums); minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem (K papildinājums); EN līniju kategorijas a12 definīcija attiecībā uz pārvadājumu kodu P6 (L papildinājums).

10.

EN 15663

Dzelzceļa aprīkojums. Ritekļu etalonmasu definēšana (ar labojumu AC:2010)

2009

SITS līniju kategorijas (4.2.1.); minimālo prasību pamats attiecībā uz konstrukcijām pasažieru vagoniem un motorvagoniem (K papildinājums).

11.

EN 1990

Eirokodekss. Konstrukciju projektēšanas pamati (ar grozījumu A1:2005 un labojumu AC:2010)

2002

Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.); jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.).

12.

EN 1991-2

1. Eirokodekss. Iedarbes uz konstrukcijām. 2. daļa. Satiksmes slodzes uz tiltiem (ar labojumu AC:2010)

2003

Konstrukciju izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.); jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.); ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.); pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.).

13.

EN 14363:2005

Dzelzceļa aprīkojums. Dzelzceļa ritošā sastāva gaitas raksturlielumu pieņemšanas testi. Testēšana gaitā un stacionārie testi

2005

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.); sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.).

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/110

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1300/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu un 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Komisija ar Lēmumu C(2010) 2576 (3) piešķīra Aģentūrai pilnvaras izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Atbilstoši šo pilnvaru nosacījumiem Aģentūrai tika lūgts paplašināt darbības jomu Komisijas Lēmumā 2008/164/EK (4) paredzētajai SITS par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, attiecinot to uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar Lēmumu C(2010) 2576 (3) piešķīra Aģentūrai pilnvaras izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Atbilstoši šo pilnvaru nosacījumiem Aģentūrai tika lūgts paplašināt darbības jomu Komisijas Lēmumā 2008/164/EK (4) paredzētajai SITS par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, attiecinot to uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu.

| (3) | Aģentūra 2013. gada 6. maijā iesniedza ieteikumu par SITS pieņemšanu attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

(3)

Aģentūra 2013. gada 6. maijā iesniedza ieteikumu par SITS pieņemšanu attiecībā uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kam pievienojusies Savienība un lielākā daļa dalībvalstu, pieejamība atzīta par vienu no tās vispārējiem principiem. Tās 9. pantā valstīm dalībniecēm prasīts veikt atbilstošus pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pieejamību vienlīdzīgi ar citiem. Šiem pasākumiem jāietver pieejamībai traucējošu šķēršļu un kavēkļu apzināšana un likvidēšana un, cita starpā, jāattiecas uz transportu. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kam pievienojusies Savienība un lielākā daļa dalībvalstu, pieejamība atzīta par vienu no tās vispārējiem principiem. Tās 9. pantā valstīm dalībniecēm prasīts veikt atbilstošus pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pieejamību vienlīdzīgi ar citiem. Šiem pasākumiem jāietver pieejamībai traucējošu šķēršļu un kavēkļu apzināšana un likvidēšana un, cita starpā, jāattiecas uz transportu.

| (5) | Direktīvā 2008/57/EK “pieejamība” noteikta kā Savienības dzelzceļa sistēmas pamatprasība. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2008/57/EK “pieejamība” noteikta kā Savienības dzelzceļa sistēmas pamatprasība.

| (6) | Direktīvā 2008/57/EK noteikts, ka regulāri jāpublicē un jāatjauno infrastruktūras reģistrs un ritekļu reģistri, kuros norādīti galvenie parametri. Turklāt Komisijas Lēmumā 2008/164/EK definēti SITS parametri attiecībā uz “personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”, kas iekļaujami šajos reģistros. Tā kā šo reģistru mērķi ir saistīti ar atļauju izsniegšanas procedūru un tehnisko savietojamību, tiek uzskatīts, ka attiecībā uz minētajiem parametriem jāveido atsevišķs rīks. Šādam aktīvu reģistram būtu jāļauj apzināt pieejamībai traucējošus šķēršļus un kavēkļus un uzraudzīt to progresīvu likvidēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 2008/57/EK noteikts, ka regulāri jāpublicē un jāatjauno infrastruktūras reģistrs un ritekļu reģistri, kuros norādīti galvenie parametri. Turklāt Komisijas Lēmumā 2008/164/EK definēti SITS parametri attiecībā uz “personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām”, kas iekļaujami šajos reģistros. Tā kā šo reģistru mērķi ir saistīti ar atļauju izsniegšanas procedūru un tehnisko savietojamību, tiek uzskatīts, ka attiecībā uz minētajiem parametriem jāveido atsevišķs rīks. Šādam aktīvu reģistram būtu jāļauj apzināt pieejamībai traucējošus šķēršļus un kavēkļus un uzraudzīt to progresīvu likvidēšanu.

| (7) | Direktīvā 2008/57/EK noteikts pakāpeniskas īstenošanas princips, jo īpaši paredzot, ka SITS norādītās mērķa apakšsistēmas var ieviest pakāpeniski samērīgā laikā un ka katrā SITS būtu jānorāda īstenošanas stratēģija, lai veiktu pakāpenisku pāreju no esošā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvā 2008/57/EK noteikts pakāpeniskas īstenošanas princips, jo īpaši paredzot, ka SITS norādītās mērķa apakšsistēmas var ieviest pakāpeniski samērīgā laikā un ka katrā SITS būtu jānorāda īstenošanas stratēģija, lai veiktu pakāpenisku pāreju no esošā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu.

| (8) | Lai progresīvi un samērīgā laikā, veicot saskaņotas darbības apakšsistēmu atjaunošanai un modernizācijai, kā arī īstenojot operatīvās darbības, novērstu visus apzinātos šķēršļus pieejamībai, dalībvalstīm būtu jāizveido valstu īstenošanas plāni. Tā kā šie valstu īstenošanas plāni nevar būt pietiekami sīki izstrādāti un tie var neparedzami mainīties, dalībvalstīm tomēr būtu jāturpina sniegt informāciju gadījumos, kad nepieciešama jauna ekspluatācijas atļauja, lai esošās apakšsistēmas nodotu ekspluatācijā pēc atjaunošanas vai modernizācijas, un ja SITS nav pilnībā piemērota saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK. |
| --- | --- |

(8)

Lai progresīvi un samērīgā laikā, veicot saskaņotas darbības apakšsistēmu atjaunošanai un modernizācijai, kā arī īstenojot operatīvās darbības, novērstu visus apzinātos šķēršļus pieejamībai, dalībvalstīm būtu jāizveido valstu īstenošanas plāni. Tā kā šie valstu īstenošanas plāni nevar būt pietiekami sīki izstrādāti un tie var neparedzami mainīties, dalībvalstīm tomēr būtu jāturpina sniegt informāciju gadījumos, kad nepieciešama jauna ekspluatācijas atļauja, lai esošās apakšsistēmas nodotu ekspluatācijā pēc atjaunošanas vai modernizācijas, un ja SITS nav pilnībā piemērota saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK.

| (9) | Savienībai būtu jāpieņem kopīgas prioritātes un kritēriji, kas dalībvalstīm būtu jāiekļauj savos valstu īstenošanas plānos. Tas sekmēs, ka tiek panākta SITS progresīva īstenošana samērīgā laikā. |
| --- | --- |

(9)

Savienībai būtu jāpieņem kopīgas prioritātes un kritēriji, kas dalībvalstīm būtu jāiekļauj savos valstu īstenošanas plānos. Tas sekmēs, ka tiek panākta SITS progresīva īstenošana samērīgā laikā.

| (10) | Lai sekotu tehnoloģiju attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi un konkrētos apstākļos jāatļauj to īstenošana. Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jāpaskaidro, kā tas novirzās no SITS attiecīgās iedaļas, un inovatīvais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja šāds novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā atbilstošas novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(10)

Lai sekotu tehnoloģiju attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi un konkrētos apstākļos jāatļauj to īstenošana. Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jāpaskaidro, kā tas novirzās no SITS attiecīgās iedaļas, un inovatīvais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja šāds novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā atbilstošas novērtēšanas metodes.

| (11) | Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, kā arī lai netraucētu esošo līgumu darbībai, Lēmums 2008/164/EK pēc tā atcelšanas būtu jāturpina piemērot apakšsistēmām un projektiem, kas minēti Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, kā arī lai netraucētu esošo līgumu darbībai, Lēmums 2008/164/EK pēc tā atcelšanas būtu jāturpina piemērot apakšsistēmām un projektiem, kas minēti Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteikta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas izklāstīta pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1.   SITS piemēro infrastruktūras, satiksmes nodrošināšanas un vadības, telemātikas lietojumu un ritošā sastāva apakšsistēmām, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2. punktā un šīs regulas pielikuma 2.1. punktā. Tā aptver visus šo apakšsistēmu aspektus, kas attiecas uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.   SITS piemēro šādos tīklos:

| a) | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā;

| b) | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls, kā definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā;

| c) | visas pārējās tīkla daļas. |
| --- | --- |

c)

visas pārējās tīkla daļas.

SITS neattiecas uz gadījumiem, kas minēti Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā.

3.   SITS piemēro visām Savienības dzelzceļa sistēmas jaunām infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmām, kas minētas 1. punktā un nodotas ekspluatācijā pēc 12. pantā norādītās piemērošanas dienas, ņemot vērā pielikuma 7.1.1. un 7.1.2. punktu.

4.   SITS nepiemēro Savienības dzelzceļa sistēmas esošajai infrastruktūrai vai ritošajam sastāvam, kas minēts 1. punktā un jau ir nodots ekspluatācijā kādas dalībvalsts tīklā (vai tā daļā) 12. pantā norādītajā piemērošanas dienā.

5.   Tomēr SITS piemēro Savienības dzelzceļa sistēmas esošajai infrastruktūrai un ritošajam sastāvam, kas minēts 1. punktā, ja to atjauno vai modernizē saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu, ņemot vērā šīs regulas 8. pantu un šīs regulas pielikuma 7.2. punktu.

3. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu atbilstības novērtēšanas procedūras, kas norādītas pielikuma 6. iedaļā, pamatojas uz moduļiem, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (5).

2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā piecus gadus. Šajā laikposmā tāda paša tipa jaunus komponentus atļauts nodot ekspluatācijā, iepriekš neveicot jaunu atbilstības novērtējumu.

3.   Šā panta 2. punktā minētie sertifikāti, kas izsniegti saskaņā ar Lēmuma 2008/164/EK prasībām, paliek spēkā līdz sākotnēji noteiktā derīguma termiņa beigām bez nepieciešamības veikt jaunu atbilstības novērtējumu. Lai atjaunotu sertifikātu, projektu vai tipu atkārtoti novērtē tikai atbilstīgi jaunām vai grozītām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas pielikumā.

4.   Universālo tualešu moduļus, kas novērtēti atbilstīgi Lēmuma 2008/164/EK prasībām, nenovērtē atkārtoti, ja tie paredzēti esošas konstrukcijas ritošajam sastāvam, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 1302/2014 (6).

4. pants

Īpaši gadījumi

1.   Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas norādīti pielikuma 7.3. punktā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verifikācijai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktu, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā regulā iekļauto apakšsistēmu nodošanu ekspluatācijā.

2.   Līdz 2015. gada 1. jūlijam katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai:

| a) | šā panta 1. punktā minētos tehniskos noteikumus; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā minētos tehniskos noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas nolūkā piemērot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas nolūkā piemērot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītās struktūras, kas norīkotas veikt atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz pielikuma 7.3. punktā norādītajiem īpašajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītās struktūras, kas norīkotas veikt atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz pielikuma 7.3. punktā norādītajiem īpašajiem gadījumiem.

5. pants

Projekti izstrādes beigu posmā

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā visas dalībvalstis paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kas tiek īstenoti valsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

6. pants

Inovatīvi risinājumi

1.   Tehnoloģiskā progresa īstenošanai var būt nepieciešami inovatīvi risinājumi, kas neatbilst pielikumā norādītajām specifikācijām vai kam nevar piemērot pielikumā norādītās novērtēšanas metodes.

2.   Inovatīvi risinājumi var attiekties uz infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām, to daļām un to savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā inovatīvais risinājums novirzās no pielikumā norādītās SITS attiecīgā noteikuma, un iesniedz to Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var pieprasīt Aģentūras atzinumu par ierosināto inovatīvo risinājumu un vajadzības gadījumā apspriesties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

4.   Komisija sniedz atzinumu par ierosināto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, izstrādā atbilstīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodi, kas nepieciešama SITS, lai varētu izmantot šo inovatīvo risinājumu, un pēc tam pārskatīšanas procesā tās iekļauj SITS. Ja atzinums ir negatīvs, ierosināto inovatīvo risinājumu nevar piemērot.

5.   Līdz SITS pārskatīšanai Komisijas sniegto pozitīvo atzinumu uzskata par pieņemamu atbilstības pierādījumu Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un to var izmantot apakšsistēmu un projektu novērtēšanā.

7. pants

Aktīvu reģistrs

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka ir izveidots un ieviests aktīvu reģistrs nolūkā:

| a) | apzināt šķēršļus pieejamībai; |
| --- | --- |

a)

apzināt šķēršļus pieejamībai;

| b) | sniegt informāciju lietotājiem; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju lietotājiem;

| c) | uzraudzīt un novērtēt progresu pieejamības jomā. |
| --- | --- |

c)

uzraudzīt un novērtēt progresu pieejamības jomā.

2.   Aģentūra izveido un vada darba grupu, kas atbild par priekšlikuma sagatavošanu ieteikumam saistībā ar aktīvu reģistros iekļaujamo datu minimālo struktūru un saturu. Aģentūra iesniedz ieteikumu Komisijai, tostarp attiecībā uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu, noteikumiem par datu ievadi un aplūkošanu, kā arī noteikumiem par pašnovērtējumu un to struktūrvienību iecelšanu, kuras atbild par datu sniegšanu. Lai noteiktu vispiemērotāko risinājumu, ieteikumā ņem vērā visu apsvērto tehnisko risinājumu aplēstās izmaksas un ieguvumus. Tajā iekļauj priekšlikumu par aktīvu reģistru izveides termiņiem.

3.   Pamatojoties uz 2. punktā minēto ieteikumu, pielikuma 7. iedaļu atjaunina saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. pantu.

4.   Šo aktīvu reģistru darbības joma attiecas vismaz uz:

| a) | publiski pieejamām, pasažieru satiksmei paredzētām vietām stacijās, kā definēts pielikuma 2.1.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

publiski pieejamām, pasažieru satiksmei paredzētām vietām stacijās, kā definēts pielikuma 2.1.1. punktā;

| b) | ritošo sastāvu, kā definēts pielikuma 2.1.2. punktā. |
| --- | --- |

b)

ritošo sastāvu, kā definēts pielikuma 2.1.2. punktā.

5.   Aktīvu reģistru atjaunina, iekļaujot datus par jaunu infrastruktūru un ritošo sastāvu, kā arī par atjaunošanas vai modernizācijas darbu, kas veikts attiecībā uz esošo infrastruktūru un ritošo sastāvu.

8. pants

Valstu īstenošanas plāni

1.   Lai progresīvi novērstu visus apzinātos šķēršļus pieejamībai, dalībvalstis pieņem valstu īstenošanas plānus, ietverot vismaz pielikuma C papildinājumā norādīto informāciju.

2.   Valstu īstenošanas plāni pamatojas uz esošajiem valstu plāniem, kā arī uz 7. pantā minētajiem aktīvu reģistriem, ja tie ir pieejami, vai jebkādu citu saistītu un uzticamu informācijas avotu.

Par valstu plānu tvērumu un īstenošanas tempu lemj dalībvalstis.

3.   Valstu īstenošanas plāni aptver vismaz desmit gadu laikposmu, un tos atjaunina regulāri, vismaz reizi piecos gados.

4.   Valstu īstenošanas plānos ietver stratēģiju, tostarp prioritātes noteikšanas nosacījumu, paredzot kritērijus un prioritātes, atbilstīgi kam izvēlas tās stacijas un ritošā sastāva vienības, ko atjaunos vai modernizēs. Šo stratēģiju formulē sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītāju(-iem), stacijas apsaimniekotāju(-iem), dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu(-iem) un vajadzības gadījumā ar citām vietējām iestādēm (tostarp vietējām transporta iestādēm). Apspriežas ar pārstāvjiem no lietotāju apvienībām, tostarp tām, kas pārstāv personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

5.   Katrā dalībvalstī 4. punktā minētais prioritātes noteikšanas nosacījums aizstāj pielikuma B papildinājuma noteikumu, ko piemēro līdz valsts īstenošanas plāna pieņemšanai konkrētajā dalībvalstī.

6.   Dalībvalstis paziņo savus valsts īstenošanas plānus Komisijai ne vēlāk kā 2017. gada 1. janvārī. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē valstu īstenošanas plānus, kā arī visus turpmākos grozījumus, kas paziņoti atbilstīgi 9. punktam, un par tiem informē dalībvalstis ar tās komitejas starpniecību, kas izveidota ar Direktīvu 2008/57/EK.

7.   Sešu mēnešu laikā pēc paziņošanas procesa beigām Komisija sagatavo salīdzinošu pārskatu par valstu īstenošanas plānos ietvertajām stratēģijām. Pamatojoties uz šo pārskatu un sadarbojoties ar 9. pantā minēto padomdevēju struktūru, tā nosaka kopīgās prioritātes un kritērijus SITS turpmākajai īstenošanai. Šīs prioritātes pārskatīšanas procesa laikā, ko veic atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 6. pantam, iekļauj pielikuma 7. iedaļā.

8.   Dalībvalstis divpadsmit mēnešu laikā pēc pārskatītās SITS pieņemšanas pārskata savus valstu īstenošanas plānus saskaņā ar 7. punktā minētajām prioritātēm.

9.   Dalībvalstis paziņo Komisijai 8. punktā minētos pārskatītos valstu īstenošanas plānus un jebkādus citus 3. punktā minētos valstu īstenošanas plānu atjauninājumus ne vēlāk kā četras nedēļas pēc to apstiprināšanas.

9. pants

Padomdevēja struktūra

1.   Komisija izveido padomdevēju struktūru, kas palīdz Komisijai cieši uzraudzīt SITS īstenošanu. Šo padomdevēju struktūru vada Komisija.

2.   Padomdevēju struktūru izveido ne vēlāk kā 2015. gada 1. februārī, un tajā ir:

| a) | dalībvalstis, kas vēlas piedalīties; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis, kas vēlas piedalīties;

| b) | dzelzceļa nozari pārstāvošas struktūras; |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa nozari pārstāvošas struktūras;

| c) | lietotājus pārstāvošas struktūras; |
| --- | --- |

c)

lietotājus pārstāvošas struktūras;

| d) | Eiropas Dzelzceļa aģentūra. |
| --- | --- |

d)

Eiropas Dzelzceļa aģentūra.

3.   Padomdevējas struktūras pienākumos ietilpst:

| a) | aktīvu reģistra minimālās datu struktūras attīstības uzraudzība; |
| --- | --- |

a)

aktīvu reģistra minimālās datu struktūras attīstības uzraudzība;

| b) | atbalsta sniegšana dalībvalstīm aktīvu reģistru un īstenošanas plānu izveidē; |
| --- | --- |

b)

atbalsta sniegšana dalībvalstīm aktīvu reģistru un īstenošanas plānu izveidē;

| c) | palīdzības sniegšana Komisijai SITS īstenošanas uzraudzībā; |
| --- | --- |

c)

palīdzības sniegšana Komisijai SITS īstenošanas uzraudzībā;

| d) | labākās prakses apmaiņas veicināšana; |
| --- | --- |

d)

labākās prakses apmaiņas veicināšana;

| e) | palīdzības sniegšana Komisijai, lai apzinātu kopīgās prioritātes un kritērijus SITS īstenošanai, kā minēts 8. pantā; |
| --- | --- |

e)

palīdzības sniegšana Komisijai, lai apzinātu kopīgās prioritātes un kritērijus SITS īstenošanai, kā minēts 8. pantā;

| f) | vajadzības gadījumā ieteikumu sniegšana Komisijai, jo īpaši nolūkā stiprināt SITS īstenošanu. |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā ieteikumu sniegšana Komisijai, jo īpaši nolūkā stiprināt SITS īstenošanu.

4.   Komisija informē dalībvalstis par padomdevējas struktūras darbībām ar tās komitejas starpniecību, kas izveidota ar Direktīvu 2008/57/EK.

10. pants

Nobeiguma noteikumi

Pilnīga atbilstība SITS ir obligāta projektiem, kas saņem Savienības finansiālo atbalstu esošā ritoša sastāva vai tā daļu atjaunošanai vai modernizācijai vai esošās infrastruktūras, jo īpaši stacijas vai tās sastāvdaļu un peronu vai to sastāvdaļu, atjaunošanai vai modernizācijai.

11. pants

Atcelšana

Lēmumu 2008/164/EK atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr to turpina piemērot:

| a) | apakšsistēmām, kas apstiprinātas saskaņā ar minēto lēmumu; |
| --- | --- |

a)

apakšsistēmām, kas apstiprinātas saskaņā ar minēto lēmumu;

| b) | jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas noslēgts līgums; |
| --- | --- |

b)

jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas noslēgts līgums;

| c) | esošas konstrukcijas jauna ritošā sastāva projektiem, kā minēts šīs regulas pielikuma 7.1.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

esošas konstrukcijas jauna ritošā sastāva projektiem, kā minēts šīs regulas pielikuma 7.1.2. punktā.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju saskaņā ar SITS, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā, var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 29. aprīļa Lēmums C(2010) 2576, galīgā redakcija, par Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvarām izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmu.

3

(4)  Komisijas 2007. gada 21. decembra Lēmums 2008/164/EK par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” (OV L 64, 7.3.2008., 72. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 228. lpp.).

6

Oficiālā

---

PIELIKUMS

SATURS

| 1. | Ievads | 118 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 118 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskais tvērums | 118 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Apakšsistēmu darbības joma un definīcijas | 118 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Apakšsistēmu darbības joma | 118 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Darbības joma attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu | 118 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Darbības joma attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu | 118 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Darbības joma attiecībā uz apakšsistēmas darbības aspektiem | 118 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Darbības joma saistībā ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu | 118 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | “Personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija | 118 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Citas definīcijas | 118 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Pamatprasības | 119 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Apakšsistēmu raksturojums | 121 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 121 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 122 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Infrastruktūras apakšsistēma | 122 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma | 128 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 139 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu | 139 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu | 139 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu | 139 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 140 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Infrastruktūras apakšsistēma | 140 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma | 141 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšana un palīdzības sniegšana | 144 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 144 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Infrastruktūras apakšsistēma | 144 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma | 144 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 144 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Drošības un veselības aizsardzības nosacījumi | 145 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri | 145 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktūras reģistrs | 145 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Ritošā sastāva reģistrs | 145 |
| --- | --- | --- |

4.8.2.

| 5. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 145 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija | 145 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Inovatīvi risinājumi | 145 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu saraksts un raksturlielumi | 145 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Infrastruktūra | 145 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ritošais sastāvs | 147 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 6. | Atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtējums | 150 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējās izmantojamības komponenti | 150 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšana | 150 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduļu piemērošana | 151 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Īpašas novērtēšanas procedūras | 152 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Apakšsistēmas | 152 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | EK verifikācija (vispārīgi noteikumi) | 152 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Apakšsistēmas EK verifikācijas procedūras (moduļi) | 153 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Īpašas novērtēšanas procedūras | 153 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Tehniskie risinājumi, kas projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību | 153 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Tehniskās apkopes novērtēšana | 154 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Ekspluatācijas noteikumu novērtēšana | 154 |
| --- | --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana | 154 |
| --- | --- | --- |

6.2.7.

| 7. | SITS īstenošana | 154 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai un jaunam ritošajam sastāvam | 154 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Jauna infrastruktūra | 154 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Jauns ritošais sastāvs | 155 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai un esošam ritošajam sastāvam | 155 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Pasākumi pakāpeniskai pārejai uz mērķa sistēmu | 155 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai | 155 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Šīs SITS piemērošana esošam ritošajam sastāvam | 155 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 7.3. | Īpaši gadījumi | 156 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Vispārīgi noteikumi | 156 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Īpašo gadījumu uzskaitījums | 156 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| A papildinājums. | Šajā SITS minētie standarti vai normatīvie dokumenti | 160 |
| --- | --- | --- |

A papildinājums.

| B papildinājums. | Pagaidu prioritātes noteikšana staciju modernizācijai/atjaunošanai | 161 |
| --- | --- | --- |

B papildinājums.

| C papildinājums. | Valsts īstenošanas plānā sniedzamā informācija | 162 |
| --- | --- | --- |

C papildinājums.

| D papildinājums. | Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana | 163 |
| --- | --- | --- |

D papildinājums.

| E papildinājums. | Apakšsistēmu novērtēšana | 164 |
| --- | --- | --- |

E papildinājums.

| F papildinājums. | Ritošā sastāva atjaunošana vai modernizācija | 166 |
| --- | --- | --- |

F papildinājums.

| G papildinājums. | Pasažieru ārdurvju akustiskie brīdinājumi | 168 |
| --- | --- | --- |

G papildinājums.

| H papildinājums. | Priekšrocību sēdvietu shēmas | 170 |
| --- | --- | --- |

H papildinājums.

| I papildinājums. | Ratiņkrēslu vietu shēmas | 172 |
| --- | --- | --- |

I papildinājums.

| J papildinājums. | Bezšķēršļu joslu shēmas | 174 |
| --- | --- | --- |

J papildinājums.

| K papildinājums. | Tabula – ritošā sastāva gaiteņa platums ar ratiņkrēslu pieejamās vietās | 175 |
| --- | --- | --- |

K papildinājums.

| L papildinājums. | Sasniedzamības zona personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā | 176 |
| --- | --- | --- |

L papildinājums.

| M papildinājums. | Ar vilcienu transportējams ratiņkrēsls | 177 |
| --- | --- | --- |

M papildinājums.

| N papildinājums. | PRM paredzētās norādes | 178 |
| --- | --- | --- |

N papildinājums.

1.   IEVADS

Šīs savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) mērķis ir uzlabot dzelzceļa transporta pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šīs SITS tehniskā darbības joma ir definēta regulas 2. panta 1. punktā.

1.2.   Ģeogrāfiskais tvērums

Šīs SITS ģeogrāfiskais tvērums ir definēts regulas 2. panta 2. punktā.

2.   APAKŠSISTĒMU DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

2.1.   Apakšsistēmu darbības joma

2.1.1.   Darbības joma attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu

Šo SITS piemēro visām publiski pieejamām, pasažieru satiksmei paredzētām vietām stacijās, ko kontrolē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs. Tajā ietverta informācijas sniegšana, biļešu pirkšana un nepieciešamības gadījumā to validēšana, kā arī iespēja gaidīt vilcienu.

2.1.2.   Darbības joma attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, kas ir LOC&PAS SITS darbības jomā un kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai.

2.1.3.   Darbības joma attiecībā uz apakšsistēmas darbības aspektiem

Šo SITS piemēro procedūrām, kas nodrošina infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmu saskaņotu darbību, ja pasažieri ir personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.1.4.   Darbības joma saistībā ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu

Šo SITS piemēro tām vizuālajām un akustiskajām pasažieru informācijas sistēmām, kas izvietotas stacijās un ritošajā sastāvā.

2.2.   “Personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcija

“Persona ar invaliditāti un persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ir jebkura persona, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar dažādiem šķēršļiem, var traucēt tai pilnībā un efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem, vai kuras mobilitāte, izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma dēļ.

Lielizmēra priekšmetu (piemēram, velosipēdu un lielapjoma bagāžas) transportēšana nav iekļauta šīs SITS darbības jomā.

2.3.   Citas definīcijas

Definīcijas, ko izmanto attiecībā uz ritošo sastāvu, sk. LOC&PAS SITS 2.2. punktā.

Bezšķēršļu ceļš

Bezšķēršļu ceļš ir divu vai vairāku tādu publiski pieejamu, pasažieru satiksmei paredzētu vietu savienojums, kā norādīts 2.1.1. punktā. Pa to var pārvietoties visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Lai to panāktu, ceļu var sadalīt, lai labāk atbilstu tām vajadzībām, kas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Visu bezšķēršļu ceļa daļu kombinācija ir ceļš, kas pieejams visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

Ceļš bez pakāpieniem

Ceļš bez pakāpieniem ir bezšķēršļu ceļa daļa, kura atbilst tām vajadzībām, kas ir personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Izvairās no līmeņa starpības vai, ja no tās nav iespējams izvairīties, līmeņus savieno ar uzbrauktuvēm vai pacēlājiem.

“Reljefas zīmes” un “reljefas vadības ierīces”

“Reljefas zīmes” un “reljefas vadības ierīces” ir zīmes vai ierīces, tostarp izceltas piktogrammas, izceltas rakstzīmes vai Braila raksts.

Stacijas apsaimniekotājs

Stacijas apsaimniekotājs ir tāda organizatoriska struktūra dalībvalstī, kam uzlikts pienākums apsaimniekot dzelzceļa staciju un kas var būt infrastruktūras pārvaldītājs.

Drošības informācija

Drošības informācija ir informācija, ko sniedz pasažieriem, lai tie jau iepriekš zinātu, kā izturēties ārkārtas situācijā.

Drošības instrukcijas

Drošības instrukcijas ir instrukcijas, ko sniedz pasažieriem ārkārtas situācijā, lai tie saprastu, kā rīkoties.

Vienādlīmeņa piekļuve

Vienādlīmeņa piekļuve ir piekļuve no perona ritošā sastāva ieejai, un attiecībā uz to var uzskatāmi parādīt, ka:

| — | atstarpe starp šīs ieejas durvju slieksni (vai šīs ieejas izvirzīto savienojošo platformu) un peronu nepārsniedz 75 mm, mērot horizontāli, un 50 mm, mērot vertikāli, un |
| --- | --- |

—

atstarpe starp šīs ieejas durvju slieksni (vai šīs ieejas izvirzīto savienojošo platformu) un peronu nepārsniedz 75 mm, mērot horizontāli, un 50 mm, mērot vertikāli, un

| — | ritošā sastāva iekšpusē nav pakāpiena starp durvju slieksni un tamburu. |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva iekšpusē nav pakāpiena starp durvju slieksni un tamburu.

3.   PAMATPRASĪBAS

Turpmākajās tabulās norādītas pamatprasības, kā izklāstīts Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā, kam atbilst specifikācijas, kuras norādītas šīs SITS 4. iedaļā šīs SITS darbības jomai.

Pamatprasības, kas nav ietvertas tabulā, neattiecas uz šīs SITS darbības jomu.

1. tabula

Pamatprasības infrastruktūras apakšsistēmai

| Infrastruktūra | Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību |
| --- | --- |
| SITS darbības jomas elements | Šā pielikuma atsauces punkts | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība | Pieejamība (1) |
| Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas | 4.2.1.1. | | | | | | 2.1.2. |
| Bezšķēršļu ceļš | 4.2.1.2. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Durvis un ieejas | 4.2.1.3. | 1.1.1.
  2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Grīdu virsmas | 4.2.1.4. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Caurredzamu šķēršļu izcelšana | 4.2.1.5. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi | 4.2.1.6. | 1.1.5.
  2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces | 4.2.1.7. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti | 4.2.1.8. | 2.1.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. | 2.1.2.
  2.7.5. |
| Apgaismojums | 4.2.1.9. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija | 4.2.1.10. | | | | | 2.7.1. | 2.1.2.
  2.7.5. |
| Mutiskā informācija | 4.2.1.11. | 2.1.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. | 2.1.2.
  2.7.5. |
| Perona platums un perona mala | 4.2.1.12. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Perona beigas | 4.2.1.13. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi uz peroniem | 4.2.1.14. | 1.1.1. | | | | | 2.1.2. |
| Dzelzceļa pāreja stacijās | 4.2.1.15. | 2.1.1. | | | | | 2.1.2. |

Infrastruktūra

Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību

SITS darbības jomas elements

Šā pielikuma atsauces punkts

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Pieejamība (1)

Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas

4.2.1.1.

2.1.2.

Bezšķēršļu ceļš

4.2.1.2.

2.1.1.

2.1.2.

Durvis un ieejas

4.2.1.3.

1.1.1.

2.1.1.

2.1.2.

Grīdu virsmas

4.2.1.4.

2.1.1.

2.1.2.

Caurredzamu šķēršļu izcelšana

4.2.1.5.

2.1.1.

2.1.2.

Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

4.2.1.6.

1.1.5.

2.1.1.

2.1.2.

Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

4.2.1.7.

2.1.1.

2.1.2.

Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.2.1.8.

2.1.1.

2.7.3.

2.7.1.

2.1.2.

2.7.5.

Apgaismojums

4.2.1.9.

2.1.1.

2.1.2.

Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija

4.2.1.10.

2.7.1.

2.1.2.

2.7.5.

Mutiskā informācija

4.2.1.11.

2.1.1.

2.7.3.

2.7.1.

2.1.2.

2.7.5.

Perona platums un perona mala

4.2.1.12.

2.1.1.

2.1.2.

Perona beigas

4.2.1.13.

2.1.1.

2.1.2.

Iekāpšanas palīglīdzekļi uz peroniem

4.2.1.14.

1.1.1.

2.1.2.

Dzelzceļa pāreja stacijās

4.2.1.15.

2.1.1.

2.1.2.

2. tabula

Pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai

| Ritošais sastāvs | Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību |
| --- | --- |
| SITS darbības jomas elements | Šā pielikuma atsauces punkts | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība | Pieejamība |
| Sēdvietas | 4.2.2.1. | | | 1.3.1. | | | 2.4.5. |
| Ratiņkrēslu vietas | 4.2.2.2. | 2.4.1. | | | | | 2.4.5. |
| Durvis | 4.2.2.3. | 1.1.1.
  1.1.5.
  2.4.1. | 1.2. | | | | 2.4.5. |
| Apgaismojums | 4.2.2.4. | 2.4.1. | | | | | 2.4.5. |
| Tualetes | 4.2.2.5. | 2.4.1. | | | | | 2.4.5. |
| Bezšķēršļu joslas | 4.2.2.6. | | | 1.3.1. | | | 2.4.5. |
| Informācija klientiem | 4.2.2.7. | 2.4.1. | 2.7.3. | | | 2.7.1. | 2.4.5.
  2.7.5. |
| Augstuma izmaiņas | 4.2.2.8. | 1.1.5. | | | | | 2.4.5. |
| Margas, roku balsti, atbalsta stieņi | 4.2.2.9. | 1.1.5. | | | | | 2.4.5. |
| Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta | 4.2.2.10. | 2.4.1. | | | | | 2.4.5. |
| Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā | 4.2.2.11. | 1.1.1. | 2.4.2. | | | 1.5.
  2.4.3. | 2.4.5. |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi | 4.2.2.12. | 1.1.1. | | | | 1.5.
  2.4.3. | 2.4.5. |

Ritošais sastāvs

Atsauce uz Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma pamatprasību

SITS darbības jomas elements

Šā pielikuma atsauces punkts

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Pieejamība

Sēdvietas

4.2.2.1.

1.3.1.

2.4.5.

Ratiņkrēslu vietas

4.2.2.2.

2.4.1.

2.4.5.

Durvis

4.2.2.3.

1.1.1.

1.1.5.

2.4.1.

1.2.

2.4.5.

Apgaismojums

4.2.2.4.

2.4.1.

2.4.5.

Tualetes

4.2.2.5.

2.4.1.

2.4.5.

Bezšķēršļu joslas

4.2.2.6.

1.3.1.

2.4.5.

Informācija klientiem

4.2.2.7.

2.4.1.

2.7.3.

2.7.1.

2.4.5.

2.7.5.

Augstuma izmaiņas

4.2.2.8.

1.1.5.

2.4.5.

Margas, roku balsti, atbalsta stieņi

4.2.2.9.

1.1.5.

2.4.5.

Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta

4.2.2.10.

2.4.1.

2.4.5.

Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.11.

1.1.1.

2.4.2.

1.5.

2.4.3.

2.4.5.

Iekāpšanas palīglīdzekļi

4.2.2.12.

1.1.1.

1.5.

2.4.3.

2.4.5.

4.   APAKŠSISTĒMU RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

| 1. | Savienības dzelzceļa sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļas ir apakšsistēmas, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība jāpārbauda. Savietojamību jo īpaši pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām, apakšsistēmas saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Savienības dzelzceļa sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļas ir apakšsistēmas, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība jāpārbauda. Savietojamību jo īpaši pārbauda attiecībā uz katras apakšsistēmas specifikācijām, apakšsistēmas saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

| 2. | Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams Savienības dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Tomēr inovatīvi risinājumi savstarpējās izmantojamības jomā var likt piemērot jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai varētu īstenot tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot regulas 6. pantā aprakstīto procesu. |
| --- | --- |

2.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams Savienības dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Tomēr inovatīvi risinājumi savstarpējās izmantojamības jomā var likt piemērot jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai varētu īstenot tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot regulas 6. pantā aprakstīto procesu.

| 3. | Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, pamatparametri saistībā ar pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām attiecībā uz infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām ir noteikti šīs SITS 4.2. punktā. Ekspluatācijas prasības un pienākumi ir izklāstīti OPE SITS un šīs SITS 4.4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, pamatparametri saistībā ar pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām attiecībā uz infrastruktūras un ritošā sastāva apakšsistēmām ir noteikti šīs SITS 4.2. punktā. Ekspluatācijas prasības un pienākumi ir izklāstīti OPE SITS un šīs SITS 4.4. punktā.

4.2.   Funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   Infrastruktūras apakšsistēma

| 1. | Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:






  — | personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas, |
| --- | --- | --- |

1.

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

—

personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas,

| — | bezšķēršļu ceļi, |
| --- | --- |

—

bezšķēršļu ceļi,

| — | durvis un ieejas, |
| --- | --- |

—

durvis un ieejas,

| — | grīdu virsmas, |
| --- | --- |

—

grīdu virsmas,

| — | caurredzamu šķēršļu izcelšana, |
| --- | --- |

—

caurredzamu šķēršļu izcelšana,

| — | tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi, |
| --- | --- |

—

tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi,

| — | mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces, |
| --- | --- |

—

mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces,

| — | biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti, |
| --- | --- |

—

biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti,

| — | apgaismojums, |
| --- | --- |

—

apgaismojums,

| — | vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija, |
| --- | --- |

—

vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija,

| — | mutiskā informācija, |
| --- | --- |

—

mutiskā informācija,

| — | perona platums un peronu malas, |
| --- | --- |

—

perona platums un peronu malas,

| — | peronu beigas, |
| --- | --- |

—

peronu beigas,

| — | iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem, |
| --- | --- |

—

iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem,

| — | dzelzceļa pārejas. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārejas.

| 2. | Pamatparametrus, kas norādīti 4.2.1.1.–4.2.1.15. punktā, attiecina uz infrastruktūras apakšsistēmas darbības jomu, kas definēta 2.1.1. punktā. Tos var iedalīt divās kategorijās:






  — | pamatparametri, attiecībā uz kuriem jānorāda tehniskie dati, piemēram, peronu parametri un peronu sasniegšanas veids. Šajā pirmajā gadījumā īpaši apraksta pamatparametrus un sīki izklāsta tehniskos datus, kas jāievēro, lai izpildītu prasību, |
| --- | --- | --- |

2.

Pamatparametrus, kas norādīti 4.2.1.1.–4.2.1.15. punktā, attiecina uz infrastruktūras apakšsistēmas darbības jomu, kas definēta 2.1.1. punktā. Tos var iedalīt divās kategorijās:

—

pamatparametri, attiecībā uz kuriem jānorāda tehniskie dati, piemēram, peronu parametri un peronu sasniegšanas veids. Šajā pirmajā gadījumā īpaši apraksta pamatparametrus un sīki izklāsta tehniskos datus, kas jāievēro, lai izpildītu prasību,

| — | pamatparametri, attiecībā uz kuriem tehniskie dati nav jānorāda, piemēram, uzbrauktuvju izmēri vai stāvvietu parametri. Šajā otrajā gadījumā pamatparametru definē kā funkcionālu prasību, ko var izpildīt, piemērojot vairākus tehniskos risinājumus. |
| --- | --- |

—

pamatparametri, attiecībā uz kuriem tehniskie dati nav jānorāda, piemēram, uzbrauktuvju izmēri vai stāvvietu parametri. Šajā otrajā gadījumā pamatparametru definē kā funkcionālu prasību, ko var izpildīt, piemērojot vairākus tehniskos risinājumus.

Turpmāk 3. tabulā norādīta katra pamatparametra kategorija.

3. tabula

Pamatparametru kategorijas

| Pamatparametrs | Tehniskie dati | Tikai funkcionāla prasība |
| --- | --- | --- |
| Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas | | Viss 4.2.1.1. punkts |
| Bezšķēršļu ceļš | Ceļu atrašanās vieta
  Bezšķēršļu ceļa platums
  Slieksnis
  Dubultas margas
  Pacēlāja veids
  Braila raksta zīmju augstums | Sīki izklāstīti raksturlielumi |
| | 4.2.1.3. punkta 2. apakšpunkts: durvju platums
  4.2.1.3. punkta 4. apakšpunkts: durvju vadības ierīces augstums | 4.2.1.3. punkta 1. apakšpunkts
  4.2.1.3. punkta 3. apakšpunkts |
| Grīdu virsmas | | Viss 4.2.1.4. punkts |
| | | Viss 4.2.1.5. punkts |
| Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi | | Viss 4.2.1.6. punkts |
| Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces | | Viss 4.2.1.7. punkts |
| Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti | 4.2.1.8. punkta 5. apakšpunkts: biļešu kontroles iekārtu ejas | 4.2.1.8. punkta 1.–4. apakšpunkts
  4.2.1.8. punkta 6. apakšpunkts |
| Apgaismojums | 4.2.1.9. punkta 3. apakšpunkts: peronu apgaismojums | 4.2.1.9. punkta 1. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 2. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 4. apakšpunkts: citu vietu apgaismojums |
| Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija | Sniedzamās informācijas sīks izklāsts
  Informācijas atrašanās vieta | Sīki izklāstīts vizuālās informācijas raksturojums |
| Mutiskā informācija | Viss 4.2.1.11. punkts | |
| Perona platums un perona mala | Viss 4.2.1.12. punkts | |
| Perona beigas | Viss 4.2.1.13. punkts | |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem | Viss 4.2.1.14. punkts | |
| Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās | Viss 4.2.1.15. punkts | |

Pamatparametrs

Tehniskie dati

Tikai funkcionāla prasība

Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas

Viss 4.2.1.1. punkts

Bezšķēršļu ceļš

Ceļu atrašanās vieta

Bezšķēršļu ceļa platums

Slieksnis

Dubultas margas

Pacēlāja veids

Braila raksta zīmju augstums

Sīki izklāstīti raksturlielumi

4.2.1.3. punkta 2. apakšpunkts: durvju platums

4.2.1.3. punkta 4. apakšpunkts: durvju vadības ierīces augstums

4.2.1.3. punkta 1. apakšpunkts

4.2.1.3. punkta 3. apakšpunkts

Grīdu virsmas

Viss 4.2.1.4. punkts

Viss 4.2.1.5. punkts

Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

Viss 4.2.1.6. punkts

Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

Viss 4.2.1.7. punkts

Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

4.2.1.8. punkta 5. apakšpunkts: biļešu kontroles iekārtu ejas

4.2.1.8. punkta 1.–4. apakšpunkts

4.2.1.8. punkta 6. apakšpunkts

Apgaismojums

4.2.1.9. punkta 3. apakšpunkts: peronu apgaismojums

4.2.1.9. punkta 1. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 2. apakšpunkts, 4.2.1.9. punkta 4. apakšpunkts: citu vietu apgaismojums

Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija

Sniedzamās informācijas sīks izklāsts

Informācijas atrašanās vieta

Sīki izklāstīts vizuālās informācijas raksturojums

Mutiskā informācija

Viss 4.2.1.11. punkts

Perona platums un perona mala

Viss 4.2.1.12. punkts

Perona beigas

Viss 4.2.1.13. punkts

Iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem

Viss 4.2.1.14. punkts

Gājēju ceļa un sliežu ceļa krustošanās vienā līmenī stacijās

Viss 4.2.1.15. punkts

4.2.1.1.   Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas

| 1. | Ja ir īpašs stacijas stāvlaukums, jāparedz pietiekams daudzums pielāgotu stāvvietu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas tiesīgas tās izmantot. Šādām stāvvietām jāatrodas stāvlaukuma teritorijā vietā, kas ir iespējami tuvāk pieejamai ieejai. |
| --- | --- |

1.

Ja ir īpašs stacijas stāvlaukums, jāparedz pietiekams daudzums pielāgotu stāvvietu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas tiesīgas tās izmantot. Šādām stāvvietām jāatrodas stāvlaukuma teritorijā vietā, kas ir iespējami tuvāk pieejamai ieejai.

4.2.1.2.   Bezšķēršļu ceļš

| 1. | Jānodrošina bezšķēršļu ceļi, kas savieno šādas infrastruktūras publiski pieejamās vietas, ja tās paredzētas:






  — | citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas), |
| --- | --- | --- |

1.

Jānodrošina bezšķēršļu ceļi, kas savieno šādas infrastruktūras publiski pieejamās vietas, ja tās paredzētas:

—

citu transporta veidu pieturvietas stacijas robežās (piemēram, taksometra, autobusa, tramvaja, metro, prāmja utt. pieturas),

| — | automobiļu stāvvietas, |
| --- | --- |

—

automobiļu stāvvietas,

| — | pieejamas ieejas un izejas, |
| --- | --- |

—

pieejamas ieejas un izejas,

| — | uzziņu dienesti, |
| --- | --- |

—

uzziņu dienesti,

| — | vizuālas un akustiskas informācijas sistēmas, |
| --- | --- |

—

vizuālas un akustiskas informācijas sistēmas,

| — | biļešu iegādes telpas un ierīces, |
| --- | --- |

—

biļešu iegādes telpas un ierīces,

| — | palīdzības punkti klientiem, |
| --- | --- |

—

palīdzības punkti klientiem,

| — | uzgaidāmās telpas, |
| --- | --- |

—

uzgaidāmās telpas,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | peroni. |
| --- | --- |

—

peroni.

| 2. | Bezšķēršļu ceļu garums ir visīsākais praktiski iespējamais attālums. |
| --- | --- |

2.

Bezšķēršļu ceļu garums ir visīsākais praktiski iespējamais attālums.

| 3. | Bezšķēršļu ceļa grīdas virsma un zemes virsma vāji atstaro gaismu. |
| --- | --- |

3.

Bezšķēršļu ceļa grīdas virsma un zemes virsma vāji atstaro gaismu.

4.2.1.2.1.   Horizontālā kustība

| 1. | Visiem bezšķēršļu ceļiem, gājēju tiltiņiem un tuneļiem ir brīvas vismaz 160 cm platas joslas, izņemot vietās, kuras norādītas 4.2.1.3. punkta 2. apakšpunktā (durvis), 4.2.1.12. punkta 3. apakšpunktā (peroni) un 4.2.1.15. punkta 2. apakšpunktā (dzelzceļa pārejas). |
| --- | --- |

1.

Visiem bezšķēršļu ceļiem, gājēju tiltiņiem un tuneļiem ir brīvas vismaz 160 cm platas joslas, izņemot vietās, kuras norādītas 4.2.1.3. punkta 2. apakšpunktā (durvis), 4.2.1.12. punkta 3. apakšpunktā (peroni) un 4.2.1.15. punkta 2. apakšpunktā (dzelzceļa pārejas).

| 2. | Ja uz horizontāla ceļa ir uzstādīti sliekšņi, tie izceļas uz apkārtējās grīdas fona un nav augstāki par 2,5 cm. |
| --- | --- |

2.

Ja uz horizontāla ceļa ir uzstādīti sliekšņi, tie izceļas uz apkārtējās grīdas fona un nav augstāki par 2,5 cm.

4.2.1.2.2.   Vertikālā kustība

| 1. | Ja bezšķēršļu ceļā ir līmeņa starpība, jāierīko ceļš bez pakāpieniem, kas nodrošina alternatīvu kāpnēm personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

1.

Ja bezšķēršļu ceļā ir līmeņa starpība, jāierīko ceļš bez pakāpieniem, kas nodrošina alternatīvu kāpnēm personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| 2. | Bezšķēršļu ceļu kāpņu platums ir vismaz 160 cm, mērot starp margām. Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu un pirms pirmā pakāpiena uz leju uzstāda vismaz reljefas virsmas brīdinājuma norādes. |
| --- | --- |

2.

Bezšķēršļu ceļu kāpņu platums ir vismaz 160 cm, mērot starp margām. Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu un pirms pirmā pakāpiena uz leju uzstāda vismaz reljefas virsmas brīdinājuma norādes.

| 3. | Ja nav ierīkoti pacēlāji, uzstāda uzbrauktuves tām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas nevar izmantot kāpnes. Uzbrauktuvēm ir neliels slīpums. Stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos. |
| --- | --- |

3.

Ja nav ierīkoti pacēlāji, uzstāda uzbrauktuves tām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kas nevar izmantot kāpnes. Uzbrauktuvēm ir neliels slīpums. Stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos.

| 4. | Kāpnes un uzbrauktuves aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos. |
| --- | --- |

4.

Kāpnes un uzbrauktuves aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos.

| 5. | Ja uzbrauktuves nav pieejamas, jānodrošina pacēlāji, un tie atbilst vismaz 2. tipam saskaņā ar A papildinājuma 1. punktā norādīto specifikāciju. Atļauts izmantot 1. tipa pacēlājus, ja stacijas tiek tikai atjaunotas vai modernizētas. |
| --- | --- |

5.

Ja uzbrauktuves nav pieejamas, jānodrošina pacēlāji, un tie atbilst vismaz 2. tipam saskaņā ar A papildinājuma 1. punktā norādīto specifikāciju. Atļauts izmantot 1. tipa pacēlājus, ja stacijas tiek tikai atjaunotas vai modernizētas.

| 6. | Eskalatorus un slīdošās ietves konstruē atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 2. punktā. |
| --- | --- |

6.

Eskalatorus un slīdošās ietves konstruē atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 2. punktā.

| 7. | Dzelzceļa pārejas var būt bezšķēršļu ceļa daļa, ja tās atbilst 4.2.1.15. punkta prasībām. |
| --- | --- |

7.

Dzelzceļa pārejas var būt bezšķēršļu ceļa daļa, ja tās atbilst 4.2.1.15. punkta prasībām.

4.2.1.2.3.   Ceļa norādes

| 1. | Bezšķēršļu ceļus skaidri norāda ar 4.2.1.10. punktā minēto vizuālo informāciju. |
| --- | --- |

1.

Bezšķēršļu ceļus skaidri norāda ar 4.2.1.10. punktā minēto vizuālo informāciju.

| 2. | Informāciju par bezšķēršļu ceļu vājredzīgiem cilvēkiem sniedz vismaz ar reljefām un kontrastējošām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas. Šo punktu nepiemēro bezšķēršļu ceļiem uz automobiļu stāvvietām un no tām. |
| --- | --- |

2.

Informāciju par bezšķēršļu ceļu vājredzīgiem cilvēkiem sniedz vismaz ar reljefām un kontrastējošām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas. Šo punktu nepiemēro bezšķēršļu ceļiem uz automobiļu stāvvietām un no tām.

| 3. | Papildus vai kā alternatīvu atļauts lietot tehniskus risinājumus, kuros izmanto tālvadāmas skaņas ierīces vai tālruņa lietojumprogrammas. Ja šādus risinājumus paredzēts izmantot kā alternatīvu, tos uzskata par inovatīviem risinājumiem. |
| --- | --- |

3.

Papildus vai kā alternatīvu atļauts lietot tehniskus risinājumus, kuros izmanto tālvadāmas skaņas ierīces vai tālruņa lietojumprogrammas. Ja šādus risinājumus paredzēts izmantot kā alternatīvu, tos uzskata par inovatīviem risinājumiem.

| 4. | Ja bezšķēršļu ceļā līdz peronam ir aizsniedzamas margas vai sienas, uz tām – uz margas vai uz sienas 145–165 cm augstumā – ir sniegta īsa informācija (piemēram, perona numurs vai virziena norāde) Braila rakstā, ar prizmatiskiem burtiem vai skaitļiem. |
| --- | --- |

4.

Ja bezšķēršļu ceļā līdz peronam ir aizsniedzamas margas vai sienas, uz tām – uz margas vai uz sienas 145–165 cm augstumā – ir sniegta īsa informācija (piemēram, perona numurs vai virziena norāde) Braila rakstā, ar prizmatiskiem burtiem vai skaitļiem.

4.2.1.3.   Durvis un ieejas

| 1. | Šis punkts attiecas uz visām durvīm un ieejām, kas atrodas bezšķēršļu ceļā, izņemot ieejas durvis uz tualetēm, kas nav paredzētas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz visām durvīm un ieejām, kas atrodas bezšķēršļu ceļā, izņemot ieejas durvis uz tualetēm, kas nav paredzētas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| 2. | Durvju izmantojamais platums ir vismaz 90 cm, un tās spēj izmantot personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

2.

Durvju izmantojamais platums ir vismaz 90 cm, un tās spēj izmantot personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| 3. | Atļauts izmantot manuālas, pusautomātiskas vai automātiskas durvis. |
| --- | --- |

3.

Atļauts izmantot manuālas, pusautomātiskas vai automātiskas durvis.

| 4. | Durvju vadības ierīces atrodas 80–110 cm augstumā. |
| --- | --- |

4.

Durvju vadības ierīces atrodas 80–110 cm augstumā.

4.2.1.4.   Grīdu virsmas

| 1. | Visi grīdu segumi, grīdu virsmas un kāpņu posmu virsmas nodrošinātas pret slīdēšanu. |
| --- | --- |

1.

Visi grīdu segumi, grīdu virsmas un kāpņu posmu virsmas nodrošinātas pret slīdēšanu.

| 2. | Stacijas ēkās staigāšanai paredzētās grīdas virsmas nelīdzenumi nevienā vietā nepārsniedz 0,5 cm. Izņēmums ir sliekšņi, drenāžas teknes un reljefas grīdas virsmas norādes. |
| --- | --- |

2.

Stacijas ēkās staigāšanai paredzētās grīdas virsmas nelīdzenumi nevienā vietā nepārsniedz 0,5 cm. Izņēmums ir sliekšņi, drenāžas teknes un reljefas grīdas virsmas norādes.

4.2.1.5.   Caurredzamu šķēršļu izcelšana

| 1. | Uz ceļiem, kurus izmanto pasažieri, vai gar šādiem ceļiem marķē caurredzamus šķēršļus – stikla durvis vai caurredzamas sienas. Šie marķējumi izceļ caurredzamos šķēršļus. Tie nav obligāti, ja pasažieri no sadursmes ar šķēršļiem tiek pasargāti citādi, piemēram, ar margām vai vienlaidu soliem. |
| --- | --- |

1.

Uz ceļiem, kurus izmanto pasažieri, vai gar šādiem ceļiem marķē caurredzamus šķēršļus – stikla durvis vai caurredzamas sienas. Šie marķējumi izceļ caurredzamos šķēršļus. Tie nav obligāti, ja pasažieri no sadursmes ar šķēršļiem tiek pasargāti citādi, piemēram, ar margām vai vienlaidu soliem.

4.2.1.6.   Tualetes un bērnu pārtīšanas galdiņi

| 1. | Ja stacijā ir tualetes, tad ar ratiņkrēslu ir pieejama vismaz viena kabīne, kuru var izmantot abu dzimumu pasažieri. |
| --- | --- |

1.

Ja stacijā ir tualetes, tad ar ratiņkrēslu ir pieejama vismaz viena kabīne, kuru var izmantot abu dzimumu pasažieri.

| 2. | Ja stacijā ir tualetes, tajās atrodas gan vīriešiem, gan sievietēm pieejami bērnu pārtīšanas galdiņi. |
| --- | --- |

2.

Ja stacijā ir tualetes, tajās atrodas gan vīriešiem, gan sievietēm pieejami bērnu pārtīšanas galdiņi.

4.2.1.7.   Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

| 1. | Viss mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces stacijās izceļas uz fona un ir ar noapaļotām malām. |
| --- | --- |

1.

Viss mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces stacijās izceļas uz fona un ir ar noapaļotām malām.

| 2. | Stacijas robežās mēbelējumu un brīvi stāvošas ierīces (tostarp izvirzītus un piekārtus priekšmetus) novieto tā, lai tie netraucētu neredzīgiem vai vājredzīgiem cilvēkiem, kā arī lai vājredzīgi cilvēki tos varētu konstatēt ar spieķi. |
| --- | --- |

2.

Stacijas robežās mēbelējumu un brīvi stāvošas ierīces (tostarp izvirzītus un piekārtus priekšmetus) novieto tā, lai tie netraucētu neredzīgiem vai vājredzīgiem cilvēkiem, kā arī lai vājredzīgi cilvēki tos varētu konstatēt ar spieķi.

| 3. | Uz visiem peroniem, kur pasažieri var gaidīt vilcienus, un visās uzgaidāmajās telpās ir vismaz viena zona ar sēdvietām un vieta ratiņkrēslam. |
| --- | --- |

3.

Uz visiem peroniem, kur pasažieri var gaidīt vilcienus, un visās uzgaidāmajās telpās ir vismaz viena zona ar sēdvietām un vieta ratiņkrēslam.

| 4. | Ja šī zona ir aizsargāta no laikapstākļu iedarbības, tā ir pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā. |
| --- | --- |

4.

Ja šī zona ir aizsargāta no laikapstākļu iedarbības, tā ir pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

4.2.1.8.   Biļešu iegāde, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti

| 1. | Ja gar bezšķēršļu ceļu ir izvietotas neautomatizētas biļešu tirdzniecības kases, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti, vismaz viens nodalījums ir pieejams personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā arī maza auguma personām, un vismaz vienā nodalījumā ir uzstādīta induktīvās cilpas sistēma kā dzirdes palīgierīce. |
| --- | --- |

1.

Ja gar bezšķēršļu ceļu ir izvietotas neautomatizētas biļešu tirdzniecības kases, uzziņu dienesti un klientu palīdzības punkti, vismaz viens nodalījums ir pieejams personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā arī maza auguma personām, un vismaz vienā nodalījumā ir uzstādīta induktīvās cilpas sistēma kā dzirdes palīgierīce.

| 2. | Ja kasē starp pasažieri un kasieri ir stikla norobežojums, tas ir vai nu noņemams, vai tam ir atbilstoša iekšējo sakaru sistēma, ja tas nav noņemams. Jebkāds šāda veida stikla norobežojums ir no caurspīdīga stikla. |
| --- | --- |

2.

Ja kasē starp pasažieri un kasieri ir stikla norobežojums, tas ir vai nu noņemams, vai tam ir atbilstoša iekšējo sakaru sistēma, ja tas nav noņemams. Jebkāds šāda veida stikla norobežojums ir no caurspīdīga stikla.

| 3. | Ja ierīkotas elektroniskas iekārtas, kas uzrāda cenu kasierim, jāierīko arī šādas iekārtas, kas uzrāda cenu biļetes pircējam. |
| --- | --- |

3.

Ja ierīkotas elektroniskas iekārtas, kas uzrāda cenu kasierim, jāierīko arī šādas iekārtas, kas uzrāda cenu biļetes pircējam.

| 4. | Ja stacijā biļešu tirdzniecības automāti ir uzstādīti bezšķēršļu ceļā, vismaz vienai no šīm iekārtām ir saskarne, kura ir sasniedzama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un maza auguma personām. |
| --- | --- |

4.

Ja stacijā biļešu tirdzniecības automāti ir uzstādīti bezšķēršļu ceļā, vismaz vienai no šīm iekārtām ir saskarne, kura ir sasniedzama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un maza auguma personām.

| 5. | Ja ir uzstādītas biļešu kontroles iekārtas, pie vismaz vienas no šīm iekārtām ir jābūt vismaz 90 cm platai brīvai ejai un pie tās var izvietoties persona ar līdz 1 250 mm garu ratiņkrēslu. Atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā ir pieļaujams 80 cm minimālais platums. |
| --- | --- |

5.

Ja ir uzstādītas biļešu kontroles iekārtas, pie vismaz vienas no šīm iekārtām ir jābūt vismaz 90 cm platai brīvai ejai un pie tās var izvietoties persona ar līdz 1 250 mm garu ratiņkrēslu. Atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā ir pieļaujams 80 cm minimālais platums.

| 6. | Ja izmanto turniketus, darba laikā personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām rīcībā jābūt piekļuves punktam bez turniketa. |
| --- | --- |

6.

Ja izmanto turniketus, darba laikā personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām rīcībā jābūt piekļuves punktam bez turniketa.

4.2.1.9.   Apgaismojums

| 1. | Stacijas ārējo zonu apgaismojuma līmenis ir pietiekams, lai atvieglotu ceļa atrašanu un izgaismotu līmeņa starpību, durvis un ieejas. |
| --- | --- |

1.

Stacijas ārējo zonu apgaismojuma līmenis ir pietiekams, lai atvieglotu ceļa atrašanu un izgaismotu līmeņa starpību, durvis un ieejas.

| 2. | Apgaismojuma līmenis gar bezšķēršļu ceļiem jāpielāgo pasažiera redzes noslogojumam. Jo īpaši uzmanība jāpievērš līmeņa starpībai, biļešu tirdzniecības vietām un automātiem, uzziņu dienestiem un informācijas displejiem. |
| --- | --- |

2.

Apgaismojuma līmenis gar bezšķēršļu ceļiem jāpielāgo pasažiera redzes noslogojumam. Jo īpaši uzmanība jāpievērš līmeņa starpībai, biļešu tirdzniecības vietām un automātiem, uzziņu dienestiem un informācijas displejiem.

| 3. | Peronus apgaismo atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 3. un 4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Peronus apgaismo atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 3. un 4. punktā.

| 4. | Avārijas apgaismojumam jānodrošina pietiekama redzamība evakuācijas gadījumā un lai identificētu ugunsdzēsības un drošības aprīkojumu. |
| --- | --- |

4.

Avārijas apgaismojumam jānodrošina pietiekama redzamība evakuācijas gadījumā un lai identificētu ugunsdzēsības un drošības aprīkojumu.

4.2.1.10.   Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, drukātā vai mainīgā informācija

| 1. | Sniedz šādu informāciju:






  — | drošības informācija un drošības instrukcijas, |
| --- | --- | --- |

1.

Sniedz šādu informāciju:

—

drošības informācija un drošības instrukcijas,

| — | brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes, |
| --- | --- |

—

brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes,

| — | informācija par vilcienu atiešanu, |
| --- | --- |

—

informācija par vilcienu atiešanu,

| — | ja ir paredzētas stacijas labierīcības, to identifikācija un piekļuves ceļi tām. |
| --- | --- |

—

ja ir paredzētas stacijas labierīcības, to identifikācija un piekļuves ceļi tām.

| 2. | Vizuālajā informācijā izmantotie fonti, simboli un piktogrammas kontrastē ar to fonu. |
| --- | --- |

2.

Vizuālajā informācijā izmantotie fonti, simboli un piktogrammas kontrastē ar to fonu.

| 3. | Virziena norādes sniedz visās tajās vietās, kurās pasažieriem ir jāizvēlas virziens, un izvieto noteiktos intervālos ceļā. Apzīmējumus, simbolus un piktogrammas izvieto visā ceļā konsekventi. |
| --- | --- |

3.

Virziena norādes sniedz visās tajās vietās, kurās pasažieriem ir jāizvēlas virziens, un izvieto noteiktos intervālos ceļā. Apzīmējumus, simbolus un piktogrammas izvieto visā ceļā konsekventi.

| 4. | Informācija par vilcienu atiešanu (tostarp galamērķi, pieturām, perona numuru un laiku) maksimāli 160 cm augstumā ir pieejama vismaz vienā vietā stacijā. Šī prasība attiecas uz jebkādu drukāto un mainīgo informāciju. |
| --- | --- |

4.

Informācija par vilcienu atiešanu (tostarp galamērķi, pieturām, perona numuru un laiku) maksimāli 160 cm augstumā ir pieejama vismaz vienā vietā stacijā. Šī prasība attiecas uz jebkādu drukāto un mainīgo informāciju.

| 5. | Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms. |
| --- | --- |

5.

Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms.

| 6. | Visās drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēs iekļauj piktogrammas. |
| --- | --- |

6.

Visās drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēs iekļauj piktogrammas.

| 7. | Reljefas informācijas zīmes uzstāda:






  — | tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams, |
| --- | --- | --- |

7.

Reljefas informācijas zīmes uzstāda:

—

tualetēs – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukumam, ja nepieciešams,

| — | pacēlājos atbilstīgi specifikācijām, kas norādītas A papildinājuma 1. punktā. |
| --- | --- |

—

pacēlājos atbilstīgi specifikācijām, kas norādītas A papildinājuma 1. punktā.

| 8. | Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā. |
| --- | --- |

8.

Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā.

| 9. | Šādiem īpašajiem grafiskajiem simboliem un piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:






  — | virziena informācija par ceļiem, kas paredzēti ratiņkrēsliem, |
| --- | --- | --- |

9.

Šādiem īpašajiem grafiskajiem simboliem un piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:

—

virziena informācija par ceļiem, kas paredzēti ratiņkrēsliem,

| — | norāde uz tualetēm un citām labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ja tādas ir nodrošinātas, |
| --- | --- |

—

norāde uz tualetēm un citām labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ja tādas ir nodrošinātas,

| — | ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, norāde par iekāpšanas vietu personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā. |
| --- | --- |

—

ja uz perona ir informācija par vilciena konfigurāciju, norāde par iekāpšanas vietu personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

Šos simbolus var kombinēt ar citiem simboliem (piemēram, pacēlājs, tualete utt.).

| 10. | Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar zīmi, kā izklāstīts N papildinājumā. |
| --- | --- |

10.

Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar zīmi, kā izklāstīts N papildinājumā.

| 11. | Ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto grafisku simbolu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī. |
| --- | --- |

11.

Ar ratiņkrēsliem pieejamās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto grafisku simbolu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī.

| 12. | Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām. |
| --- | --- |

12.

Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

| 13. | Displeji atbilst 5.3.1.1. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli. |
| --- | --- |

13.

Displeji atbilst 5.3.1.1. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli.

4.2.1.11.   Mutiskā informācija

| 1. | Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa. |
| --- | --- |

1.

Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa.

4.2.1.12.   Perona platums un perona mala

| 1. | Perona bīstamā zona sākas pie perona sliežu puses malas un ir definēta kā zona, kurā pasažieriem nav atļauts stāvēt, kad vilcieni brauc garām vai pienāk stacijā. |
| --- | --- |

1.

Perona bīstamā zona sākas pie perona sliežu puses malas un ir definēta kā zona, kurā pasažieriem nav atļauts stāvēt, kad vilcieni brauc garām vai pienāk stacijā.

| 2. | Perona platums visā perona garumā var atšķirties. |
| --- | --- |

2.

Perona platums visā perona garumā var atšķirties.

| 3. | Minimālais perona platums bez šķēršļiem ir bīstamās zonas platums plus divu pretī vērstu 80 cm platu brīvo ceļu platums (160 cm). Šis izmērs var sašaurināties līdz 90 cm perona beigās. |
| --- | --- |

3.

Minimālais perona platums bez šķēršļiem ir bīstamās zonas platums plus divu pretī vērstu 80 cm platu brīvo ceļu platums (160 cm). Šis izmērs var sašaurināties līdz 90 cm perona beigās.

| 4. | Šajā 160 cm brīvajā ceļā var atrasties šķēršļi. Signalizācijas sistēmai nepieciešamo aprīkojumu un drošības aprīkojumu šajā punktā neuzskata par šķēršļiem. Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai atbilst šajā tabulā sniegtajiem rādītājiem.

  4. tabula


  Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai







  Šķēršļu garums (mērot paralēli perona malai) | Minimālais attālums līdz bīstamajai zonai |
| --- | --- | --- |
| < 1m (1. piezīme) – neliels šķērslis | 80 cm |
| 1m līdz < 10 m – liels šķērslis | 120 cm |
| 1. piezīme. Ja attālums starp diviem nelieliem šķēršļiem ir mazāks nekā 2,4 m, mērot paralēli perona malai, tos uzskata par vienu lielu šķērsli.

  2. piezīme. Šajā minimālajā attālumā no liela šķēršļa līdz bīstamajai zonai ir atļauti papildu nelieli šķēršļi, ja tiek ievērotas prasības attiecībā uz nelieliem šķēršļiem (minimālais attālums līdz bīstamajai zonai un minimālais attālums līdz nākamajam nelielajam šķērslim). |

4.

Šajā 160 cm brīvajā ceļā var atrasties šķēršļi. Signalizācijas sistēmai nepieciešamo aprīkojumu un drošības aprīkojumu šajā punktā neuzskata par šķēršļiem. Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai atbilst šajā tabulā sniegtajiem rādītājiem.

4. tabula

Minimālais attālums no šķēršļiem līdz bīstamajai zonai

Šķēršļu garums (mērot paralēli perona malai)

Minimālais attālums līdz bīstamajai zonai

< 1m (1. piezīme) – neliels šķērslis

80 cm

1m līdz < 10 m – liels šķērslis

120 cm

1. piezīme. Ja attālums starp diviem nelieliem šķēršļiem ir mazāks nekā 2,4 m, mērot paralēli perona malai, tos uzskata par vienu lielu šķērsli.

2. piezīme. Šajā minimālajā attālumā no liela šķēršļa līdz bīstamajai zonai ir atļauti papildu nelieli šķēršļi, ja tiek ievērotas prasības attiecībā uz nelieliem šķēršļiem (minimālais attālums līdz bīstamajai zonai un minimālais attālums līdz nākamajam nelielajam šķērslim).

| 5. | Ja vilcienos vai uz perona ir palīgierīces, ar kurām personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, palīdz iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, perona līmenī vietā, kurā šādas ierīces varētu izmantot, paredz 150 cm brīvu vietu (bez šķēršļiem) no palīgierīces malas tajā virzienā, kurā ratiņkrēslu ieceļ vai izceļ. Jaunā stacijā šo prasību ievēro attiecībā uz visiem vilcieniem, kuriem plānots apstāties pie perona. |
| --- | --- |

5.

Ja vilcienos vai uz perona ir palīgierīces, ar kurām personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, palīdz iekļūt vilcienā vai izkļūt no tā, perona līmenī vietā, kurā šādas ierīces varētu izmantot, paredz 150 cm brīvu vietu (bez šķēršļiem) no palīgierīces malas tajā virzienā, kurā ratiņkrēslu ieceļ vai izceļ. Jaunā stacijā šo prasību ievēro attiecībā uz visiem vilcieniem, kuriem plānots apstāties pie perona.

| 6. | Bīstamās zonas robežu, kas ir vistālāk no perona sliežu puses malas, atzīmē ar vizuālu marķējumu un reljefām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas. |
| --- | --- |

6.

Bīstamās zonas robežu, kas ir vistālāk no perona sliežu puses malas, atzīmē ar vizuālu marķējumu un reljefām norādēm uz staigāšanai paredzētās virsmas.

| 7. | Vizuālais marķējums ir kontrastējošs, nodrošināts pret slīdēšanu, un brīdinājuma līnija ir vismaz 10 cm plata. |
| --- | --- |

7.

Vizuālais marķējums ir kontrastējošs, nodrošināts pret slīdēšanu, un brīdinājuma līnija ir vismaz 10 cm plata.

| 8. | Reljefās norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas atbilst vienam no šādiem diviem veidiem:






  — | norāde, kas vērš uzmanību uz briesmām pie bīstamās zonas robežas, |
| --- | --- | --- |

8.

Reljefās norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas atbilst vienam no šādiem diviem veidiem:

—

norāde, kas vērš uzmanību uz briesmām pie bīstamās zonas robežas,

| — | norāde, kas rāda pārvietošanās trajektoriju perona drošajā pusē. |
| --- | --- |

—

norāde, kas rāda pārvietošanās trajektoriju perona drošajā pusē.

| 9. | Materiāls pie perona sliežu puses malas kontrastē ar atstarpes tumšo toni. |
| --- | --- |

9.

Materiāls pie perona sliežu puses malas kontrastē ar atstarpes tumšo toni.

4.2.1.13.   Perona beigas

| 1. | Perona beigas vai nu ir aprīkotas ar barjeru, kas novērš publisku piekļuvi, vai arī tām ir vizuāls marķējums un tādas reljefas norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas, kas vērš uzmanību uz briesmām. |
| --- | --- |

1.

Perona beigas vai nu ir aprīkotas ar barjeru, kas novērš publisku piekļuvi, vai arī tām ir vizuāls marķējums un tādas reljefas norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas, kas vērš uzmanību uz briesmām.

4.2.1.14.   Iekāpšanas palīglīdzekļi, ko uzglabā uz peroniem

| 1. | Ja izmanto perona uzbrauktuvi, tā atbilst 5.3.1.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

1.

Ja izmanto perona uzbrauktuvi, tā atbilst 5.3.1.2. punkta prasībām.

| 2. | Ja izmanto perona pacēlāju, tas atbilst 5.3.1.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

Ja izmanto perona pacēlāju, tas atbilst 5.3.1.3. punkta prasībām.

| 3. | Lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, uzglabājot tos uz perona, nerada šķērsli vai jebkādas briesmas pasažieriem, paredz drošu uzglabāšanas metodi. |
| --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, uzglabājot tos uz perona, nerada šķērsli vai jebkādas briesmas pasažieriem, paredz drošu uzglabāšanas metodi.

4.2.1.15.   Dzelzceļa pāreja pasažieriem uz peroniem

| 1. | Dzelzceļa pārejas stacijās ir atļauts izmantot kā daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa saskaņā ar valstu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Dzelzceļa pārejas stacijās ir atļauts izmantot kā daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa saskaņā ar valstu noteikumiem.

| 2. | Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no ceļa bez pakāpieniem papildus citiem ceļiem:






  — | to minimālais platums ir 120 cm (īsākas par 10 m) vai 160 cm (10 m vai garākas), |
| --- | --- | --- |

2.

Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no ceļa bez pakāpieniem papildus citiem ceļiem:

—

to minimālais platums ir 120 cm (īsākas par 10 m) vai 160 cm (10 m vai garākas),

| — | to slīpums ir neliels; stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos, |
| --- | --- |

—

to slīpums ir neliels; stāvs uzbrauktuvju slīpums ir atļauts tikai īsos attālumos,

| — | tās konstruē tā, lai M papildinājumam atbilstoša ratiņkrēsla vismazākais ritenis nevarētu iesprūst starp dzelzceļa pārejas virsmu un sliedi, |
| --- | --- |

—

tās konstruē tā, lai M papildinājumam atbilstoša ratiņkrēsla vismazākais ritenis nevarētu iesprūst starp dzelzceļa pārejas virsmu un sliedi,

| — | ja piekļuve dzelzceļa pārejām drošības nolūkos ir aprīkota ar apejamiem šķēršļiem, lai novērstu to, ka cilvēki netīši/nekontrolēti šķērso sliežu ceļu, minimālais gājēju celiņu platums taisnā līnijā un ap apejamo šķērsli var būt mazāks par 120 cm un vismaz 90 cm; tas ir pietiekami, lai persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, varētu manevrēt. |
| --- | --- |

—

ja piekļuve dzelzceļa pārejām drošības nolūkos ir aprīkota ar apejamiem šķēršļiem, lai novērstu to, ka cilvēki netīši/nekontrolēti šķērso sliežu ceļu, minimālais gājēju celiņu platums taisnā līnijā un ap apejamo šķērsli var būt mazāks par 120 cm un vismaz 90 cm; tas ir pietiekami, lai persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, varētu manevrēt.

| 3. | Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no bezšķēršļu ceļiem un tas ir vienīgais risinājums visiem pasažieriem,






  — | tās atbilst visām iepriekšminētajām specifikācijām, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja dzelzceļa pārejas izmanto kā daļu no bezšķēršļu ceļiem un tas ir vienīgais risinājums visiem pasažieriem,

—

tās atbilst visām iepriekšminētajām specifikācijām,

| — | tām ir vizuāli un reljefi marķējumi, kas norāda dzelzceļa pārejas virsmas sākumu un beigas, |
| --- | --- |

—

tām ir vizuāli un reljefi marķējumi, kas norāda dzelzceļa pārejas virsmas sākumu un beigas,

| — | tās tiek uzraudzītas vai, pamatojoties uz valstu noteikumiem, tiek nodrošināts aprīkojums, lai dzelzceļa pāreju droši varētu šķērsot neredzīgi vai vājredzīgi cilvēki, un/vai dzelzceļa pāreju regulē, lai to droši varētu šķērsot vājredzīgi cilvēki. |
| --- | --- |

—

tās tiek uzraudzītas vai, pamatojoties uz valstu noteikumiem, tiek nodrošināts aprīkojums, lai dzelzceļa pāreju droši varētu šķērsot neredzīgi vai vājredzīgi cilvēki, un/vai dzelzceļa pāreju regulē, lai to droši varētu šķērsot vājredzīgi cilvēki.

| 4. | Ja kādu no iepriekšminētajām prasībām nevar izpildīt, dzelzceļa pāreju neuzskata par daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa. |
| --- | --- |

4.

Ja kādu no iepriekšminētajām prasībām nevar izpildīt, dzelzceļa pāreju neuzskata par daļu no ceļa bez pakāpieniem vai bezšķēršļu ceļa.

4.2.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma

| 1. | Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:






  — | sēdvietas, |
| --- | --- | --- |

1.

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir sakārtotas šādā secībā:

—

sēdvietas,

| — | ratiņkrēslu vietas, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietas,

| — | durvis, |
| --- | --- |

—

durvis,

| — | apgaismojums, |
| --- | --- |

—

apgaismojums,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | bezšķēršļu joslas, |
| --- | --- |

—

bezšķēršļu joslas,

| — | informācija klientiem, |
| --- | --- |

—

informācija klientiem,

| — | augstuma izmaiņas, |
| --- | --- |

—

augstuma izmaiņas,

| — | margas, roku balsti, atbalsta stieņi, |
| --- | --- |

—

margas, roku balsti, atbalsta stieņi,

| — | ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta, |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta,

| — | pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā. |
| --- | --- |

—

pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā.

4.2.2.1.   Sēdvietas

4.2.2.1.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Visu ejas puses sēdekļu atzveltnēm uzstāda turekļus, vertikālus atbalsta stieņus vai citus elementus, kurus, pārvietojoties pa eju, var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, ja vien sēdeklis paceltā pozīcijā nav līdz 200 mm attālumā no:






  — | otra pretējā virzienā vērsta sēdekļa atzveltnes, kas aprīkota ar turekli, vertikālu atbalsta stieni vai citiem elementiem, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, |
| --- | --- | --- |

1.

Visu ejas puses sēdekļu atzveltnēm uzstāda turekļus, vertikālus atbalsta stieņus vai citus elementus, kurus, pārvietojoties pa eju, var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, ja vien sēdeklis paceltā pozīcijā nav līdz 200 mm attālumā no:

—

otra pretējā virzienā vērsta sēdekļa atzveltnes, kas aprīkota ar turekli, vertikālu atbalsta stieni vai citiem elementiem, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai,

| — | atbalsta stieņa vai starpsienas. |
| --- | --- |

—

atbalsta stieņa vai starpsienas.

| 2. | Turekļus vai citus elementus, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, novieto 800–1 200 mm augstumā virs grīdas, mērot no turekļa izmantojamās daļas centra, neizvirza uz āru šķēršļbrīvajā joslā, un tie atšķiras no sēdekļa. |
| --- | --- |

2.

Turekļus vai citus elementus, kurus var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai, novieto 800–1 200 mm augstumā virs grīdas, mērot no turekļa izmantojamās daļas centra, neizvirza uz āru šķēršļbrīvajā joslā, un tie atšķiras no sēdekļa.

| 3. | Sēdvietu zonās ar garenvirzienā fiksētiem sēdekļiem personiskās stabilitātes nodrošināšanai izmanto atbalsta stieņus. Maksimālais attālums starp šiem atbalsta stieņiem ir 2 000 mm, tos novieto 800–1 200 mm virs grīdas, un tie atšķiras no vagona iekšējās apdares. |
| --- | --- |

3.

Sēdvietu zonās ar garenvirzienā fiksētiem sēdekļiem personiskās stabilitātes nodrošināšanai izmanto atbalsta stieņus. Maksimālais attālums starp šiem atbalsta stieņiem ir 2 000 mm, tos novieto 800–1 200 mm virs grīdas, un tie atšķiras no vagona iekšējās apdares.

| 4. | Turekļiem vai citiem elementiem nav asu malu. |
| --- | --- |

4.

Turekļiem vai citiem elementiem nav asu malu.

4.2.2.1.2.   Priekšrocību sēdvietas

4.2.2.1.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Fiksētā vilciena sastāvā vai atsevišķā vagonā un katrā klasē ne mazāk kā 10 % sēdvietu ir paredzēts izmantot kā priekšrocību sēdvietas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

1.

Fiksētā vilciena sastāvā vai atsevišķā vagonā un katrā klasē ne mazāk kā 10 % sēdvietu ir paredzēts izmantot kā priekšrocību sēdvietas personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| 2. | Priekšrocību sēdvietas un vagonus, kuros tās atrodas, norāda ar zīmēm saskaņā ar N papildinājumu, un dara zināmu, ka citiem pasažieriem vajadzības gadījumā jāatbrīvo šīs sēdvietas personām, kuras ir tiesīgas tās izmantot. |
| --- | --- |

2.

Priekšrocību sēdvietas un vagonus, kuros tās atrodas, norāda ar zīmēm saskaņā ar N papildinājumu, un dara zināmu, ka citiem pasažieriem vajadzības gadījumā jāatbrīvo šīs sēdvietas personām, kuras ir tiesīgas tās izmantot.

| 3. | Priekšrocību sēdvietas izvieto pasažieru salonā tuvu pie ārdurvīm. Divstāvu vagonos vai vilcienu sastāvos priekšrocību sēdvietas var būt pieejamas abos stāvos. |
| --- | --- |

3.

Priekšrocību sēdvietas izvieto pasažieru salonā tuvu pie ārdurvīm. Divstāvu vagonos vai vilcienu sastāvos priekšrocību sēdvietas var būt pieejamas abos stāvos.

| 4. | Priekšrocību sēdvietu aprīkojuma līmenim ir jābūt vismaz tādam pašam kā līdzvērtīgu parasto sēdvietu aprīkojuma līmenim. |
| --- | --- |

4.

Priekšrocību sēdvietu aprīkojuma līmenim ir jābūt vismaz tādam pašam kā līdzvērtīgu parasto sēdvietu aprīkojuma līmenim.

| 5. | Ja konkrēta veida sēdekļiem ir paroces, tā paša veida priekšrocību sēdekļus aprīko ar paceļamām parocēm. Šī prasība neattiecas uz tām parocēm, kas atrodas gar vagona sānu malu vai gar starpsienu kupeju gadījumā. Paceļamo paroci var novietot vienā līnijā ar sēdekļa atzveltnes polsterējumu, lai bez ierobežojuma varētu piekļūt sēdeklim vai jebkurai blakus esošai priekšrocību sēdvietai. |
| --- | --- |

5.

Ja konkrēta veida sēdekļiem ir paroces, tā paša veida priekšrocību sēdekļus aprīko ar paceļamām parocēm. Šī prasība neattiecas uz tām parocēm, kas atrodas gar vagona sānu malu vai gar starpsienu kupeju gadījumā. Paceļamo paroci var novietot vienā līnijā ar sēdekļa atzveltnes polsterējumu, lai bez ierobežojuma varētu piekļūt sēdeklim vai jebkurai blakus esošai priekšrocību sēdvietai.

| 6. | Priekšrocību sēdekļi nevar būt nolaižami. |
| --- | --- |

6.

Priekšrocību sēdekļi nevar būt nolaižami.

| 7. | Visas priekšrocību sēdvietas un to lietotājiem pieejamā vieta atbilst H papildinājuma H1. līdz H4. zīmējumam. |
| --- | --- |

7.

Visas priekšrocību sēdvietas un to lietotājiem pieejamā vieta atbilst H papildinājuma H1. līdz H4. zīmējumam.

| 8. | Priekšrocību sēdvietas izmantojamā sēdvirsma ir vismaz 450 mm plata (sk. H1. zīmējumu). |
| --- | --- |

8.

Priekšrocību sēdvietas izmantojamā sēdvirsma ir vismaz 450 mm plata (sk. H1. zīmējumu).

| 9. | Ikviena priekšrocību sēdekļa polsterējuma augšējā daļa sēdekļa priekšmalā ir 430–500 mm virs grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

9.

Ikviena priekšrocību sēdekļa polsterējuma augšējā daļa sēdekļa priekšmalā ir 430–500 mm virs grīdas līmeņa.

| 10. | Brīvais gabarītaugstums virs katra sēdekļa ir vismaz 1 680 mm virs grīdas līmeņa, izņemot divstāvu vilcienu, kuros virs sēdvietām atrodas bagāžas nodalījumi. Šādos gadījumos priekšrocību sēdvietām zem bagāžas nodalījumiem ir atļauts samazināts gabarītaugstums (1 520 mm) ar noteikumu, ka vismaz 50 % no priekšrocību sēdvietām gabarītaugstums ir 1 680 mm. |
| --- | --- |

10.

Brīvais gabarītaugstums virs katra sēdekļa ir vismaz 1 680 mm virs grīdas līmeņa, izņemot divstāvu vilcienu, kuros virs sēdvietām atrodas bagāžas nodalījumi. Šādos gadījumos priekšrocību sēdvietām zem bagāžas nodalījumiem ir atļauts samazināts gabarītaugstums (1 520 mm) ar noteikumu, ka vismaz 50 % no priekšrocību sēdvietām gabarītaugstums ir 1 680 mm.

| 11. | Ja ir uzstādīti sēdekļi ar atgāžamu atzveltni, izmēri attiecas uz pilnībā paceltiem sēdekļiem. |
| --- | --- |

11.

Ja ir uzstādīti sēdekļi ar atgāžamu atzveltni, izmēri attiecas uz pilnībā paceltiem sēdekļiem.

4.2.2.1.2.2.   Vienā virzienā novietotas sēdvietas

| 1. | Ja priekšrocību sēdvietas novietotas vienā virzienā, atstarpe katra sēdekļa priekšā atbilst H2. zīmējumam. |
| --- | --- |

1.

Ja priekšrocību sēdvietas novietotas vienā virzienā, atstarpe katra sēdekļa priekšā atbilst H2. zīmējumam.

| 2. | Attālums no sēdekļa atzveltnes priekšējās virsmas līdz vertikālajai plaknei, kas iet caur priekšā esošā sēdekļa vistālāk uz aizmuguri izvirzīto daļu, ir vismaz 680 mm, ņemot vērā, ka nepieciešamo sēdekļa slīpumu mēra no sēdekļa centra 70 mm virs vietas, kur sēdekļa polsterējums saskaras ar atzveltni. |
| --- | --- |

2.

Attālums no sēdekļa atzveltnes priekšējās virsmas līdz vertikālajai plaknei, kas iet caur priekšā esošā sēdekļa vistālāk uz aizmuguri izvirzīto daļu, ir vismaz 680 mm, ņemot vērā, ka nepieciešamo sēdekļa slīpumu mēra no sēdekļa centra 70 mm virs vietas, kur sēdekļa polsterējums saskaras ar atzveltni.

| 3. | Tāpat arī jābūt vismaz 230 mm brīvai telpai starp sēdekļa polsterējuma priekšmalu un to pašu vertikālo plakni attiecībā uz priekšā esošo sēdekli. |
| --- | --- |

3.

Tāpat arī jābūt vismaz 230 mm brīvai telpai starp sēdekļa polsterējuma priekšmalu un to pašu vertikālo plakni attiecībā uz priekšā esošo sēdekli.

4.2.2.1.2.3.   Pretī novietotu sēdvietu izkārtojums

| 1. | Ja priekšrocību sēdvietas atrodas viena pretī otrai, attālums starp sēdekļu polsterējuma priekšmalām ir vismaz 600 mm (sk. H3. zīmējumu). Šādu attālumu saglabā arī tad, ja viens no pretī novietotiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta. |
| --- | --- |

1.

Ja priekšrocību sēdvietas atrodas viena pretī otrai, attālums starp sēdekļu polsterējuma priekšmalām ir vismaz 600 mm (sk. H3. zīmējumu). Šādu attālumu saglabā arī tad, ja viens no pretī novietotiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta.

| 2. | Ja pretī novietotas priekšrocību sēdvietas ir aprīkotas ar galdiņu, no sēdekļa polsterējuma priekšmalas līdz galdiņa izvirzītajai malai ir vismaz 230 mm brīvs horizontāls attālums (sk. H4. zīmējumu). Ja viens no pretī novietotajiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta, tā attālumu līdz galdiņam var samazināt, ja attālums starp sēdekļa polsterējuma priekšmalām saglabājas 600 mm. Pie sānsienas piestiprināti galdiņi, kuru garums nesniedzas pāri pie loga esošas sēdvietas ass līnijai, nav jāņem vērā, lai nodrošinātu atbilstību šim punktam. |
| --- | --- |

2.

Ja pretī novietotas priekšrocību sēdvietas ir aprīkotas ar galdiņu, no sēdekļa polsterējuma priekšmalas līdz galdiņa izvirzītajai malai ir vismaz 230 mm brīvs horizontāls attālums (sk. H4. zīmējumu). Ja viens no pretī novietotajiem sēdekļiem nav priekšrocību sēdvieta, tā attālumu līdz galdiņam var samazināt, ja attālums starp sēdekļa polsterējuma priekšmalām saglabājas 600 mm. Pie sānsienas piestiprināti galdiņi, kuru garums nesniedzas pāri pie loga esošas sēdvietas ass līnijai, nav jāņem vērā, lai nodrošinātu atbilstību šim punktam.

4.2.2.2.   Ratiņkrēslu vietas

| 1. | Ņemot vērā vilciena sastāva garumu, izņemot lokomotīvi vai galvas vagonu, šādā vilciena sastāvā pieejamo ratiņkrēslu vietu skaits nevar būt mazāks par tabulā norādīto.

  5. tabula


  Minimālais ratiņkrēslu vietu skaits atbilstīgi vilciena sastāva garumam







  Vilciena sastāva garums | Ratiņkrēslu vietu skaits vilciena sastāvā |
| --- | --- | --- |
| Mazāk nekā 30 m | 1 ratiņkrēsla vieta |
| 30–205 metri | 2 ratiņkrēslu vietas |
| Vairāk nekā 205 līdz 300 metru | 3 ratiņkrēslu vietas |
| Vairāk nekā 300 metru | 4 ratiņkrēslu vietas |

1.

Ņemot vērā vilciena sastāva garumu, izņemot lokomotīvi vai galvas vagonu, šādā vilciena sastāvā pieejamo ratiņkrēslu vietu skaits nevar būt mazāks par tabulā norādīto.

5. tabula

Minimālais ratiņkrēslu vietu skaits atbilstīgi vilciena sastāva garumam

Vilciena sastāva garums

Ratiņkrēslu vietu skaits vilciena sastāvā

Mazāk nekā 30 m

1 ratiņkrēsla vieta

30–205 metri

2 ratiņkrēslu vietas

Vairāk nekā 205 līdz 300 metru

3 ratiņkrēslu vietas

Vairāk nekā 300 metru

4 ratiņkrēslu vietas

| 2. | Stabilitātes nodrošināšanai ratiņkrēslu vieta ir konstruēta tā, lai ratiņkrēsls atrastos vai nu braukšanas virzienā, vai pretēji tam. |
| --- | --- |

2.

Stabilitātes nodrošināšanai ratiņkrēslu vieta ir konstruēta tā, lai ratiņkrēsls atrastos vai nu braukšanas virzienā, vai pretēji tam.

| 3. | Visā ratiņkrēsla vietas garumā platums ir 700 mm no grīdas līmeņa līdz minimālajam augstumam 1 450 mm, kā arī papildu 50 mm platums, lai nodrošinātu brīvu telpu rokām katrā pusē, kas ir blakus jebkādam šķērslim, kurš traucē personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, rokām (piemēram, siena vai konstrukcija), 400–800 mm virs grīdas līmeņa (ja ratiņkrēsla viens sāns ir blakus ejai, nav prasības par papildu 50 mm attiecībā uz šo ratiņkrēsla sānu, jo tā jau ir brīva telpa). |
| --- | --- |

3.

Visā ratiņkrēsla vietas garumā platums ir 700 mm no grīdas līmeņa līdz minimālajam augstumam 1 450 mm, kā arī papildu 50 mm platums, lai nodrošinātu brīvu telpu rokām katrā pusē, kas ir blakus jebkādam šķērslim, kurš traucē personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, rokām (piemēram, siena vai konstrukcija), 400–800 mm virs grīdas līmeņa (ja ratiņkrēsla viens sāns ir blakus ejai, nav prasības par papildu 50 mm attiecībā uz šo ratiņkrēsla sānu, jo tā jau ir brīva telpa).

| 4. | Minimālais attālums gareniskajā plaknē starp ratiņkrēsla vietas aizmuguri un nākamo virsmu atbilst I papildinājuma I1. līdz I3. attēlam. |
| --- | --- |

4.

Minimālais attālums gareniskajā plaknē starp ratiņkrēsla vietas aizmuguri un nākamo virsmu atbilst I papildinājuma I1. līdz I3. attēlam.

| 5. | Šajā paredzētajā vietā no vagona grīdas līdz griestiem nav šķēršļu, izņemot augšējo bagāžas nodalījumu, pie vagona sienas vai griestiem piestiprinātu horizontālu atbalsta stieni, kas atbilst 4.2.2.9. punkta prasībām, vai galdiņu. |
| --- | --- |

5.

Šajā paredzētajā vietā no vagona grīdas līdz griestiem nav šķēršļu, izņemot augšējo bagāžas nodalījumu, pie vagona sienas vai griestiem piestiprinātu horizontālu atbalsta stieni, kas atbilst 4.2.2.9. punkta prasībām, vai galdiņu.

| 6. | Ratiņkrēsla vietas aizmugure ir konstrukcija vai cits piemērots stiprinājums, kas ir vismaz 700 mm plats. Konstrukcijas vai stiprinājuma augstums novērš ratiņkrēsla, kas atrodas ar atzveltni pret konstrukciju vai stiprinājumu, sasvēršanos atpakaļ. |
| --- | --- |

6.

Ratiņkrēsla vietas aizmugure ir konstrukcija vai cits piemērots stiprinājums, kas ir vismaz 700 mm plats. Konstrukcijas vai stiprinājuma augstums novērš ratiņkrēsla, kas atrodas ar atzveltni pret konstrukciju vai stiprinājumu, sasvēršanos atpakaļ.

| 7. | Ratiņkrēsla vietā var uzstādīt nolaižamus sēdekļus, bet, kad tie ir pacelti, tie nevar ievirzīties ratiņkrēsla vietai paredzētajā platībā. |
| --- | --- |

7.

Ratiņkrēsla vietā var uzstādīt nolaižamus sēdekļus, bet, kad tie ir pacelti, tie nevar ievirzīties ratiņkrēsla vietai paredzētajā platībā.

| 8. | Ratiņkrēsla vietā vai tieši tās priekšā nav atļauts uzstādīt nekādu pastāvīgu aprīkojumu, piemēram, velosipēdu stiprinājuma āķus vai slēpju statīvus. |
| --- | --- |

8.

Ratiņkrēsla vietā vai tieši tās priekšā nav atļauts uzstādīt nekādu pastāvīgu aprīkojumu, piemēram, velosipēdu stiprinājuma āķus vai slēpju statīvus.

| 9. | Vismaz vienam sēdeklim, kurš paredzēts personas ratiņkrēslā pavadonim, jābūt vai nu blakus, vai pretī katrai ratiņkrēsla vietai. Šāds sēdeklis ir tikpat ērts kā pārējie pasažieru sēdekļi un var atrasties arī ejas pretējā pusē. |
| --- | --- |

9.

Vismaz vienam sēdeklim, kurš paredzēts personas ratiņkrēslā pavadonim, jābūt vai nu blakus, vai pretī katrai ratiņkrēsla vietai. Šāds sēdeklis ir tikpat ērts kā pārējie pasažieru sēdekļi un var atrasties arī ejas pretējā pusē.

| 10. | Vilcienos, kuru konstruktīvais ātrums pārsniedz 250 km/h, izņemot divstāvu vilcienus, personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā un kas ieņēmusi ratiņkrēsla vietu, ir iespējams pārsēsties pasažieru sēdvietā, kas aprīkota ar paceļamu paroci. Šādu pārsēšanos persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, veic patstāvīgi. Šādā gadījumā pavadoņa sēdvieta var atrasties citā rindā. Šī prasība ir attiecināma uz tādu ratiņkrēslu vietu skaitu vilciena sastāvā, kā norādīts 5. tabulā. |
| --- | --- |

10.

Vilcienos, kuru konstruktīvais ātrums pārsniedz 250 km/h, izņemot divstāvu vilcienus, personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā un kas ieņēmusi ratiņkrēsla vietu, ir iespējams pārsēsties pasažieru sēdvietā, kas aprīkota ar paceļamu paroci. Šādu pārsēšanos persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, veic patstāvīgi. Šādā gadījumā pavadoņa sēdvieta var atrasties citā rindā. Šī prasība ir attiecināma uz tādu ratiņkrēslu vietu skaitu vilciena sastāvā, kā norādīts 5. tabulā.

| 11. | Ratiņkrēsla vietā ir ārkārtas izsaukuma ierīce, kas briesmu gadījumā personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, dod iespēju informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties. |
| --- | --- |

11.

Ratiņkrēsla vietā ir ārkārtas izsaukuma ierīce, kas briesmu gadījumā personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, dod iespēju informēt personu, kas var atbilstoši rīkoties.

| 12. | Ārkārtas izsaukuma ierīce atrodas ērti sasniedzamā attālumā no personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā norādīts L papildinājuma L1. attēlā. |
| --- | --- |

12.

Ārkārtas izsaukuma ierīce atrodas ērti sasniedzamā attālumā no personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kā norādīts L papildinājuma L1. attēlā.

| 13. | Ārkārtas izsaukuma ierīci nenovieto grūti pieejamā vietā, kas neļauj tai nekavējoties tīši pieskarties ar plaukstu, taču to var aizsargāt no netīšas izmantošanas. |
| --- | --- |

13.

Ārkārtas izsaukuma ierīci nenovieto grūti pieejamā vietā, kas neļauj tai nekavējoties tīši pieskarties ar plaukstu, taču to var aizsargāt no netīšas izmantošanas.

| 14. | Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīci atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

14.

Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīci atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem.

| 15. | Tieši blakus ratiņkrēsla vietai vai tajā novieto zīmi atbilstīgi N papildinājumam, apzīmējot vietu kā ratiņkrēsla vietu. |
| --- | --- |

15.

Tieši blakus ratiņkrēsla vietai vai tajā novieto zīmi atbilstīgi N papildinājumam, apzīmējot vietu kā ratiņkrēsla vietu.

4.2.2.3.   Durvis

4.2.2.3.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šīs prasības attiecas tikai uz durvīm, kas nodrošina piekļuvi citai publiski pieejamai vilciena daļai, izņemot tualetes durvis. |
| --- | --- |

1.

Šīs prasības attiecas tikai uz durvīm, kas nodrošina piekļuvi citai publiski pieejamai vilciena daļai, izņemot tualetes durvis.

| 2. | Lai aizvērtu vai atvērtu manuāli veramas durvis, kuras paredzētas izmantošanai pasažieriem, vadības ierīcei jābūt darbināmai ar rokas plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 N. |
| --- | --- |

2.

Lai aizvērtu vai atvērtu manuāli veramas durvis, kuras paredzētas izmantošanai pasažieriem, vadības ierīcei jābūt darbināmai ar rokas plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 20 N.

| 3. | Durvju vadības ierīces (manuālas ierīces, vadības pogas vai citas ierīces) izceļas uz virsmas, pie kuras tās piestiprinātas. |
| --- | --- |

3.

Durvju vadības ierīces (manuālas ierīces, vadības pogas vai citas ierīces) izceļas uz virsmas, pie kuras tās piestiprinātas.

| 4. | To saskarne ar pasažieriem atbilst 5.3.2.1. punktā norādītajām specifikācijām. |
| --- | --- |

4.

To saskarne ar pasažieriem atbilst 5.3.2.1. punktā norādītajām specifikācijām.

| 5. | Ja durvju atvēršanas un aizvēršanas vadības ierīces nostiprinātas viena virs otras, augšējā ierīce vienmēr ir durvju atvēršanas vadības ierīce. |
| --- | --- |

5.

Ja durvju atvēršanas un aizvēršanas vadības ierīces nostiprinātas viena virs otras, augšējā ierīce vienmēr ir durvju atvēršanas vadības ierīce.

4.2.2.3.2.   Ārdurvis

| 1. | Visu pasažieriem paredzēto ārdurvju izmantojamais platums, kad tās ir atvērtas, ir vismaz 800 mm. |
| --- | --- |

1.

Visu pasažieriem paredzēto ārdurvju izmantojamais platums, kad tās ir atvērtas, ir vismaz 800 mm.

| 2. | Vilcieniem, kuru konstruktīvais ātrums ir mazāks nekā 250 km/h, ratiņkrēslam izmantojamo durvju, kas nodrošina vienādlīmeņa piekļuvi, kā noteikts 2.3. punktā, izmantojamais platums ir vismaz 1 000 mm, durvīm esot atvērtām. |
| --- | --- |

2.

Vilcieniem, kuru konstruktīvais ātrums ir mazāks nekā 250 km/h, ratiņkrēslam izmantojamo durvju, kas nodrošina vienādlīmeņa piekļuvi, kā noteikts 2.3. punktā, izmantojamais platums ir vismaz 1 000 mm, durvīm esot atvērtām.

| 3. | Visas pasažieriem paredzētās ārdurvis no ārpuses marķētas tā, lai tās izceltos uz vagona sāna apkārtējā fona. |
| --- | --- |

3.

Visas pasažieriem paredzētās ārdurvis no ārpuses marķētas tā, lai tās izceltos uz vagona sāna apkārtējā fona.

| 4. | Ratiņkrēslam paredzētās ārdurvis ir paredzētajām ratiņkrēslu vietām tuvākās durvis. |
| --- | --- |

4.

Ratiņkrēslam paredzētās ārdurvis ir paredzētajām ratiņkrēslu vietām tuvākās durvis.

| 5. | Piekļuvei ar ratiņkrēslu izmantojamās durvis ir skaidri atzīmētas ar zīmi atbilstīgi N papildinājumam. |
| --- | --- |

5.

Piekļuvei ar ratiņkrēslu izmantojamās durvis ir skaidri atzīmētas ar zīmi atbilstīgi N papildinājumam.

| 6. | Vagona iekšpusē ārdurvju atrašanās vieta ir skaidri atzīmēta, izmantojot kontrastējošu blakus esošās grīdas segumu. |
| --- | --- |

6.

Vagona iekšpusē ārdurvju atrašanās vieta ir skaidri atzīmēta, izmantojot kontrastējošu blakus esošās grīdas segumu.

| 7. | Kad durvis ir atbloķētas atvēršanai, tiek dots signāls, ko var skaidri sadzirdēt un saredzēt personas vilciena iekšienē un ārpus tā. Šāds brīdinājuma signāls ilgst vismaz piecas sekundes, ja vien durvis netiek vērtas. Šādā gadījumā signālu var pārtraukt pēc trim sekundēm. |
| --- | --- |

7.

Kad durvis ir atbloķētas atvēršanai, tiek dots signāls, ko var skaidri sadzirdēt un saredzēt personas vilciena iekšienē un ārpus tā. Šāds brīdinājuma signāls ilgst vismaz piecas sekundes, ja vien durvis netiek vērtas. Šādā gadījumā signālu var pārtraukt pēc trim sekundēm.

| 8. | Ja durvis automātiski vai ar tālvadību atver mašīnists vai cits vilciena apkalpes loceklis, brīdinājuma signāls skan vismaz trīs sekundes no brīža, kad durvis sāk vērties. |
| --- | --- |

8.

Ja durvis automātiski vai ar tālvadību atver mašīnists vai cits vilciena apkalpes loceklis, brīdinājuma signāls skan vismaz trīs sekundes no brīža, kad durvis sāk vērties.

| 9. | Pirms sāk darboties durvis, ko aizver automātiski vai ar tālvadību, personām vilciena iekšienē un ārpus tā dod akustisku un vizuālu brīdinājuma signālu. Brīdinājuma signāls sākas vismaz divas sekundes, pirms durvis sāk aizvērties, un turpinās durvju aizvēršanās laikā. |
| --- | --- |

9.

Pirms sāk darboties durvis, ko aizver automātiski vai ar tālvadību, personām vilciena iekšienē un ārpus tā dod akustisku un vizuālu brīdinājuma signālu. Brīdinājuma signāls sākas vismaz divas sekundes, pirms durvis sāk aizvērties, un turpinās durvju aizvēršanās laikā.

| 10. | Durvju brīdinājuma signālu skaņas avots atrodas netālu no vadības ierīces vai, ja tādas nav, blakus durvīm. |
| --- | --- |

10.

Durvju brīdinājuma signālu skaņas avots atrodas netālu no vadības ierīces vai, ja tādas nav, blakus durvīm.

| 11. | Vizuālais signāls ir redzams no vilciena iekšienes un ārienes, un tas izvietots tā, lai līdz minimumam samazinātu iespēju, ka to aizsedz tamburā esošie pasažieri. |
| --- | --- |

11.

Vizuālais signāls ir redzams no vilciena iekšienes un ārienes, un tas izvietots tā, lai līdz minimumam samazinātu iespēju, ka to aizsedz tamburā esošie pasažieri.

| 12. | Pasažieru durvju brīdinājuma skaņas signāli atbilst G papildinājumā norādītajai specifikācijai. |
| --- | --- |

12.

Pasažieru durvju brīdinājuma skaņas signāli atbilst G papildinājumā norādītajai specifikācijai.

| 13. | Durvis aktivizē vilciena apkalpe, pusautomātiski (t. i., pasažieris nospiež pogu) vai automātiski. |
| --- | --- |

13.

Durvis aktivizē vilciena apkalpe, pusautomātiski (t. i., pasažieris nospiež pogu) vai automātiski.

| 14. | Durvju vadības ierīce atrodas vai nu pie durvju vērtnes, vai uz tās. |
| --- | --- |

14.

Durvju vadības ierīce atrodas vai nu pie durvju vērtnes, vai uz tās.

| 15. | Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no perona, uz visiem tiem peroniem, kam vilciens paredzēts, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 200 mm, mērot vertikāli virs peroniem. Ja vilciens ir paredzēts vienam perona augstumam, ārdurvju atvēršanas vadības ierīces centrs, mērot vertikāli, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm virs attiecīgā perona augstuma. |
| --- | --- |

15.

Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no perona, uz visiem tiem peroniem, kam vilciens paredzēts, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 200 mm, mērot vertikāli virs peroniem. Ja vilciens ir paredzēts vienam perona augstumam, ārdurvju atvēršanas vadības ierīces centrs, mērot vertikāli, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm virs attiecīgā perona augstuma.

| 16. | Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no vilciena iekšienes, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

16.

Viduspunkts ārdurvju atvēršanas vadības ierīcei, ko izmanto no vilciena iekšienes, atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

4.2.2.3.3.   Iekšdurvis

| 1. | Automātiskajām un pusautomātiskajām iekšdurvīm ir ierīces, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā. |
| --- | --- |

1.

Automātiskajām un pusautomātiskajām iekšdurvīm ir ierīces, kas neļauj iesprostot pasažierus durvju vēršanas laikā.

| 2. | To iekšdurvju izmantojamais platums, pa kurām var iebraukt personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir vismaz 800 mm. |
| --- | --- |

2.

To iekšdurvju izmantojamais platums, pa kurām var iebraukt personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir vismaz 800 mm.

| 3. | Spēks, kas izmantojams, lai atvērtu vai aizvērtu manuāli veramas durvis, nepārsniedz 60 N. |
| --- | --- |

3.

Spēks, kas izmantojams, lai atvērtu vai aizvērtu manuāli veramas durvis, nepārsniedz 60 N.

| 4. | Iekšdurvju vadības ierīces viduspunkts atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

4.

Iekšdurvju vadības ierīces viduspunkts atrodas ne zemāk kā 800 mm un ne augstāk kā 1 100 mm, mērot vertikāli virs vagona grīdas līmeņa.

| 5. | Automātiskas vagonus savienojošas durvis darbojas vai nu sinhroni kā pāris, vai otras durvis automātiski fiksē personas virzību uz tām un atveras. |
| --- | --- |

5.

Automātiskas vagonus savienojošas durvis darbojas vai nu sinhroni kā pāris, vai otras durvis automātiski fiksē personas virzību uz tām un atveras.

| 6. | Ja vairāk nekā 75 % no durvju virsmas ir no caurspīdīga materiāla, tās skaidri marķē ar vizuālām norādēm. |
| --- | --- |

6.

Ja vairāk nekā 75 % no durvju virsmas ir no caurspīdīga materiāla, tās skaidri marķē ar vizuālām norādēm.

4.2.2.4.   Apgaismojums

| 1. | Vidējā apgaismojuma minimālās vērtības pasažieru zonās atbilst A papildinājuma 6. punktā norādītās specifikācijas 4.1.2. punktam. Attiecībā uz atbilstību šai SITS nepiemēro prasības par šo vērtību vienādību. |
| --- | --- |

1.

Vidējā apgaismojuma minimālās vērtības pasažieru zonās atbilst A papildinājuma 6. punktā norādītās specifikācijas 4.1.2. punktam. Attiecībā uz atbilstību šai SITS nepiemēro prasības par šo vērtību vienādību.

4.2.2.5.   Tualetes

| 1. | Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, no ratiņkrēsla vietas ir pieejama universālā tualete. |
| --- | --- |

1.

Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, no ratiņkrēsla vietas ir pieejama universālā tualete.

| 2. | Standarta tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

Standarta tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.3. punkta prasībām.

| 3. | Universālā tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.

Universālā tualete atbilst 5.3.2.2. un 5.3.2.4. punkta prasībām.

| 4. | Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, ir pieejama arī vieta bērnu pārtīšanai. Ja atsevišķa vieta bērnu apkopšanai nav paredzēta vai ja ir paredzēta atsevišķa vieta bērnu apkopšanai, taču tā nav pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, galdiņu ierīko universālajās tualetēs. Tas atbilst 5.3.2.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

4.

Ja vilcienā ir ierīkotas tualetes, ir pieejama arī vieta bērnu pārtīšanai. Ja atsevišķa vieta bērnu apkopšanai nav paredzēta vai ja ir paredzēta atsevišķa vieta bērnu apkopšanai, taču tā nav pieejama personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, galdiņu ierīko universālajās tualetēs. Tas atbilst 5.3.2.5. punkta prasībām.

4.2.2.6.   Bezšķēršļu joslas

| 1. | Sākot no vagona ieejas, ir šādas bezšķēršļu joslas daļas:






  — | cauri vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J1. attēlam, |
| --- | --- | --- |

1.

Sākot no vagona ieejas, ir šādas bezšķēršļu joslas daļas:

—

cauri vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J1. attēlam,

| — | starp viena vilciena sastāva savienotajiem vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J2.attēlam, |
| --- | --- |

—

starp viena vilciena sastāva savienotajiem vagoniem atbilstīgi J papildinājuma J2.attēlam,

| — | uz un no durvīm, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ratiņkrēslu vietām un ar ratiņkrēslu pieejamām vietām, tostarp guļamvietām un universālām tualetēm, ja tādas pieejamas, atbilstīgi J papildinājuma J3. attēlam. |
| --- | --- |

—

uz un no durvīm, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, ratiņkrēslu vietām un ar ratiņkrēslu pieejamām vietām, tostarp guļamvietām un universālām tualetēm, ja tādas pieejamas, atbilstīgi J papildinājuma J3. attēlam.

| 2. | Minimālā augstuma prasība nav jāpārbauda:






  — | nevienā divstāvu vagona zonā, |
| --- | --- | --- |

2.

Minimālā augstuma prasība nav jāpārbauda:

—

nevienā divstāvu vagona zonā,

| — | vienstāvu vagonu pārejās starp vagoniem un durvju zonās. |
| --- | --- |

—

vienstāvu vagonu pārejās starp vagoniem un durvju zonās.

Šajās zonās ir pieļaujams samazināts gabarītaugstums saistībā ar konstrukcijas ierobežojumiem (sliežu ceļa platums, fiziskā platība).

| 3. | Nodrošina apgriešanās laukumu, kura minimālais diametrs ir 1 500 mm, blakus ratiņkrēsla vietai un citās vietās, kurās ar ratiņkrēsliem paredzēts pagriezties 180° leņķī. Ratiņkrēsla vieta var būt daļa no apgriešanās laukuma. |
| --- | --- |

3.

Nodrošina apgriešanās laukumu, kura minimālais diametrs ir 1 500 mm, blakus ratiņkrēsla vietai un citās vietās, kurās ar ratiņkrēsliem paredzēts pagriezties 180° leņķī. Ratiņkrēsla vieta var būt daļa no apgriešanās laukuma.

| 4. | Ja personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, jāmaina virziens, bezšķēršļu joslas platums abos gaiteņos atbilst K papildinājuma K1. tabulai. |
| --- | --- |

4.

Ja personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā, jāmaina virziens, bezšķēršļu joslas platums abos gaiteņos atbilst K papildinājuma K1. tabulai.

4.2.2.7.   Informācija klientiem

4.2.2.7.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Sniedz šādu informāciju:






  — | drošības informācija un drošības instrukcijas, |
| --- | --- | --- |

1.

Sniedz šādu informāciju:

—

drošības informācija un drošības instrukcijas,

| — | akustiskas drošības instrukcijas savienojumā ar redzamiem signāliem ārkārtas gadījumā, |
| --- | --- |

—

akustiskas drošības instrukcijas savienojumā ar redzamiem signāliem ārkārtas gadījumā,

| — | brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes, |
| --- | --- |

—

brīdinājuma, aizlieguma un obligātu darbību zīmes,

| — | informācija par vilciena maršrutu, tostarp informācija par kavēšanos un neplānotu apstāšanos, |
| --- | --- |

—

informācija par vilciena maršrutu, tostarp informācija par kavēšanos un neplānotu apstāšanos,

| — | informācija par vilcienā esošo labierīcību atrašanās vietu. |
| --- | --- |

—

informācija par vilcienā esošo labierīcību atrašanās vietu.

| 2. | Vizuālā informācija izceļas uz tās fona. |
| --- | --- |

2.

Vizuālā informācija izceļas uz tās fona.

| 3. | Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms. |
| --- | --- |

3.

Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms.

| 4. | Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā. |
| --- | --- |

4.

Ar cipariem norādītā informācija par laiku ir 24 stundu sistēmā.

4.2.2.7.2.   Virziena norādes, piktogrammas un reljefa informācija

| 1. | Visām drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēm ir piktogrammas, un tās izgatavo atbilstīgi A papildinājuma 7. punktā minētajām specifikācijām. |
| --- | --- |

1.

Visām drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmēm ir piktogrammas, un tās izgatavo atbilstīgi A papildinājuma 7. punktā minētajām specifikācijām.

| 2. | Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām. |
| --- | --- |

2.

Kopā ar virziena bultiņu vienuviet blakus nevar būt vairāk par piecām vienu virzienu norādošām piktogrammām.

| 3. | Šādām īpašajām piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:






  — | informācija par virzienu uz labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, |
| --- | --- | --- |

3.

Šādām īpašajām piktogrammām pievieno ratiņkrēsla simbolu saskaņā ar N papildinājumu:

—

informācija par virzienu uz labierīcībām, kas pieejamas ar ratiņkrēslu,

| — | ar ratiņkrēslu pieejamu durvju atrašanās vietas norāde vilciena ārpusē, |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejamu durvju atrašanās vietas norāde vilciena ārpusē,

| — | ratiņkrēslu vietu norāde vilciena iekšienē, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietu norāde vilciena iekšienē,

| — | universālo tualešu norāde. |
| --- | --- |

—

universālo tualešu norāde.

Simbolus var kombinēt ar citiem simboliem (piemēram, vagona numurs, tualete u. c.).

| 4. | Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar piktogrammu, kas atbilst N papildinājumam. |
| --- | --- |

4.

Ja uzstādītas induktīvās cilpas, tās norāda ar piktogrammu, kas atbilst N papildinājumam.

| 5. | Universālajās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto piktogrammu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī. |
| --- | --- |

5.

Universālajās tualetēs, kurās ir uzstādīti virās iestiprināti roku balsti, izvieto piktogrammu, kurā roku balsts ir attēlots gan pielocītā, gan atlocītā stāvoklī.

| 6. | Ja vagonā paredzēta sēdvietu rezervēšana, konkrētā vagona numuru vai to apzīmējošu burtu (kādi izmantoti rezervēšanas sistēmā) norāda ārpusē vai pie visām tā ieejas durvīm. Numuru vai burtu norāda ar rakstu zīmēm, kuru augstums nav mazāks par 70 mm, un tās ir redzamas, kad durvis ir atvērtas un aizvērtas. |
| --- | --- |

6.

Ja vagonā paredzēta sēdvietu rezervēšana, konkrētā vagona numuru vai to apzīmējošu burtu (kādi izmantoti rezervēšanas sistēmā) norāda ārpusē vai pie visām tā ieejas durvīm. Numuru vai burtu norāda ar rakstu zīmēm, kuru augstums nav mazāks par 70 mm, un tās ir redzamas, kad durvis ir atvērtas un aizvērtas.

| 7. | Ja sēdvietas apzīmē ar numuriem vai burtiem, sēdvietas numuru vai burtu norāda uz katras sēdvietas vai tās tuvumā ar zīmēm, kuru augstums ir vismaz 12 mm. Šādi numuri un burti kontrastē ar fonu, uz kura tie norādīti. |
| --- | --- |

7.

Ja sēdvietas apzīmē ar numuriem vai burtiem, sēdvietas numuru vai burtu norāda uz katras sēdvietas vai tās tuvumā ar zīmēm, kuru augstums ir vismaz 12 mm. Šādi numuri un burti kontrastē ar fonu, uz kura tie norādīti.

| 8. | Reljefas informācijas norādes uzstāda:






  — | tualetēs un ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukuma ierīcei, ja nepieciešams, |
| --- | --- | --- |

8.

Reljefas informācijas norādes uzstāda:

—

tualetēs un ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā – funkcionālai informācijai un ārkārtas izsaukuma ierīcei, ja nepieciešams,

| — | ritošajā sastāvā – pasažieriem pieejamu durvju atvēršanas/aizvēršanas vadības ierīcēm un ārkārtas izsaukuma ierīcēm. |
| --- | --- |

—

ritošajā sastāvā – pasažieriem pieejamu durvju atvēršanas/aizvēršanas vadības ierīcēm un ārkārtas izsaukuma ierīcēm.

4.2.2.7.3.   Dinamiska vizuālā informācija

| 1. | Galastaciju vai maršrutu norāda vilciena ārpusē, perona pusē vismaz vienu pasažieru durvju tuvumā vismaz pie katra otrā vilciena vagona. |
| --- | --- |

1.

Galastaciju vai maršrutu norāda vilciena ārpusē, perona pusē vismaz vienu pasažieru durvju tuvumā vismaz pie katra otrā vilciena vagona.

| 2. | Ja vilcienus ekspluatē sistēmā, kurā uz stacijas peroniem ik pēc 50 m vai mazāk tiek sniegta mainīga vizuālā informācija un maršruts vai galastacija tiek norādīta arī vilciena priekšgalā, nav obligāti sniegt informāciju uz vagonu sāniem. |
| --- | --- |

2.

Ja vilcienus ekspluatē sistēmā, kurā uz stacijas peroniem ik pēc 50 m vai mazāk tiek sniegta mainīga vizuālā informācija un maršruts vai galastacija tiek norādīta arī vilciena priekšgalā, nav obligāti sniegt informāciju uz vagonu sāniem.

| 3. | Vilciena galastaciju vai maršrutu norāda katrā vagonā. |
| --- | --- |

3.

Vilciena galastaciju vai maršrutu norāda katrā vagonā.

| 4. | Nākamo vilciena pieturu norāda tā, ka to var izlasīt vismaz no 51 % pasažieru sēdvietu katra vagona iekšpusē, tostarp no 51 % priekšrocību sēdvietu un no visām ratiņkrēslu vietām. |
| --- | --- |

4.

Nākamo vilciena pieturu norāda tā, ka to var izlasīt vismaz no 51 % pasažieru sēdvietu katra vagona iekšpusē, tostarp no 51 % priekšrocību sēdvietu un no visām ratiņkrēslu vietām.

| 5. | Šo informāciju attēlo vismaz divas minūtes pirms ierašanās attiecīgajā stacijā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānota brauciena attālumā, nākamo staciju norāda uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas. |
| --- | --- |

5.

Šo informāciju attēlo vismaz divas minūtes pirms ierašanās attiecīgajā stacijā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānota brauciena attālumā, nākamo staciju norāda uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

| 6. | Prasība nodrošināt informāciju par galastaciju un nākamo pieturu tā, lai tā būtu redzama no 51 % pasažieru sēdvietu, neattiecas uz kupejvagoniem, ja kupejās ir maksimāli astoņas sēdvietas un tām piekļūst no blakus esoša gaiteņa. Tomēr šī informācija ir redzama personai, kas stāv gaitenī ārpus kupejas, un pasažierim, kas atrodas ratiņkrēsla vietā. |
| --- | --- |

6.

Prasība nodrošināt informāciju par galastaciju un nākamo pieturu tā, lai tā būtu redzama no 51 % pasažieru sēdvietu, neattiecas uz kupejvagoniem, ja kupejās ir maksimāli astoņas sēdvietas un tām piekļūst no blakus esoša gaiteņa. Tomēr šī informācija ir redzama personai, kas stāv gaitenī ārpus kupejas, un pasažierim, kas atrodas ratiņkrēsla vietā.

| 7. | Informāciju par nākamo pieturu var rādīt uz tā paša informācijas sniegšanas līdzekļa, uz kura rāda informāciju par galastaciju. Tomēr, tiklīdz vilciens apstājies, atkal tiek rādīta galastacija. |
| --- | --- |

7.

Informāciju par nākamo pieturu var rādīt uz tā paša informācijas sniegšanas līdzekļa, uz kura rāda informāciju par galastaciju. Tomēr, tiklīdz vilciens apstājies, atkal tiek rādīta galastacija.

| 8. | Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju. |
| --- | --- |

8.

Ja sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

| 9. | Iekšējie un ārējie displeji atbilst 5.3.2.7. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli. |
| --- | --- |

9.

Iekšējie un ārējie displeji atbilst 5.3.2.7. punkta prasībām. Šajā punktā terminu “displejs” saprot kā jebkādu mainīgās informācijas sniegšanas līdzekli.

4.2.2.7.4.   Dinamiska akustiskā informācija

| 1. | Vilcienu aprīko ar skaļruņu sakaru sistēmu, kuru mašīnists vai cits apkalpes loceklis, kuram ir konkrēta atbildība par pasažieriem, izmanto kārtējiem vai ārkārtas paziņojumiem. |
| --- | --- |

1.

Vilcienu aprīko ar skaļruņu sakaru sistēmu, kuru mašīnists vai cits apkalpes loceklis, kuram ir konkrēta atbildība par pasažieriem, izmanto kārtējiem vai ārkārtas paziņojumiem.

| 2. | Skaļruņu sakaru sistēmu var darbināt manuāli, automātiski vai kā iepriekš programmētu sistēmu. Ja skaļruņu sakaru sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju. |
| --- | --- |

2.

Skaļruņu sakaru sistēmu var darbināt manuāli, automātiski vai kā iepriekš programmētu sistēmu. Ja skaļruņu sakaru sistēma ir automatizēta, jābūt iespējai apturēt vai labot nepatiesu vai maldinošu informāciju.

| 3. | Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu galastaciju un nākamo vilciena pieturu katrā pieturā, vai izbraucot no katras pieturas. |
| --- | --- |

3.

Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu galastaciju un nākamo vilciena pieturu katrā pieturā, vai izbraucot no katras pieturas.

| 4. | Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu par nākamo vilciena pieturu vismaz divas minūtes pirms vilciena ierašanās šajā pieturā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānotā brauciena attālumā, nākamo staciju paziņo uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas. |
| --- | --- |

4.

Skaļruņu sakaru sistēmu iespējams izmantot, lai paziņotu par nākamo vilciena pieturu vismaz divas minūtes pirms vilciena ierašanās šajā pieturā. Ja nākamā stacija ir tuvāk nekā divu minūšu plānotā brauciena attālumā, nākamo staciju paziņo uzreiz pēc izbraukšanas no iepriekšējās stacijas.

| 5. | Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa. Skaļruņu sakaru sistēma atbilst šai prasībai visās sēdvietās un ratiņkrēslu vietās. |
| --- | --- |

5.

Mutiskā informācija saskaņā ar A papildinājuma 5. punktā norādīto specifikāciju sniedzama vismaz 0,45 skaļumā pēc STI-PA indeksa. Skaļruņu sakaru sistēma atbilst šai prasībai visās sēdvietās un ratiņkrēslu vietās.

4.2.2.8.   Augstuma izmaiņas

| 1. | Iekšējo pakāpienu (izņemot tos, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses) maksimālais augstums ir 200 mm, un minimālais dziļums – 280 mm, mērot no kāpņu viduslīnijas. Divstāvu vilcieniem šo vērtību ir atļauts samazināt līdz 270 mm kāpnēm, kas ved uz augšējo stāvu un apakšējo stāvu. |
| --- | --- |

1.

Iekšējo pakāpienu (izņemot tos, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses) maksimālais augstums ir 200 mm, un minimālais dziļums – 280 mm, mērot no kāpņu viduslīnijas. Divstāvu vilcieniem šo vērtību ir atļauts samazināt līdz 270 mm kāpnēm, kas ved uz augšējo stāvu un apakšējo stāvu.

| 2. | Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj pakāpienus visā platumā pa pakāpiena aizsargapkaluma priekšējo un augšējo virsmu. |
| --- | --- |

2.

Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj pakāpienus visā platumā pa pakāpiena aizsargapkaluma priekšējo un augšējo virsmu.

| 3. | Kāpnes, kurām ir vairāk nekā trīs pakāpieni, aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos. Augstākās margas izvieto 850–1 000 mm virs grīdas līmeņa. Zemākās margas izvieto 500–750 mm virs grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

3.

Kāpnes, kurām ir vairāk nekā trīs pakāpieni, aprīko ar margām abās pusēs un divos līmeņos. Augstākās margas izvieto 850–1 000 mm virs grīdas līmeņa. Zemākās margas izvieto 500–750 mm virs grīdas līmeņa.

| 4. | Kāpnēm, kurām ir viens, divi vai trīs pakāpieni, abās pusēs ierīko vismaz vienas margas vai citu elementu, kuru var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.

Kāpnēm, kurām ir viens, divi vai trīs pakāpieni, abās pusēs ierīko vismaz vienas margas vai citu elementu, kuru var izmantot personiskās stabilitātes nodrošināšanai.

| 5. | Margas atbilst 4.2.2.9. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

5.

Margas atbilst 4.2.2.9. punkta noteikumiem.

| 6. | Nav pieļaujami pakāpieni starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēsliem, universālo guļamvagonu un universālo tualeti, izņemot durvju slieksni, kura augstums nepārsniedz 15 mm, vai izņemot gadījumu, ja pakāpiena pārvarēšanai ir paredzēts pacēlājs. Pacēlājs atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.

Nav pieļaujami pakāpieni starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēsliem, universālo guļamvagonu un universālo tualeti, izņemot durvju slieksni, kura augstums nepārsniedz 15 mm, vai izņemot gadījumu, ja pakāpiena pārvarēšanai ir paredzēts pacēlājs. Pacēlājs atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām.

| 7. | Uzbrauktuves ritošajā sastāvā nedrīkst pārsniegt šādas maksimālā slīpuma vērtības.

  6. tabula


  Maksimālais uzbrauktuvju slīpums ritošajā sastāvā








  Uzbrauktuves garums | Maksimālais slīpums (grādos) | Maksimālais slīpums (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ceļi starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēslam, ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu un universālo tualeti |
| Līdz 840 mm vienstāva vagonos | 6,84 | 12 |
| Līdz 840 mm divstāvu vagonos | 8,5 | 15 |
| > 840 mm | 3,58 | 6,25 |
| Citas vietas vilcienā |
| > 1 000 mm | 6,84 | 12 |
| 600–1 000 mm | 8,5 | 15 |
| Mazāk nekā 600 mm | 10,2 | 18 |
| Piezīme. Šie slīpumi mērāmi, kad vagons stāv uz taisna un līdzena sliežu ceļa. |

7.

Uzbrauktuves ritošajā sastāvā nedrīkst pārsniegt šādas maksimālā slīpuma vērtības.

6. tabula

Maksimālais uzbrauktuvju slīpums ritošajā sastāvā

Uzbrauktuves garums

Maksimālais slīpums (grādos)

Maksimālais slīpums (%)

Ceļi starp tādu ārdurvju tamburu, kas pieejamas ar ratiņkrēslu, vietu ratiņkrēslam, ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu un universālo tualeti

Līdz 840 mm vienstāva vagonos

6,84

12

Līdz 840 mm divstāvu vagonos

8,5

15

> 840 mm

3,58

6,25

Citas vietas vilcienā

> 1 000 mm

6,84

12

600–1 000 mm

8,5

15

Mazāk nekā 600 mm

10,2

18

Piezīme. Šie slīpumi mērāmi, kad vagons stāv uz taisna un līdzena sliežu ceļa.

4.2.2.9.   Margas, roku balsti, atbalsta stieņi

| 1. | Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi, ko ierīko vagonā, šķērsgriezumā ir apaļi ar ārējo diametru no 30–40 mm un ar 45 mm minimālo brīvo attālumu līdz jebkurai blakusesošai virsmai, izņemot to montāžas elementus. |
| --- | --- |

1.

Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi, ko ierīko vagonā, šķērsgriezumā ir apaļi ar ārējo diametru no 30–40 mm un ar 45 mm minimālo brīvo attālumu līdz jebkurai blakusesošai virsmai, izņemot to montāžas elementus.

| 2. | Ja margas, roku balsti, atbalsta stieņi ir izliekti, izliekuma iekšējās virsmas rādiuss ir vismaz 50 mm. |
| --- | --- |

2.

Ja margas, roku balsti, atbalsta stieņi ir izliekti, izliekuma iekšējās virsmas rādiuss ir vismaz 50 mm.

| 3. | Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi kontrastē ar to fonu. |
| --- | --- |

3.

Visas margas, roku balsti, atbalsta stieņi kontrastē ar to fonu.

| 4. | Ārdurvīm abās pusēs ir atbalsta stieņi, kas nostiprināti iekšpusē pēc iespējas tuvāk vagona ārsienai. Attiecībā uz vienu durvju pusi var izdarīt izņēmumu, ja tās ir aprīkotas ar tādu ierīci kā iebūvētu pacēlāju. |
| --- | --- |

4.

Ārdurvīm abās pusēs ir atbalsta stieņi, kas nostiprināti iekšpusē pēc iespējas tuvāk vagona ārsienai. Attiecībā uz vienu durvju pusi var izdarīt izņēmumu, ja tās ir aprīkotas ar tādu ierīci kā iebūvētu pacēlāju.

| 5. | Šie atbalsta stieņi ir:






  — | vertikāli atbalsta stieņi, kas sniedzas no 700 mm līdz 1 200 mm virs ārdurvju pirmā pakāpiena sliekšņa, |
| --- | --- | --- |

5.

Šie atbalsta stieņi ir:

—

vertikāli atbalsta stieņi, kas sniedzas no 700 mm līdz 1 200 mm virs ārdurvju pirmā pakāpiena sliekšņa,

| — | papildu atbalsta stieņi 800–900 mm augstumā virs pirmā izmantojamā pakāpiena un paralēli pakāpiena aizsargapkaluma līnijai pie durvīm, kurām ir vairāk nekā divi ieejas pakāpieni. |
| --- | --- |

—

papildu atbalsta stieņi 800–900 mm augstumā virs pirmā izmantojamā pakāpiena un paralēli pakāpiena aizsargapkaluma līnijai pie durvīm, kurām ir vairāk nekā divi ieejas pakāpieni.

| 6. | Ja pārejas bezšķēršļu josla ir šaurāka nekā 1 000 mm un garāka nekā 2 000 mm atbalsta stieņus vai turekļus pasažieru lietošanai paredzētajās vagonus savienojošajās ejās piestiprina šajās ejās vai to tuvumā. |
| --- | --- |

6.

Ja pārejas bezšķēršļu josla ir šaurāka nekā 1 000 mm un garāka nekā 2 000 mm atbalsta stieņus vai turekļus pasažieru lietošanai paredzētajās vagonus savienojošajās ejās piestiprina šajās ejās vai to tuvumā.

| 7. | Ja pārejas bezšķēršļu josla ir 1 000 mm vai platāka, atbalsta stieņus vai turekļus piestiprina pārejā. |
| --- | --- |

7.

Ja pārejas bezšķēršļu josla ir 1 000 mm vai platāka, atbalsta stieņus vai turekļus piestiprina pārejā.

4.2.2.10.   Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta

| 1. | Ja vilcienā ir pasažieriem paredzētas guļamvietas, tajā jābūt vagonam, kurā ir vismaz viena ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta. |
| --- | --- |

1.

Ja vilcienā ir pasažieriem paredzētas guļamvietas, tajā jābūt vagonam, kurā ir vismaz viena ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta.

| 2. | Ja vilcienā ir vairāk nekā viens vagons ar guļamvietām pasažieriem, tajā jābūt vismaz divām ar ratiņkrēslu pieejamām guļamvietām. |
| --- | --- |

2.

Ja vilcienā ir vairāk nekā viens vagons ar guļamvietām pasažieriem, tajā jābūt vismaz divām ar ratiņkrēslu pieejamām guļamvietām.

| 3. | Ja vilcienā ir ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta, attiecīgā vagona ārpusē uz durvīm un uz guļamvietas, kas pieejama ar ratiņkrēslu, durvīm pievieno zīmi atbilstīgi N papildinājumam. |
| --- | --- |

3.

Ja vilcienā ir ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta, attiecīgā vagona ārpusē uz durvīm un uz guļamvietas, kas pieejama ar ratiņkrēslu, durvīm pievieno zīmi atbilstīgi N papildinājumam.

| 4. | Ar ratiņkrēslu pieejamas guļamvietas iekšējā izkārtojumā vērā ņem 4.2.2.6. punkta prasības saistībā ar personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kustību brīvību guļamvietā. |
| --- | --- |

4.

Ar ratiņkrēslu pieejamas guļamvietas iekšējā izkārtojumā vērā ņem 4.2.2.6. punkta prasības saistībā ar personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, kustību brīvību guļamvietā.

| 5. | Guļamvietā uzstāda ne mazāk kā divas ārkārtas izsaukuma ierīces, kuras iedarbinot, tiek nosūtīts signāls personai, kas var atbilstīgi rīkoties; tām nav jābūt sakaru ierīcēm. |
| --- | --- |

5.

Guļamvietā uzstāda ne mazāk kā divas ārkārtas izsaukuma ierīces, kuras iedarbinot, tiek nosūtīts signāls personai, kas var atbilstīgi rīkoties; tām nav jābūt sakaru ierīcēm.

| 6. | Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīcēm atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

6.

Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīcēm atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem.

| 7. | Vienu ārkārtas izsaukuma ierīci novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības ierīces centram. To novieto tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci. |
| --- | --- |

7.

Vienu ārkārtas izsaukuma ierīci novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības ierīces centram. To novieto tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci.

| 8. | Otru ārkārtas izsaukuma ierīci uzstāda ne zemāk par 600 mm un ne augstāk par 800 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces centram. |
| --- | --- |

8.

Otru ārkārtas izsaukuma ierīci uzstāda ne zemāk par 600 mm un ne augstāk par 800 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces centram.

| 9. | Šīs divas ārkārtas izsaukuma ierīces izvieto uz dažādām guļamtelpas vertikālajām virsmām. |
| --- | --- |

9.

Šīs divas ārkārtas izsaukuma ierīces izvieto uz dažādām guļamtelpas vertikālajām virsmām.

| 10. | Ārkārtas izsaukuma ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības ierīcēm guļamvietā, to krāsa atšķiras no pārējo vadības ierīču krāsas, un tās izceļas uz apkārtējā fona. |
| --- | --- |

10.

Ārkārtas izsaukuma ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības ierīcēm guļamvietā, to krāsa atšķiras no pārējo vadības ierīču krāsas, un tās izceļas uz apkārtējā fona.

4.2.2.11.   Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.11.1.   Vispārīgās prasības

| 1. | Jāparāda, ka punkts, kurš atrodas katru pasažieru durvju iekāpšanas pakāpiena priekšpuses centrā abās tāda vagona pusēs, kas ekspluatācijas kārtībā ar jauniem riteņiem stāv centrāli uz sliedēm, atrodas tās virsmas iekšpusē, kuru 1. attēlā apzīmē kā “pakāpiena atrašanās vietu”.

  1. attēls |
| --- | --- |

1.

Jāparāda, ka punkts, kurš atrodas katru pasažieru durvju iekāpšanas pakāpiena priekšpuses centrā abās tāda vagona pusēs, kas ekspluatācijas kārtībā ar jauniem riteņiem stāv centrāli uz sliedēm, atrodas tās virsmas iekšpusē, kuru 1. attēlā apzīmē kā “pakāpiena atrašanās vietu”.

1. attēls

Image

| 2. | bq0, δh, δν+ un δν- vērtības ir atkarīgas no tā perona veida, pie kura ritošajam sastāvam paredzēts apstāties. Tās ir šādas:






  — | bq0 aprēķina, pamatojoties uz sliežu ceļa platumu, kādā vilcienu paredzēts ekspluatēt, saskaņā A papildinājuma 8. punktā norādīto specifikāciju. Sliežu ceļa platums ir definēts INF SITS 4.2.3.1. punktā, |
| --- | --- | --- |

2.

bq0, δh, δν+ un δν- vērtības ir atkarīgas no tā perona veida, pie kura ritošajam sastāvam paredzēts apstāties. Tās ir šādas:

—

bq0 aprēķina, pamatojoties uz sliežu ceļa platumu, kādā vilcienu paredzēts ekspluatēt, saskaņā A papildinājuma 8. punktā norādīto specifikāciju. Sliežu ceļa platums ir definēts INF SITS 4.2.3.1. punktā,

| — | δh, δν+ un δν- vērtības ir noteiktas 7.–9. tabulā. |
| --- | --- |

—

δh, δν+ un δν- vērtības ir noteiktas 7.–9. tabulā.

7. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības 550 mm augstam peronam

| | δh mm | δν+ mm | δν– mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

δν+ mm

δν– mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

290

230

160

8. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības 760 mm augstam peronam

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

290

230

160

Vienam pakāpienam piemēro 7. tabulā norādītās vērtības un nākamajam pakāpienam virzienā uz vagona iekšpusi piemēro šādas vērtības, pamatojoties uz nominālo perona augstumu 760 mm.

9. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības otrajam pakāpienam 760 mm augsta perona gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 380 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 470 | 230 | 160 |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

380

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

470

230

160

| 3. | LOC&PAS SITS 4.2.12. punktā prasītajā tehniskajā dokumentācijā ietver informāciju par teorētiskā perona augstumu un nobīdi, kas veido 230 mm vertikālu atstarpi (δν+
  ) un 200 mm horizontālu atstarpi (δh
  ) no punkta, kurš atrodas ritošā sastāva zemākā pakāpiena priekšpuses centrā uz taisna, līdzena sliežu ceļa. |
| --- | --- |

3.

LOC&PAS SITS 4.2.12. punktā prasītajā tehniskajā dokumentācijā ietver informāciju par teorētiskā perona augstumu un nobīdi, kas veido 230 mm vertikālu atstarpi (δν+
  ) un 200 mm horizontālu atstarpi (δh
  ) no punkta, kurš atrodas ritošā sastāva zemākā pakāpiena priekšpuses centrā uz taisna, līdzena sliežu ceļa.

4.2.2.11.2.   Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni

| 1. | Visi pakāpieni, kas paredzēti iekāpšanai un izkāpšanai, ir nodrošināti pret slīdēšanu, un to izmantojamās brīvās virsmas platums sakrīt ar durvju platumu. |
| --- | --- |

1.

Visi pakāpieni, kas paredzēti iekāpšanai un izkāpšanai, ir nodrošināti pret slīdēšanu, un to izmantojamās brīvās virsmas platums sakrīt ar durvju platumu.

| 2. | Iekšējo pakāpienu, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses, minimālais dziļums ir 240 mm starp pakāpienu vertikālajām malām, un maksimālais augstums – 200 mm. Katra pakāpiena augstumu var palielināt maksimāli līdz 230 mm, ja nepieciešamo pakāpienu skaitu tādējādi ir iespējams samazināt par vienu pakāpienu. |
| --- | --- |

2.

Iekšējo pakāpienu, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses, minimālais dziļums ir 240 mm starp pakāpienu vertikālajām malām, un maksimālais augstums – 200 mm. Katra pakāpiena augstumu var palielināt maksimāli līdz 230 mm, ja nepieciešamo pakāpienu skaitu tādējādi ir iespējams samazināt par vienu pakāpienu.

| 3. | Visu pakāpienu augstums ir vienāds. |
| --- | --- |

3.

Visu pakāpienu augstums ir vienāds.

| 4. | Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj vismaz 80 % no pakāpienu aizsargapkaluma augšējās virsmas platuma. Līdzīga josla norāda priekšējo virsmu pēdējam pakāpienam, iekāpjot vagonā. |
| --- | --- |

4.

Vismaz pirmo un pēdējo pakāpienu atzīmē ar kontrastējošu joslu, kuras dziļums ir 45–55 mm un kura noklāj vismaz 80 % no pakāpienu aizsargapkaluma augšējās virsmas platuma. Līdzīga josla norāda priekšējo virsmu pēdējam pakāpienam, iekāpjot vagonā.

| 5. | Fiksēta vai paceļama piekļuvei paredzēta ārēja pakāpiena maksimālais augstums ir 230 mm starp pakāpieniem, un minimālais dziļums – 150 mm. |
| --- | --- |

5.

Fiksēta vai paceļama piekļuvei paredzēta ārēja pakāpiena maksimālais augstums ir 230 mm starp pakāpieniem, un minimālais dziļums – 150 mm.

| 6. | Ja vagons ir aprīkots ar pakāpiena plāksni, kura ir durvju sliekšņa pagarinājums ārpus vagona, un starp pakāpiena plāksni un vagona grīdu nav līmeņa starpības, to neuzskata par pakāpienu šīs specifikācijas izpratnē. Ir pieļaujams arī minimāls augstuma samazinājums (maksimāli 60 mm) starp grīdas virsmu pie durvju sliekšņa un vagona ārpusē, ko izmanto durvju vēršanai un noslēgšanai, un to neuzskata par pakāpienu. |
| --- | --- |

6.

Ja vagons ir aprīkots ar pakāpiena plāksni, kura ir durvju sliekšņa pagarinājums ārpus vagona, un starp pakāpiena plāksni un vagona grīdu nav līmeņa starpības, to neuzskata par pakāpienu šīs specifikācijas izpratnē. Ir pieļaujams arī minimāls augstuma samazinājums (maksimāli 60 mm) starp grīdas virsmu pie durvju sliekšņa un vagona ārpusē, ko izmanto durvju vēršanai un noslēgšanai, un to neuzskata par pakāpienu.

| 7. | Vagona tamburs sasniedzams maksimāli ar četriem pakāpieniem, no kuriem viens var atrasties ārpusē. |
| --- | --- |

7.

Vagona tamburs sasniedzams maksimāli ar četriem pakāpieniem, no kuriem viens var atrasties ārpusē.

| 8. | Ritošajam sastāvam, kam normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie esošiem peroniem, kuri zemāki nekā 380 mm, un kura durvis pasažieru iekāpšanai ir virs ratiņiem, nav jāatbilst 2. un 5. punkta prasībām, ja var parādīt, ka tādējādi tiek panākts vienmērīgāks pakāpienu augstuma sadalījums. |
| --- | --- |

8.

Ritošajam sastāvam, kam normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie esošiem peroniem, kuri zemāki nekā 380 mm, un kura durvis pasažieru iekāpšanai ir virs ratiņiem, nav jāatbilst 2. un 5. punkta prasībām, ja var parādīt, ka tādējādi tiek panākts vienmērīgāks pakāpienu augstuma sadalījums.

4.2.2.12.   Iekāpšanas palīglīdzekļi

| 1. | Izveido drošu uzglabāšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, netraucē pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem un nerada apdraudējumu pasažieriem pēkšņas apstāšanās gadījumā. |
| --- | --- |

1.

Izveido drošu uzglabāšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka iekāpšanas palīglīdzekļi, tostarp pārvietojamās uzbrauktuves, netraucē pasažieru ratiņkrēsliem vai kustības palīglīdzekļiem un nerada apdraudējumu pasažieriem pēkšņas apstāšanās gadījumā.

| 2. | Saskaņā ar 4.4.3. punktā norādītajiem noteikumiem ritošajā sastāvā var atrasties šādi iekāpšanas palīglīdzekļu veidi. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar 4.4.3. punktā norādītajiem noteikumiem ritošajā sastāvā var atrasties šādi iekāpšanas palīglīdzekļu veidi.

4.2.2.12.1.   Pārvietojams pakāpiens un savienojošā platforma

| 1. | Pārvietojams pakāpiens ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir zemāka nekā durvju sliekšņa līmenis, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu. |
| --- | --- |

1.

Pārvietojams pakāpiens ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir zemāka nekā durvju sliekšņa līmenis, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu.

| 2. | Savienojošā platforma ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir maksimāli tuvu durvju sliekšņa līmenim, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu. |
| --- | --- |

2.

Savienojošā platforma ir vagonā ierīkota ievelkama ierīce, kas ir maksimāli tuvu durvju sliekšņa līmenim, pilnībā automātiska un darbināma savienojumā ar durvju atvēršanu/aizvēršanu.

| 3. | Ja pārvietojamais pakāpiens vai savienojošā platforma izvirzās ārpus atļautajiem gabarītiem, vilcienam jābūt nekustīgam, kamēr pakāpiens vai platforma ir izvirzīti. |
| --- | --- |

3.

Ja pārvietojamais pakāpiens vai savienojošā platforma izvirzās ārpus atļautajiem gabarītiem, vilcienam jābūt nekustīgam, kamēr pakāpiens vai platforma ir izvirzīti.

| 4. | Pārvietojamā pakāpiena vai savienojošās platformas izvirzīšanai jābūt pabeigtai, pirms durvju atvērums ļauj pasažieriem tos šķērsot, un pretēji, pakāpiena vai platformas ievilkšana drīkst sākties tikai tad, kad durvju atvērums vairs neļauj pasažieriem tos šķērsot. |
| --- | --- |

4.

Pārvietojamā pakāpiena vai savienojošās platformas izvirzīšanai jābūt pabeigtai, pirms durvju atvērums ļauj pasažieriem tos šķērsot, un pretēji, pakāpiena vai platformas ievilkšana drīkst sākties tikai tad, kad durvju atvērums vairs neļauj pasažieriem tos šķērsot.

| 5. | Pārvietojamie pakāpieni un savienojošās platformas atbilst 5.3.2.8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.

Pārvietojamie pakāpieni un savienojošās platformas atbilst 5.3.2.8. punkta prasībām.

4.2.2.12.2.   Vagona uzbrauktuve

| 1. | Vagona uzbrauktuve ir ierīce, kas novietota starp vagona durvju slieksni un peronu. Tā var būt manuāla, pusautomātiska vai automātiska. |
| --- | --- |

1.

Vagona uzbrauktuve ir ierīce, kas novietota starp vagona durvju slieksni un peronu. Tā var būt manuāla, pusautomātiska vai automātiska.

| 2. | Vagona uzbrauktuves atbilst 5.3.2.9. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

Vagona uzbrauktuves atbilst 5.3.2.9. punkta prasībām.

4.2.2.12.3.   Iebūvēts pacēlājs

| 1. | Iebūvēts pacēlājs ir ierīce, kas iebūvēta vagona durvju ejā un kas spēj pārvarēt maksimālo līmeņa starpību starp vagona grīdu un stacijas peronu, pie kura to izmanto. |
| --- | --- |

1.

Iebūvēts pacēlājs ir ierīce, kas iebūvēta vagona durvju ejā un kas spēj pārvarēt maksimālo līmeņa starpību starp vagona grīdu un stacijas peronu, pie kura to izmanto.

| 2. | Kad pacēlājs ir uzglabāšanas pozīcijā, minimālais izmantojamais durvju platums atbilst 4.2.2.3.2. punktam. |
| --- | --- |

2.

Kad pacēlājs ir uzglabāšanas pozīcijā, minimālais izmantojamais durvju platums atbilst 4.2.2.3.2. punktam.

| 3. | Iebūvēti pacēlāji atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.

Iebūvēti pacēlāji atbilst 5.3.2.10. punkta prasībām.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1.   Saskarnes ar infrastruktūras apakšsistēmu

10. tabula

Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

| Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu |
| --- |
| PRM SITS | | INF SITS | |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā | 4.2.2.11. | Peroni | 4.2.9. |
| Īpaši gadījumi saistībā ar pakāpienu novietojumu iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā | 7.3.2.6. | Īpaši gadījumi saistībā ar peroniem | 7.7. |

Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

PRM SITS

INF SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

4.2.2.11.

Peroni

4.2.9.

Īpaši gadījumi saistībā ar pakāpienu novietojumu iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

7.3.2.6.

Īpaši gadījumi saistībā ar peroniem

7.7.

4.3.2.   Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

11. tabula

Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu

| Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu |
| --- |
| PRM SITS | | LOC&PAS SITS | |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | 4.2.2. | Pasažieriem paredzētais aprīkojums | 4.2.5. |

Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu

PRM SITS

LOC&PAS SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Ritošā sastāva apakšsistēma

4.2.2.

Pasažieriem paredzētais aprīkojums

4.2.5.

4.3.3.   Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu

12. tabula

Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu

| Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu |
| --- |
| PRM SITS | | TAP SITS | |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Stacijas pieejamība
  Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā | 4.4.1. | Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām | 4.2.6. |
| Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā | 4.4.2. | Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām | 4.2.6. |
| Pieejamība un rezervēšana | 4.4.2. | Ar vietu pieejamību/rezervēšanu saistītās informācijas apstrāde | 4.2.9. |
| Vizuālā informācija | 4.2.1.10. | Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde | 4.2.12. |
| Mutiskā informācija | 4.2.1.11. | Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde | 4.2.12. |
| Informācija klientiem | 4.2.2.7. | Vilcienā sniedzamās informācijas apstrāde | 4.2.13. |

Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumu apakšsistēmu

PRM SITS

TAP SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Stacijas pieejamība

Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā

4.4.1.

Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām

4.2.6.

Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā

4.4.2.

Tādas informācijas apstrāde, kas attiecas uz personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārvadāšanu un palīdzību šīm personām

4.2.6.

Pieejamība un rezervēšana

4.4.2.

Ar vietu pieejamību/rezervēšanu saistītās informācijas apstrāde

4.2.9.

Vizuālā informācija

4.2.1.10.

Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde

4.2.12.

Mutiskā informācija

4.2.1.11.

Stacijā sniedzamās informācijas apstrāde

4.2.12.

Informācija klientiem

4.2.2.7.

Vilcienā sniedzamās informācijas apstrāde

4.2.13.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Šādi ekspluatācijas noteikumi neietilpst apakšsistēmu novērtēšanā.

Šajā SITS nav precizēti ekspluatācijas noteikumi evakuācijai bīstamu situāciju gadījumā, tikai attiecīgās tehniskās prasības. Infrastruktūras un ritošā sastāva tehnisko prasību mērķis ir sekmēt visu personu, tostarp personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām, evakuāciju.

4.4.1.   Infrastruktūras apakšsistēma

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijas noteikumi attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir šādi.

| — | Vispārīgi noteikumi
  Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu, ka visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām var piekļūt pasažieru infrastruktūrai jebkurā brīdī darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar jebkuru tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma politiku, kas var vēlēties izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.4.2. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā iekļauj ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām. |
| --- | --- |

—

Vispārīgi noteikumi

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu, ka visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām var piekļūt pasažieru infrastruktūrai jebkurā brīdī darba laikā saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar jebkuru tāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma politiku, kas var vēlēties izmantot tehniskās iekārtas (sk. 4.4.2. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Infrastruktūras politikā iekļauj ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām.

| — | Stacijas pieejamība
  Ekspluatācijas noteikumi nodrošina, lai būtu pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni. |
| --- | --- |

—

Stacijas pieejamība

Ekspluatācijas noteikumi nodrošina, lai būtu pieejama informācija par visu staciju pieejamības līmeni.

| — | Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem
  Ekspluatācijas noteikumi rakstiskā formā tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.2.1.8. punktu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā). |
| --- | --- |

—

Stacijas bez personāla – biļešu iegāde vājredzīgiem pasažieriem

Ekspluatācijas noteikumi rakstiskā formā tiek īstenoti attiecībā uz stacijām bez personāla, kurās biļetes iegādājas tirdzniecības automātos (sk. 4.2.1.8. punktu). Šādos gadījumos vienmēr ir jābūt alternatīviem biļešu iegādes veidiem, kurus var izmantot vājredzīgi pasažieri (piemēram, iespēja iegādāties biļeti vai nu vilcienā, vai galastacijā).

| — | Biļešu iegādes kontrole – turniketi
  Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno ekspluatācijas noteikumus, ar ko personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo īpašo piekļuvi var izmantot personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski. |
| --- | --- |

—

Biļešu iegādes kontrole – turniketi

Ja biļešu iegādes kontrolei tiek izmantoti turniketi, īsteno ekspluatācijas noteikumus, ar ko personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām piedāvā paralēlu piekļuvi caur šādiem kontroles punktiem. Šo īpašo piekļuvi var izmantot personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, un to var kontrolēt vai nu personāls, vai automātiski.

| — | Peronu apgaismojums
  Apgaismojumu uz peroniem atļauts izslēgt, ja nav gaidāms neviens vilciens. |
| --- | --- |

—

Peronu apgaismojums

Apgaismojumu uz peroniem atļauts izslēgt, ja nav gaidāms neviens vilciens.

| — | Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana
  Ekspluatācijas noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.2.1.10. un 4.2.1.11. punktu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standarta procedūras, lai panāktu pilnīgu būtiskas informācijas atbilsmi.
  Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu.

  Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu. |
| --- | --- |

—

Vizuāla un mutiska informācija – atbilsmes panākšana

Ekspluatācijas noteikumus īsteno, lai panāktu atbilsmi starp būtisku vizuālu un mutisku informāciju (sk. 4.2.1.10. un 4.2.1.11. punktu). Personāls, sniedzot paziņojumus, ievēro standarta procedūras, lai panāktu pilnīgu būtiskas informācijas atbilsmi.

Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu.

Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu.

| — | Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma
  Ja stacijā netiek sniegta mutiskā informācija, izmantojot skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.2.1.11. punktu), ekspluatācijas noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri stacijā var iegūt to pašu informāciju dzirdami (piemēram, personāla sniegts vai automatizēts tālruņa informācijas pakalpojums). |
| --- | --- |

—

Mutiskā pasažieru informācijas sistēma pēc pieprasījuma

Ja stacijā netiek sniegta mutiskā informācija, izmantojot skaļruņu sakaru sistēmu (sk. 4.2.1.11. punktu), ekspluatācijas noteikumos paredz alternatīvu informācijas sistēmu, ar ko pasažieri stacijā var iegūt to pašu informāciju dzirdami (piemēram, personāla sniegts vai automatizēts tālruņa informācijas pakalpojums).

| — | Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu(-as) uz perona, kur šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus.
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai, ja iespējams, noteiktu vilcienu apstāšanās vietu atbilstīgi šīs (vai šo) darbības zonas(-u) atrašanās vietai. |
| --- | --- |

—

Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu(-as) uz perona, kur šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus.

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai, ja iespējams, noteiktu vilcienu apstāšanās vietu atbilstīgi šīs (vai šo) darbības zonas(-u) atrašanās vietai.

| — | Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem (sk. 4.2.1.14. punktu).
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.2.1.14. punktu).
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.2.1.14. punktu). |
| --- | --- |

—

Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem (sk. 4.2.1.14. punktu).

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem (sk. 4.2.1.14. punktu).

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā (sk. 4.2.1.14. punktu).

| — | Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību.
  Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007 (2). |
| --- | --- |

—

Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību.

Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007 (2).

| — | Uzraudzīta dzelzceļa pāreja
  Ja ir atļautas uzraudzītas dzelzceļa pārejas, īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls pie uzraudzītām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tostarp norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīta dzelzceļa pāreja

Ja ir atļautas uzraudzītas dzelzceļa pārejas, īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls pie uzraudzītām dzelzceļa pārejām sniedz attiecīgu palīdzību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tostarp norādes, kad ir droši šķērsot sliežu ceļu.

4.4.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma

Ņemot vērā 3. iedaļas pamatprasības, ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijas noteikumi attiecībā uz pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir šādi.

| — | Vispārīgi noteikumi
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu pasažieru ritošā sastāva pieejamību visos darbības laikos saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar infrastruktūras pārvaldītāja vai stacijas apsaimniekotāja politiku (sk. 4.4.1. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Ritošā sastāva politikā ietver ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām. |
| --- | --- |

—

Vispārīgi noteikumi

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir rakstveida politika, lai nodrošinātu pasažieru ritošā sastāva pieejamību visos darbības laikos saskaņā ar šīs SITS tehniskajām prasībām. Turklāt šāda politika ir savietojama attiecīgi ar infrastruktūras pārvaldītāja vai stacijas apsaimniekotāja politiku (sk. 4.4.1. punktu). Politiku īsteno, sniedzot atbilstošu informāciju personālam, nodrošinot procedūras un apmācības. Ritošā sastāva politikā ietver ekspluatācijas noteikumus vismaz šādām situācijām.

| — | Priekšrocību sēdvietu pieejamība un rezervēšana
  Saistībā ar sēdvietām, kuras klasificē kā “priekšrocību” sēdvietas, ir divas iespējas: i) nerezervētas sēdvietas un ii) rezervētas sēdvietas (sk. 4.2.2.1.2. punktu). i) gadījumā ekspluatācijas noteikumi ir vērsti uz pārējiem pasažieriem (t. i., ir izvietotas zīmes) ar lūgumu nodrošināt, ka priekšroka tiek dota visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, par kurām noteikts, ka tās tiesīgas izmantot šādas sēdvietas, un ka aizņemtās priekšrocību sēdvietas attiecīgi jāatbrīvo. ii) gadījumā ekspluatācijas noteikumus īsteno dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai nodrošinātu, ka biļešu iegādes rezervēšanas sistēma ir taisnīga attiecībā uz personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šādi noteikumi nodrošinās, ka priekšrocību sēdvietas sākotnēji, līdz konkrētam laikam pirms vilciena atiešanas ir pieejamas rezervēšanai tikai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Pēc tam priekšrocību sēdvietas ir pieejamas visiem pasažieriem, tostarp personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

—

Priekšrocību sēdvietu pieejamība un rezervēšana

Saistībā ar sēdvietām, kuras klasificē kā “priekšrocību” sēdvietas, ir divas iespējas: i) nerezervētas sēdvietas un ii) rezervētas sēdvietas (sk. 4.2.2.1.2. punktu). i) gadījumā ekspluatācijas noteikumi ir vērsti uz pārējiem pasažieriem (t. i., ir izvietotas zīmes) ar lūgumu nodrošināt, ka priekšroka tiek dota visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, par kurām noteikts, ka tās tiesīgas izmantot šādas sēdvietas, un ka aizņemtās priekšrocību sēdvietas attiecīgi jāatbrīvo. ii) gadījumā ekspluatācijas noteikumus īsteno dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai nodrošinātu, ka biļešu iegādes rezervēšanas sistēma ir taisnīga attiecībā uz personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Šādi noteikumi nodrošinās, ka priekšrocību sēdvietas sākotnēji, līdz konkrētam laikam pirms vilciena atiešanas ir pieejamas rezervēšanai tikai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Pēc tam priekšrocību sēdvietas ir pieejamas visiem pasažieriem, tostarp personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| — | Suņu–pavadoņu pārvadāšana
  Izstrādā ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka no personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kurām līdzi ir suns–pavadonis, netiek iekasēta papildu samaksa. |
| --- | --- |

—

Suņu–pavadoņu pārvadāšana

Izstrādā ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka no personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kurām līdzi ir suns–pavadonis, netiek iekasēta papildu samaksa.

| — | Ratiņkrēslu vietu pieejamība un to rezervēšana
  Priekšrocību sēdvietu pieejamības un rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz ratiņkrēslu vietām, uz kurām priekšrocība tiek dota vienīgi personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā. Turklāt ekspluatācijas noteikumos paredz i) nerezervētu vai ii) rezervētu sēdvietu pavadoņiem (kas nav PRM) ratiņkrēsla vietas tuvumā vai pretī tai. |
| --- | --- |

—

Ratiņkrēslu vietu pieejamība un to rezervēšana

Priekšrocību sēdvietu pieejamības un rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz ratiņkrēslu vietām, uz kurām priekšrocība tiek dota vienīgi personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā. Turklāt ekspluatācijas noteikumos paredz i) nerezervētu vai ii) rezervētu sēdvietu pavadoņiem (kas nav PRM) ratiņkrēsla vietas tuvumā vai pretī tai.

| — | Universālo guļamvagonu pieejamība un to rezervēšana
  Priekšrocību sēdvietu rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz universālajiem guļamvagoniem (sk. 4.2.2.10. punktu). Tomēr ekspluatācijas noteikumos paredz, ka vietas universālajos guļamvagonos nedrīkst aizņemt bez rezervācijas (t. i., vienmēr nepieciešama iepriekšēja rezervēšana). |
| --- | --- |

—

Universālo guļamvagonu pieejamība un to rezervēšana

Priekšrocību sēdvietu rezervēšanas noteikumi attiecas arī uz universālajiem guļamvagoniem (sk. 4.2.2.10. punktu). Tomēr ekspluatācijas noteikumos paredz, ka vietas universālajos guļamvagonos nedrīkst aizņemt bez rezervācijas (t. i., vienmēr nepieciešama iepriekšēja rezervēšana).

| — | Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz ārdurvju aktivizēšanu, ko veic vilciena apkalpe, lai nodrošinātu visu pasažieru, tostarp personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām, drošību (sk. 4.2.2.3.2. punktu). |
| --- | --- |

—

Ārdurvju aktivizēšana, ko veic vilciena apkalpe

Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz ārdurvju aktivizēšanu, ko veic vilciena apkalpe, lai nodrošinātu visu pasažieru, tostarp personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām, drošību (sk. 4.2.2.3.2. punktu).

| — | Ārkārtas izsaukuma ierīce ratiņkrēsla vietā, universālajās tualetēs vai ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un darbību ārkārtas izsaukuma ierīces aktivizēšanas gadījumā (sk. 4.2.2.2., 4.2.2.5. un 4.2.2.10. punktu). Reakcija un darbība var atšķirties atbilstoši ārkārtas izsaukuma iemeslam. |
| --- | --- |

—

Ārkārtas izsaukuma ierīce ratiņkrēsla vietā, universālajās tualetēs vai ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu pienācīgu vilciena apkalpes reakciju un darbību ārkārtas izsaukuma ierīces aktivizēšanas gadījumā (sk. 4.2.2.2., 4.2.2.5. un 4.2.2.10. punktu). Reakcija un darbība var atšķirties atbilstoši ārkārtas izsaukuma iemeslam.

| — | Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumā
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz akustisko drošības instrukciju pārraidi pasažieriem ārkārtas gadījumā (sk. 4.2.2.7.4. punktu). Šie noteikumi ietver instrukciju un to pārraides veidu.






  — | Vizuālā un akustiskā informācija – reklāmas kontrole
  Jābūt pieejamai informācijai par maršrutu vai tīklu, kurā vilcienu ekspluatē (dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums lemj par veidu, kā sniegt šo informāciju).
  Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu.

  Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu. |
| --- | --- | --- |

—

Akustiskas drošības instrukcijas ārkārtas gadījumā

Īsteno ekspluatācijas noteikumus attiecībā uz akustisko drošības instrukciju pārraidi pasažieriem ārkārtas gadījumā (sk. 4.2.2.7.4. punktu). Šie noteikumi ietver instrukciju un to pārraides veidu.

—

Vizuālā un akustiskā informācija – reklāmas kontrole

Jābūt pieejamai informācijai par maršrutu vai tīklu, kurā vilcienu ekspluatē (dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums lemj par veidu, kā sniegt šo informāciju).

Reklāmu neapvieno ar informāciju par maršrutu.

Piezīme. Piemērojot šo punktu, vispārēja informācija par sabiedriskā transporta pakalpojumiem netiek uzskatīta par reklāmu.

| — | Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai vilciena apkalpe pārbaudītu un varētu labot kļūdainu automātisko informāciju (sk. 4.2.2.7. punktu). |
| --- | --- |

—

Automātiskās informācijas sistēmas – nepareizas vai maldinošas informācijas labošana manuāli

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai vilciena apkalpe pārbaudītu un varētu labot kļūdainu automātisko informāciju (sk. 4.2.2.7. punktu).

| — | Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka nākamo pieturu paziņo ne vēlāk kā divas minūtes pirms vilciena pienākšanas stacijā (sk. 4.2.2.7. punktu). |
| --- | --- |

—

Noteikumi par galastacijas un nākamās pieturas paziņošanu

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, lai nodrošinātu, ka nākamo pieturu paziņo ne vēlāk kā divas minūtes pirms vilciena pienākšanas stacijā (sk. 4.2.2.7. punktu).

| — | Noteikumi par vilciena sastāva formēšanu, lai palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu varētu izmantot saskaņā ar peronu plānojumu
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus, lai varētu noteikt palīglīdzekļu iekļūšanai ar ratiņkrēslu drošas ekspluatācijas zonas attiecībā uz vilcienu apstāšanās vietām. |
| --- | --- |

—

Noteikumi par vilciena sastāva formēšanu, lai palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu varētu izmantot saskaņā ar peronu plānojumu

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus, lai varētu noteikt palīglīdzekļu iekļūšanai ar ratiņkrēslu drošas ekspluatācijas zonas attiecībā uz vilcienu apstāšanās vietām.

| — | Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe un stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem. Manuālu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka personālam jāizmanto minimāla fiziskā piepūle. Motorizētu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka ekspluatācija netiek pārtraukta elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe vai stacijas personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem.
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka vilciena apkalpe un stacijas personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā. |
| --- | --- |

—

Manuāli un motorizēti palīglīdzekļi iekļūšanai ar ratiņkrēslu – drošība

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe un stacijas personāls rīkojas ar iekāpšanas palīglīdzekļiem. Manuālu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka personālam jāizmanto minimāla fiziskā piepūle. Motorizētu ierīču gadījumā procedūras nodrošina, ka ekspluatācija netiek pārtraukta elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kuros paredz to, kā vilciena apkalpe vai stacijas personāls izmanto pārvietojamo drošības barjeru, kas piestiprināta ratiņkrēslu pacēlājiem.

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka vilciena apkalpe un stacijas personāls spēj droši rīkoties ar iekāpšanas uzbrauktuvēm, tās izvēršot, nostiprinot, paceļot, nolaižot un fiksējot uzglabāšanas pozīcijā.

| — | Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību.
  Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007.
  Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu uz perona, kurā šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošiem peroniem, pie kuriem vilciens, visticamāk, apstāsies.
  Iepriekšminētā rezultātā vilciena apstāšanās vieta dažos gadījumos jāpielāgo, lai atbilstu šai prasībai.
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.2.1.12. punktu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas. |
| --- | --- |

—

Palīdzība iekāpt vilcienā un izkāpt no tā

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, kas nodrošina to, ka personāls apzinās, ka personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām var būt nepieciešama palīdzība, lai iekāptu vilcienā un izkāptu no tā, un ka personāls vajadzības gadījumā sniedz šādu palīdzību.

Noteikumi par palīdzības sniegšanu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām definēti Regulā (EK) Nr. 1371/2007.

Perons – zona, kur izmanto palīglīdzekļus iekļūšanai ar ratiņkrēslu

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs kopīgi nosaka vietu uz perona, kurā šāda iekārta, visticamāk, tiks izmantota, un parāda tās derīgumu. Šai vietai jābūt savietojamai ar esošiem peroniem, pie kuriem vilciens, visticamāk, apstāsies.

Iepriekšminētā rezultātā vilciena apstāšanās vieta dažos gadījumos jāpielāgo, lai atbilstu šai prasībai.

Īsteno ekspluatācijas noteikumus, ņemot vērā vilciena sastāva formēšanas variantus (sk. 4.2.1.12. punktu), lai vilcienu apstāšanās vietu varētu noteikt, ievērojot iekāpšanas palīglīdzekļu darbības zonas.

| — | Ārkārtas metode pārvietojamo pakāpienu izmantošanai
  Īsteno ekspluatācijas noteikumus savienojošās platformas nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā ārkārtas gadījumā vai izmantošanai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

Ārkārtas metode pārvietojamo pakāpienu izmantošanai

Īsteno ekspluatācijas noteikumus savienojošās platformas nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā ārkārtas gadījumā vai izmantošanai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā.

| — | Vilciena formēšanas kombinācijas no šai SITS atbilstoša un neatbilstoša ritošā sastāva
  Formējot vilcienu, kurā ir gan šai SITS atbilstošs, gan neatbilstošs ritošais sastāvs, īsteno ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka vilcienā ir vismaz divas ratiņkrēslu vietas, kas atbilst šai SITS. Ja vilcienā ir pieejamas tualetes, nodrošina, ka personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir pieejama universālā tualete.
  Ja tiek formētas šādas ritošā sastāva kombinācijas, ievieš procedūras, lai nodrošinātu vizuālu un akustisku informāciju par maršrutu visos vagonos.
  Ir pieņemami, ka mainīgās informācijas sistēmu un ratiņkrēslu vietu/universālo tualešu/ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu ārkārtas izsaukuma ierīču funkcionalitāte, darbojoties šādos formējumos, var nebūt pilnīga. |
| --- | --- |

—

Vilciena formēšanas kombinācijas no šai SITS atbilstoša un neatbilstoša ritošā sastāva

Formējot vilcienu, kurā ir gan šai SITS atbilstošs, gan neatbilstošs ritošais sastāvs, īsteno ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka vilcienā ir vismaz divas ratiņkrēslu vietas, kas atbilst šai SITS. Ja vilcienā ir pieejamas tualetes, nodrošina, ka personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, ir pieejama universālā tualete.

Ja tiek formētas šādas ritošā sastāva kombinācijas, ievieš procedūras, lai nodrošinātu vizuālu un akustisku informāciju par maršrutu visos vagonos.

Ir pieņemami, ka mainīgās informācijas sistēmu un ratiņkrēslu vietu/universālo tualešu/ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu ārkārtas izsaukuma ierīču funkcionalitāte, darbojoties šādos formējumos, var nebūt pilnīga.

| — | Vilcienu formēšana no atsevišķiem šai SITS atbilstošiem vagoniem
  Ja vagoni, kuri atsevišķi novērtēti saskaņā ar 6.2.7. punktu, tiek formēti vilcienā, ievieš ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka viss vilciens atbilst šīs SITS 4.2. punktam. |
| --- | --- |

—

Vilcienu formēšana no atsevišķiem šai SITS atbilstošiem vagoniem

Ja vagoni, kuri atsevišķi novērtēti saskaņā ar 6.2.7. punktu, tiek formēti vilcienā, ievieš ekspluatācijas procedūras, lai nodrošinātu, ka viss vilciens atbilst šīs SITS 4.2. punktam.

4.4.3.   Iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšana un palīdzības sniegšana

Infrastruktūras pārvaldītājs vai stacijas apsaimniekotājs un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vienojas par iekāpšanas palīglīdzekļu nodrošināšanu un pārzināšanu, kā arī par palīdzības sniegšanu un alternatīviem pārvadājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1371/2007, lai noteiktu, kura puse ir atbildīga par iekāpšanas palīglīdzekļu izmantošanu un alternatīvo pārvadājumu veikšanu. Infrastruktūras pārvaldītājs (vai stacijas apsaimniekotājs(-i)) un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nodrošina, ka saskaņotais pienākumu sadalījums ir vispiemērotākais vispārējais risinājums.

Šādās vienošanās nosaka:

| — | stacijas peronus, uz kuriem infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos, |
| --- | --- |

—

stacijas peronus, uz kuriem infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

| — | stacijas peronus, uz kuriem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos, |
| --- | --- |

—

stacijas peronus, uz kuriem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzekļa darbība, un ritošo sastāvu, kam to izmantos,

| — | ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos, |
| --- | --- |

—

ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos,

| — | ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos, |
| --- | --- |

—

ritošo sastāvu, kuram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jānodrošina iekāpšanas palīglīdzeklis un infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam jānodrošina tā darbība, un stacijas peronus, kur to izmantos,

| — | alternatīvu pārvadājumu veikšanas nosacījumus, ja:






  — | peronu nevar sasniegt pa bezšķēršļu ceļu vai |
| --- | --- | --- |

—

alternatīvu pārvadājumu veikšanas nosacījumus, ja:

—

peronu nevar sasniegt pa bezšķēršļu ceļu vai

| — | nevar nodrošināt palīdzību, lai izmantotu iekāpšanas palīglīdzekli starp peronu un ritošo sastāvu. |
| --- | --- |

—

nevar nodrošināt palīdzību, lai izmantotu iekāpšanas palīglīdzekli starp peronu un ritošo sastāvu.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

4.5.1.   Infrastruktūras apakšsistēma

Infrastruktūras pārvaldītājam vai stacijas apsaimniekotājam ir procedūras, kurās iekļauta alternatīvas palīdzības sniegšana personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām šīm personām paredzētā aprīkojuma tehniskās apkopes, nomaiņas vai remonta laikā.

4.5.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma

Ja aprīkojums, kas paredzēts personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, tiek bojāts (tas ietver arī reljefas zīmes), dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nodrošina procedūras aprīkojuma remontam vai aizstāšanai sešu darbdienu laikā no brīža, kad bojājums konstatēts.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmu ekspluatācijai un tehniskajai apkopei nepieciešamā personāla profesionālā kvalifikācija saskaņā ar tehnisko jomu, kā definēts 1.1. punktā, un saskaņā ar 4.4. punktu, kurā uzskaitīti ekspluatācijas noteikumi, uz ko attiecas šī SITS, ir šāda.

| | Vilcienu pavadoņiem un personālam, kas sniedz pakalpojumus un palīdzību pasažieriem stacijās un pārdod biļetes, nodrošina profesionālo apmācību, kurā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

Vilcienu pavadoņiem un personālam, kas sniedz pakalpojumus un palīdzību pasažieriem stacijās un pārdod biļetes, nodrošina profesionālo apmācību, kurā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| | Par infrastruktūras vai ritošā sastāva tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajā apmācībā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

Par infrastruktūras vai ritošā sastāva tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajā apmācībā ietver jautājumus, kas veicina izpratni par invaliditāti un līdztiesību, tostarp par īpašām vajadzībām, kādas ir visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

4.7.   Drošības un veselības aizsardzības nosacījumi

Šīs SITS darbības jomā nav paredzētas ne īpašas prasības attiecībā uz drošības un veselības aizsardzības nosacījumiem, kas jāievēro personālam infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijā, ne attiecībā uz SITS īstenošanu.

4.8.   Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

4.8.1.   Infrastruktūras reģistrs

Infrastruktūras raksturlielumi, kas jāreģistrē “dzelzceļa infrastruktūras reģistrā”, ir uzskaitīti Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/633/ES (3).

4.8.2.   Ritošā sastāva reģistrs

Ritošā sastāva raksturlielumi, kas jāreģistrē “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā”, ir uzskaitīti Komisijas Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES (4).

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta f) punktu “savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

5.2.   Inovatīvi risinājumi

Kā norādīts šīs SITS 4.1. punktā, inovatīviem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā saskaņā ar regulas 6. pantā aprakstīto procesu.

5.3.   Komponentu saraksts un raksturlielumi

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2008/57/EK attiecīgie noteikumi, un šie komponenti ir uzskaitīti turpmāk.

5.3.1.   Infrastruktūra

Šādi elementi uzskatāmi par infrastruktūras savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.3.1.1.   Displeji

| 1. | Displeji ir atbilstošā izmērā, lai parādītu atsevišķus staciju nosaukumus vai paziņojumu vārdus. Katru stacijas nosaukumu vai paziņojuma vārdus rāda vismaz divas sekundes. |
| --- | --- |

1.

Displeji ir atbilstošā izmērā, lai parādītu atsevišķus staciju nosaukumus vai paziņojumu vārdus. Katru stacijas nosaukumu vai paziņojuma vārdus rāda vismaz divas sekundes.

| 2. | Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz divas sekundes, un horizontāli skrejošās rindas ātrums nepārsniedz sešas rakstzīmes sekundē. |
| --- | --- |

2.

Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz divas sekundes, un horizontāli skrejošās rindas ātrums nepārsniedz sešas rakstzīmes sekundē.

| 3. | Displejus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot maksimālo redzamības attālumu, saskaņā ar šādu formulu:
  lasīšanas attālumu milimetros dala ar 250 = fonta izmērs (piemēram, 10 000 mm/250 = 40 mm). |
| --- | --- |

3.

Displejus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot maksimālo redzamības attālumu, saskaņā ar šādu formulu:

lasīšanas attālumu milimetros dala ar 250 = fonta izmērs (piemēram, 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2.   Perona uzbrauktuves

| 1. | Uzbrauktuves konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tām var pārvarēt maksimāli 18 % slīpumā. |
| --- | --- |

1.

Uzbrauktuves konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tām var pārvarēt maksimāli 18 % slīpumā.

| 2. | Uz uzbrauktuves var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Uz uzbrauktuves var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā.

| 3. | Uzbrauktuves spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā. |
| --- | --- |

3.

Uzbrauktuves spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

| 4. | Ja uzbrauktuve ir darbināma ar elektroenerģiju, tā konstruēta, paredzot manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

4.

Ja uzbrauktuve ir darbināma ar elektroenerģiju, tā konstruēta, paredzot manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā.

| 5. | Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm. |
| --- | --- |

5.

Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm.

| 6. | Uzbrauktuvēm, kuru brīvais platums ir mazāks nekā 1 000 mm, abos sānos ir apmales, lai novērstu kustības palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu. |
| --- | --- |

6.

Uzbrauktuvēm, kuru brīvais platums ir mazāks nekā 1 000 mm, abos sānos ir apmales, lai novērstu kustības palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu.

| 7. | Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tie nedrīkst būt augstāki par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām. |
| --- | --- |

7.

Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tie nedrīkst būt augstāki par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām.

| 8. | Uzbrauktuve ir aprīkota ar mehānismu, kas droši nostiprina uzbrauktuvi, lai tā neizkustētos brīdī, kad to izmanto iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā. |
| --- | --- |

8.

Uzbrauktuve ir aprīkota ar mehānismu, kas droši nostiprina uzbrauktuvi, lai tā neizkustētos brīdī, kad to izmanto iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā.

| 9. | Uzbrauktuvei ir kontrastējoši marķējumi. |
| --- | --- |

9.

Uzbrauktuvei ir kontrastējoši marķējumi.

5.3.1.3.   Perona pacēlāji

| 1. | Pacēlājus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tiem var pārvarēt. |
| --- | --- |

1.

Pacēlājus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tiem var pārvarēt.

| 2. | Uz pacēlājiem var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Uz pacēlājiem var izvietot ratiņkrēslu, kura raksturlielumi norādīti M papildinājumā.

| 3. | Pacēlāji spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā. |
| --- | --- |

3.

Pacēlāji spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots ierīces centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

| 4. | Pacēlāja platformas virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu. |
| --- | --- |

4.

Pacēlāja platformas virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu.

| 5. | Virsmas līmenī perona pacēlāja minimālais brīvais platums ir 800 mm un garums – 1 200 mm. Saskaņā ar M papildinājumu papildu garums 50 mm paredzēts kāju novietošanai vairāk nekā 100 mm augstumā virs pacēlāja platformas, ņemot vērā personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrašanos gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu. |
| --- | --- |

5.

Virsmas līmenī perona pacēlāja minimālais brīvais platums ir 800 mm un garums – 1 200 mm. Saskaņā ar M papildinājumu papildu garums 50 mm paredzēts kāju novietošanai vairāk nekā 100 mm augstumā virs pacēlāja platformas, ņemot vērā personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrašanos gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

| 6. | Savienojošās platformas, kas nosedz atstarpi starp pacēlāja platformu un vagona grīdu, minimālais platums ir 760 mm. |
| --- | --- |

6.

Savienojošās platformas, kas nosedz atstarpi starp pacēlāja platformu un vagona grīdu, minimālais platums ir 760 mm.

| 7. | Jebkuras vadības ierīces (ja tāda ir), ar ko pacēlāju iedarbina, nolaiž līdz zemes līmenim, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas. |
| --- | --- |

7.

Jebkuras vadības ierīces (ja tāda ir), ar ko pacēlāju iedarbina, nolaiž līdz zemes līmenim, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams, lai operators nepārtraukti manuāli spiestu vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

| 8. | Jānodrošina, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā pacēlāju, uz kura atrodas pasažieris, varētu nolaist līdz zemes līmenim, savukārt tukšu pacēlāju varētu pacelt un nofiksēt uzglabāšanas pozīcijā. |
| --- | --- |

8.

Jānodrošina, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā pacēlāju, uz kura atrodas pasažieris, varētu nolaist līdz zemes līmenim, savukārt tukšu pacēlāju varētu pacelt un nofiksēt uzglabāšanas pozīcijā.

| 9. | Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm sekundē, nolaižot un paceļot pasažieri, un 600 mm sekundē, platformu iedarbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju iedarbina vai nofiksē uzglabāšanas pozīcijā manuāli). |
| --- | --- |

9.

Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm sekundē, nolaižot un paceļot pasažieri, un 600 mm sekundē, platformu iedarbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju iedarbina vai nofiksē uzglabāšanas pozīcijā manuāli).

| 10. | Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tās atrodas pasažieris, ir 0,3 g. |
| --- | --- |

10.

Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tās atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

| 11. | Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā. |
| --- | --- |

11.

Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā.

| 12. | Ar nolaižamu barjeru vai tamlīdzīgu konstrukciju ratiņkrēslu pasargā no noripošanas pāri malai, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā. |
| --- | --- |

12.

Ar nolaižamu barjeru vai tamlīdzīgu konstrukciju ratiņkrēslu pasargā no noripošanas pāri malai, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

| 13. | Katrā pacēlāja platformas malā, kura, platformai atrodoties paceltā pozīcijā, sniedzas ārpus vagona, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās. |
| --- | --- |

13.

Katrā pacēlāja platformas malā, kura, platformai atrodoties paceltā pozīcijā, sniedzas ārpus vagona, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

| 14. | Iekraušanas malas barjerai (ārējai barjerai), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, paceltā un noslēgtā stāvoklī ir jābūt pietiekamai, lai novērstu to, ka motorizēts ratiņkrēsls pārbrauc pāri šai barjerai vai notriec to, vai arī šīs prasības izpilde ir jānodrošina ar papildu sistēmu. |
| --- | --- |

14.

Iekraušanas malas barjerai (ārējai barjerai), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, paceltā un noslēgtā stāvoklī ir jābūt pietiekamai, lai novērstu to, ka motorizēts ratiņkrēsls pārbrauc pāri šai barjerai vai notriec to, vai arī šīs prasības izpilde ir jānodrošina ar papildu sistēmu.

| 15. | Pacēlājs ļauj personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrasties gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu. |
| --- | --- |

15.

Pacēlājs ļauj personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrasties gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

| 16. | Pacēlājam ir kontrastējoši marķējumi. |
| --- | --- |

16.

Pacēlājam ir kontrastējoši marķējumi.

5.3.2.   Ritošais sastāvs

Šādi elementi uzskatāmi par ritošā sastāva savstarpējas izmantojamības komponentiem.

5.3.2.1.   Saskarne ar durvju vadības ierīci

| 1. | Durvju vadības ierīcei ir vizuāla norāde uz tās vai ap to, kad tā aktivizēta, un to darbina ar plaukstu, izmantotajam spēkam nepārsniedzot 15 N. |
| --- | --- |

1.

Durvju vadības ierīcei ir vizuāla norāde uz tās vai ap to, kad tā aktivizēta, un to darbina ar plaukstu, izmantotajam spēkam nepārsniedzot 15 N.

| 2. | Tā ir identificējama ar tausti (piemēram, reljefi marķējumi); šāda identifikācija norāda izmantojuma veidu. |
| --- | --- |

2.

Tā ir identificējama ar tausti (piemēram, reljefi marķējumi); šāda identifikācija norāda izmantojuma veidu.

5.3.2.2.   Standarta un universālās tualetes: kopējie parametri

| 1. | Jebkura durvju roktura, slēdzenes vai durvju vadības ierīces viduspunkts tualetes nodalījuma ārpusē vai iekšpusē atrodas 800–1 100 mm augstumā virs tualetes durvju sliekšņa. |
| --- | --- |

1.

Jebkura durvju roktura, slēdzenes vai durvju vadības ierīces viduspunkts tualetes nodalījuma ārpusē vai iekšpusē atrodas 800–1 100 mm augstumā virs tualetes durvju sliekšņa.

| 2. | Lai norādītu, ka durvis ir aizslēgtas, tualetes iekšpusē un ārpusē paredz vizuālu un reljefu (vai akustisku) norādi. |
| --- | --- |

2.

Lai norādītu, ka durvis ir aizslēgtas, tualetes iekšpusē un ārpusē paredz vizuālu un reljefu (vai akustisku) norādi.

| 3. | Visas durvju vadības ierīces un cits aprīkojums tualetes nodalījumā (izņemot bērnu pārtīšanas galdiņus un ārkārtas izsaukuma ierīces) ir izmantojams ar spēku, kas nepārsniedz 20 N. |
| --- | --- |

3.

Visas durvju vadības ierīces un cits aprīkojums tualetes nodalījumā (izņemot bērnu pārtīšanas galdiņus un ārkārtas izsaukuma ierīces) ir izmantojams ar spēku, kas nepārsniedz 20 N.

| 4. | Visas vadības ierīces, tostarp noskalošanas sistēma, ir kontrastējošā krāsā pret fona virsmu, un tās ir identificējamas ar tausti. |
| --- | --- |

4.

Visas vadības ierīces, tostarp noskalošanas sistēma, ir kontrastējošā krāsā pret fona virsmu, un tās ir identificējamas ar tausti.

| 5. | Izmantojot reljefas piktogrammas, sniedz skaidru, precīzu informāciju par ikvienas vadības ierīces izmantošanu. |
| --- | --- |

5.

Izmantojot reljefas piktogrammas, sniedz skaidru, precīzu informāciju par ikvienas vadības ierīces izmantošanu.

| 6. | Klozetpoda sēdriņķis un vāks, kā arī visi roku balsti kontrastē ar apkārtējo fonu. |
| --- | --- |

6.

Klozetpoda sēdriņķis un vāks, kā arī visi roku balsti kontrastē ar apkārtējo fonu.

5.3.2.3.   Standarta tualete

| 1. | Standarta tualete nav konstruēta tā, lai tai varētu piekļūt personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā. |
| --- | --- |

1.

Standarta tualete nav konstruēta tā, lai tai varētu piekļūt personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

| 2. | Minimālais izmantojamais durvju platums ir 500 mm. |
| --- | --- |

2.

Minimālais izmantojamais durvju platums ir 500 mm.

| 3. | Stacionārus vertikālus un/vai horizontālus roku balstus atbilstoši 4.2.2.9. punktam uzstāda blakus klozetpoda sēdriņķim un izlietnei. |
| --- | --- |

3.

Stacionārus vertikālus un/vai horizontālus roku balstus atbilstoši 4.2.2.9. punktam uzstāda blakus klozetpoda sēdriņķim un izlietnei.

5.3.2.4.   Universālā tualete

| 1. | Universālā tualete ir tualete, kas konstruēta tā, lai to varētu izmantot visi pasažieri, tostarp visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām. |
| --- | --- |

1.

Universālā tualete ir tualete, kas konstruēta tā, lai to varētu izmantot visi pasažieri, tostarp visas personas ar invaliditāti un personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

| 2. | Universālās tualetes izmantojuma jomu nosaka tās novērtēšanā lietotā metode (A vai B saskaņā ar 6.1.3.1. punktu). |
| --- | --- |

2.

Universālās tualetes izmantojuma jomu nosaka tās novērtēšanā lietotā metode (A vai B saskaņā ar 6.1.3.1. punktu).

| 3. | Tualetes ieejas durvju izmantojamais platums ir vismaz 800 mm. Ja durvis ir automātiskas vai pusautomātiskas, tās iespējams atvērt daļēji, lai ļautu personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, pavadonim iziet no tualetes moduļa un atgriezties tajā. |
| --- | --- |

3.

Tualetes ieejas durvju izmantojamais platums ir vismaz 800 mm. Ja durvis ir automātiskas vai pusautomātiskas, tās iespējams atvērt daļēji, lai ļautu personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, pavadonim iziet no tualetes moduļa un atgriezties tajā.

| 4. | Durvju ārpusi norāda ar zīmi atbilstīgi N papildinājumam. |
| --- | --- |

4.

Durvju ārpusi norāda ar zīmi atbilstīgi N papildinājumam.

| 5. | Tualetes nodalījumā ir pietiekami daudz vietas, lai tādu ratiņkrēslu, kā norādīts M papildinājumā, varētu pārvietot līdz pozīcijai, no kuras persona, kas sēž ratiņkrēslā, gan sāniski, gan pa diagonāli var pārsēsties uz klozetpoda sēdriņķa. |
| --- | --- |

5.

Tualetes nodalījumā ir pietiekami daudz vietas, lai tādu ratiņkrēslu, kā norādīts M papildinājumā, varētu pārvietot līdz pozīcijai, no kuras persona, kas sēž ratiņkrēslā, gan sāniski, gan pa diagonāli var pārsēsties uz klozetpoda sēdriņķa.

| 6. | Klozetpoda sēdriņķa priekšā ir vismaz 700 mm liela brīva telpa, kurā vērā ņemts sēdriņķa profils. |
| --- | --- |

6.

Klozetpoda sēdriņķa priekšā ir vismaz 700 mm liela brīva telpa, kurā vērā ņemts sēdriņķa profils.

| 7. | Katrā klozetpoda sēdriņķa pusē paredz horizontālu roku balstu, kas atbilst 4.2.2.9. punkta prasībām un kas sniedzas vismaz līdz klozetpoda sēdriņķa priekšmalai. |
| --- | --- |

7.

Katrā klozetpoda sēdriņķa pusē paredz horizontālu roku balstu, kas atbilst 4.2.2.9. punkta prasībām un kas sniedzas vismaz līdz klozetpoda sēdriņķa priekšmalai.

| 8. | Roku balsts ar ratiņkrēslu pieejamajā pusē ir nostiprināts tā, lai persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, varētu netraucēti pārsēsties uz klozetpoda sēdriņķa un atpakaļ no tā. |
| --- | --- |

8.

Roku balsts ar ratiņkrēslu pieejamajā pusē ir nostiprināts tā, lai persona, kas pārvietojas ratiņkrēslā, varētu netraucēti pārsēsties uz klozetpoda sēdriņķa un atpakaļ no tā.

| 9. | Uz leju nolaistā pozīcijā klozetpoda sēdriņķa virsma atrodas no 450 mm līdz 500 mm virs grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

9.

Uz leju nolaistā pozīcijā klozetpoda sēdriņķa virsma atrodas no 450 mm līdz 500 mm virs grīdas līmeņa.

| 10. | Visas labierīcības ir viegli pieejamas personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā. |
| --- | --- |

10.

Visas labierīcības ir viegli pieejamas personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā.

| 11. | Tualetes kabīnē uzstāda ne mazāk kā divas ārkārtas izsaukuma ierīces, kuras iedarbinot, tiek nosūtīts signāls personai, kas var atbilstīgi rīkoties; tām nav jābūt sakaru ierīcēm. |
| --- | --- |

11.

Tualetes kabīnē uzstāda ne mazāk kā divas ārkārtas izsaukuma ierīces, kuras iedarbinot, tiek nosūtīts signāls personai, kas var atbilstīgi rīkoties; tām nav jābūt sakaru ierīcēm.

| 12. | Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīcēm atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

12.

Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīcēm atbilst 5.3.2.6. punkta noteikumiem.

| 13. | Vienu ārkārtas izsaukuma ierīci novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības ierīces centram. To novieto tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci. |
| --- | --- |

13.

Vienu ārkārtas izsaukuma ierīci novieto ne augstāk kā 450 mm virs grīdas, mērot vertikāli no grīdas virsmas līdz vadības ierīces centram. To novieto tā, lai persona, guļot uz grīdas, varētu aizsniegt vadības ierīci.

| 14. | Otru ārkārtas izsaukuma ierīci uzstāda ne zemāk par 800 mm un ne augstāk par 1 100 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces centram. |
| --- | --- |

14.

Otru ārkārtas izsaukuma ierīci uzstāda ne zemāk par 800 mm un ne augstāk par 1 100 mm virs grīdas, mērot vertikāli līdz vadības ierīces centram.

| 15. | Abas šīs ārkārtas izsaukuma ierīces atrodas uz dažādām kabīnes vertikālām virsmām, lai tās varētu aizsniegt no dažādām pozīcijām. |
| --- | --- |

15.

Abas šīs ārkārtas izsaukuma ierīces atrodas uz dažādām kabīnes vertikālām virsmām, lai tās varētu aizsniegt no dažādām pozīcijām.

| 16. | Ārkārtas izsaukuma ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības ierīcēm tualetē, tās ir citā krāsā nekā pārējās vadības ierīces un izceļas uz apkārtējā fona. |
| --- | --- |

16.

Ārkārtas izsaukuma ierīces atšķiras no jebkurām citām vadības ierīcēm tualetē, tās ir citā krāsā nekā pārējās vadības ierīces un izceļas uz apkārtējā fona.

| 17. | Ja paredzēts bērnu pārtīšanas galdiņš, nolaistā pozīcijā tā izmantojamā virsma ir 800–1 000 mm virs grīdas līmeņa. |
| --- | --- |

17.

Ja paredzēts bērnu pārtīšanas galdiņš, nolaistā pozīcijā tā izmantojamā virsma ir 800–1 000 mm virs grīdas līmeņa.

5.3.2.5.   Bērnu pārtīšanas galdiņš

| 1. | Bērnu pārtīšanas galdiņa izmantojamā virsma ir vismaz 500 mm plata un 700 mm gara. |
| --- | --- |

1.

Bērnu pārtīšanas galdiņa izmantojamā virsma ir vismaz 500 mm plata un 700 mm gara.

| 2. | Tas ir konstruēts tā, lai bērns nevarētu netīšām noslīdēt, tam nav asu malu, un tas var noturēt vismaz 80 kg svaru. |
| --- | --- |

2.

Tas ir konstruēts tā, lai bērns nevarētu netīšām noslīdēt, tam nav asu malu, un tas var noturēt vismaz 80 kg svaru.

| 3. | To iespējams novietot uzglabāšanas pozīcijā ar vienu roku, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 25 N. |
| --- | --- |

3.

To iespējams novietot uzglabāšanas pozīcijā ar vienu roku, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 25 N.

5.3.2.6.   Saskarne ar ārkārtas izsaukuma ierīci

Ārkārtas izsaukuma ierīce:

| 1) | ir norādīta ar zīmi, kurā uz zaļa vai dzeltena fona (atbilstīgi A papildinājuma 10. punktā norādītajai specifikācijai) attēlots balts zvana vai tālruņa simbols; zīme var atrasties uz ierīces pogas, slīpās malas vai uz atsevišķas piktogrammas; |
| --- | --- |

1)

ir norādīta ar zīmi, kurā uz zaļa vai dzeltena fona (atbilstīgi A papildinājuma 10. punktā norādītajai specifikācijai) attēlots balts zvana vai tālruņa simbols; zīme var atrasties uz ierīces pogas, slīpās malas vai uz atsevišķas piktogrammas;

| 2) | ir ar reljefiem simboliem; |
| --- | --- |

2)

ir ar reljefiem simboliem;

| 3) | raida vizuālu un akustisku signālu lietotājam, ka ierīce tikusi iedarbināta; |
| --- | --- |

3)

raida vizuālu un akustisku signālu lietotājam, ka ierīce tikusi iedarbināta;

| 4) | nepieciešamības gadījumā sniedz papildu ekspluatācijas informāciju; |
| --- | --- |

4)

nepieciešamības gadījumā sniedz papildu ekspluatācijas informāciju;

| 5) | ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 30 N. |
| --- | --- |

5)

ir darbināma ar plaukstu, izmantojot spēku, kas nepārsniedz 30 N.

5.3.2.7.   Iekšējie un ārējie displeji

| 1. | Katru stacijas nosaukumu (kurš drīkst būt saīsināts) vai paziņojumu vārdus rāda vismaz divas sekundes. |
| --- | --- |

1.

Katru stacijas nosaukumu (kurš drīkst būt saīsināts) vai paziņojumu vārdus rāda vismaz divas sekundes.

| 2. | Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz divas sekundes, un horizontāli skrejošās rindas ātrums nepārsniedz vidēji sešas rakstzīmes sekundē. |
| --- | --- |

2.

Ja izmanto displeju, kurā informāciju parāda skrejošas rindas veidā (horizontāli vai vertikāli), katru pilnu vārdu rāda vismaz divas sekundes, un horizontāli skrejošās rindas ātrums nepārsniedz vidēji sešas rakstzīmes sekundē.

| 3. | Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms. |
| --- | --- |

3.

Tekstos izmantotais burtveidols ir viegli salasāms.

| 4. | Ārējos displejos izmantoto lielo burtu un ciparu minimālais augstums ir 70 mm priekšējiem displejiem un 35 mm displejiem uz vagonu sāniem. |
| --- | --- |

4.

Ārējos displejos izmantoto lielo burtu un ciparu minimālais augstums ir 70 mm priekšējiem displejiem un 35 mm displejiem uz vagonu sāniem.

| 5. | Iekšējos displejus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot maksimālo redzamības attālumu, saskaņā ar šādu formulu.

  13. tabula


  Ritošā sastāva iekšējo displeju izmantojuma joma







  Lasīšanas attālums | Lielo burtu un ciparu augstums |
| --- | --- | --- |
| < 8 750 mm | (lasīšanas attālums/250) mm |
| 8 750–10 000 mm | 35 mm |
| > 10 000 mm | (lasīšanas attālums/285) mm |

5.

Iekšējos displejus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot maksimālo redzamības attālumu, saskaņā ar šādu formulu.

13. tabula

Ritošā sastāva iekšējo displeju izmantojuma joma

Lasīšanas attālums

Lielo burtu un ciparu augstums

< 8 750 mm

(lasīšanas attālums/250) mm

8 750–10 000 mm

35 mm

> 10 000 mm

(lasīšanas attālums/285) mm

5.3.2.8.   Iekāpšanas palīglīdzekļi: pārvietojamie pakāpieni un savienojošās platformas

| 1. | Pārvietojamos pakāpienus vai savienojošās platformas konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot durvju platumu, kam tie paredzēti. |
| --- | --- |

1.

Pārvietojamos pakāpienus vai savienojošās platformas konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot durvju platumu, kam tie paredzēti.

| 2. | Ierīces mehāniskā stiprība atbilst specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 11. punktā. |
| --- | --- |

2.

Ierīces mehāniskā stiprība atbilst specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 11. punktā.

| 3. | Instalē piemērotu mehānismu, lai nodrošinātu ierīces stabilitāti izvērstā un ievilktā stāvoklī. |
| --- | --- |

3.

Instalē piemērotu mehānismu, lai nodrošinātu ierīces stabilitāti izvērstā un ievilktā stāvoklī.

| 4. | Ierīces virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās izmantojamais brīvais platums ir tāds pats kā durvju platums. |
| --- | --- |

4.

Ierīces virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās izmantojamais brīvais platums ir tāds pats kā durvju platums.

| 5. | Ierīci aprīko ar šķēršļu noteikšanas sistēmu atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 11. punktā. |
| --- | --- |

5.

Ierīci aprīko ar šķēršļu noteikšanas sistēmu atbilstīgi specifikācijai, kas norādīta A papildinājuma 11. punktā.

| 6. | Konstruējot ierīci, paredz metodi tās izvēršanai un nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā, ja pakāpienam tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve. |
| --- | --- |

6.

Konstruējot ierīci, paredz metodi tās izvēršanai un nofiksēšanai uzglabāšanas pozīcijā, ja pakāpienam tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve.

5.3.2.9.   Iekāpšanas palīglīdzekļi: vagona uzbrauktuves

| 1. | Uzbrauktuves konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tām var pārvarēt maksimāli 18 % slīpumā. |
| --- | --- |

1.

Uzbrauktuves konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tām var pārvarēt maksimāli 18 % slīpumā.

| 2. | Uzbrauktuves spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots uzbrauktuves centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā. |
| --- | --- |

2.

Uzbrauktuves spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots uzbrauktuves centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

| 3. | Piekļuves uzbrauktuvi vai nu manuāli novieto personāls, vai izvērš pusautomātiski ar mehāniskiem līdzekļiem, ko darbina apkalpe vai pasažieris. |
| --- | --- |

3.

Piekļuves uzbrauktuvi vai nu manuāli novieto personāls, vai izvērš pusautomātiski ar mehāniskiem līdzekļiem, ko darbina apkalpe vai pasažieris.

| 4. | Ja uzbrauktuve ir darbināma ar elektroenerģiju, tā konstruēta, paredzot manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

4.

Ja uzbrauktuve ir darbināma ar elektroenerģiju, tā konstruēta, paredzot manuālās darbināšanas metodi elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā.

| 5. | Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm. |
| --- | --- |

5.

Uzbrauktuves virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu, un tās brīvais platums ir vismaz 760 mm.

| 6. | Uzbrauktuvēm, kuru brīvais platums ir mazāks nekā 1 000 mm, abos sānos ir apmales, lai novērstu kustības palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu. |
| --- | --- |

6.

Uzbrauktuvēm, kuru brīvais platums ir mazāks nekā 1 000 mm, abos sānos ir apmales, lai novērstu kustības palīglīdzekļu riteņu noslīdēšanu.

| 7. | Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tie nedrīkst būt augstāki par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām. |
| --- | --- |

7.

Paaugstinājumiem uzbrauktuves abos galos ir slīpums, un tie nedrīkst būt augstāki par 20 mm. Tie ir atzīmēti ar kontrastējošām brīdinājuma joslām.

| 8. | Izmantojot uzbrauktuvi iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā, uzbrauktuvi nostiprina, lai tā neizkustētos no vietas, kad uz tās uzbrauc vai no tās nobrauc. |
| --- | --- |

8.

Izmantojot uzbrauktuvi iekļūšanai vilcienā vai izkļūšanai no tā, uzbrauktuvi nostiprina, lai tā neizkustētos no vietas, kad uz tās uzbrauc vai no tās nobrauc.

| 9. | Pusautomātisku uzbrauktuvi aprīko ar ierīci, kas spēj apstādināt pakāpiena kustību, ja tā priekšējā mala saduras ar kādu priekšmetu vai personu, kamēr platforma atrodas kustībā. |
| --- | --- |

9.

Pusautomātisku uzbrauktuvi aprīko ar ierīci, kas spēj apstādināt pakāpiena kustību, ja tā priekšējā mala saduras ar kādu priekšmetu vai personu, kamēr platforma atrodas kustībā.

| 10. | Uzbrauktuvei ir kontrastējoši marķējumi. |
| --- | --- |

10.

Uzbrauktuvei ir kontrastējoši marķējumi.

5.3.2.10.   Iekāpšanas palīglīdzekļi: iebūvēti pacēlāji

| 1. | Pacēlājus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tiem var pārvarēt. |
| --- | --- |

1.

Pacēlājus konstruē un novērtē atbilstoši izmantojuma jomai, ko nosaka, ievērojot lielāko vertikālo atstarpi, ko ar tiem var pārvarēt.

| 2. | Pacēlāja platformas virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu. Virsmas līmenī pacēlāja minimālais brīvais platums ir 760 mm un garums – 1 200 mm. Saskaņā ar M papildinājumu papildu garums 50 mm paredzēts kāju novietošanai vairāk nekā 100 mm augstumā virs pacēlāja platformas, ņemot vērā personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrašanos gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu. |
| --- | --- |

2.

Pacēlāja platformas virsma ir nodrošināta pret slīdēšanu. Virsmas līmenī pacēlāja minimālais brīvais platums ir 760 mm un garums – 1 200 mm. Saskaņā ar M papildinājumu papildu garums 50 mm paredzēts kāju novietošanai vairāk nekā 100 mm augstumā virs pacēlāja platformas, ņemot vērā personas, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrašanos gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

| 3. | Savienojošās platformas, kas nosedz atstarpi starp pacēlāja platformu un vagona grīdu, minimālais platums ir 720 mm. |
| --- | --- |

3.

Savienojošās platformas, kas nosedz atstarpi starp pacēlāja platformu un vagona grīdu, minimālais platums ir 720 mm.

| 4. | Pacēlājs spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots pacēlāja platformas centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā. |
| --- | --- |

4.

Pacēlājs spēj noturēt vismaz 300 kg svaru, ja šāds svars novietots pacēlāja platformas centrā un sadalīts 660 mm × 660 mm laukumā.

| 5. | Jebkuras vadības ierīces (ja tāda ir), ar ko pacēlāju iedarbina, nolaiž līdz zemes līmenim, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams nepārtraukti manuāli spiest vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas. |
| --- | --- |

5.

Jebkuras vadības ierīces (ja tāda ir), ar ko pacēlāju iedarbina, nolaiž līdz zemes līmenim, paceļ un nofiksē uzglabāšanas pozīcijā, darbības nodrošināšanai nepieciešams nepārtraukti manuāli spiest vadības pogu, nepieļaujot nepareizu pacēlāja darbību, kad uz pacēlāja platformas kāds atrodas.

| 6. | Jānodrošina, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā pacēlāju, uz kura atrodas pasažieris, varētu nolaist līdz zemes līmenim, savukārt tukšu pacēlāju varētu pacelt un nofiksēt uzglabāšanas pozīcijā. |
| --- | --- |

6.

Jānodrošina, lai elektroenerģijas padeves pārtraukšanas gadījumā pacēlāju, uz kura atrodas pasažieris, varētu nolaist līdz zemes līmenim, savukārt tukšu pacēlāju varētu pacelt un nofiksēt uzglabāšanas pozīcijā.

| 7. | Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm sekundē, nolaižot un paceļot pasažieri, un 600 mm sekundē, platformu iedarbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju iedarbina vai nofiksē uzglabāšanas pozīcijā manuāli). |
| --- | --- |

7.

Neviena pacēlāja platformas daļa nedrīkst kustēties ar ātrumu, kas pārsniedz 150 mm sekundē, nolaižot un paceļot pasažieri, un 600 mm sekundē, platformu iedarbinot vai nofiksējot uzglabāšanas pozīcijā (izņemot, ja pacēlāju iedarbina vai nofiksē uzglabāšanas pozīcijā manuāli).

| 8. | Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tās atrodas pasažieris, ir 0,3 g. |
| --- | --- |

8.

Maksimālais pacēlāja platformas horizontālais un vertikālais paātrinājums, kad uz tās atrodas pasažieris, ir 0,3 g.

| 9. | Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā. |
| --- | --- |

9.

Pacēlāja platforma ir aprīkota ar norobežojumu, lai novērstu ratiņkrēsla riteņu noripošanu no pacēlāja platformas tā darbības laikā.

| 10. | Pārvietojama barjera vai attiecīga konstrukcijas īpašība pasargā ratiņkrēslu no noripošanas pāri malai, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā. |
| --- | --- |

10.

Pārvietojama barjera vai attiecīga konstrukcijas īpašība pasargā ratiņkrēslu no noripošanas pāri malai, kas ir vistuvāk vagonam, līdz pacēlājs ir pilnīgi paceltā pozīcijā.

| 11. | Katrā pacēlāja platformas malā, kura, platformai atrodoties paceltā pozīcijā, sniedzas ārpus vagona, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās. |
| --- | --- |

11.

Katrā pacēlāja platformas malā, kura, platformai atrodoties paceltā pozīcijā, sniedzas ārpus vagona, ir vismaz 25 mm augsta barjera. Šādas barjeras netraucē iekļūšanu ejā vai izkļūšanu no tās.

| 12. | Iekraušanas malas barjera (ārējā barjera), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, ir pietiekama, kad tā ir pacelta vai noslēgta, vai to nodrošina ar papildu sistēmu, lai novērstu to, ka motorizēts ratiņkrēsls pārbrauc pāri šai barjerai vai notriec to. |
| --- | --- |

12.

Iekraušanas malas barjera (ārējā barjera), kura darbojas kā iekraušanas uzbrauktuve, kad pacēlājs ir zemes līmenī, ir pietiekama, kad tā ir pacelta vai noslēgta, vai to nodrošina ar papildu sistēmu, lai novērstu to, ka motorizēts ratiņkrēsls pārbrauc pāri šai barjerai vai notriec to.

| 13. | Pacēlājs ļauj personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrasties gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu. |
| --- | --- |

13.

Pacēlājs ļauj personām, kas pārvietojas ratiņkrēslā, atrasties gan virzienā uz vagonu, gan virzienā uz peronu.

| 14. | Pacēlājam ir kontrastējoši marķējumi. |
| --- | --- |

14.

Pacēlājam ir kontrastējoši marķējumi.

6.   ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒJUMS

Atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļi ir aprakstīti Lēmumā 2010/713/ES.

6.1.   Savstarpējās izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšana

Pirms savstarpējās izmantojamības komponenta laišanas tirgū ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 13. panta 1. punktu un IV pielikumu sagatavo EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai.

Savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar konkrētajam komponentam noteikto moduli (noteiktajiem moduļiem), kā norādīts šīs SITS 6.1.2. punktā.

6.1.2.   Moduļu piemērošana

Savstarpējās izmantojamības komponentu EK atbilstības sertifikācijas moduļi ir uzskaitīti šajā tabulā.

14. tabula

Savstarpējās izmantojamības komponentu EK atbilstības sertifikācijas moduļi

| CA modulis | Iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |
| CA1 modulis | Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana individuālās pārbaudēs |
| CA2 modulis | Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana pēc nejauši izvēlētiem intervāliem |
| CB modulis | EK tipa pārbaude |
| CC modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli |
| CD modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā |
| CF modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu |
| CH modulis | Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu |
| CH1 modulis | Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi |
| CV modulis | Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |

CA modulis

Iekšējā ražošanas kontrole

CA1 modulis

Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana individuālās pārbaudēs

CA2 modulis

Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana pēc nejauši izvēlētiem intervāliem

CB modulis

EK tipa pārbaude

CC modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli

CD modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā

CF modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu

CH modulis

Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu

CH1 modulis

Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi

CV modulis

Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, attiecīgā komponenta novērtēšanai izvēlas vienu no turpmākajā tabulā norādītajiem moduļiem vai moduļu kombinācijām.

15. tabula

Savstarpējās izmantojamības komponentu EK atbilstības sertifikācijas moduļu kombinācija

| Šā pielikuma punkts | Novērtējamie komponenti | CA modulis | CA1 vai CA2 (5) modulis | CB + CC modulis | CB + CD modulis | CB + CF modulis | CH (5) modulis | CH1 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.3.1.1. | Displeji | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.1.2. un 5.3.1.3. | Perona uzbrauktuves un perona pacēlāji | | X | | X | X | X | X |
| 5.3.2.1. | Saskarne ar durvju vadības ierīci | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.2., 5.3.2.3. un 5.3.2.4. | Tualešu moduļi | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.2.5. | Bērnu pārtīšanas galdiņš | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.6. | Ārkārtas izsaukuma ierīces | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.7. | Iekšējie un ārējie displeji | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.2.8.–5.3.2.10. | Iekāpšanas ierīces | | X | | X | X | X | X |

Šā pielikuma punkts

Novērtējamie komponenti

CA modulis

CA1 vai CA2 (5) modulis

CB + CC modulis

CB + CD modulis

CB + CF modulis

CH (5) modulis

CH1 modulis

5.3.1.1.

Displeji

X

X

X

X

X

5.3.1.2. un 5.3.1.3.

Perona uzbrauktuves un perona pacēlāji

X

X

X

X

X

5.3.2.1.

Saskarne ar durvju vadības ierīci

X

X

X

5.3.2.2., 5.3.2.3. un 5.3.2.4.

Tualešu moduļi

X

X

X

X

X

5.3.2.5.

Bērnu pārtīšanas galdiņš

X

X

X

5.3.2.6.

Ārkārtas izsaukuma ierīces

X

X

X

5.3.2.7.

Iekšējie un ārējie displeji

X

X

X

X

X

5.3.2.8.–5.3.2.10.

Iekāpšanas ierīces

X

X

X

X

X

Ja novērtēšanā izmanto īpašu procedūru, tā norādīta 6.1.3. punktā.

6.1.3.   Īpašas novērtēšanas procedūras

6.1.3.1.   Universāls tualetes modulis

Vietu tualetes nodalījumā, lai tādu ratiņkrēslu, kā norādīts M papildinājumā, varētu pārvietot līdz pozīcijai, no kuras persona, kas sēž ratiņkrēslā, gan sāniski, gan pa diagonāli var pārsēsties uz klozetpoda sēdriņķa, novērtē, izmantojot A metodi, kas aprakstīta A papildinājuma 9. punktā norādītajā specifikācijā.

Alternatīvi, ja nevar izmantot A metodi, atļauts izmantot B metodi, kas aprakstīta A papildinājuma 9. punktā norādītajā specifikācijā. Šāda atļauja ir paredzēta tikai šādos gadījumos:

| — | vagoni, kuru pieejamais grīdas platums ir šaurāks nekā 2 400 mm, |
| --- | --- |

—

vagoni, kuru pieejamais grīdas platums ir šaurāks nekā 2 400 mm,

| — | esošais ritošais sastāvs, kas tiek atjaunots vai modernizēts. |
| --- | --- |

—

esošais ritošais sastāvs, kas tiek atjaunots vai modernizēts.

6.1.3.2.   Tualetes modulis un universāls tualetes modulis

Ja tualetes modulis vai universāls tualetes modulis nav iebūvēts kā neatkarīgs nodalījums, tā raksturlielumus var novērtēt apakšsistēmas līmenī.

6.2.   Apakšsistēmas

6.2.1.   EK verifikācija (vispārīgi noteikumi)

EK verifikācijas procedūras, ko piemēro apakšsistēmām, ir aprakstītas Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā un VI pielikumā.

EK verifikācijas procedūru veic saskaņā ar noteiktu moduli (noteiktiem moduļiem), kā norādīts šīs SITS 6.2.2. punktā.

Attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu, ja pieteikuma iesniedzējs uzskatāmi parāda, ka apakšsistēmas vai apakšsistēmas daļu testi vai novērtējumi ir tādi paši vai ir bijuši sekmīgi projekta iepriekšējo lietojumu gadījumā, paziņotā iestāde ņem vērā šo testu un novērtējumu rezultātus EK verifikācijas nolūkā.

Par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu savā starpā vienojas pieteikuma iesniedzējs un paziņotā iestāde saskaņā ar šajā SITS definētajām prasībām un atbilstīgi šīs SITS 7. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem.

6.2.2.   Apakšsistēmas EK verifikācijas procedūras (moduļi)

Apakšsistēmu EK verifikācijas moduļi ir uzskaitīti šajā tabulā.

16. tabula

Apakšsistēmu EK verifikācijas moduļi

| SB modulis | EK tipa pārbaude |
| --- | --- |
| SD modulis | EK verifikācija, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā |
| SF modulis | EK verifikācija, pamatojoties uz produkta verifikāciju |
| SG modulis | EK verifikācija, pamatojoties uz vienības verifikāciju |
| SH1 modulis | EK verifikācija, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi |

SB modulis

EK tipa pārbaude

SD modulis

EK verifikācija, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā

SF modulis

EK verifikācija, pamatojoties uz produkta verifikāciju

SG modulis

EK verifikācija, pamatojoties uz vienības verifikāciju

SH1 modulis

EK verifikācija, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombinācijām, kā norādīts 17. tabulā.

17. tabula

Apakšsistēmu EK verifikācijas moduļu kombinācija

| Novērtējamā apakšsistēma | SB+SD modulis | SB+SF modulis | SG modulis | SH1 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | X | X | | X |
| Infrastruktūras apakšsistēma | | | X | X |

Novērtējamā apakšsistēma

SB+SD modulis

SB+SF modulis

SG modulis

SH1 modulis

Ritošā sastāva apakšsistēma

X

X

X

Infrastruktūras apakšsistēma

X

X

Apakšsistēmas raksturlielumi, kas novērtējami attiecīgajos posmos, norādīti šīs SITS E papildinājuma E1. tabulā infrastruktūras apakšsistēmai un E2. tabulā ritošā sastāva apakšsistēmai. Pieteikuma iesniedzējs apstiprina, ka katra izgatavotā apakšsistēma atbilst tipam.

6.2.3.   Īpašas novērtēšanas procedūras

6.2.3.1.   Sēdvieta, kurā pārsēsties no ratiņkrēsla

Lai novērtētu prasību par tādu sēdvietu nodrošināšanu, kurās pārsēsties no ratiņkrēsla, pārbauda tikai to, ka šādas sēdvietas ir un ka tās ir aprīkotas ar paceļamām parocēm. Pārsēšanās metodi īpaši nenovērtē.

6.2.3.2.   Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

Šo prasību apstiprina ar aprēķiniem, izmantojot vagona konstrukcijas rasējumu nominālās vērtības un attiecīgā perona vai peronu, pie kuriem ritošajam sastāvam paredzēts apstāties, nominālās vērtības. Grīdas ārmalu pie pasažieru ieejas durvīm uzskata par pakāpienu.

6.2.4.   Tehniskie risinājumi, kas projektēšanas posmā rada pieņēmumu par atbilstību

Šīs SITS vajadzībām infrastruktūras apakšsistēmu var uzskatīt par kopumu, kurā ietilpst dažādi apakškomponenti, kas var atkārtoties, piemēram:

| — | stāvvietas, |
| --- | --- |

—

stāvvietas,

| — | durvis un ieejas, caurredzami šķēršļi un to marķējums, |
| --- | --- |

—

durvis un ieejas, caurredzami šķēršļi un to marķējums,

| — | reljefas norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas, reljefas informācijas norādes gar bezšķēršļu ceļiem, |
| --- | --- |

—

reljefas norādes uz staigāšanai paredzētās virsmas, reljefas informācijas norādes gar bezšķēršļu ceļiem,

| — | uzbrauktuves un kāpnes ar margām, |
| --- | --- |

—

uzbrauktuves un kāpnes ar margām,

| — | mēbeļu stiprinājumi un marķēšana, |
| --- | --- |

—

mēbeļu stiprinājumi un marķēšana,

| — | biļešu iegādes vietas vai informācijas punkti, |
| --- | --- |

—

biļešu iegādes vietas vai informācijas punkti,

| — | biļešu tirdzniecības automāti un kontroles iekārtas, |
| --- | --- |

—

biļešu tirdzniecības automāti un kontroles iekārtas,

| — | vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija, |
| --- | --- |

—

vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija,

| — | peroni, tostarp peronu beigas un malas, nojumes un uzgaidāmās telpas, ja tādas paredzētas, |
| --- | --- |

—

peroni, tostarp peronu beigas un malas, nojumes un uzgaidāmās telpas, ja tādas paredzētas,

| — | dzelzceļa pārejas. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārejas.

Šo infrastruktūras apakšsistēmas apakškomponentu gadījumā pieņēmumu par atbilstību var novērtēt projektēšanas posmā pirms ikviena konkrētā projekta un neatkarīgi no tā. Projektēšanas posmā paziņotā iestāde izsniedz starpposma verifikācijas atestāciju (SVA).

6.2.5.   Tehniskās apkopes novērtēšana

Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā noteikts, ka paziņotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kurā iekļauti visi nepieciešamie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti.

Paziņotā iestāde verificē tikai faktu, ka ir iesniegti šīs SITS 4.5. punktā noteiktie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. Paziņotajai iestādei nav jāverificē informācija, kas ietverta iesniegtajos dokumentos.

6.2.6.   Ekspluatācijas noteikumu novērtēšana

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantu katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam un infrastruktūras pārvaldītājam, kas iesniedz pieteikumu jauna vai grozīta drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanai, jāapliecina, ka tas savā drošības pārvaldības sistēmā ievēro šajā SITS noteiktās ekspluatācijas prasības.

Šīs SITS vajadzībām paziņotā iestāde nepārbauda nevienu ekspluatācijas noteikumu, pat ja tie norādīti 4.4. punktā.

6.2.7.   Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana

Kad ritošo sastāvu piegādā kā atsevišķus vagonus, nevis fiksētā sastāvā, šādus vagonus novērtē saskaņā ar attiecīgiem šīs SITS punktiem, atzīstot, ka ne katrā šādā vagonā būs vietas ratiņkrēsliem, ar ratiņkrēsliem pieejamas labierīcības vai universālā tualete.

Paziņotā iestāde nepārbauda tā ritošā sastāva tipa izmantojuma jomu, kas, sakabināts ar novērtējamo vienību, nodrošina, ka vilciens pilnībā atbilst šai SITS.

Pēc tam, kad šādai vienībai izsniegta ekspluatācijas atļauja, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pienākums ir nodrošināt, ka, formējot vilcienu ar citiem saderīgiem vagoniem, attiecībā uz visu vilcienu ir ievērots šīs SITS 4.2. punkts, kā arī noteikumi, kas definēti OPE SITS 4.2.2.5. punktā (vilciena sastāvs).

7.   SITS ĪSTENOŠANA

7.1.   Šīs SITS piemērošana jaunai infrastruktūrai un jaunam ritošajam sastāvam

7.1.1.   Jauna infrastruktūra

Šī SITS ir piemērojama visām tās darbības jomā esošajām jaunajām stacijām.

Šo SITS neattiecina uz jaunām stacijām, kam jau ir piešķirta būvatļauja vai uz ko attiecas būvdarbu veikšanas līgums, kurš šīs SITS piemērošanas dienā jau vai nu ir parakstīts, vai ir konkursa procedūras beigu posmā. Tomēr šādos gadījumos jāpiemēro PRM SITS 2008 (6) tās definētajā darbības jomā. Attiecībā uz tiem staciju projektiem, kuriem jāpiemēro PRM SITS 2008, ir atļauts (taču nav obligāti) izmantot pārskatīto redakciju vai nu pilnībā, vai attiecībā uz konkrētām iedaļām. Ja piemērošana aprobežojas ar konkrētām iedaļām, pieteikuma iesniedzējam jāpamato un jādokumentē, ka piemērojamās prasības saglabājas konsekventas, un tas jāapstiprina paziņotajai iestādei.

Ja stacijas, kas ilgu laiku bijušas slēgtas pasažieru satiksmei, atkal tiek atvērtas, to var uzskatīt par atjaunošanu vai modernizāciju saskaņā ar 7.2. punktu.

Visos jaunas stacijas būvniecības gadījumos stacijas apsaimniekotājam būtu jāorganizē apspriešanās ar struktūrām, kas atbildīgas par apkārtnes apsaimniekošanu, lai pieejamības prasības varētu ievērot ne tikai stacijā, bet arī attiecībā uz stacijas pieejamību. Multimodālu staciju gadījumā būtu jāapspriežas arī ar citām transporta iestādēm jautājumā par pieejamību starp dzelzceļu un citiem transporta veidiem.

7.1.2.   Jauns ritošais sastāvs

Šo SITS piemēro visām tās darbības jomā iekļautajām ritošā sastāva vienībām, kas nodotas ekspluatācijā pēc dienas, kurā sāk piemērot šo SITS, izņemot gadījumus, kad piemēro LOC&PAS SITS 7.1.1.2. punktu “Pārejas periods” un 7.1.3.1. punktu “Ritošā sastāva apakšsistēma”.

7.2.   Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai un esošam ritošajam sastāvam

7.2.1.   Pasākumi pakāpeniskai pārejai uz mērķa sistēmu

Šī SITS attiecas uz apakšsistēmām to atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā.

Šo SITS neattiecina uz atjaunotām vai modernizētām stacijām, kam jau ir piešķirta būvatļauja vai uz ko attiecas būvdarbu veikšanas līgums, kurš šīs SITS piemērošanas dienā jau vai nu ir parakstīts, vai ir konkursa procedūras beigu posmā.

Šo SITS nepiemēro atjaunotam vai modernizētam ritošajam sastāvam, uz ko šīs SITS piemērošanas dienā attiecas jau parakstīts vai konkursa procedūras beigu posmā esošs līgums.

Attiecībā uz esošu infrastruktūru un ritošo sastāvu SITS vispārējais mērķis ir panākt atbilstību SITS, apzinot un progresīvi novēršot esošos šķēršļus pieejamībai.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sakārtoti aktīvu reģistri un pieņemti īstenošanas plāni, lai sasniegtu šīs regulas mērķi.

7.2.2.   Šīs SITS piemērošana esošai infrastruktūrai

Infrastruktūras jomā atbilstība šai SITS ir obligāta attiecībā uz tām daļām, kas tiek atjaunotas vai modernizētas. Tomēr SITS atzīst, ka, pamatojoties uz esošās dzelzceļa sistēmas raksturlielumiem, esošās infrastruktūras atbilstību var panākt, pakāpeniski uzlabojot pieejamību.

Papildus šai pakāpeniskajai pieejai esošās infrastruktūras mērķa sistēmā atļauti šādi izņēmumi:

| — | ja no esošajiem gājēju tiltiņiem, kāpnēm un gājēju tuneļiem, tostarp durvīm, pacēlājiem un biļešu kontroles iekārtām, ir izveidots bezšķēršļu ceļš, nav obligāta atbilstība prasībām saistībā ar to platuma izmēriem, |
| --- | --- |

—

ja no esošajiem gājēju tiltiņiem, kāpnēm un gājēju tuneļiem, tostarp durvīm, pacēlājiem un biļešu kontroles iekārtām, ir izveidots bezšķēršļu ceļš, nav obligāta atbilstība prasībām saistībā ar to platuma izmēriem,

| — | atbilstība prasībām attiecībā uz perona minimālo platumu nav obligāta jau esošām stacijām, ja neatbilstības iemesls ir konkrēti šķēršļi (piemēram, konstrukcijas kolonnas, kāpnes, lifti utt.) uz perona vai esošie sliežu ceļi, ko nav iespējams pārvietot, |
| --- | --- |

—

atbilstība prasībām attiecībā uz perona minimālo platumu nav obligāta jau esošām stacijām, ja neatbilstības iemesls ir konkrēti šķēršļi (piemēram, konstrukcijas kolonnas, kāpnes, lifti utt.) uz perona vai esošie sliežu ceļi, ko nav iespējams pārvietot,

| — | ja esošā stacija vai tās daļa ir atzīta par vēsturisku celtni un to aizsargā ar valsts tiesību aktu, ir atļauts pielāgot šīs SITS prasības, lai nepārkāptu valsts tiesību aktu par ēkas aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja esošā stacija vai tās daļa ir atzīta par vēsturisku celtni un to aizsargā ar valsts tiesību aktu, ir atļauts pielāgot šīs SITS prasības, lai nepārkāptu valsts tiesību aktu par ēkas aizsardzību.

7.2.3.   Šīs SITS piemērošana esošam ritošajam sastāvam

Ritošā sastāva jomā atbilstība šai SITS attiecībā uz tām daļām, kas tiek atjaunotas vai modernizētas, ir aprakstīta F papildinājumā.

7.3.   Īpaši gadījumi

7.3.1.   Vispārīgi noteikumi

Īpašajos gadījumos, kas norādīti 7.3.2. punktā, izklāstīti īpašie noteikumi, kas jāievēro un ir atļauti katras dalībvalsts konkrētajos dzelzceļa tīklos.

Šos īpašos gadījumus iedala šādi:

—   “P” gadījumi– pastāvīgi gadījumi,

—   “T” gadījumi– “pagaidu” gadījumi, ja plānots, ka nākotnē tiks sasniegta mērķa sistēma.

7.3.2.   Īpašo gadījumu uzskaitījums

7.3.2.1.   Priekšrocību sēdvietas (4.2.2.1. punkts)

Īpaši gadījumi – Vācija un Dānija – “P”

10 % no visām sēdvietām ir priekšrocību sēdvietas. Vilcienos, kuros sēdvietas jārezervē pēc izvēles un obligāti, vismaz 20 % šo priekšrocību sēdvietu ir ar piktogrammu, pārējos 80 % priekšrocību sēdvietu var rezervēt iepriekš.

Vilcienos, kuros nav iespējas rezervēt vietu, visām priekšrocību sēdvietām saskaņā ar 4.2.2.1.2.1. punktu ir īpaša piktogramma.

7.3.2.2.   Ratiņkrēslu vietas (4.2.2.2. punkts)

Īpašs gadījums – Francija – “P” Ildefransas tīklā

Ratiņkrēslu vietu skaits ir ierobežots līdz divām vietām visās vienībās, ko paredzēts izmantot Ildefransas ātrvilciena tīkla līnijās A, B, C, D un E, neatkarīgi no vienības garuma.

7.3.2.3.   Ārdurvis (4.2.2.3.2. punkts)

Īpašs gadījums – Francija – “P” Ildefransas tīklā

Pamatojoties uz īso uzturēšanās laiku vilcienā un brauciena laiku starp stacijām, nav nepieciešams skaņas signāls, kad pasažieru ieejas durvis tiek atbloķētas atvēršanai, visās vienībās, ko paredzēts izmantot Ildefransas ātrvilciena tīkla līnijās A, B, C, D un E.

7.3.2.4.   Bezšķēršļu joslas (4.2.2.6. punkts)

Īpašs gadījums – Lielbritānija, Ziemeļīrija un Īrija – “P”

Ierobežotā būvju tuvinājuma gabarīta, sliežu ceļu izliekuma un līdz ar to ierobežotā vagonu platuma dēļ ir atļauts nodrošināt atbilstību 4.2.2.6. punktam (pirmajai aizzīmei) tikai attiecībā uz piekļuvi priekšrocību sēdvietām.

Šis īpašais gadījums neizslēdz SITS atbilstoša ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.5.   Augstuma izmaiņas (4.2.2.8. punkts)

Īpašs gadījums – Francija – “P” Ildefransas tīklā

Divstāvu vilcienos iekšējo pakāpienu (izņemot tos, kas paredzēti piekļuvei no ārpuses) maksimālais augstums ir 208 mm, un minimālais dziļums – 215 mm, mērot no kāpņu viduslīnijas.

7.3.2.6.   Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā (4.2.2.11. punkts)

Īpašs gadījums – Igaunija, Latvija un Lietuva – “P” attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuram normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 200 mm augstiem peroniem

Šādā gadījumā δh, δν+ un δν- vērtības atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

18. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības Igaunijas, Latvijas un Lietuvas īpašajā gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 400 | nepiemēro |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

400

nepiemēro

Īpašs gadījums – Somija – “P”

Somijas dzelzceļa līnijās nepieciešams izmantot papildu pakāpienu. Šis pirmais izmantojamais pakāpiens izvietojams tā, lai vagona maksimālais konstrukcijas gabarīts atbilstu A papildinājuma 14. punktā norādītās specifikācijas prasībām, un δh, δν+ un δν- vērtības atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

19. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības Somijas īpašajā gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 410 | 230 | 160 |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

410

230

160

Īpašs gadījums – Vācija – “P” attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuram normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 960 mm augstiem peroniem

Šādā gadījumā δh, δν+ un δν- vērtības atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

20. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības Vācijas īpašajā gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 230 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 290 | 230 | 230 |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

230

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

290

230

230

Īpašs gadījums – Austrija un Vācija – “P” attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuram normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie peroniem, kas zemāki nekā 550 mm

Šādā gadījumā papildus 4.2.2.11.1. punkta 2. apakšpunkta prasībām nodrošina tādu pakāpienu, lai δh, δν+ un δν- vērtības atbilstu turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

21. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības Austrijas un Vācijas īpašajā zemo peronu gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 310 | nepiemēro |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 290 | 310 | nepiemēro |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

310

nepiemēro

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

290

310

nepiemēro

Īpašs gadījums – Īrija – “P” attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuram normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie 915 mm augstiem peroniem

Šādā gadījumā δh, δν+ un δν- vērtības atbilst turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

22. tabula

δh, δν+ un δν- vērtības Īrijas īpašajā gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 275 | 250 | — |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m | 275 | 250 | — |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

275

250

—

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

275

250

—

Īpašs gadījums – Portugāle – “P”1 668 mm platuma sliežu ceļa tīklā

Ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt 1 668 mm platuma sliežu ceļa tīklā, pirmais izmantojamais pakāpiens atbilst 4.2.2.11.1. punkta 5. apakšpunkta 9. tabulā norādītajām vērtībām, t. sk. ritošajam sastāvam, kas konstruēts atbilstīgi savstarpēji izmantojamiem gabarītiem un tiek ekspluatēts 1 668 mm platuma sliežu ceļa tīklā vai 1 435 mm platuma sliežu ceļa tīklā trīssliežu ceļa sistēmā (1 668 un 1 435).

1 668 mm nominālā platuma sliežu ceļa tīklā ir atļauti peroni, kuru augstums ir 685 mm vai 900 mm virs sliedes rites virsmas.

Jauna piepilsētas ritošā sastāva ieejas durvju sliekšņa konstrukcija optimizējama iekāpšanai no 900 mm augsta perona.

Īpašs gadījums – Spānija – “P”1 668 mm platuma sliežu ceļa tīklā

Ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt Spānijas dzelzceļa līniju 1 668 mm platuma sliežu ceļa tīklā, pirmā izmantojamā pakāpiena atrašanās vieta atbilst turpmākajās tabulās sniegtajām vērtībām atkarībā no līnijas konstrukcijas gabarīta un perona augstuma.

23. tabula

Spānijas īpašais gadījums – δh, δν+, δν- un bq0 vērtības uz taisna, līdzena sliežu ceļa

| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa |
| --- |
| Pakāpiena novietojums | Līnijas konstrukcijas gabarīts |
| GEC16 vai GEB16 | GHE16 | Trīssliežu ceļš
  (1. piezīme) |
| 760 vai 680 mm | 550 mm |
| δh mm | 275 | 275 | 255 | 316,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν- mm | 160 |
| bq0 | 1 725 | 1 725 | 1 705 | 1 766,5 |

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

Pakāpiena novietojums

Līnijas konstrukcijas gabarīts

GEC16 vai GEB16

GHE16

Trīssliežu ceļš

(1. piezīme)

760 vai 680 mm

550 mm

δh mm

275

275

255

316,5

δν+ mm

230

δν- mm

160

bq0

1 725

1 725

1 705

1 766,5

24. tabula

Spānijas īpašais gadījums – δh, δν+, δν- un bq0 vērtības uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m |
| --- |
| Pakāpiena novietojums | Līnijas konstrukcijas gabarīts |
| GEC16 vai GEB16 | GHE16 | Trīssliežu ceļš
  (1. piezīme) |
| 760 vai 680 mm | 550 mm |
| δh mm | 365 | 365 | 345 | 406,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν- mm | 160 |
| bq0 | 1 737,5 | 1 737,5 | 1 717,5 | 1 779 |
| 1. piezīme. Šīs vērtības piemēro, ja kopīgā sliede atrodas vistuvākajā pozīcijā pie perona. Ja kopīgā sliede ir vistālākajā pozīcijā no perona, pirmā izmantojamā pakāpiena atrašanās vieta atbilst attiecīgajiem mērījumiem atkarībā no līnijas konstrukcijas gabarīta un perona augstuma, kā norādīts tabulu ailēs, kas atbilst 1 668 mm platuma sliežu ceļam ar divām sliedēm. |

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300 m

Pakāpiena novietojums

Līnijas konstrukcijas gabarīts

GEC16 vai GEB16

GHE16

Trīssliežu ceļš

(1. piezīme)

760 vai 680 mm

550 mm

δh mm

365

365

345

406,5

δν+ mm

230

δν- mm

160

bq0

1 737,5

1 737,5

1 717,5

1 779

1. piezīme. Šīs vērtības piemēro, ja kopīgā sliede atrodas vistuvākajā pozīcijā pie perona. Ja kopīgā sliede ir vistālākajā pozīcijā no perona, pirmā izmantojamā pakāpiena atrašanās vieta atbilst attiecīgajiem mērījumiem atkarībā no līnijas konstrukcijas gabarīta un perona augstuma, kā norādīts tabulu ailēs, kas atbilst 1 668 mm platuma sliežu ceļam ar divām sliedēm.

Īpašs gadījums – Apvienotā Karaliste – “P” attiecībā uz visu ritošo sastāvu, kuram normālas ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties pie peroniem, kuru nominālais augstums ir 915 mm

Atļauts pakāpienus pasažieru iekāpšanai vagonā konstruēt tā, lai tie atbilstu kādai no turpmāk norādītajām vērtībām, kad vagons stāv pie Lielbritānijas nominālā perona, kas ir 915 mm augsts.

δh, δν+ un δν- vērtības atbilstīgi turpmākajā tabulā norādītajām vērtībām.

25. tabula

δh, δν+ un δν- Apvienotās Karalistes īpašajā gadījumā

| | δh mm | δν+ mm | δν- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz taisna, līdzena sliežu ceļa | 200 | 230 | 160 |
| Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

δν+ mm

δν- mm

Uz taisna, līdzena sliežu ceļa

200

230

160

Uz sliežu ceļa ar līkumu, kura rādiuss ir 300m

290

230

160

Vai arī pozīcija atbilstīgi valsts tehniskajiem noteikumiem, kas paziņoti šajā nolūkā.

---

(1)  Pamatprasība no Komisijas 2013. gada 11. marta Direktīvas 2013/9/ES, ar ko izdara grozījumus III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/57/EK (OV L 68, 12.3.2013., 55. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.).

(3)  Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmums 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām (OV L 256, 1.10.2011., 1. lpp.).

(4)  Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.).

(5)  CA1, CA2 vai CH moduli var izmantot tikai tādu izstrādājumu gadījumā, kuri ražoti atbilstīgi projektam, kas izstrādāts un jau izmantots, lai laistu tirgū izstrādājumus, pirms šiem izstrādājumiem sākta piemērot attiecīgā SITS, ja ražotājs paziņotajai iestādei uzskatāmi parāda, ka konstrukcijas pārskatīšana un tipa pārbaude iepriekšējiem lietojumiem ir veikta salīdzināmos apstākļos un atbilst šīs SITS prasībām. Šādu pierādījumu dokumentē un uzskata par tāda paša līmeņa pierādījumu kā CB modulis vai projekta pārbaude atbilstīgi CH1 modulim.

(6)  Komisijas 2007. gada 21. decembra Lēmums 2008/164/EK par Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” (OV L 64, 7.3.2008., 72. lpp.).

A papildinājums

Šajā SITS minētie standarti vai normatīvie dokumenti

| | SITS | Normatīvais dokuments |
| --- | --- | --- |
| Punkts | Novērtējamie raksturlielumi | Šā pielikuma punkts | Dokuments Nr. | Obligātie noteikumi |
| 1. | Pacēlāju izmēri
  Reljefas norādes | 4.2.1.2.2.
  4.2.1.10. | EN 81-70:2003+A1:2004 | 5.3.1. punkts, 1. tabula
  E4. pielikums |
| 2. | Eskalatoru un slīdošo ietvju konstrukcija | 4.2.1.2.2. | EN 115-1:2008+A1:2010 | |
| 3. | Peronu apgaismojums | 4.2.1.9. | EN 12464-2:2014 | 5.12. tabula, izņemot 5.12.16. un 5.12.19. punktu |
| 4. | Peronu apgaismojums | 4.2.1.9. | EN 12464-1:2011 | 5.53.1. punkts |
| 5. | Runas pārraides indekss, stacijas un ritošais sastāvs | 4.2.1.11.
  4.2.2.7.4. | EN 60268-16:2011 | B pielikums |
| 6. | Ritošā sastāva apgaismojums | 4.2.2.4. | EN 13272:2012 | 4.1.2. punkts |
| 7. | Drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmes | 4.2.2.7.2. | ISO 3864-1:2011 | Visi |
| 8. | bq0 aprēķināšana | 4.2.2.11.1. | EN 15273-1:2013 | H2.1.1. punkts |
| 9. | Universālās tualetes moduļa novērtēšana | 6.1.3.1. | TS 16635:2014 | Visi |
| 10. | Krāsu definēšana | 5.3.2.6. | ISO 3864-1:2011
  ISO 3864-4:2011 | 11. nodaļa |
| 11. | Iekāpšanas palīglīdzekļa mehāniskā stiprība
  Šķēršļu noteikšana | 5.3.2.8.
  5.3.2.8. | FprEN 14752:2014 | 4.2.2. punkts
  5.4. punkts |
| 12. | Zīmes simbols, kas norāda ar ratiņkrēslu pieejamas zonas | N papildinājuma N3. attēls | ISO 7000:2004
  ISO 7001:2007 | Simbols 0100
  Simbols PIPF 006 |
| 13. | Zīmes simbols, kas norāda induktīvās cilpas | N papildinājuma N3. attēls | ETSI EN 301 462
  (2000-03) | 4.3.1.2. |
| 14. | Īpašs gadījums – Somija | 7.3.2.6. | EN 15273-2:2013 | F pielikums |

SITS

Normatīvais dokuments

Punkts

Novērtējamie raksturlielumi

Šā pielikuma punkts

Dokuments Nr.

Obligātie noteikumi

1.

Pacēlāju izmēri

Reljefas norādes

4.2.1.2.2.

4.2.1.10.

EN 81-70:2003+A1:2004

5.3.1. punkts, 1. tabula

E4. pielikums

2.

Eskalatoru un slīdošo ietvju konstrukcija

4.2.1.2.2.

EN 115-1:2008+A1:2010

3.

Peronu apgaismojums

4.2.1.9.

EN 12464-2:2014

5.12. tabula, izņemot 5.12.16. un 5.12.19. punktu

4.

Peronu apgaismojums

4.2.1.9.

EN 12464-1:2011

5.53.1. punkts

5.

Runas pārraides indekss, stacijas un ritošais sastāvs

4.2.1.11.

4.2.2.7.4.

EN 60268-16:2011

B pielikums

6.

Ritošā sastāva apgaismojums

4.2.2.4.

EN 13272:2012

4.1.2. punkts

7.

Drošības, brīdinājuma, obligātu darbību un aizlieguma zīmes

4.2.2.7.2.

ISO 3864-1:2011

Visi

8.

bq0 aprēķināšana

4.2.2.11.1.

EN 15273-1:2013

H2.1.1. punkts

9.

Universālās tualetes moduļa novērtēšana

6.1.3.1.

TS 16635:2014

Visi

10.

Krāsu definēšana

5.3.2.6.

ISO 3864-1:2011

ISO 3864-4:2011

11. nodaļa

11.

Iekāpšanas palīglīdzekļa mehāniskā stiprība

Šķēršļu noteikšana

5.3.2.8.

5.3.2.8.

FprEN 14752:2014

4.2.2. punkts

5.4. punkts

12.

Zīmes simbols, kas norāda ar ratiņkrēslu pieejamas zonas

N papildinājuma N3. attēls

ISO 7000:2004

ISO 7001:2007

Simbols 0100

Simbols PIPF 006

13.

Zīmes simbols, kas norāda induktīvās cilpas

N papildinājuma N3. attēls

ETSI EN 301 462

(2000-03)

4.3.1.2.

14.

Īpašs gadījums – Somija

7.3.2.6.

EN 15273-2:2013

F pielikums

B papildinājums

Pagaidu prioritātes noteikšana staciju modernizācijai/atjaunošanai

Atjaunojot vai modernizējot esošās stacijas, kurās ikdienas pasažieru plūsma ir 1 000 pasažieru vai mazāk, kopā skaitot iekāpjošos un izkāpjošos pasažierus, vidējo rādītāju ņemot 12 mēnešu periodā, nav obligāta prasība, lai būtu pacēlāji vai uzbrauktuves, kur citādi tās būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu ceļu bez pakāpieniem, ja līdz 50 km attālumā tajā pašā maršrutā ir cita stacija, kurā tiek nodrošināts pilnībā atbilstošs bezšķēršļu ceļš. Šādā gadījumā staciju projektā paredz pacēlāju un/vai uzbrauktuvju uzstādīšanas iespējas nākotnē, lai stacija būtu pieejama visām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Piemēro valsts noteikumus, lai organizētu personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām pieejamu transportu no šādas nepieejamas stacijas līdz nākamajai pieejamai stacijai tajā pašā maršrutā.

C papildinājums

Valsts īstenošanas plānā sniedzamā informācija

Konteksts

| — | Kopainas apzināšana (fakti un skaitļi, sociālie dati, mobilitātes vajadzību attīstība un mobilitātes traucējumi) |
| --- | --- |

—

Kopainas apzināšana (fakti un skaitļi, sociālie dati, mobilitātes vajadzību attīstība un mobilitātes traucējumi)

| — | Tiesiskais konteksts |
| --- | --- |

—

Tiesiskais konteksts

| — | Valsts īstenošanas plāna izstrādes metodoloģija (apvienības un vietējās transporta iestādes, ar ko notikusi apspriešanās, mijiedarbība ar citiem valstu īstenošanas plāniem u. c.) |
| --- | --- |

—

Valsts īstenošanas plāna izstrādes metodoloģija (apvienības un vietējās transporta iestādes, ar ko notikusi apspriešanās, mijiedarbība ar citiem valstu īstenošanas plāniem u. c.)

Pašreizējā situācija

| — | Reģistru pārskats: stacijas |
| --- | --- |

—

Reģistru pārskats: stacijas

| — | Reģistru pārskats: ritošais sastāvs |
| --- | --- |

—

Reģistru pārskats: ritošais sastāvs

| — | Reģistru pārskats: ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

—

Reģistru pārskats: ekspluatācijas noteikumi

Stratēģijas definēšana

| — | Prioritātes noteikšana |
| --- | --- |

—

Prioritātes noteikšana

| — | Kritēriji, atbilstīgi kuriem plānā aplūkotas apakšsistēmas |
| --- | --- |

—

Kritēriji, atbilstīgi kuriem plānā aplūkotas apakšsistēmas

Tehniskie līdzekļi un darbības veidi

| — | Staciju un ritošā sastāva modernizācijas vai atjaunošanas apmērs |
| --- | --- |

—

Staciju un ritošā sastāva modernizācijas vai atjaunošanas apmērs

| — | Visi pārējie darbi nolūkā novērst šķēršļus pieejamībai, kuri ir ārpus Direktīvas 2008/57/EK 20. panta darbības jomas |
| --- | --- |

—

Visi pārējie darbi nolūkā novērst šķēršļus pieejamībai, kuri ir ārpus Direktīvas 2008/57/EK 20. panta darbības jomas

| — | Tādu operatīvo darbību (palīdzības) ieviešana, ar ko kompensē atlikušo pieejamības trūkumu |
| --- | --- |

—

Tādu operatīvo darbību (palīdzības) ieviešana, ar ko kompensē atlikušo pieejamības trūkumu

Finansējums

| — | Mijnorādes uz līgumiskajām vienošanām (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (1) 30. pants) un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2)) |
| --- | --- |

—

Mijnorādes uz līgumiskajām vienošanām (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (1) 30. pants) un sabiedrisko pakalpojumu līgumiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2))

| — | Citi resursi |
| --- | --- |

—

Citi resursi

Turpmākie pasākumi un vērtējums

| — | Aktīvu reģistra atjaunināšana un salīdzinājums ar mērķiem |
| --- | --- |

—

Aktīvu reģistra atjaunināšana un salīdzinājums ar mērķiem

| — | Plāna atjaunināšana |
| --- | --- |

—

Plāna atjaunināšana

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 342, 14.12.2012., 32. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

D papildinājums

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana

D1.   DARBĪBAS JOMA

Šis papildinājums attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un piemērotības lietošanai novērtējumu.

D2.   RAKSTURLIELUMI

Savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, D1. tabulā ir atzīmēti ar “X”.

D1. tabula

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie savstarpējas izmantojamības komponenti un raksturlielumi | Novērtēšana šādos posmos |
| Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude | Ražošanas procesa pārskatīšana | Tipa tests | Verificēšana attiecībā uz atbilstību tipam |
| 5.3.1.1. | Displeji |

1

2

3

4

5

Novērtējamie savstarpējas izmantojamības komponenti un raksturlielumi

Novērtēšana šādos posmos

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude

Ražošanas procesa pārskatīšana

Tipa tests

Verificēšana attiecībā uz atbilstību tipam

5.3.1.1.

Displeji

X

X

X

| 5.3.1.2. | Perona uzbrauktuves |
| --- | --- |

5.3.1.2.

Perona uzbrauktuves

X

X

X

| 5.3.1.3. | Perona pacēlāji |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Perona pacēlāji

X

X

X

| 5.3.2.1. | Saskarne ar durvju vadības ierīci |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Saskarne ar durvju vadības ierīci

X

X

X

| 5.3.2.2. un 5.3.2.3. | Standarta tualetes |
| --- | --- |

5.3.2.2. un 5.3.2.3.

Standarta tualetes

X

X

X

| 5.3.2.2. un 5.3.2.4. | Universālās tualetes |
| --- | --- |

5.3.2.2. un 5.3.2.4.

Universālās tualetes

X

X

X

| 5.3.2.5. | Bērnu pārtīšanas galdiņš |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Bērnu pārtīšanas galdiņš

X

X

X

| 5.3.2.6. | Ārkārtas izsaukuma ierīce |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Ārkārtas izsaukuma ierīce

X

X

X

| 5.3.2.7. | Displeji |
| --- | --- |

5.3.2.7.

Displeji

X

X

X

| 5.3.2.8. | Pārvietojams pakāpiens un savienojošā platforma |
| --- | --- |

5.3.2.8.

Pārvietojams pakāpiens un savienojošā platforma

X

X

X

| 5.3.2.9. | Vagona uzbrauktuve |
| --- | --- |

5.3.2.9.

Vagona uzbrauktuve

X

X

X

| 5.3.2.10. | Iebūvēts pacēlājs |
| --- | --- |

5.3.2.10.

Iebūvēts pacēlājs

X

X

X

E papildinājums

Apakšsistēmu novērtēšana

E1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā papildinājumā norādīta apakšsistēmu atbilstības novērtēšana.

E2.   RAKSTURLIELUMI UN MODUĻI

Dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos novērtējamie apakšsistēmas raksturlielumi ir atzīmēti ar “X” E1. tabulā (infrastruktūras apakšsistēma) un E2. tabulā (ritošā sastāva apakšsistēma).

E1. tabula

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana (apakšsistēma konstruēta un piegādāta kā viens veselums)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Projektēšanas un izstrādes posms | Būvniecības posms |
| Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude | Pārbaude uz vietas |
| Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas | X | (X) (1) |
| Bezšķēršļu ceļi | X | (X) (1) |
| Ceļa norādes | X | (X) (1) |
| Durvis un ieejas | X | (X) (1) |
| Grīdu virsmas | X | (X) (1) |
| Caurredzami šķēršļi | X | (X) (1) |
| Tualetes | X | (X) (1) |
| Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces | X | (X) (1) |
| Biļešu iegāde/biļešu kases vai automāti/informācijas punkts/biļešu kontroles iekārtas/turniketi/klientu palīdzības punkti | X | (X) (1) |
| Apgaismojums | X | X |
| Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija | X | (X) (1) |
| Mutiskā informācija | X | X |
| Perona platums un perona mala | X | (X) (1) |
| Perona beigas | X | (X) (1) |
| Dzelzceļa pāreja stacijās | X | (X) (1) |

1

2

3

Novērtējamie raksturlielumi

Projektēšanas un izstrādes posms

Būvniecības posms

Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude

Pārbaude uz vietas

Personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām paredzētās stāvvietas

X

(X) (1)

Bezšķēršļu ceļi

X

(X) (1)

Ceļa norādes

X

(X) (1)

Durvis un ieejas

X

(X) (1)

Grīdu virsmas

X

(X) (1)

Caurredzami šķēršļi

X

(X) (1)

Tualetes

X

(X) (1)

Mēbelējums un brīvi stāvošas ierīces

X

(X) (1)

Biļešu iegāde/biļešu kases vai automāti/informācijas punkts/biļešu kontroles iekārtas/turniketi/klientu palīdzības punkti

X

(X) (1)

Apgaismojums

X

X

Vizuālā informācija: virziena norādes, piktogrammas, mainīgā informācija

X

(X) (1)

Mutiskā informācija

X

X

Perona platums un perona mala

X

(X) (1)

Perona beigas

X

(X) (1)

Dzelzceļa pāreja stacijās

X

(X) (1)

E2. tabula

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana (apakšsistēma konstruēta un piegādāta kā sērijveida ražojums)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude | Tipa tests | Regulārais tests |
| Sēdvietas |
| Vispārīgi noteikumi | X | X | |
| Priekšrocību sēdvietas. Vispārīgi noteikumi | X | | |
| Vienā virzienā vērsti sēdekļi | X | X | |
| Pretī novietotu sēdekļu izkārtojums | X | X | |
| Ratiņkrēslu vietas | X | X | |
| Durvis |
| Vispārīgi noteikumi | X | X | |
| Ārdurvis | X | X | |
| Iekšdurvis | X | X | |
| Apgaismojums | | X | |
| Tualetes | X | | |
| Bezšķēršļu joslas | X | | |
| Informācija klientiem |
| Vispārīgi noteikumi | X | X | |
| Virziena norāde, piktogramma un reljefa informācija | X | X | |
| Dinamiska vizuālā informācija | X | X | |
| Dinamiska akustiskā informācija | X | X | |
| Augstuma izmaiņas | X | | |
| Margas, roku balsti, atbalsta stieņi | X | X | |
| Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta | X | X | |
| Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā |
| Vispārīgās prasības | X | | |
| Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni | X | | |
| Iekāpšanas palīglīdzekļi | X | X | X |

1

2

3

4

Novērtējamie raksturlielumi

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta pārskatīšana un/vai projekta pārbaude

Tipa tests

Regulārais tests

Sēdvietas

Vispārīgi noteikumi

X

X

Priekšrocību sēdvietas. Vispārīgi noteikumi

X

Vienā virzienā vērsti sēdekļi

X

X

Pretī novietotu sēdekļu izkārtojums

X

X

Ratiņkrēslu vietas

X

X

Durvis

Vispārīgi noteikumi

X

X

Ārdurvis

X

X

Iekšdurvis

X

X

Apgaismojums

X

Tualetes

X

Bezšķēršļu joslas

X

Informācija klientiem

Vispārīgi noteikumi

X

X

Virziena norāde, piktogramma un reljefa informācija

X

X

Dinamiska vizuālā informācija

X

X

Dinamiska akustiskā informācija

X

X

Augstuma izmaiņas

X

Margas, roku balsti, atbalsta stieņi

X

X

Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta

X

X

Pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā

Vispārīgās prasības

X

Iekāpšanas/izkāpšanas pakāpieni

X

Iekāpšanas palīglīdzekļi

X

X

X

---

(1)  Iesniedz uzstādīto konstrukciju rasējumus vai veic pārbaudi uz vietas, ja izpildījums atšķiras no projektēšanas noteikumiem vai rasējumiem, kas tika pārbaudīti.

F papildinājums

Ritošā sastāva atjaunošana vai modernizācija

Ja ritošais sastāvs ir atjaunots vai modernizēts, tam jāatbilst šīs SITS prasībām. Atbilstība šīs SITS saturam nav obligāta šādos gadījumos.

Konstrukcijas

Atbilstība nav obligāta, ja veicamais darbs būtu saistīts ar konstrukcijas izmaiņām durvju ailās (iekšējās vai ārējās), apakšējos rāmjos, sadursmju balstos, vagonu virsbūvē, vagonu bloķēšanas ierīcēs vai, vispārīgāk, ja darba rezultātā būtu nepieciešama atkārtota vagona konstrukcijas stiprības apstiprināšana.

Sēdvietas

Atbilstība 4.2.2.1. punkta prasībām par turekļiem sēdekļu atzveltnēs ir obligāta tikai tad, ja sēdekļu struktūra tiek atjaunota vai modernizēta visā vagonā.

Atbilstība 4.2.2.1.2. punkta prasībām par priekšrocību sēdvietu izmēriem un attālumiem ap tām ir obligāta tikai tad, ja sēdvietu izvietojums tiek mainīts visā vilcienā un to var panākt, nesamazinot pašreizējo vilciena ietilpību. Šādos apstākļos nodrošina maksimālo priekšrocību sēdvietu skaitu, saglabājot esošo ietilpību.

Atbilstība prasībām par brīvo gabarītaugstumu virs priekšrocību sēdvietām nav obligāta, ja ierobežojošais faktors ir bagāžas plaukts, kas atjaunošanas vai modernizēšanas laikā strukturāli nav mainīts.

Ratiņkrēslu vietas

Ratiņkrēslu vietu nodrošināšana tiek pieprasīta tikai tad, ja tiek mainīts sēdvietu izvietojums visā vilciena formējumā. Tomēr, ja ieejas durvis vai bezšķēršļu joslas nevar izmainīt, lai nodrošinātu piekļuvi ar ratiņkrēsliem, ratiņkrēsla vieta nav jānodrošina, ja tiek mainīts sēdvietu izvietojums. Esošā ritošajā sastāvā izveidotās ratiņkrēslu vietas atļauts izvietot atbilstīgi I papildinājuma I4. attēlam.

Ārkārtas izsaukuma ierīces ratiņkrēslu novietojumu vietās nav obligāti jānodrošina, ja vagonā nav elektriskās sakaru sistēmas, kuru var pielāgot, lai iekļautu šādu ierīci.

Tādas sēdvietas nodrošināšana, kurā pārsēsties no ratiņkrēsla, ir obligāta tikai gadījumā, ja nav nepieciešamības pārveidot esošas ratiņkrēsla vietas izvietojumu.

Ārdurvis

Atbilstība prasībai norādīt ārdurvju iekšējo pozīciju ar kontrastu grīdas līmenī ir obligāta, tikai atjaunojot vai modernizējot grīdas segumu.

Atbilstība prasībai nodrošināt durvju atvēršanas un aizvēršanas signālus ir obligāta tikai tad, ja durvju vadības sistēma tiek atjaunota vai modernizēta.

Pilnīga atbilstība prasībām par durvju vadības ierīču novietojumu un izgaismojumu ir obligāta tikai tad, ja durvju vadības sistēmu atjauno vai modernizē un ja vadības ierīces iespējams pārvietot, nepārveidojot vagona konstrukciju vai durvis. Tomēr šādā gadījumā atjaunotās vai modernizētās vadības ierīces ierīkojamas iespējami tuvāk atbilstošajai pozīcijai.

Iekšdurvis

Atbilstība prasībai par durvju vadības ierīču darbināšanai nepieciešamā spēka lielumu un šo ierīču novietojumu ir obligāta tikai tad, ja durvis un durvju mehānisms un/vai durvju vadības ierīce tiek modernizēta vai atjaunota.

Apgaismojums

Atbilstība prasībai nav obligāta, ja var konstatēt, ka elektrosistēmas jauda nav pietiekama papildu slodzes nodrošināšanai vai ka šādu apgaismojumu noteiktajā vietā nevar ierīkot, neveicot izmaiņas konstrukcijā (durvīs u. c.).

Tualetes

Pilnībā atbilstīgas universālās tualetes nodrošināšana ir obligāta tikai tad, ja esošās tualetes tiek pilnībā atjaunotas vai modernizētas, kā arī ir nodrošināta vieta ratiņkrēslam un atbilstīgu universālo tualeti ir iespējams ierīkot bez vagona virsbūves struktūras izmaiņām.

Ārkārtas izsaukuma ierīces universālajā tualetē nav obligāti jānodrošina, ja vagonā nav elektriskās sakaru sistēmas, kuru var pielāgot, lai iekļautu šādu ierīci.

Bezšķēršļu joslas

Atbilstība 4.2.2.6. punkta prasībām ir obligāta tikai tad, ja visā vagonā tiek mainīts sēdvietu izvietojums un tiek ierīkota vieta ratiņkrēslam.

Atbilstība prasībām attiecībā uz bezšķēršļu joslām starp savienotiem vagoniem ir obligāta tikai tad, ja pāreju atjauno vai modernizē.

Informācija

Atbilstība 4.2.2.7. punkta prasībām attiecībā uz maršruta informāciju nav obligāta atjaunojot vai modernizējot. Tomēr, ja automātisku maršruta informācijas sistēmu ierīko kā daļu no atjaunošanas vai modernizācijas programmas, tai jāatbilst šā punkta prasībām.

Atjaunojot vai modernizējot norādes vai iekštelpu apdari, atbilstība citām 4.2.2.7. punkta daļām ir obligāta.

Augstuma izmaiņas

Atbilstība 4.2.2.8. punkta prasībām nav obligāta atjaunojot vai modernizējot, izņemot to, ka, atjaunojot vai modernizējot kāpņu posmu virsmas materiālus, uz pakāpiena aizsargapkaluma jānodrošina kontrastējoša brīdinājuma josla.

Margas, roku balsti, atbalsta stieņi

Atbilstība 4.2.2.9. punkta prasībām ir obligāta tikai tad, ja esošās margas, roku balsti, atbalsta stieņi tiek atjaunoti vai modernizēti.

Ar ratiņkrēslu pieejama guļamvieta

Atbilstība prasībai nodrošināt ar ratiņkrēslu pieejamu guļamvietu ir obligāta tikai tad, ja esošo guļamvietu atjauno vai modernizē.

Ārkārtas izsaukuma ierīces ar ratiņkrēslu pieejamā guļamvietā nav obligāti jānodrošina, ja vagonā nav elektriskās sakaru sistēmas, kuru var pielāgot, lai iekļautu šādu ierīci.

Pakāpienu novietojums, pakāpieni un iekāpšanas palīglīdzekļi

Atbilstība 4.2.2.11. un 4.2.2.12. punkta prasībām nav obligāta atjaunojot vai modernizējot, izņemot gadījumus, kad tiek ierīkoti pārvietojami pakāpieni vai citi iebūvēti iekāpšanas palīglīdzekļi, un šādā gadījumā tiem jāatbilst attiecīgajiem šā SITS punkta apakšpunktiem.

Tomēr, ja atjaunojot vai modernizējot ir izveidota ratiņkrēsla vieta saskaņā ar 4.2.2.3. punktu, ir obligāta prasība nodrošināt kādu iekāpšanas palīglīdzekļa veidu saskaņā ar 4.4.3. punktu.

G papildinājums

Pasažieru ārdurvju akustiskie brīdinājumi

Durvju atvēršana – raksturlielumi

| — | Lēni pulsējošs (līdz diviem impulsiem sekundē) vairāku skaņu tonis no diviem secīgi emitētiem toņiem |
| --- | --- |

—

Lēni pulsējošs (līdz diviem impulsiem sekundē) vairāku skaņu tonis no diviem secīgi emitētiem toņiem

| — | Frekvences






  — | 2 200 Hz ± 100 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Frekvences

—

2 200 Hz ± 100 Hz

| — | un:






  — | 1 760 Hz ± 100 Hz |
| --- | --- | --- |

—

un:

—

1 760 Hz ± 100 Hz

| — | Skaņas spiediena līmenis






  — | Nodrošina vai nu ar: |
| --- | --- | --- |

—

Skaņas spiediena līmenis

—

Nodrošina vai nu ar:

| — | regulējamu akustisko brīdinājuma ierīci, kas iestatīta no mazākais 5 dB LAeq virs apkārtējā skaņas līmeņa līdz maksimāli 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0), |
| --- | --- |

—

regulējamu akustisko brīdinājuma ierīci, kas iestatīta no mazākais 5 dB LAeq virs apkārtējā skaņas līmeņa līdz maksimāli 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0),

| — | vai ar neregulējamu ierīci, kas iestatīta uz 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0). |
| --- | --- |

—

vai ar neregulējamu ierīci, kas iestatīta uz 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0).

| — | Iekšējais mērījums tambura centrālajā punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu virkni (horizontāli un tad vertikāli) un vidējos mērījumus. |
| --- | --- |

—

Iekšējais mērījums tambura centrālajā punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu virkni (horizontāli un tad vertikāli) un vidējos mērījumus.

| — | Ārējais mērījums 1,5 m attālumā no vagona sānu durvju ass līnijas 1,5 m virs perona līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu virkni (horizontāli) un vidējos mērījumus. |
| --- | --- |

—

Ārējais mērījums 1,5 m attālumā no vagona sānu durvju ass līnijas 1,5 m virs perona līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu virkni (horizontāli) un vidējos mērījumus.

Durvju aizvēršana – raksturlielumi

| — | Ātrs pulsējošs tonis (6–10 impulsi sekundē) |
| --- | --- |

—

Ātrs pulsējošs tonis (6–10 impulsi sekundē)

| — | Frekvence






  — | 1 900 Hz ± 100 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Frekvence

—

1 900 Hz ± 100 Hz

| — | Skaņas spiediena līmenis






  — | Nodrošina vai nu ar: |
| --- | --- | --- |

—

Skaņas spiediena līmenis

—

Nodrošina vai nu ar:

| — | regulējamu akustisko brīdinājuma ierīci, kas iestatīta no mazākais 5 dB LAeq virs apkārtējā skaņas līmeņa līdz maksimāli 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0), |
| --- | --- |

—

regulējamu akustisko brīdinājuma ierīci, kas iestatīta no mazākais 5 dB LAeq virs apkārtējā skaņas līmeņa līdz maksimāli 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0),

| — | vai ar neregulējamu ierīci, kas iestatīta uz 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0). |
| --- | --- |

—

vai ar neregulējamu ierīci, kas iestatīta uz 70 dB LAeq,T (+ 6/– 0).

| — | Iekšējais mērījums tambura centrālajā punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu oreolu (horizontāli un tad vertikāli) un vidējos mērījumus. |
| --- | --- |

—

Iekšējais mērījums tambura centrālajā punktā 1,5 m augstumā virs grīdas līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu oreolu (horizontāli un tad vertikāli) un vidējos mērījumus.

| — | Ārējais mērījums 1,5 m attālumā no vagona sānu durvju ass līnijas 1,5 m virs perona līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu oreolu (horizontāli) un vidējos mērījumus. |
| --- | --- |

—

Ārējais mērījums 1,5 m attālumā no vagona sānu durvju ass līnijas 1,5 m virs perona līmeņa (T = skaņas kopējais ilgums), izmantojot mērījumu oreolu (horizontāli) un vidējos mērījumus.

Iekšējā mērījuma veikšanas metode pasažieru durvju akustiskajiem brīdinājumiem (atvēršana un aizvēršana)

| — | Testus veic tamburā, izmantojot vairāku mikrofonu (paredzēti signāltaures skaņas mērījumiem kabīnē saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/66/EK (1), Trokšņa SITS) virknes vidējos mērījumus; virkne sastāv no astoņiem mikrofoniem, kas vienmērīgi izvietoti aplī, kura rādiuss ir 250 mm. |
| --- | --- |

—

Testus veic tamburā, izmantojot vairāku mikrofonu (paredzēti signāltaures skaņas mērījumiem kabīnē saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/66/EK (1), Trokšņa SITS) virknes vidējos mērījumus; virkne sastāv no astoņiem mikrofoniem, kas vienmērīgi izvietoti aplī, kura rādiuss ir 250 mm.

| — | Testēšanu veic, izmantojot horizontāli izkārtotu virkni (visi mikrofoni vienādā attālumā virs grīdas, kā parādīts G1. attēlā). Novērtējumam izmanto vidējos mērījumus no visiem astoņiem mikrofoniem.

  G1. attēls


  Horizontālās virknes plāns |
| --- | --- |

—

Testēšanu veic, izmantojot horizontāli izkārtotu virkni (visi mikrofoni vienādā attālumā virs grīdas, kā parādīts G1. attēlā). Novērtējumam izmanto vidējos mērījumus no visiem astoņiem mikrofoniem.

G1. attēls

Horizontālās virknes plāns

Image

Ārējā mērījuma veikšanas metode pasažieru durvju akustiskajiem brīdinājumiem (atvēršana un aizvēršana)

| — | Testus veic, izmantojot vairāku mikrofonu (paredzēti signāltaures skaņas mērījumiem kabīnē saskaņā ar 2006/66/EK Trokšņa SITS) virknes vidējos mērījumus; virkne sastāv no astoņiem mikrofoniem, kas vienmērīgi izvietoti aplī, kura rādiuss ir 250 mm. |
| --- | --- |

—

Testus veic, izmantojot vairāku mikrofonu (paredzēti signāltaures skaņas mērījumiem kabīnē saskaņā ar 2006/66/EK Trokšņa SITS) virknes vidējos mērījumus; virkne sastāv no astoņiem mikrofoniem, kas vienmērīgi izvietoti aplī, kura rādiuss ir 250 mm.

| — | Attiecībā uz ārējo testu nosacītajam perona augstumam jābūt raksturīgam tam maršrutam, kurā vilcienu paredzēts ekspluatēt (ja apkalpotajā maršrutā ir vairāk nekā viens perona augstums, tad jāizmanto zemākais augstums, t. i., ja apkalpotajā maršrutā ir 760 un 550 mm augsti peroni, tad testu veic zemākajā augstumā, kas ir 550 mm). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz ārējo testu nosacītajam perona augstumam jābūt raksturīgam tam maršrutam, kurā vilcienu paredzēts ekspluatēt (ja apkalpotajā maršrutā ir vairāk nekā viens perona augstums, tad jāizmanto zemākais augstums, t. i., ja apkalpotajā maršrutā ir 760 un 550 mm augsti peroni, tad testu veic zemākajā augstumā, kas ir 550 mm).

| — | Testēšanu veic, izmantojot horizontāli izkārtotu virkni (visi mikrofoni vienādā attālumā virs perona). Novērtējumam izmanto vidējos mērījumus no visiem astoņiem mikrofoniem. |
| --- | --- |

—

Testēšanu veic, izmantojot horizontāli izkārtotu virkni (visi mikrofoni vienādā attālumā virs perona). Novērtējumam izmanto vidējos mērījumus no visiem astoņiem mikrofoniem.

Ja izmantota pielāgojama akustiskā brīdinājuma ierīce, tā nosaka apkārtējās skaņas līmeni pirms secīgu brīdinājuma signālu došanas. Vērā ņem frekvenču joslu no 500 Hz līdz 5 000 Hz.

Lai parādītu atbilstību, mērījumus veic pie trim vilciena durvīm.

Piezīme. Durvīm jābūt pilnībā atvērtām, lai veiktu testu durvju aizvēršanas laikā, un pilnībā aizvērtām, lai veiktu testu durvju atvēršanas laikā.

---

(1)  Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmums 2006/66/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 37, 8.2.2006., 1. lpp.).

H papildinājums

Priekšrocību sēdvietu shēmas

H1. līdz H4. attēlā izmantoto ciparu atšifrējums

1– sēdvirsmu mērījuma līmenis

2– attālums starp pretī novietotām sēdvietām

3– gabarītaugstums virs sēdvietas

H1. attēls

Priekšrocību sēdvietas gabarītaugstums

Image

H2. attēls

Vienā virzienā vērstas priekšrocību sēdvietas

Image

H3. attēls

Pretī novietotas priekšrocību sēdvietas

Image

H4. attēls

Pretī novietotas priekšrocību sēdvietas ar salocītu galdiņu

Image

I papildinājums

Ratiņkrēslu vietu shēmas

I1. attēls

Ratiņkrēsla vieta pretī novietotu sēdekļu izkārtojumā

Image

1– konstrukcija ratiņkrēsla vietas galā

2– pasažieru sēdekļa polsterējuma priekšējā mala

3– ratiņkrēsla vieta

I2. attēls

Ratiņkrēsla vieta vienā virzienā vērstu sēdekļu izkārtojumā

Image

1– konstrukcija ratiņkrēsla vietas galā

2– priekšējā pasažieru sēdekļa atzveltne

3– ratiņkrēsla vieta

I3. attēls

Divas pretī novietotas ratiņkrēslu vietas

Image

1– konstrukcija ratiņkrēsla vietas galā

2– attālums starp ratiņkrēslu vietām vismaz 250 mm

3– ratiņkrēsla vieta

I4. attēls

Divas blakus esošas ratiņkrēslu vietas (piemērojams tikai modernizētam/atjaunotam ritošajam sastāvam)

Image

1– konstrukcija ratiņkrēsla vietas galā

2– konstrukcija ratiņkrēsla vietas priekšā

3– dubulta vieta ratiņkrēsliem

J papildinājums.

Bezšķēršļu joslu shēmas

J1. attēls

Minimālais bezšķēršļu joslas platums no grīdas līmeņa līdz 1 000 mm augstumam

Image

1– bezšķēršļu joslas brīvā daļa

2– skats no augšas 25–975 mm augstumā virs grīdas līmeņa

J2.attēls

Minimālās bezšķēršļu joslas sānskats starp viena vilciena sastāva savienotiem vagoniem

Image

J3. attēls

Minimālās bezšķēršļu joslas sānskats uz ratiņkrēslu vietām un no tām

Image

K papildinājums

Tabula – ritošā sastāva gaiteņa platums ar ratiņkrēslu pieejamās vietās

K1. tabula

| Gaiteņa bezšķēršļu joslas platums (mm) | 1 200 | 1 100 | 1 000 | 900 | 850 | 800 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Durvju izmantojamais platums vai perpendikulārs gaiteņa bezšķēršļu joslas platums (mm) | 800 | 850 | 900 | 1 000 | 1 100 | 1 200 |

Gaiteņa bezšķēršļu joslas platums (mm)

1 200

1 100

1 000

900

850

800

Durvju izmantojamais platums vai perpendikulārs gaiteņa bezšķēršļu joslas platums (mm)

800

850

900

1 000

1 100

1 200

L papildinājums

Sasniedzamības zona personai, kas pārvietojas ratiņkrēslā

L1. attēls

Sasniedzamais attālums personai, kas atrodas ratiņkrēslā

Image

1– ērti sasniedzams attālums

2– sēdekļa atsauces punkts

M papildinājums

Ar vilcienu transportējams ratiņkrēsls

M1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā papildinājumā noteikti ar vilcienu transportējama ratiņkrēsla maksimālie inženiertehniskie parametri.

M2.   RAKSTURLIELUMI

Obligātās tehniskās prasības ir šādas.

Pamatizmēri

| — | Platums – 700 mm, plus vismaz 50 mm katrā pusē rokām pārvietošanās laikā. |
| --- | --- |

—

Platums – 700 mm, plus vismaz 50 mm katrā pusē rokām pārvietošanās laikā.

| — | Garums – 1 200 mm, plus 50 mm kājām. |
| --- | --- |

—

Garums – 1 200 mm, plus 50 mm kājām.

Riteņi

| — | Mazākajam ritenim jābūt tādam, lai varētu netraucēti pārbraukt pāri iedobei, kas ir 75 mm plata un 50 mm dziļa. |
| --- | --- |

—

Mazākajam ritenim jābūt tādam, lai varētu netraucēti pārbraukt pāri iedobei, kas ir 75 mm plata un 50 mm dziļa.

Augstums

| — | Maksimālais augstums 1 375 mm, pieņemot, ka ratiņkrēslā var atrasties pieaudzis vīrietis, kura augums atbilst 95. procentilei. |
| --- | --- |

—

Maksimālais augstums 1 375 mm, pieņemot, ka ratiņkrēslā var atrasties pieaudzis vīrietis, kura augums atbilst 95. procentilei.

Apgriešanās loka diametrs

| — | 1 500 mm. |
| --- | --- |

—

1 500 mm.

Svars

| — | Ar elektroenerģiju darbināma ratiņkrēsla gadījumā, kam nav vajadzīga palīdzība, lai šķērsotu iekāpšanas palīglīdzekli, ratiņkrēsla un tajā sēdoša cilvēka (tostarp bagāžas) pilna masa ir 300 kg. |
| --- | --- |

—

Ar elektroenerģiju darbināma ratiņkrēsla gadījumā, kam nav vajadzīga palīdzība, lai šķērsotu iekāpšanas palīglīdzekli, ratiņkrēsla un tajā sēdoša cilvēka (tostarp bagāžas) pilna masa ir 300 kg.

| — | Manuāla ratiņkrēsla gadījumā ratiņkrēsla un tajā sēdoša cilvēka (tostarp bagāžas) pilna masa ir 200 kg. |
| --- | --- |

—

Manuāla ratiņkrēsla gadījumā ratiņkrēsla un tajā sēdoša cilvēka (tostarp bagāžas) pilna masa ir 200 kg.

Šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, un klīrenss

| — | Šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, – 50 mm (maksimāli). |
| --- | --- |

—

Šķēršļu augstums, ko var pārvarēt, – 50 mm (maksimāli).

| — | Klīrenss – 60 mm (minimāli), ar augšupvērstu slīpumu 10° leņķī uz augšu virzībai uz priekšu (zem kāju balsta). |
| --- | --- |

—

Klīrenss – 60 mm (minimāli), ar augšupvērstu slīpumu 10° leņķī uz augšu virzībai uz priekšu (zem kāju balsta).

Maksimālais slīpums, uz kura ratiņkrēsls paliek stabils

| — | Ar dinamisko stabilitāti visos virzienos sešu grādu leņķī. |
| --- | --- |

—

Ar dinamisko stabilitāti visos virzienos sešu grādu leņķī.

| — | Ar statisko stabilitāti visos virzienos (arī ja izmantotas bremzes) deviņu grādu leņķī. |
| --- | --- |

—

Ar statisko stabilitāti visos virzienos (arī ja izmantotas bremzes) deviņu grādu leņķī.

N papildinājums

PRM paredzētās norādes

N1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā papildinājumā noteiktas īpašas norādes izmantošanai infrastruktūrā un ritošajā sastāvā.

N2.   ZĪMJU IZMĒRI

Infrastruktūrā izmantoto PRM paredzēto norāžu izmērus aprēķina saskaņā ar turpmāk norādīto formulu.

| — | Lasīšanas attālums milimetros, dalīts ar 250, reizināts ar 1,25 = laukuma izmērs milimetros (kur izmanto laukumu). |
| --- | --- |

—

Lasīšanas attālums milimetros, dalīts ar 250, reizināts ar 1,25 = laukuma izmērs milimetros (kur izmanto laukumu).

Ritošā sastāva iekšpusē izmantojamo PRM paredzēto zīmju minimālais izmērs ir 60 mm, izņemot zīmes, kas norāda aprīkojumu tualetēs vai bērnu apkopšanai paredzētās vietās, – tās var būt mazākas.

Ritošā sastāva ārpusē izmantojamo PRM paredzēto zīmju minimālais izmērs ir 85 mm.

N3.   UZ ZĪMĒM IZMANTOJAMIE SIMBOLI

Pielikuma 4.2.1.10. punktā norādītajām zīmēm ir tumši zils fons un balts simbols. Tumši zilās krāsas kontrasts attiecībā pret balto ir 0,6.

Ja šīs zīmes ir novietotas uz tumši zila pamata, ir atļauts mainīt vietām simbola un fona krāsas (t. i., tumši zils simbols uz balta fona).

Starptautiskā ratiņkrēsla zīme

Zīme, kas apzīmē ar ratiņkrēslu pieejamas vietas, ietver simbolu saskaņā ar A papildinājuma 12. punktā norādītajām specifikācijām.

Zīme “Induktīvā cilpa”

Zīme, kas apzīmē vietas, kur uzstādītas induktīvās cilpas, ietver simbolu saskaņā ar A papildinājuma 13. punktā norādītajām specifikācijām.

Zīme “Priekšrocību sēdvieta”

Zīme, kas apzīmē priekšrocību sēdvietas, ietver simbolu saskaņā ar N1. attēlu.

N1. attēls

Priekšrocību sēdvietu simboli

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/179

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1301/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija pilnvaroja Aģentūru izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. Saskaņā ar minētā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai bija jāpaplašina energoapgādes apakšsistēmas SITS darbības joma, aptverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija pilnvaroja Aģentūru izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. Saskaņā ar minētā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai bija jāpaplašina energoapgādes apakšsistēmas SITS darbības joma, aptverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu.

| (3) | Aģentūra 2012. gada 24. decembrī izdeva ieteikumu par energoapgādes apakšsistēmas SITS grozījumiem (ERA/REC/11-2012/INT). |
| --- | --- |

(3)

Aģentūra 2012. gada 24. decembrī izdeva ieteikumu par energoapgādes apakšsistēmas SITS grozījumiem (ERA/REC/11-2012/INT).

| (4) | Lai ietu kopsolī ar tehnoloģiju progresu un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi, kā arī saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj to īstenošana. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kā tas atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā tas to papildina, un Komisijai būtu jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šis novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jāizstrādā inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un attiecīgās novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Lai ietu kopsolī ar tehnoloģiju progresu un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi, kā arī saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj to īstenošana. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kā tas atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā tas to papildina, un Komisijai būtu jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šis novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jāizstrādā inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un attiecīgās novērtēšanas metodes.

| (5) | Šajā regulā noteiktā energoapgādes SITS neaptver visas pamatprasības. Kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktā, SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu jānorāda kā “atklāti punkti”, uz ko attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktā energoapgādes SITS neaptver visas pamatprasības. Kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktā, SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu jānorāda kā “atklāti punkti”, uz ko attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kas izmantojamas īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par minēto procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jāparedz attiecībā uz “atklātajiem punktiem”. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kas izmantojamas īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par minēto procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jāparedz attiecībā uz “atklātajiem punktiem”.

| (7) | Dzelzceļa satiksme pašlaik notiek saskaņā ar esošajiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskajiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm šādi nolīgumi būtu jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Dzelzceļa satiksme pašlaik notiek saskaņā ar esošajiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskajiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm šādi nolīgumi būtu jāpaziņo Komisijai.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punktu energoapgādes SITS uz ierobežotu laiku būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punktu energoapgādes SITS uz ierobežotu laiku būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (9) | Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/284/EK (3) un 2011/274/ES (4). |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/284/EK (3) un 2011/274/ES (4).

| (10) | Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/284/EK un 2011/274/ES pēc to atcelšanas būtu jāturpina piemērot Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām apakšsistēmām un projektiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/284/EK un 2011/274/ES pēc to atcelšanas būtu jāturpina piemērot Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām apakšsistēmām un projektiem.

| (11) | Lai nodrošinātu energoapgādes apakšsistēmas savstarpējo izmantojamību, būtu jānosaka pakāpeniskas īstenošanas plāns. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu energoapgādes apakšsistēmas savstarpējo izmantojamību, būtu jānosaka pakāpeniskas īstenošanas plāns.

| (12) | Kad datu apkopošanas sistēma vāc datus no elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka sistēma, kas spēj saņemt šādus datus, tiek izstrādāta un atzīta par pieņemamu rēķinu sagatavošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(12)

Kad datu apkopošanas sistēma vāc datus no elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka sistēma, kas spēj saņemt šādus datus, tiek izstrādāta un atzīta par pieņemamu rēķinu sagatavošanas vajadzībām.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek pieņemta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) visas Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

Darbības joma

1.   SITS piemēro visām jaunām, modernizētām vai atjaunotām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmām, kas definētas Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.2. punktā.

2.   Neskarot 7. un 8. pantu un pielikuma 7.2. punktu, SITS piemēro jaunām Eiropas Savienības dzelzceļa līnijām, kuras nodod ekspluatācijā, sākot no 2015. gada 1. janvāra.

3.   SITS nepiemēro Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas esošajai infrastruktūrai, kas līdz 2015. gada 1. janvārim jau ir nodota ekspluatācijā jebkuras dalībvalsts visā tīklā vai tā daļā, izņemot gadījumus, kad to atjauno vai modernizē saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu un pielikuma 7.3. punktu.

4.   SITS piemēro šādos tīklos:

| a) | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīklā, kas definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīklā, kas definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā;

| b) | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīklā (TEN), kas definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīklā (TEN), kas definēts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā;

| c) | citās Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla daļās; |
| --- | --- |

c)

citās Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla daļās;

un neietver Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētos gadījumus.

5.   SITS piemēro tīklos, kuros ir šāds nominālais sliežu ceļa platums: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm.

6.   Sliežu ceļi, kuru platums ir viens metrs, nav ietverti šīs SITS tehniskajā darbības jomā.

3. pants

Atklātie punkti

1.   Attiecībā uz aspektiem, kas klasificēti kā “atklāti punkti” un minēti šīs SITS F papildinājumā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam, ir tie valsts noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kura atļauj nodot ekspluatācijā šīs regulas darbības jomā ietvertu apakšsistēmu.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts sniedz pārējām dalībvalstīm un Komisijai turpmāk norādīto informāciju, ja vien šāda informācija jau nav tām nosūtīta saskaņā ar Lēmumu 2008/284/EK un 2011/274/ES:

| a) | 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | iestādes, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz atklātajiem punktiem. |
| --- | --- |

c)

iestādes, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz atklātajiem punktiem.

4. pants

Īpašie gadījumi

1.   Attiecībā uz īpašajiem gadījumiem, kas minēti šīs regulas pielikuma 7.4.2. punktā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam, ir tie valsts noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kura atļauj nodot ekspluatācijā šīs regulas darbības jomā ietvertu apakšsistēmu.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai turpmāk norādīto informāciju:

| a) | 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | iestādes, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kas minēti pielikuma 7.4.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

iestādes, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kas minēti pielikuma 7.4.2. punktā.

5. pants

Paziņošana par divpusējiem nolīgumiem

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūlijā paziņo Komisijai par visiem esošajiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītājiem vai valstīm, kas nav dalībvalstis, un kuri vajadzīgi paredzēto dzelzceļa pārvadājumu ļoti īpašā veida vai vietējo īpatnību dēļ vai kuri nodrošina ievērojamu vietējās vai reģionālās savstarpējās izmantojamības līmeni.

Šis pienākums neattiecas uz nolīgumiem, par kuriem jau paziņots saskaņā ar Lēmumu 2008/284/EK.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem turpmāk noslēgtiem nolīgumiem vai esošo nolīgumu grozījumiem.

6. pants

Projekti izstrādes beigu posmā

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kas tiek īstenoti tās teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

7. pants

“EK” verifikācijas sertifikāts

1.   Pārejas periodā, kas beidzas 2021. gada 31. maijā, drīkst izsniegt “EK” verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai, kurā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav “EK” atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ja tiek izpildītas pielikuma 6.3. punktā paredzētās prasības.

2.   Apakšsistēmas, kurā lietoti nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti, ražošanu, modernizāciju vai atjaunošanu, tostarp nodošanu ekspluatācijā, pabeidz 1. punktā noteiktajā pārejas periodā.

3.   Šā panta 1. punktā noteiktajā pārejas periodā:

| a) | pirms “EK” sertifikāta piešķiršanas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu paziņotā iestāde pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts; |
| --- | --- |

a)

pirms “EK” sertifikāta piešķiršanas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu paziņotā iestāde pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts;

| b) | valstu drošības iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā, ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā. |
| --- | --- |

b)

valstu drošības iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā, ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā.

4.   Pēc 2016. gada 1. janvāra jaunizgatavotiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt “EK” atbilstības deklarācijai vai deklarācijai par piemērotību lietošanai.

8. pants

Atbilstības novērtēšana

1.   Pielikuma 6. iedaļā izklāstīto atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un “EK” verificēšanas procedūru pamatā ir moduļi, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (6).

2.   Savstarpējas izmantojamības komponentu tipa vai projekta pārbaudes sertifikāts ir spēkā septiņus gadus. Minētajā laikposmā tāda paša tipa jaunus komponentus var nodot ekspluatācijā, no jauna neveicot atbilstības novērtēšanu.

3.   Šā panta 2. punktā minētie sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar Lēmuma 2011/274/ES (ENE CR SITS) vai Lēmuma 2008/284/EK (ENE HS SITS) prasībām, paliek spēkā līdz sākotnēji noteiktā derīguma termiņa beigām bez nepieciešamības no jauna veikt atbilstības novērtēšanu. Lai atjaunotu sertifikātu, atkārtoti novērtē tikai projekta vai tipa atbilstību šīs regulas pielikumā noteiktajām jaunajām vai grozītajām prasībām.

9. pants

Īstenošana

1.   Pielikuma 7. iedaļā noteikti pasākumi, kas jāveic pilnībā savstarpēji izmantojamas energoapgādes apakšsistēmas īstenošanai.

Neskarot Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu, dalībvalstis saskaņā ar pielikuma 7. iedaļu sagatavo valsts īstenošanas plānu, kurā apraksta darbības, ko tās veic, lai panāktu atbilstību šai SITS. Dalībvalstis līdz 2015. gada 31. decembrim nosūta valsts īstenošanas plānu pārējām dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm, kuras jau ir nosūtījušas savu īstenošanas plānu, tas nav jānosūta atkārtoti.

2.   Direktīvas 2008/57/EK 20. pantā noteikts, ka tad, ja vajadzīga jauna ekspluatācijas atļauja un ja SITS netiek piemērota pilnībā, dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju:

| — | iemeslu, kāpēc SITS netiek piemērota pilnībā, |
| --- | --- |

—

iemeslu, kāpēc SITS netiek piemērota pilnībā,

| — | tehniskos parametrus, ko piemēro SITS vietā, |
| --- | --- |

—

tehniskos parametrus, ko piemēro SITS vietā,

| — | iestādes, kuras ir atbildīgas par Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā minētās verificēšanas procedūras piemērošanu. |
| --- | --- |

—

iestādes, kuras ir atbildīgas par Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā minētās verificēšanas procedūras piemērošanu.

3.   Dalībvalstis trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā sniedz Komisijai ziņojumu par Direktīvas 2008/57/EK 20. panta īstenošanu attiecībā uz energoapgādes apakšsistēmu. Šo ziņojumu apspriež komitejā, kura izveidota ar Direktīvas 2008/57/EK 29. pantu, un vajadzības gadījumā pielāgo pielikumā pievienoto SITS.

4.   Papildus pielikuma 7.2.4. punktā noteiktās stacionārās enerģijas datu apkopošanas sistēmas (DCS) īstenošanai un neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1302/2014 (7) (jaunā LOC&PAS SITS) pielikuma 4.2.8.2.8. punkta noteikumus, dalībvalstis nodrošina, ka divus gadus pēc pielikuma 4.2.17. punktā minēto atklāto punktu noslēgšanas ir īstenota stacionāra norēķinu sistēma, kas spēj saņemt datus no DCS un pieņemt tos rēķinu sagatavošanas vajadzībām. Šī stacionārā norēķinu sistēma spēj veikt apkopotu enerģijas norēķinu datu (CEBD) apmaiņu ar citām norēķinu sistēmām, validēt CEBD un pareizi sadalīt datus par patēriņu attiecīgajām personām. Tas tiek veikts, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par enerģijas tirgu.

10. pants

Inovatīvi risinājumi

1.   Lai ietu kopsolī ar tehnoloģiju progresu, var būt vajadzīgi inovatīvi risinājumi, kas neatbilst pielikumā noteiktajām specifikācijām vai kam nevar piemērot pielikumā noteiktās novērtēšanas metodes.

2.   Inovatīvie risinājumi var attiekties uz energoapgādes apakšsistēmu, tās daļām un tās savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā tas atšķiras no šīs SITS attiecīgajiem noteikumiem vai kā tas tos papildina, un iesniedz šīs atšķirības Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var pieprasīt Aģentūras atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu.

4.   Komisija sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, izstrādā un pēc tam pārskatīšanas procesa gaitā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. pantu SITS integrē atbilstīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodi, kas ir jāietver SITS, lai būtu iespējama šī inovatīvā risinājuma izmantošana. Ja atzinums ir negatīvs, piedāvāto inovatīvo risinājumu nedrīkst izmantot.

5.   Kamēr vēl nav notikusi SITS pārskatīšana, Komisijas sniegtu pozitīvu atzinumu uzskata par pieņemamu līdzekli, ar ko nodrošina atbilstību Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un tāpēc to var izmantot apakšsistēmas novērtēšanai.

11. pants

Atcelšana

Lēmumus 2008/284/EK un 2011/274/ES atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr tos turpina piemērot:

| a) | apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta saskaņā ar minētajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

a)

apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta saskaņā ar minētajiem lēmumiem;

| b) | jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno. |
| --- | --- |

b)

jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju saskaņā ar šīs regulas pielikumā izklāstīto SITS var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 6. marta Lēmums 2008/284/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmai (OV L 104, 14.4.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/274/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas enerģijas apgādes apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 228. lpp.).

7

Oficiālā

---

PIELIKUMS

SATURS

| 1. | Ievads | 188 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 188 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 188 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SITS saturs | 188 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Energoapgādes apakšsistēmas apraksts | 188 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Definīcija | 188 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Energoapgāde | 189 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija un strāvas noņemšanas kvalitāte | 189 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Saskarnes ar citām apakšsistēmām | 189 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Ievads | 189 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Šīs SITS saskarnes ar SITS attiecībā uz drošību dzelzceļa tuneļos | 189 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 3. | Pamatprasības | 189 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Apakšsistēmas raksturojums | 191 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 191 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 191 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Vispārīgi noteikumi | 191 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Pamatparametri, kas raksturo energoapgādes apakšsistēmu | 192 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Spriegums un frekvence | 192 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju | 192 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Reģeneratīvā bremzēšana | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Elektroaizsardzības koordinācija | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Pantogrāfa gabarīts | 194 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Vidējais kontaktspēks | 205 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte | 205 |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.13. | Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem | 205 |
| --- | --- | --- |

4.2.13.

| 4.2.14. | Kontaktvadu materiāli | 196 |
| --- | --- | --- |

4.2.14.

| 4.2.15. | Fāzu atdalīšanas sekcijas | 196 |
| --- | --- | --- |

4.2.15.

| 4.2.16. | Sistēmu atdalīšanas sekcijas | 197 |
| --- | --- | --- |

4.2.16.

| 4.2.17. | Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma | 197 |
| --- | --- | --- |

4.2.17.

| 4.2.18. | Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem | 197 |
| --- | --- | --- |

4.2.18.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 198 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Vispārīgas prasības | 198 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu | 198 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saskarne ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 199 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 200 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi | 200 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | Savstarpējās izmantojamības komponenti | 200 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Komponentu saraksts | 200 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentu veiktspēja un specifikācijas | 200 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Gaisvadu kontakttīkls | 200 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 6. | Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana un apakšsistēmu EK verificēšana | 201 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējās izmantojamības komponenti | 201 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšanas procedūras | 201 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduļu piemērošana | 201 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Savstarpējās izmantojamības komponentu inovatīvi risinājumi | 202 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta īpaša novērtēšanas procedūra | 202 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarācija | 203 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

| 6.2. | Energoapgādes apakšsistēma | 203 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vispārīgi noteikumi | 203 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Moduļu piemērošana | 203 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Inovatīvi risinājumi | 204 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Energoapgādes apakšsistēmas īpašas novērtēšanas procedūras | 204 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.3. | Apakšsistēma, kurā ietilpst savstarpējās izmantojamības komponenti bez EK deklarācijas | 205 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Nosacījumi | 205 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Dokumentācija | 205 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Saskaņā ar 6.3.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope | 206 |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

| 7. | Energoapgādes SITS īstenošana | 206 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana dzelzceļa līnijām | 206 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana jaunām, atjaunotām vai modernizētām dzelzceļa līnijām | 206 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Ievads | 206 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Sprieguma un frekvences īstenošanas plāns | 206 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrijas īstenošanas plāns | 207 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Stacionāras enerģijas datu apkopošanas sistēmas ieviešana | 207 |
| --- | --- | --- |

7.2.4.

| 7.3. | Šīs SITS piemērošana pastāvošām līnijām | 207 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Ievads | 207 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Gaisvadu kontakttīkla un/vai energoapgādes modernizēšana/atjaunošana | 208 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Ar tehnisko apkopi saistīti parametri | 208 |
| --- | --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Pastāvošas apakšsistēmas, uz kurām neattiecas modernizācijas/atjaunošanas projekti | 208 |
| --- | --- | --- |

7.3.4.

| 7.4. | Īpašie gadījumi | 208 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Vispārīgi noteikumi | 208 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Īpašo gadījumu saraksts | 208 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| A papildinājums. | Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana | 212 |
| --- | --- | --- |

A papildinājums.

| B papildinājums. | Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšana | 213 |
| --- | --- | --- |

B papildinājums.

| C papildinājums. | Vidējais derīgais spriegums. | 215 |
| --- | --- | --- |

C papildinājums.

| D papildinājums. | Pantogrāfa gabarīta specifikācija | 216 |
| --- | --- | --- |

D papildinājums.

| E papildinājums. | Atsauces standartu saraksts | 224 |
| --- | --- | --- |

E papildinājums.

| F papildinājums. | Atklāto punktu saraksts | 225 |
| --- | --- | --- |

F papildinājums.

| G papildinājums. | Glosārijs | 226 |
| --- | --- | --- |

G papildinājums.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

| 1. | Šī SITS attiecas uz Savienības dzelzceļa sistēmas energoapgādes apakšsistēmu un daļu no tehniskās apkopes apakšsistēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 1. pantu. |
| --- | --- |

1.

Šī SITS attiecas uz Savienības dzelzceļa sistēmas energoapgādes apakšsistēmu un daļu no tehniskās apkopes apakšsistēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 1. pantu.

| 2. | Energoapgādes apakšsistēma ir definēta Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Energoapgādes apakšsistēma ir definēta Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.2. punktā.

| 3. | Šīs SITS tehniskā darbības joma konkrētāk noteikta šīs regulas 2. pantā. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS tehniskā darbības joma konkrētāk noteikta šīs regulas 2. pantā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma noteikta šīs regulas 2. panta 4. punktā.

1.3.   SITS saturs

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punktu šajā SITS:






  a) | norāda tās plānoto darbības jomu (2. iedaļa); |
| --- | --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punktu šajā SITS:

a)

norāda tās plānoto darbības jomu (2. iedaļa);

| b) | nosaka pamatprasības energoapgādes apakšsistēmai (3. iedaļa); |
| --- | --- |

b)

nosaka pamatprasības energoapgādes apakšsistēmai (3. iedaļa);

| c) | formulē funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa); |
| --- | --- |

c)

formulē funkcionālās un tehniskās specifikācijas attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. iedaļa);

| d) | nosaka savstarpējās izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, un kuras ir vajadzīgas, lai panāktu Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. iedaļa); |
| --- | --- |

d)

nosaka savstarpējās izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām attiecināmas Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, un kuras ir vajadzīgas, lai panāktu Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. iedaļa);

| e) | katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, vai apakšsistēmu “EK” verificēšanai (6. iedaļa); |
| --- | --- |

e)

katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai novērtētu savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, vai apakšsistēmu “EK” verificēšanai (6. iedaļa);

| f) | nosaka šīs SITS īstenošanas plānu (7. iedaļa); |
| --- | --- |

f)

nosaka šīs SITS īstenošanas plānu (7. iedaļa);

| g) | norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumus darbā, kas ir vajadzīgi apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. iedaļa). |
| --- | --- |

g)

norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības aizsardzības un drošības nosacījumus darbā, kas ir vajadzīgi apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. iedaļa).

| 2. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 5. punktu noteikumi par īpašajiem gadījumiem norādīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 5. punktu noteikumi par īpašajiem gadījumiem norādīti 7. iedaļā.

| 3. | Šīs SITS prasības ir spēkā attiecībā uz visu sliežu ceļa platumu sistēmām šīs SITS darbības jomā, izņemot gadījumus, kad punkts attiecas uz īpašām sliežu ceļa platuma sistēmām vai īpašiem nominālajiem sliežu ceļa platumiem. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS prasības ir spēkā attiecībā uz visu sliežu ceļa platumu sistēmām šīs SITS darbības jomā, izņemot gadījumus, kad punkts attiecas uz īpašām sliežu ceļa platuma sistēmām vai īpašiem nominālajiem sliežu ceļa platumiem.

2.   ENERGOAPGĀDES APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS

2.1.   Definīcija

| 1. | Šī SITS attiecas uz visām stacionārajām iekārtām, kas nepieciešamas, lai panāktu savstarpēju izmantojamību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu vilcienu ar vilces enerģiju. |
| --- | --- |

1.

Šī SITS attiecas uz visām stacionārajām iekārtām, kas nepieciešamas, lai panāktu savstarpēju izmantojamību, kas vajadzīga, lai nodrošinātu vilcienu ar vilces enerģiju.

| 2. | Energoapgādes apakšsistēmā ietilpst:
  a)   apakšstacijas: primārajā pusē pieslēgtas augstsprieguma tīklam, transformējot augstspriegumu par vilcieniem piemērotu spriegumu un/vai pārveidojot par vilcieniem piemērotu energoapgādes sistēmu. Sekundārajā pusē apakšstacijas ir pieslēgtas dzelzceļa gaisvadu kontakttīklam;
  b)   sekcionēšanas punkti: elektroiekārtas, kas atrodas starpposmos starp apakšstacijām, kontakttīkla energoapgādei un paralēlai pieslēgšanai, un aizsardzības, izolācijas un papildu barošanas nodrošināšanai;
  c)   atdalīšanas sekcijas: iekārtas pārejas nodrošināšanai starp atšķirīgām elektrosistēmām vai vienas elektrosistēmas dažādām fāzēm;
  d)   gaisvadu kontakttīkls: sistēma, kas pievada elektroenerģiju vilcieniem kustībai maršrutā un ar strāvņēmes ierīcēm to novada uz vilcieniem. Gaisvadu kontakttīkls ir aprīkots arī ar atdalītājiem, kas vadāmi manuāli vai ar tālvadību un vajadzīgi, lai izolētu gaisvadu kontakttīkla sekcijas vai grupas atbilstoši ekspluatācijas vajadzībām. Gaisvadu kontakttīkla daļa ir arī barojošās līnijas;
  e)   atgriezes ķēde: visi vadi, kas veido paredzēto ceļu vilces atgriezes strāvai. Tāpēc attiecībā uz šo aspektu atgriezes ķēde ir energoapgādes apakšsistēmas daļa, un tai ir saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu. |
| --- | --- |

2.

Energoapgādes apakšsistēmā ietilpst:

a)   apakšstacijas: primārajā pusē pieslēgtas augstsprieguma tīklam, transformējot augstspriegumu par vilcieniem piemērotu spriegumu un/vai pārveidojot par vilcieniem piemērotu energoapgādes sistēmu. Sekundārajā pusē apakšstacijas ir pieslēgtas dzelzceļa gaisvadu kontakttīklam;

b)   sekcionēšanas punkti: elektroiekārtas, kas atrodas starpposmos starp apakšstacijām, kontakttīkla energoapgādei un paralēlai pieslēgšanai, un aizsardzības, izolācijas un papildu barošanas nodrošināšanai;

c)   atdalīšanas sekcijas: iekārtas pārejas nodrošināšanai starp atšķirīgām elektrosistēmām vai vienas elektrosistēmas dažādām fāzēm;

d)   gaisvadu kontakttīkls: sistēma, kas pievada elektroenerģiju vilcieniem kustībai maršrutā un ar strāvņēmes ierīcēm to novada uz vilcieniem. Gaisvadu kontakttīkls ir aprīkots arī ar atdalītājiem, kas vadāmi manuāli vai ar tālvadību un vajadzīgi, lai izolētu gaisvadu kontakttīkla sekcijas vai grupas atbilstoši ekspluatācijas vajadzībām. Gaisvadu kontakttīkla daļa ir arī barojošās līnijas;

e)   atgriezes ķēde: visi vadi, kas veido paredzēto ceļu vilces atgriezes strāvai. Tāpēc attiecībā uz šo aspektu atgriezes ķēde ir energoapgādes apakšsistēmas daļa, un tai ir saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu.

| 3. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.2. iedaļu elektroenerģijas patēriņa mērīšanas sistēmas stacionārās iekārtas, kas šajā SITS apzīmētas ar nosaukumu “stacionāras enerģijas datu apkopošanas sistēmas”, norādītas šīs SITS 4.2.17. punktā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.2. iedaļu elektroenerģijas patēriņa mērīšanas sistēmas stacionārās iekārtas, kas šajā SITS apzīmētas ar nosaukumu “stacionāras enerģijas datu apkopošanas sistēmas”, norādītas šīs SITS 4.2.17. punktā.

2.1.1.   Energoapgāde

| 1. | Energoapgādes sistēmas mērķis ir nodrošināt katru vilcienu ar elektroenerģiju, lai tiktu izpildīts plānotais kustības grafiks. |
| --- | --- |

1.

Energoapgādes sistēmas mērķis ir nodrošināt katru vilcienu ar elektroenerģiju, lai tiktu izpildīts plānotais kustības grafiks.

| 2. | Energoapgādes sistēmas pamatparametri ir noteikti 4.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Energoapgādes sistēmas pamatparametri ir noteikti 4.2. punktā.

2.1.2.   Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija un strāvas noņemšanas kvalitāte

| 1. | Mērķis ir nodrošināt drošu un nepārtrauktu enerģijas pārvadīšanu no energoapgādes sistēmas ritošajam sastāvam. Gaisvadu kontakttīkla un pantogrāfa mijiedarbība ir būtisks savstarpējās izmantojamības aspekts. |
| --- | --- |

1.

Mērķis ir nodrošināt drošu un nepārtrauktu enerģijas pārvadīšanu no energoapgādes sistēmas ritošajam sastāvam. Gaisvadu kontakttīkla un pantogrāfa mijiedarbība ir būtisks savstarpējās izmantojamības aspekts.

| 2. | Pamatparametri, kas attiecas uz gaisvadu kontakttīkla ģeometriju un strāvas noņemšanas kvalitāti, ir noteikti 4.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Pamatparametri, kas attiecas uz gaisvadu kontakttīkla ģeometriju un strāvas noņemšanas kvalitāti, ir noteikti 4.2. punktā.

2.2.   Saskarnes ar citām apakšsistēmām

2.2.1.   Ievads

| 1. | Lai panāktu paredzēto veiktspēju, energoapgādes apakšsistēmai ir saskarnes ar citām dzelzceļa sistēmas apakšsistēmām. Šīs apakšsistēmas ir šādas:






  a) | ritošais sastāvs; |
| --- | --- | --- |

1.

Lai panāktu paredzēto veiktspēju, energoapgādes apakšsistēmai ir saskarnes ar citām dzelzceļa sistēmas apakšsistēmām. Šīs apakšsistēmas ir šādas:

a)

ritošais sastāvs;

| b) | infrastruktūra; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra;

| c) | vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtas; |
| --- | --- |

c)

vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtas;

| d) | vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas; |
| --- | --- |

d)

vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas;

| e) | satiksmes nodrošināšana un vadība. |
| --- | --- |

e)

satiksmes nodrošināšana un vadība.

| 2. | Šīs SITS 4.3. punktā noteikta šo saskarņu funkcionālā un tehniskā specifikācija. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS 4.3. punktā noteikta šo saskarņu funkcionālā un tehniskā specifikācija.

2.2.2.   Šīs SITS saskarnes ar SITS attiecībā uz drošību dzelzceļa tuneļos

Prasības, kas attiecas uz energoapgādes apakšsistēmu drošībai dzelzceļa tuneļos, ir noteiktas SITS, kas attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos.

3.   PAMATPRASĪBAS

Turpmākajā tabulā norādīti šīs SITS pamatparametri un to atbilstība Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā noteiktajām un uzskatītajām pamatprasībām.

| SITS punkts | SITS punkta nosaukums | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība | Pieejamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3. | Spriegums un frekvence | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.4. | Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.5. | Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.6. | Reģeneratīvā bremzēšana | — | — | — | 1.4.1.
  1.4.3. | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.7. | Elektroaizsardzības koordinācija | 2.2.1. | — | — | — | 1.5. | — |
| 4.2.8. | Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās | — | — | — | 1.4.1.
  1.4.3. | 1.5. | — |
| 4.2.9. | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.10. | Pantogrāfa gabarīts | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.11. | Vidējais kontaktspēks | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.12. | Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte | — | — | — | 1.4.1.
  2.2.2. | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.13. | Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem | — | — | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.14. | Kontaktvadu materiāli | — | — | 1.3.1.
  1.3.2. | 1.4.1. | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.15. | Fāzu atdalīšanas sekcijas | 2.2.1. | — | — | 1.4.1.
  1.4.3. | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.16. | Sistēmu atdalīšanas sekcijas | 2.2.1. | — | — | 1.4.1.
  1.4.3. | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.2.17. | Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma | — | — | — | — | 1.5. | — |
| 4.2.18. | Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem | 1.1.1.
  1.1.3.
  2.2.1. | — | — | 1.4.1.
  1.4.3.
  2.2.2. | 1.5. | — |
| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 2.2.1. | — | — | — | 1.5. | — |
| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 1.1.1.
  2.2.1. | 1.2. | — | — | 1.5.
  2.2.3. | — |
| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 2.2.1. | — | — | — | — | — |
| 4.7. | Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi | 1.1.1.
  1.1.3.
  2.2.1. | — | — | 1.4.1.
  1.4.3.
  2.2.2. | — | — |

SITS punkts

SITS punkta nosaukums

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Pieejamība

4.2.3.

Spriegums un frekvence

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.4.

Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.5.

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.6.

Reģeneratīvā bremzēšana

—

—

—

1.4.1.

1.4.3.

1.5.

2.2.3.

—

4.2.7.

Elektroaizsardzības koordinācija

2.2.1.

—

—

—

1.5.

—

4.2.8.

Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās

—

—

—

1.4.1.

1.4.3.

1.5.

—

4.2.9.

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.10.

Pantogrāfa gabarīts

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.11.

Vidējais kontaktspēks

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.12.

Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte

—

—

—

1.4.1.

2.2.2.

1.5.

2.2.3.

—

4.2.13.

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem

—

—

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.2.14.

Kontaktvadu materiāli

—

—

1.3.1.

1.3.2.

1.4.1.

1.5.

2.2.3.

—

4.2.15.

Fāzu atdalīšanas sekcijas

2.2.1.

—

—

1.4.1.

1.4.3.

1.5.

2.2.3.

—

4.2.16.

Sistēmu atdalīšanas sekcijas

2.2.1.

—

—

1.4.1.

1.4.3.

1.5.

2.2.3.

—

4.2.17.

Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma

—

—

—

—

1.5.

—

4.2.18.

Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem

1.1.1.

1.1.3.

2.2.1.

—

—

1.4.1.

1.4.3.

2.2.2.

1.5.

—

4.4.

Ekspluatācijas noteikumi

2.2.1.

—

—

—

1.5.

—

4.5.

Tehniskās apkopes noteikumi

1.1.1.

2.2.1.

1.2.

—

—

1.5.

2.2.3.

—

4.6.

Profesionālā kvalifikācija

2.2.1.

—

—

—

—

—

4.7.

Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi

1.1.1.

1.1.3.

2.2.1.

—

—

1.4.1.

1.4.3.

2.2.2.

—

—

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

| 1. | Dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir energoapgādes apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība jāverificē. Šī savietojamība jo īpaši jāpārbauda attiecībā uz energoapgādes apakšsistēmas specifikācijām, tās saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem. Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

1.

Dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir energoapgādes apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savietojamība jāverificē. Šī savietojamība jo īpaši jāpārbauda attiecībā uz energoapgādes apakšsistēmas specifikācijām, tās saskarnēm ar sistēmu, kurā tā integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem. Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas raksturotas 4.2. un 4.3. punktā, neliek izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas noteikti nepieciešams dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai.

| 2. | Inovatīviem risinājumiem savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai, kuri neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un nav novērtējami, kā definēts šajā SITS, jāpiemēro jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai varētu īstenot tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot 6.1.3. un 6.2.3. punktā minētās inovatīviem risinājumiem paredzētās procedūras. |
| --- | --- |

2.

Inovatīviem risinājumiem savstarpējās izmantojamības nodrošināšanai, kuri neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām un nav novērtējami, kā definēts šajā SITS, jāpiemēro jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai varētu īstenot tehnoloģiskus jauninājumus, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot 6.1.3. un 6.2.3. punktā minētās inovatīviem risinājumiem paredzētās procedūras.

| 3. | Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, energoapgādes apakšsistēmu raksturo 4.2.–4.7. punktā noteiktās specifikācijas. |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, energoapgādes apakšsistēmu raksturo 4.2.–4.7. punktā noteiktās specifikācijas.

| 4. | Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšanas procedūras ir norādītas šīs SITS 6.2.4. punktā un B pielikuma B.1. tabulā. |
| --- | --- |

4.

Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšanas procedūras ir norādītas šīs SITS 6.2.4. punktā un B pielikuma B.1. tabulā.

| 5. | Attiecībā uz īpašiem gadījumiem skatīt 7.4. punktu. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz īpašiem gadījumiem skatīt 7.4. punktu.

| 6. | Ja šajā SITS ir atsauce uz EN standartiem, nepiemēro atkāpes, kas EN standartos minētas kā “valstu atkāpes” vai “īpaši valsts noteikumi”, un tās nav šī SITS daļa. |
| --- | --- |

6.

Ja šajā SITS ir atsauce uz EN standartiem, nepiemēro atkāpes, kas EN standartos minētas kā “valstu atkāpes” vai “īpaši valsts noteikumi”, un tās nav šī SITS daļa.

4.2.   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   Vispārīgi noteikumi

Energoapgādes apakšsistēmas sasniedzamā veiktspēja atbilst vismaz dzelzceļu sistēmas vajadzīgajai veiktspējai attiecībā uz:

| a) | maksimālo līnijas ātrumu; |
| --- | --- |

a)

maksimālo līnijas ātrumu;

| b) | vilciena tipu(-iem); |
| --- | --- |

b)

vilciena tipu(-iem);

| c) | vilcienu ekspluatācijas prasībām; |
| --- | --- |

c)

vilcienu ekspluatācijas prasībām;

| d) | vilcienu patērēto jaudu pie pantogrāfiem. |
| --- | --- |

d)

vilcienu patērēto jaudu pie pantogrāfiem.

4.2.2.   Pamatparametri, kas raksturo energoapgādes apakšsistēmu

Pamatparametri, kas raksturo energoapgādes apakšsistēmu, ir šādi:

| 4.2.2.1. | Energoapgāde:






  a) | spriegums un frekvence (4.2.3.); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.

Energoapgāde:

a)

spriegums un frekvence (4.2.3.);

| b) | parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4.); |
| --- | --- |

b)

parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4.);

| c) | strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.); |
| --- | --- |

c)

strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.);

| d) | reģeneratīvā bremzēšana (4.2.6.); |
| --- | --- |

d)

reģeneratīvā bremzēšana (4.2.6.);

| e) | elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.); |
| --- | --- |

e)

elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.);

| f) | harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās (4.2.8.). |
| --- | --- |

f)

harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās (4.2.8.).

| 4.2.2.2. | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija un strāvas noņemšanas kvalitāte:






  a) | gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.); |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija un strāvas noņemšanas kvalitāte:

a)

gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.);

| b) | pantogrāfa gabarīts (4.2.10.); |
| --- | --- |

b)

pantogrāfa gabarīts (4.2.10.);

| c) | vidējais kontaktspēks (4.2.11.); |
| --- | --- |

c)

vidējais kontaktspēks (4.2.11.);

| d) | dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte (4.2.12.); |
| --- | --- |

d)

dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte (4.2.12.);

| e) | gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem (4.2.13.); |
| --- | --- |

e)

gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem (4.2.13.);

| f) | kontaktvadu materiāli (4.2.14.); |
| --- | --- |

f)

kontaktvadu materiāli (4.2.14.);

| g) | fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.); |
| --- | --- |

g)

fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.);

| h) | sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.). |
| --- | --- |

h)

sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.).

| 4.2.2.3. | Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma (4.2.17.) |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma (4.2.17.)

| 4.2.2.4. | Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18.) |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18.)

4.2.3.   Spriegums un frekvence

| 1. | Energoapgādes apakšsistēmas spriegums un frekvence atbilst vienai no četrām sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar 7. iedaļu:






  a) | maiņstrāva 25 kV, 50 Hz; |
| --- | --- | --- |

1.

Energoapgādes apakšsistēmas spriegums un frekvence atbilst vienai no četrām sistēmām, kas noteiktas saskaņā ar 7. iedaļu:

a)

maiņstrāva 25 kV, 50 Hz;

| b) | maiņstrāva 15 kV, 16,7 Hz; |
| --- | --- |

b)

maiņstrāva 15 kV, 16,7 Hz;

| c) | līdzstrāva 3 kV; |
| --- | --- |

c)

līdzstrāva 3 kV;

| d) | līdzstrāva 1,5 kV. |
| --- | --- |

d)

līdzstrāva 1,5 kV.

| 2. | Sprieguma un frekvences vērtības un robežvērtības attiecībā uz izvēlēto sistēmu atbilst 4. punktam standartā EN 50163:2004. |
| --- | --- |

2.

Sprieguma un frekvences vērtības un robežvērtības attiecībā uz izvēlēto sistēmu atbilst 4. punktam standartā EN 50163:2004.

4.2.4.   Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju

Jāņem vērā šādi parametri:

| a) | vilciena maksimālā strāva (4.2.4.1.); |
| --- | --- |

a)

vilciena maksimālā strāva (4.2.4.1.);

| b) | vilcienu jaudas koeficients un vidējais derīgais spriegums (4.2.4.2.). |
| --- | --- |

b)

vilcienu jaudas koeficients un vidējais derīgais spriegums (4.2.4.2.).

4.2.4.1.   Vilciena maksimālā strāva

Energoapgādes apakšsistēmas konstrukcija ļauj panākt noteikto energoapgādes veiktspēju un ļauj ekspluatēt vilcienus, kuru jauda nepārsniedz 2 MW, bez jaudas vai strāvas ierobežojumiem.

4.2.4.2.   Vidējais derīgais spriegums

Aprēķinātais vidējais derīgais spriegums pie pantogrāfa atbilst spriegumam, kas norādīts 8. punktā standartā EN 50388:2012 (izņemot 8.3. punktu, ko aizstāj C papildinājuma C.1. punkts). Modelēšanā ņem vērā vilcienu jaudas koeficientu patiesās vērtības. C papildinājuma C.2. punktā sniegta informācija papildus 8.2. punktam standartā EN 50388:2012.

4.2.5.   Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā

| 1. | Līdzstrāvas sistēmu gaisvadu kontakttīklu projektē 300 A (1,5 kV apgādes sistēmā) un 200 A stiprai strāvai (3,0 kV apgādes sistēmā) uz vienu pantogrāfu vilciena stāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

1.

Līdzstrāvas sistēmu gaisvadu kontakttīklu projektē 300 A (1,5 kV apgādes sistēmā) un 200 A stiprai strāvai (3,0 kV apgādes sistēmā) uz vienu pantogrāfu vilciena stāvēšanas laikā.

| 2. | Strāvas stiprumu, vilcienam stāvot, panāk statiskā kontaktspēka testa vērtībai, kas norādītā standartā EN 50367:2012, 7.2. punkta 4. tabulā. |
| --- | --- |

2.

Strāvas stiprumu, vilcienam stāvot, panāk statiskā kontaktspēka testa vērtībai, kas norādītā standartā EN 50367:2012, 7.2. punkta 4. tabulā.

| 3. | Gaisvadu kontakttīklu projektē, ņemot vērā temperatūras robežvērtības saskaņā ar 5.1.2. punktu standartā EN 50119:2009. |
| --- | --- |

3.

Gaisvadu kontakttīklu projektē, ņemot vērā temperatūras robežvērtības saskaņā ar 5.1.2. punktu standartā EN 50119:2009.

4.2.6.   Reģeneratīvā bremzēšana

| 1. | Maiņstrāvas energoapgādes sistēmas projektē tā, lai varētu izmantot reģeneratīvo bremzēšanu, kas spēj nodrošināt vienmērīgu elektroenerģijas apmaiņu ar citiem vilcieniem vai jebkuriem citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.

Maiņstrāvas energoapgādes sistēmas projektē tā, lai varētu izmantot reģeneratīvo bremzēšanu, kas spēj nodrošināt vienmērīgu elektroenerģijas apmaiņu ar citiem vilcieniem vai jebkuriem citiem līdzekļiem.

| 2. | Līdzstrāvas energoapgādes sistēmas projektē tā, lai reģeneratīvo bremzēšanu varētu izmantot vismaz elektroenerģijas apmaiņai ar citiem vilcieniem. |
| --- | --- |

2.

Līdzstrāvas energoapgādes sistēmas projektē tā, lai reģeneratīvo bremzēšanu varētu izmantot vismaz elektroenerģijas apmaiņai ar citiem vilcieniem.

4.2.7.   Elektroaizsardzības koordinācija

Energoapgādes apakšsistēmas elektroaizsardzības koordinācija atbilst prasībām, kas noteiktas 11. punktā standartā EN 50388:2012.

4.2.8.   Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās

| 1. | Vilces energoapgādes sistēmas un ritošā sastāva mijiedarbība var izraisīt sistēmas elektronestabilitāti. |
| --- | --- |

1.

Vilces energoapgādes sistēmas un ritošā sastāva mijiedarbība var izraisīt sistēmas elektronestabilitāti.

| 2. | Lai panāktu elektrosistēmas savietojamību, harmoniskie pārspriegumi tiek ierobežoti zem kritiskajām vērtībām saskaņā ar 10.4. punktu standartā EN 50388:2012. |
| --- | --- |

2.

Lai panāktu elektrosistēmas savietojamību, harmoniskie pārspriegumi tiek ierobežoti zem kritiskajām vērtībām saskaņā ar 10.4. punktu standartā EN 50388:2012.

4.2.9.   Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija

| 1. | Gaisvadu kontakttīklu projektē, lai varētu izmantot pantogrāfus, kuru kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2. punktā, ņemot vērā šīs SITS 7.2.3. punktā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Gaisvadu kontakttīklu projektē, lai varētu izmantot pantogrāfus, kuru kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2. punktā, ņemot vērā šīs SITS 7.2.3. punktā paredzētos noteikumus.

| 2. | Dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību nosaka kontaktvadu piekares augstums un kontaktvadu sānu novirze sānvēja ietekmē. |
| --- | --- |

2.

Dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību nosaka kontaktvadu piekares augstums un kontaktvadu sānu novirze sānvēja ietekmē.

4.2.9.1.   Kontaktvadu piekares augstums

| 1. | Pieļaujamais kontaktvadu piekares augstums ir norādīts 4.2.9.1. tabulā.

  4.2.9.1. tabula


  Kontaktvadu piekares augstums








  Apraksts | v ≥ 250 (km/h) | v < 250 (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kontaktvadu piekares nominālais augstums (mm) | Starp 5 080 un 5 300 | Starp 5 000 un 5 750 |
| Kontaktvadu piekares minimālais projektētais augstums (mm) | 5 080 | Saskaņā ar 5.10.5. punktu standartā EN 50119:2009 atkarībā no izvēlētā gabarīta |
| Kontaktvadu piekares maksimālais projektētais augstums (mm) | 5 300 | 6 200 (1) |

1.

Pieļaujamais kontaktvadu piekares augstums ir norādīts 4.2.9.1. tabulā.

4.2.9.1. tabula

Kontaktvadu piekares augstums

Apraksts

v ≥ 250 (km/h)

v < 250 (km/h)

Kontaktvadu piekares nominālais augstums (mm)

Starp 5 080 un 5 300

Starp 5 000 un 5 750

Kontaktvadu piekares minimālais projektētais augstums (mm)

5 080

Saskaņā ar 5.10.5. punktu standartā EN 50119:2009 atkarībā no izvēlētā gabarīta

Kontaktvadu piekares maksimālais projektētais augstums (mm)

5 300

6 200 (1)

| 2. | Attiecību starp kontaktvadu piekares augstumu un pantogrāfu darba augstumu sk. 1. attēlā standartā EN 50119:2009. |
| --- | --- |

2.

Attiecību starp kontaktvadu piekares augstumu un pantogrāfu darba augstumu sk. 1. attēlā standartā EN 50119:2009.

| 3. | Uz dzelzceļa pārbrauktuvēm kontaktvada piekares augstumu paredz valstu noteikumos vai, ja šādi noteikumi nav pieņemti, saskaņā ar 5.2.4. un 5.2.5. punktu standartā EN 50122–1:2011. |
| --- | --- |

3.

Uz dzelzceļa pārbrauktuvēm kontaktvada piekares augstumu paredz valstu noteikumos vai, ja šādi noteikumi nav pieņemti, saskaņā ar 5.2.4. un 5.2.5. punktu standartā EN 50122–1:2011.

| 4. | Sistēmā ar 1 520 mm un 1 524 mm platiem sliežu ceļiem kontaktvadu piekares augstums ir šāds:






  a) | kontaktvadu piekares nominālais augstums: starp 6 000 mm un 6 300 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Sistēmā ar 1 520 mm un 1 524 mm platiem sliežu ceļiem kontaktvadu piekares augstums ir šāds:

a)

kontaktvadu piekares nominālais augstums: starp 6 000 mm un 6 300 mm;

| b) | kontaktvadu piekares projektētais minimālais augstums: 5 550 mm; |
| --- | --- |

b)

kontaktvadu piekares projektētais minimālais augstums: 5 550 mm;

| c) | kontaktvadu piekares projektētais maksimālais augstums: 6 800 mm. |
| --- | --- |

c)

kontaktvadu piekares projektētais maksimālais augstums: 6 800 mm.

4.2.9.2.   Maksimālā sānu novirze

| 1. | Kontaktvada pieļaujamā maksimālā sānu novirze no sliežu ceļa ass līnijas sānvēja ietekmē norādīta 4.2.9.2. tabulā.

  4.2.9.2. tabula


  Kontaktvada pieļaujamā maksimālā sānu novirze atkarībā no pantogrāfa garuma







  Pantogrāfa garums (mm) | Maksimālā sānu novirze (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 600 | 400 (2) |
| 1 950 | 550 (2) |

1.

Kontaktvada pieļaujamā maksimālā sānu novirze no sliežu ceļa ass līnijas sānvēja ietekmē norādīta 4.2.9.2. tabulā.

4.2.9.2. tabula

Kontaktvada pieļaujamā maksimālā sānu novirze atkarībā no pantogrāfa garuma

Pantogrāfa garums (mm)

Maksimālā sānu novirze (mm)

1 600

400 (2)

1 950

550 (2)

| 2. | Daudzsliežu dzelzceļam sānu novirzes prasību izpilda attiecībā uz katru sliežu pāri (ko paredzēts ekspluatēt kā atdalītu sliežu ceļu), kuru paredzēts novērtēt saskaņā ar šo SITS. |
| --- | --- |

2.

Daudzsliežu dzelzceļam sānu novirzes prasību izpilda attiecībā uz katru sliežu pāri (ko paredzēts ekspluatēt kā atdalītu sliežu ceļu), kuru paredzēts novērtēt saskaņā ar šo SITS.

| 3. | 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma
  Dalībvalstīm, kas pantogrāfa profilu piemēro saskaņā ar LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.3. punktu, kontaktvada maksimālā sānu novirze sānvēja ietekmē attiecībā pret pantogrāfa centru ir 500 mm. |
| --- | --- |

3.

1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma

Dalībvalstīm, kas pantogrāfa profilu piemēro saskaņā ar LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.3. punktu, kontaktvada maksimālā sānu novirze sānvēja ietekmē attiecībā pret pantogrāfa centru ir 500 mm.

4.2.10.   Pantogrāfa gabarīts

| 1. | Neviena energoapgādes apakšsistēmas daļa, izņemot kontaktvadu un tā fiksatoru, neatrodas pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta iekšpusē (sk. D.2. attēlu D papildinājumā). |
| --- | --- |

1.

Neviena energoapgādes apakšsistēmas daļa, izņemot kontaktvadu un tā fiksatoru, neatrodas pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta iekšpusē (sk. D.2. attēlu D papildinājumā).

| 2. | Pantogrāfa mehānisko kinemātisko gabarītu savstarpēji izmantojamām līnijām nosaka, izmantojot D papildinājuma D.1.2. punktā norādīto metodi un LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. un 4.2.8.2.9.2.2. punktā noteiktos pantogrāfu profilus. |
| --- | --- |

2.

Pantogrāfa mehānisko kinemātisko gabarītu savstarpēji izmantojamām līnijām nosaka, izmantojot D papildinājuma D.1.2. punktā norādīto metodi un LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. un 4.2.8.2.9.2.2. punktā noteiktos pantogrāfu profilus.

| 3. | Šo gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisku metodi un šādas vērtības:






  a) | pantogrāfa sānsvārstības epu 0,110 m pie zemākā verificēšanas augstuma h′u = 5,0 m; un |
| --- | --- | --- |

3.

Šo gabarītu aprēķina, izmantojot kinemātisku metodi un šādas vērtības:

a)

pantogrāfa sānsvārstības epu 0,110 m pie zemākā verificēšanas augstuma h′u = 5,0 m; un

| b) | pantogrāfa sānsvārstības epo 0,170 m pie augstākā verificēšanas augstuma h′o = 6,5 m |
| --- | --- |

b)

pantogrāfa sānsvārstības epo 0,170 m pie augstākā verificēšanas augstuma h′o = 6,5 m

saskaņā ar D papildinājuma D.1.2.1.4. punktu, un citas vērtības saskaņā ar D papildinājuma D.1.3. punktu.

| 4. | 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma
  Dalībvalstīm, kas pantogrāfa profilu piemēro saskaņā ar LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.3. punktu, pantogrāfa statiskais gabarīts noteikts D papildinājuma D.2. punktā. |
| --- | --- |

4.

1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma

Dalībvalstīm, kas pantogrāfa profilu piemēro saskaņā ar LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.3. punktu, pantogrāfa statiskais gabarīts noteikts D papildinājuma D.2. punktā.

4.2.11.   Vidējais kontaktspēks

| 1. | Vidējais kontaktspēks Fm ir kontaktspēka vidējā statistiskā vērtība. Lielumu Fm veido pantogrāfa kontaktspēka statiskie, dinamiskie un aerodinamiskie komponenti. |
| --- | --- |

1.

Vidējais kontaktspēks Fm ir kontaktspēka vidējā statistiskā vērtība. Lielumu Fm veido pantogrāfa kontaktspēka statiskie, dinamiskie un aerodinamiskie komponenti.

| 2. | Lieluma Fm diapazons katrai energoapgādes sistēmai norādīts 6. tabulā standartā EN 50367:2012. |
| --- | --- |

2.

Lieluma Fm diapazons katrai energoapgādes sistēmai norādīts 6. tabulā standartā EN 50367:2012.

| 3. | Gaisvadu kontakttīkli projektēti tā, lai tie spētu uzņemt Fm augstākās projektētās robežvērtības, kas noteiktas 6. tabulā standartā EN 50367:2012. |
| --- | --- |

3.

Gaisvadu kontakttīkli projektēti tā, lai tie spētu uzņemt Fm augstākās projektētās robežvērtības, kas noteiktas 6. tabulā standartā EN 50367:2012.

| 4. | Līknes attiecas uz ātrumiem līdz 320 km/h. Uz ātrumiem virs 320 km/h attiecas 6.1.3. punktā noteiktā procedūra. |
| --- | --- |

4.

Līknes attiecas uz ātrumiem līdz 320 km/h. Uz ātrumiem virs 320 km/h attiecas 6.1.3. punktā noteiktā procedūra.

4.2.12.   Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte

| 1. | Atkarībā no novērtēšanas metodes gaisvadu kontakttīkli sasniedz dinamiskos raksturlielumus un kontaktvadu pacēlumu (pie projektētā ātruma), kas noteikts 4.2.12. tabulā.

  4.2.12. tabula


  Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes prasības









  Prasība | v ≥ 250 (km/h) | 250 > v > 160 (km/h) | v ≤ 160 (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam | 2S
  0 |
| Vidējais kontaktspēks Fm | Sk. 4.2.11. punktu |
| Standartnovirze pie maksimālā līnijas ātruma σmax (N) | 0,3Fm |
| Dzirksteļošana, izteikta procentos, pie maksimālā līnijas ātruma, NQ (%) (minimālais dzirksteļu ilgums 5 ms) | ≤ 0,2 | ≤ 0,1 maiņstrāvas sistēmām
  ≤ 0,2 līdzstrāvas sistēmām | ≤ 0,1 |

1.

Atkarībā no novērtēšanas metodes gaisvadu kontakttīkli sasniedz dinamiskos raksturlielumus un kontaktvadu pacēlumu (pie projektētā ātruma), kas noteikts 4.2.12. tabulā.

4.2.12. tabula

Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes prasības

Prasība

v ≥ 250 (km/h)

250 > v > 160 (km/h)

v ≤ 160 (km/h)

Telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam

2S
  0

Vidējais kontaktspēks Fm

Sk. 4.2.11. punktu

Standartnovirze pie maksimālā līnijas ātruma σmax (N)

0,3Fm

Dzirksteļošana, izteikta procentos, pie maksimālā līnijas ātruma, NQ (%) (minimālais dzirksteļu ilgums 5 ms)

≤ 0,2

≤ 0,1 maiņstrāvas sistēmām

≤ 0,2 līdzstrāvas sistēmām

≤ 0,1

| 2. | Lielums S0 ir aprēķinātais, modelētais vai izmērītais kontaktvada pacēlums pie fiksatora parastos ekspluatācijas apstākļos pie maksimālā līnijas ātruma ar vienu vai vairākiem pantogrāfiem ar vidējā kontaktspēka Fm maksimālo vērtību. Ja kontaktvada fiksatora pacēlumu fiziski ierobežo gaisvadu kontakttīkla konstrukcija, vajadzīgo telpu var samazināt līdz 1,5S0 (sk. 5.10.2. punktu standartā EN 50119:2009). |
| --- | --- |

2.

Lielums S0 ir aprēķinātais, modelētais vai izmērītais kontaktvada pacēlums pie fiksatora parastos ekspluatācijas apstākļos pie maksimālā līnijas ātruma ar vienu vai vairākiem pantogrāfiem ar vidējā kontaktspēka Fm maksimālo vērtību. Ja kontaktvada fiksatora pacēlumu fiziski ierobežo gaisvadu kontakttīkla konstrukcija, vajadzīgo telpu var samazināt līdz 1,5S0 (sk. 5.10.2. punktu standartā EN 50119:2009).

| 3. | Maksimālā spēka (Fmax) svārstības parasti nepārsniedz Fm plus trīs standartnovirzes σmax; konkrētās vietās vērtības var būt augstākas – tās norādītas 4. tabulas 5.2.5.2. punktā standartā EN 50119:2009. Attiecībā uz stingriem komponentiem, piemēram, gaisvadu kontakttīkla sekciju izolatoriem, kontaktspēks var pieaugt līdz maksimālajai vērtībai 350 N. |
| --- | --- |

3.

Maksimālā spēka (Fmax) svārstības parasti nepārsniedz Fm plus trīs standartnovirzes σmax; konkrētās vietās vērtības var būt augstākas – tās norādītas 4. tabulas 5.2.5.2. punktā standartā EN 50119:2009. Attiecībā uz stingriem komponentiem, piemēram, gaisvadu kontakttīkla sekciju izolatoriem, kontaktspēks var pieaugt līdz maksimālajai vērtībai 350 N.

4.2.13.   Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem

Gaisvadu kontakttīklu projektē tā, lai tajā varētu ekspluatēt vismaz divus blakusesošus pantogrāfus tā, ka minimālais attālums starp blakusesošu pantogrāfu kontaktslieču ass līnijām ir vienāds vai mazāks par 4.2.13. tabulas A, B vai C slejā noteiktajiem lielumiem.

4.2.13. tabula

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem

| Projektētais ātrums (km/h) | Minimālais attālums (m) maiņstrāvas sistēmās | Minimālais attālums (m) 3 kV līdzstrāvas sistēmās | Minimālais attālums (m) 1,5 kV līdzstrāvas sistēmās |
| --- | --- | --- | --- |
| Tips | A | B | C | A | B | C | A | B | C |
| v ≥ 250 | 200 | 200 | 200 | 200 | 35 |
| 160 < v < 250 | 200 | 85 | 35 | 200 | 115 | 35 | 200 | 85 | 35 |
| 120 < v ≤ 160 | 85 | 85 | 35 | 20 | 20 | 20 | 85 | 35 | 20 |
| 80 < v ≤ 120 | 20 | 15 | 15 | 20 | 15 | 15 | 35 | 20 | 15 |
| v ≤ 80 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 20 | 8 | 8 |

Projektētais ātrums (km/h)

Minimālais attālums (m) maiņstrāvas sistēmās

Minimālais attālums (m) 3 kV līdzstrāvas sistēmās

Minimālais attālums (m) 1,5 kV līdzstrāvas sistēmās

Tips

A

B

C

A

B

C

A

B

C

v ≥ 250

200

200

200

200

35

160 < v < 250

200

85

35

200

115

35

200

85

35

120 < v ≤ 160

85

85

35

20

20

20

85

35

20

80 < v ≤ 120

20

15

15

20

15

15

35

20

15

v ≤ 80

8

8

8

8

8

8

20

8

8

4.2.14.   Kontaktvadu materiāli

| 1. | Kontaktvadu materiāla un kontaktplākšņu materiāla kombinācija ievērojami ietekmē kontaktplākšņu un kontaktvadu nodilumu. |
| --- | --- |

1.

Kontaktvadu materiāla un kontaktplākšņu materiāla kombinācija ievērojami ietekmē kontaktplākšņu un kontaktvadu nodilumu.

| 2. | Atļautie kontaktplākšņu materiāli ir noteikti LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.4.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atļautie kontaktplākšņu materiāli ir noteikti LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.4.2. punktā.

| 3. | Atļautie kontaktvadu materiāli ir varš un vara sakausējumi. Kontaktvadi atbilst prasībām, kas noteiktas 4.2. (izņemot atsauci uz standarta B pielikumu), 4.3. un 4.6. līdz 4.8. punktā standartā EN 50149:2012. |
| --- | --- |

3.

Atļautie kontaktvadu materiāli ir varš un vara sakausējumi. Kontaktvadi atbilst prasībām, kas noteiktas 4.2. (izņemot atsauci uz standarta B pielikumu), 4.3. un 4.6. līdz 4.8. punktā standartā EN 50149:2012.

4.2.15.   Fāzu atdalīšanas sekcijas

4.2.15.1.   Vispārīgs raksturojums

| 1. | Fāzu atdalīšanas sekciju konstrukcija nodrošina iespēju vilcieniem pārvietoties no vienas sekcijas uz blakusesošu sekciju, neveidojot pārvienojumu starp abām fāzēm. Vilciena elektroenerģijas patēriņu (vilce, palīgiekārtas un transformatora tukšgaitas strāva) pirms fāzu atdalīšanas sekcijas samazina līdz nullei. Nodrošina atbilstošus līdzekļus (izņemot īso atdalīšanas sekciju) fāzu atdalīšanas sekcijā apstājušos vilcienu kustības atsākšanai. |
| --- | --- |

1.

Fāzu atdalīšanas sekciju konstrukcija nodrošina iespēju vilcieniem pārvietoties no vienas sekcijas uz blakusesošu sekciju, neveidojot pārvienojumu starp abām fāzēm. Vilciena elektroenerģijas patēriņu (vilce, palīgiekārtas un transformatora tukšgaitas strāva) pirms fāzu atdalīšanas sekcijas samazina līdz nullei. Nodrošina atbilstošus līdzekļus (izņemot īso atdalīšanas sekciju) fāzu atdalīšanas sekcijā apstājušos vilcienu kustības atsākšanai.

| 2. | Kopējais neitrālo sekciju garums D ir noteikts 4. punktā standartā EN 50367:2012. Aprēķinot D, tiek ņemtas vērā atstarpes saskaņā ar 5.1.3. punktu standartā EN 50119:2009 un pacēlums S0. |
| --- | --- |

2.

Kopējais neitrālo sekciju garums D ir noteikts 4. punktā standartā EN 50367:2012. Aprēķinot D, tiek ņemtas vērā atstarpes saskaņā ar 5.1.3. punktu standartā EN 50119:2009 un pacēlums S0.

4.2.15.2.   Līnijas, kurās ātrums v ≥ 250 km/h

Var izmantot divu veidu fāzu atdalīšanas sekciju konstrukcijas:

| a) | fāzu atdalīšana konstrukcija, kurā visi garāko SITS atbilstīgo vilcienu pantogrāfi atrodas neitrālajā sekcijā. Neitrālās sekcijas kopīgais garums ir vismaz 402 m.
  Sīkākas prasības skatīt A.1.2. pielikumā standartā EN 50367:2012; vai |
| --- | --- |

a)

fāzu atdalīšana konstrukcija, kurā visi garāko SITS atbilstīgo vilcienu pantogrāfi atrodas neitrālajā sekcijā. Neitrālās sekcijas kopīgais garums ir vismaz 402 m.

Sīkākas prasības skatīt A.1.2. pielikumā standartā EN 50367:2012; vai

| b) | īsāka fāzes atdalīšana ar trim izolētiem blokiecirkņiem, kā parādīts A.1.4. pielikumā standartā EN 50367:2012. Neitrālās sekcijas kopīgais garums, ieskaitot atstarpes un pielaides, nedrīkst pārsniegt 142 m. |
| --- | --- |

b)

īsāka fāzes atdalīšana ar trim izolētiem blokiecirkņiem, kā parādīts A.1.4. pielikumā standartā EN 50367:2012. Neitrālās sekcijas kopīgais garums, ieskaitot atstarpes un pielaides, nedrīkst pārsniegt 142 m.

4.2.15.3.   Līnijas, kurās ātrums v < 250 km/h

Fāzu atdalīšanas sekciju konstrukcijā parasti piemēro risinājumus, kas aprakstīti A.1. pielikumā standartā EN 50367:2012. Piedāvājot alternatīvus risinājumus, jāpierāda, ka alternatīva ir vismaz tikpat droša.

4.2.16.   Sistēmu atdalīšanas sekcijas

4.2.16.1.   Vispārīgs raksturojums

| 1. | Sistēmu atdalīšanas sekciju konstrukcija ļauj vilcieniem pārvietoties no vienas energoapgādes sistēmas uz blakusesošu atšķirīgu energoapgādes sistēmu, neveidojot pārvienojumu starp abām sistēmām. Sistēmu atdalīšanas sekcijas var šķērsot divējādi:






  a) | ar paceltu pantogrāfu, skarot kontaktvadu; |
| --- | --- | --- |

1.

Sistēmu atdalīšanas sekciju konstrukcija ļauj vilcieniem pārvietoties no vienas energoapgādes sistēmas uz blakusesošu atšķirīgu energoapgādes sistēmu, neveidojot pārvienojumu starp abām sistēmām. Sistēmu atdalīšanas sekcijas var šķērsot divējādi:

a)

ar paceltu pantogrāfu, skarot kontaktvadu;

| b) | ar nolaistu pantogrāfu, neskarot kontaktvadu. |
| --- | --- |

b)

ar nolaistu pantogrāfu, neskarot kontaktvadu.

| 2. | Blakusesošie infrastruktūras pārvaldītāji vienojas par a) vai b) metodi, ņemot vērā attiecīgos apstākļus. |
| --- | --- |

2.

Blakusesošie infrastruktūras pārvaldītāji vienojas par a) vai b) metodi, ņemot vērā attiecīgos apstākļus.

| 3. | Kopējais neitrālo sekciju garums D ir noteikts 4. punktā standartā EN 50367:2012. Aprēķinot D, tiek ņemtas vērā atstarpes saskaņā ar 5.1.3. punktu standartā EN 50119:2009 un pacēlums S0. |
| --- | --- |

3.

Kopējais neitrālo sekciju garums D ir noteikts 4. punktā standartā EN 50367:2012. Aprēķinot D, tiek ņemtas vērā atstarpes saskaņā ar 5.1.3. punktu standartā EN 50119:2009 un pacēlums S0.

4.2.16.2.   Pacelti pantogrāfi

| 1. | Vilciena elektroenerģijas patēriņš (vilce, palīgiekārtas un transformatora tukšgaitas strāva) pirms sistēmu atdalīšanas sekcijas jāsamazina līdz nullei. |
| --- | --- |

1.

Vilciena elektroenerģijas patēriņš (vilce, palīgiekārtas un transformatora tukšgaitas strāva) pirms sistēmu atdalīšanas sekcijas jāsamazina līdz nullei.

| 2. | Ja sistēmu atdalīšanas sekcijas šķērso ar paceltiem pantogrāfiem, skarot kontaktvadu, sistēmu atdalīšanas sekciju funkcionālajā projektā ievēro šādus nosacījumus:






  a) | gaisvadu kontakttīkla dažādo elementu ģeometrija nepieļauj pantogrāfu radītu abu energoapgādes sistēmu īssavienojumu vai pārvienojumu; |
| --- | --- | --- |

2.

Ja sistēmu atdalīšanas sekcijas šķērso ar paceltiem pantogrāfiem, skarot kontaktvadu, sistēmu atdalīšanas sekciju funkcionālajā projektā ievēro šādus nosacījumus:

a)

gaisvadu kontakttīkla dažādo elementu ģeometrija nepieļauj pantogrāfu radītu abu energoapgādes sistēmu īssavienojumu vai pārvienojumu;

| b) | energoapgādes apakšsistēmā ir nodrošināta abu blakusesošo energoapgādes sistēmu pārvienojuma novēršana, ja nedarbojas riteklī uzstādītais(-ie) jaudas slēdzis (slēdži); |
| --- | --- |

b)

energoapgādes apakšsistēmā ir nodrošināta abu blakusesošo energoapgādes sistēmu pārvienojuma novēršana, ja nedarbojas riteklī uzstādītais(-ie) jaudas slēdzis (slēdži);

| c) | kontaktvadu piekares augstuma izmaiņas visā atdalīšanas sekcijas garumā atbilst 5.10.3. punkta prasībām standartā EN 50119:2009. |
| --- | --- |

c)

kontaktvadu piekares augstuma izmaiņas visā atdalīšanas sekcijas garumā atbilst 5.10.3. punkta prasībām standartā EN 50119:2009.

4.2.16.3.   Nolaisti pantogrāfi

| 1. | Šo iespēju izvēlas, ja nevar nodrošināt apstākļus ekspluatācijai ar paceltiem pantogrāfiem. |
| --- | --- |

1.

Šo iespēju izvēlas, ja nevar nodrošināt apstākļus ekspluatācijai ar paceltiem pantogrāfiem.

| 2. | Ja sistēmu atdalīšanas sekciju šķērso ar nolaistiem pantogrāfiem, tās konstrukcija ir tāda, lai novērstu divu energoapgādes sistēmu elektrisko savienojumu, nejauši paceļot pantogrāfu. |
| --- | --- |

2.

Ja sistēmu atdalīšanas sekciju šķērso ar nolaistiem pantogrāfiem, tās konstrukcija ir tāda, lai novērstu divu energoapgādes sistēmu elektrisko savienojumu, nejauši paceļot pantogrāfu.

4.2.17.   Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma

| 1. | LOC&PAS SITS 4.2.8.2.8. punktā noteiktas prasības attiecībā uz elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām (EMS), kuru mērķis ir sagatavot apkopotos enerģijas norēķinu datus (CEBD) un pārsūtīt tos stacionārai enerģijas datu apkopošanas sistēmai. |
| --- | --- |

1.

LOC&PAS SITS 4.2.8.2.8. punktā noteiktas prasības attiecībā uz elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām (EMS), kuru mērķis ir sagatavot apkopotos enerģijas norēķinu datus (CEBD) un pārsūtīt tos stacionārai enerģijas datu apkopošanas sistēmai.

| 2. | Stacionārā enerģijas datu apkopošanas sistēma (DCS) saņem, uzglabā un eksportē apkopotos enerģijas norēķinu datus, tos nepārveidojot. |
| --- | --- |

2.

Stacionārā enerģijas datu apkopošanas sistēma (DCS) saņem, uzglabā un eksportē apkopotos enerģijas norēķinu datus, tos nepārveidojot.

| 3. | Specifikācija, kas attiecas uz elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas un stacionārās enerģijas datu apkopošanas sistēmas saskarnes protokoliem un pārsūtāmo datu formātu, ir atklāts punkts, kam jebkurā gadījumā jātiek slēgtam divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

3.

Specifikācija, kas attiecas uz elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas un stacionārās enerģijas datu apkopošanas sistēmas saskarnes protokoliem un pārsūtāmo datu formātu, ir atklāts punkts, kam jebkurā gadījumā jātiek slēgtam divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

4.2.18.   Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem

Gaisvadu kontakttīkla sistēmas elektrodrošību un aizsardzību pret elektriskās strāvas triecieniem panāk, nodrošinot atbilstību standarta EN 50122-1:2011+A1:2011 5.2.1. (tikai publiskām zonām), 5.3.1., 5.3.2., 6.1., 6.2. punktam (izņemot prasības attiecībā uz sliežu elektroķēžu savienojumiem) un attiecībā uz maiņstrāvas sprieguma ierobežojumiem cilvēku drošībai – nodrošinot atbilstību standarta 9.2.2.1. un 9.2.2.2. punktam, bet attiecībā uz līdzstrāvas sprieguma ierobežojumiem – nodrošinot atbilstību standarta 9.3.2.1. un 9.3.2.2. punktam.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1.   Vispārīgas prasības

Raugoties no tehniskās savietojamības viedokļa, saskarnes ir uzskaitītas, ievērojot šādu apakšsistēmu secību: ritošā sastāva, infrastruktūras, vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu, satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma.

4.3.2.   Saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu

| Atsauce ENE SITS | Atsauce LOC&PAS SITS |
| --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Spriegums un frekvence | 4.2.3. | Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā | 4.2.8.2.2. |
| Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju:






  — | vilciena maksimālā strāva, |

Atsauce ENE SITS

Atsauce LOC&PAS SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Spriegums un frekvence

4.2.3.

Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā

4.2.8.2.2.

Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju:

—

vilciena maksimālā strāva,

| — | vilcienu jaudas koeficients un vidējais derīgais spriegums |
| --- | --- |

—

vilcienu jaudas koeficients un vidējais derīgais spriegums

4.2.4.

Maksimālā strāva no gaisvadu kontakttīkla

Jaudas koeficients

4.2.8.2.4.

4.2.8.2.6.

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā

4.2.5.

Maksimālā strāva stāvēšanas laikā

4.2.8.2.5.

Reģeneratīvā bremzēšana

4.2.6.

Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontakttīklā

4.2.8.2.3.

Elektroaizsardzības koordinācija

4.2.7.

Vilciena elektroaizsardzība

4.2.8.2.10.

Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās

4.2.8.

Maiņstrāvas sistēmu energoapgādes traucējumi

4.2.8.2.7.

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija

4.2.9.

Darba diapazons pantogrāfa augstumā

Pantogrāfa kontaktslieces ģeometrija

4.2.8.2.9.1.

4.2.8.2.9.2.

Pantogrāfa gabarīts

4.2.10.

D papildinājums

Pantogrāfa kontaktslieces ģeometrija

Gabarītu noteikšana

4.2.8.2.9.2.

4.2.3.1.

Vidējais kontaktspēks

4.2.11.

Pantogrāfa statiskais kontaktspēks

4.2.8.2.9.5

Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskie raksturlielumi

4.2.8.2.9.6.

Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte

4.2.12.

Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskie raksturlielumi

4.2.8.2.9.6.

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem

4.2.13.

Pantogrāfu izvietojums

4.2.8.2.9.7.

Kontaktvadu materiāli

4.2.14.

Kontaktplākšņu materiāls

4.2.8.2.9.4.

Atdalīšanas sekcijas:

| | fāzu |
| --- | --- |

fāzu

| | sistēmu |
| --- | --- |

sistēmu

4.2.15.

4.2.16

Braukšana caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām

4.2.8.2.9.8.

Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma

4.2.17.

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

4.2.8.2.8.

4.3.3.   Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

| Atsauce ENE SITS | Atsauce INF SITS |
| --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Pantogrāfa gabarīts | 4.2.10. | Būvju tuvinājuma gabarīts | 4.2.3.1. |

Atsauce ENE SITS

Atsauce INF SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Pantogrāfa gabarīts

4.2.10.

Būvju tuvinājuma gabarīts

4.2.3.1.

4.3.4.   Saskarne ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām

| 1. | Elektroenerģijas padeves vadības saskarne ir saskarne starp energoapgādes un ritošā sastāva apakšsistēmām. |
| --- | --- |

1.

Elektroenerģijas padeves vadības saskarne ir saskarne starp energoapgādes un ritošā sastāva apakšsistēmām.

| 2. | Tomēr informācija tiek nosūtīta, izmantojot vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas, līdz ar to pārraides saskarne ir norādīta CCS SITS un LOC&PAS SITS. |
| --- | --- |

2.

Tomēr informācija tiek nosūtīta, izmantojot vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas, līdz ar to pārraides saskarne ir norādīta CCS SITS un LOC&PAS SITS.

| 3. | Attiecīgā informācija, lai veiktu jaudas slēdža pārslēgšanu, mainītu vilciena maksimālo strāvu, mainītu energoapgādes sistēmu un veiktu pantogrāfa vadību, tiek nosūtīta, izmantojot ERTMS, ja līnija ar to ir aprīkota. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgā informācija, lai veiktu jaudas slēdža pārslēgšanu, mainītu vilciena maksimālo strāvu, mainītu energoapgādes sistēmu un veiktu pantogrāfa vadību, tiek nosūtīta, izmantojot ERTMS, ja līnija ar to ir aprīkota.

| 4. | Harmoniku strāvas, kas ietekmē vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas, ir noteiktas CCS SITS. |
| --- | --- |

4.

Harmoniku strāvas, kas ietekmē vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmas, ir noteiktas CCS SITS.

4.3.5.   Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

| Atsauce ENE SITS | Atsauce OPE SITS |
| --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Vilciena maksimālā strāva | 4.2.4.1. | Vilciena sastāvs
  Maršruta apraksta sagatavošana | 4.2.2.5.
  4.2.1.2.2.1. |
| Atdalīšanas sekcijas: | fāzu |

Atsauce ENE SITS

Atsauce OPE SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Vilciena maksimālā strāva

4.2.4.1.

Vilciena sastāvs

Maršruta apraksta sagatavošana

4.2.2.5.

4.2.1.2.2.1.

Atdalīšanas sekcijas:

fāzu

| | sistēmu |
| --- | --- |

sistēmu

4.2.15.

4.2.16.

Vilciena sastāvs

Maršruta apraksta sagatavošana

4.2.2.5.

4.2.1.2.2.1.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

| 1. | Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā.

| 2. | Dažkārt, veicot iepriekš plānotus darbus, var nākties uz laiku atkāpties no šīs SITS 4. un 5. iedaļā noteikto energoapgādes apakšsistēmas un tās savstarpējās izmantojamības komponentu specifikāciju piemērošanas. |
| --- | --- |

2.

Dažkārt, veicot iepriekš plānotus darbus, var nākties uz laiku atkāpties no šīs SITS 4. un 5. iedaļā noteikto energoapgādes apakšsistēmas un tās savstarpējās izmantojamības komponentu specifikāciju piemērošanas.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

| 1. | Tehniskās apkopes noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. |
| --- | --- |

1.

Tehniskās apkopes noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā.

| 2. | Savstarpējās izmantojamības komponentu un apakšsistēmas elementu tehniskās apkopes dokumenti tiek sagatavoti pirms apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā kā daļa no tehniskās dokumentācijas, ko pievieno verifikācijas deklarācijai. |
| --- | --- |

2.

Savstarpējās izmantojamības komponentu un apakšsistēmas elementu tehniskās apkopes dokumenti tiek sagatavoti pirms apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā kā daļa no tehniskās dokumentācijas, ko pievieno verifikācijas deklarācijai.

| 3. | Apakšsistēmas tehniskās apkopes plāns tiek izstrādāts, lai nodrošinātu, ka tās ekspluatācijas laikā tiek pildītas šajā SITS noteiktās prasības. |
| --- | --- |

3.

Apakšsistēmas tehniskās apkopes plāns tiek izstrādāts, lai nodrošinātu, ka tās ekspluatācijas laikā tiek pildītas šajā SITS noteiktās prasības.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Energoapgādes apakšsistēmas ekspluatācijā un tehniskajā apkopē iesaistītā personāla profesionālās kvalifikācijas prasības norāda procedūrās, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā, un tās nav noteiktas šajā SITS.

4.7.   Veselības aizsardzības un drošības nosacījumi

| 1. | Personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumi, kas nepieciešami energoapgādes apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, atbilst attiecīgajiem Eiropas un valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.

Personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumi, kas nepieciešami energoapgādes apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, atbilst attiecīgajiem Eiropas un valsts tiesību aktiem.

| 2. | Šo jautājumu reglamentē arī procedūras, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. |
| --- | --- |

2.

Šo jautājumu reglamentē arī procedūras, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā.

5.   SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Komponentu saraksts

| 1. | Uz savstarpējās izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2008/57/EK attiecīgie noteikumi – turpmāk ir norādīti tie, kas attiecas uz energoapgādes apakšsistēmu. |
| --- | --- |

1.

Uz savstarpējās izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2008/57/EK attiecīgie noteikumi – turpmāk ir norādīti tie, kas attiecas uz energoapgādes apakšsistēmu.

| 2. | Gaisvadu kontakttīkls






  a) | Savstarpējās izmantojamības komponentu gaisvadu kontakttīklu veido turpmāk minētie komponenti, kas jāuzstāda energoapgādes apakšsistēmā, un ar tiem saistītie konstrukcijas un konfigurācijas noteikumi. |
| --- | --- | --- |

2.

Gaisvadu kontakttīkls

a)

Savstarpējās izmantojamības komponentu gaisvadu kontakttīklu veido turpmāk minētie komponenti, kas jāuzstāda energoapgādes apakšsistēmā, un ar tiem saistītie konstrukcijas un konfigurācijas noteikumi.

| b) | Gaisvadu kontakttīkla komponenti ir kontaktvads(-i), kas piekārts(-i) virs dzelzceļa līnijas, lai pievadītu elektroenerģiju elektrovilcieniem, kopā ar attiecīgajiem montāžas elementiem, izolatoriem un citiem piederumiem, ieskaitot barojošās līnijas un pārvienojumus. Gaisvadu kontakttīkls ir novietots virs ritekļu gabarīta augšējās robežas un caur pantogrāfiem pievada ritekļiem elektroenerģiju. |
| --- | --- |

b)

Gaisvadu kontakttīkla komponenti ir kontaktvads(-i), kas piekārts(-i) virs dzelzceļa līnijas, lai pievadītu elektroenerģiju elektrovilcieniem, kopā ar attiecīgajiem montāžas elementiem, izolatoriem un citiem piederumiem, ieskaitot barojošās līnijas un pārvienojumus. Gaisvadu kontakttīkls ir novietots virs ritekļu gabarīta augšējās robežas un caur pantogrāfiem pievada ritekļiem elektroenerģiju.

| c) | Balsta komponenti, piemēram, konsoles, masti un pamati, atgriezes strāvas vadi, autotransformatoru barojošās līnijas, slēdži un citi izolatori, nav daļa no gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta. Ciktāl tas skar savstarpējo izmantojamību, uz tiem attiecas apakšsistēmas prasības. |
| --- | --- |

c)

Balsta komponenti, piemēram, konsoles, masti un pamati, atgriezes strāvas vadi, autotransformatoru barojošās līnijas, slēdži un citi izolatori, nav daļa no gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta. Ciktāl tas skar savstarpējo izmantojamību, uz tiem attiecas apakšsistēmas prasības.

| 3. | Atbilstības novērtējums aptver visus posmus un raksturlielumus, kas norādīti 6.1.4. punktā un šīs SITS A papildinājuma A.1. tabulā apzīmēti ar X. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības novērtējums aptver visus posmus un raksturlielumus, kas norādīti 6.1.4. punktā un šīs SITS A papildinājuma A.1. tabulā apzīmēti ar X.

5.2.   Komponentu veiktspēja un specifikācijas

5.2.1.   Gaisvadu kontakttīkls

5.2.1.1.   Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcija atbilst 4.2.9. punkta noteikumiem.

5.2.1.2.   Vidējais kontaktspēks

Gaisvadu kontakttīklu projektē, izmantojot vidējo kontaktspēku Fm, kas noteikts 4.2.11. punktā.

5.2.1.3.   Dinamiskie raksturlielumi

Prasības, kas attiecas uz gaisvadu kontakttīkla dinamiskajiem raksturlielumiem, ir izklāstītas 4.2.12. punktā.

5.2.1.4.   Telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam

Gaisvadu kontakttīklu projektē, nodrošinot vajadzīgo telpu pacēlumam, kā noteikts 4.2.12. punktā.

5.2.1.5.   Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem

Gaisvadu kontakttīklu projektē atbilstoši 4.2.13. punktā noteiktajam attālumam starp pantogrāfiem.

5.2.1.6.   Strāva stāvēšanas laikā

Līdzstrāvas sistēmām gaisvadu kontakttīklu projektē atbilstoši 4.2.5. punktā noteiktajām prasībām.

5.2.1.7.   Kontaktvadu materiāli

Kontaktvadu materiāli atbilst 4.2.14. punkta prasībām.

6.   SAVSTARPĒJĀS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMU EK VERIFICĒŠANA

Atbilstības un piemērotības lietošanai novērtēšanas procedūru moduļi un EK verificēšanas moduļi ir aprakstīti Lēmumā 2010/713/ES.

6.1.   Savstarpējās izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšanas procedūras

| 1. | Šīs SITS 5. iedaļā noteikto savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūrās piemēro attiecīgus moduļus. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 5. iedaļā noteikto savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas procedūrās piemēro attiecīgus moduļus.

| 2. | Savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību īpašām prasībām novērtē, izmantojot 6.1.4. punktā izklāstītās procedūras. |
| --- | --- |

2.

Savstarpējās izmantojamības komponenta atbilstību īpašām prasībām novērtē, izmantojot 6.1.4. punktā izklāstītās procedūras.

6.1.2.   Moduļu piemērošana

| 1. | Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izmanto šādus moduļus:







  a) | CA | iekšējā ražošanas kontrole; |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | CB | EK tipa pārbaude; |
| c) | CC | atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli; |
| d) | CH | atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu; |
| e) | CH1 | atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi. |

1.

Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izmanto šādus moduļus:

a)

CA

iekšējā ražošanas kontrole;

b)

CB

EK tipa pārbaude;

c)

CC

atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli;

d)

CH

atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu;

e)

CH1

atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi.

6.1.2. tabula

Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas moduļi

| Procedūras | Moduļi |
| --- | --- |
| Ražojumiem, kas laisti ES tirgū pirms šīs SITS stāšanās spēkā | CA vai CH |
| Ražojumiem, kas laisti ES tirgū pēc šīs SITS stāšanās spēkā | CB + CC vai CH1 |

Procedūras

Moduļi

Ražojumiem, kas laisti ES tirgū pirms šīs SITS stāšanās spēkā

CA vai CH

Ražojumiem, kas laisti ES tirgū pēc šīs SITS stāšanās spēkā

CB + CC vai CH1

| 2. | Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izvēlas 6.1.2. tabulā norādītos moduļus. |
| --- | --- |

2.

Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai izvēlas 6.1.2. tabulā norādītos moduļus.

| 3. | Uzskata, ka ražojumu, kas laisti tirgū pirms attiecīgās SITS publicēšanas, tips ir apstiprināts, tāpēc EK tipa pārbaude (CB modulis) nav jāveic, ja ražotājs pierāda, ka salīdzināmos apstākļos veiktai savstarpējās izmantojamības komponentu iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti un tā atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā šis novērtējums ir derīgs arī jaunajam lietojumam. Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums iepriekš ir pozitīvi novērtēts, piemēro procedūru, kas attiecas uz savstarpējās izmantojamības komponentiem, kuri laisti ES tirgū pēc šīs SITS publicēšanas. |
| --- | --- |

3.

Uzskata, ka ražojumu, kas laisti tirgū pirms attiecīgās SITS publicēšanas, tips ir apstiprināts, tāpēc EK tipa pārbaude (CB modulis) nav jāveic, ja ražotājs pierāda, ka salīdzināmos apstākļos veiktai savstarpējās izmantojamības komponentu iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti un tā atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā šis novērtējums ir derīgs arī jaunajam lietojumam. Ja nav iespējams pierādīt, ka risinājums iepriekš ir pozitīvi novērtēts, piemēro procedūru, kas attiecas uz savstarpējās izmantojamības komponentiem, kuri laisti ES tirgū pēc šīs SITS publicēšanas.

6.1.3.   Savstarpējās izmantojamības komponentu inovatīvi risinājumi

Ja savstarpējās izmantojamības komponentam piedāvā inovatīvu risinājumu, tiek piemērota šīs regulas 10. pantā aprakstītā procedūra.

6.1.4.   Gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta īpaša novērtēšanas procedūra

6.1.4.1.   Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana

| 1. | Metodoloģija






  a) | Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana aptver gaisvadu kontakttīklu (energoapgādes apakšsistēma) un pantogrāfu (ritošā sastāva apakšsistēma). |
| --- | --- | --- |

1.

Metodoloģija

a)

Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana aptver gaisvadu kontakttīklu (energoapgādes apakšsistēma) un pantogrāfu (ritošā sastāva apakšsistēma).

| b) | Atbilstību dinamisko raksturlielumu prasībām verificē, novērtējot:






  — | kontaktvadu pacēlumu
  un vai nu: |
| --- | --- | --- |

b)

Atbilstību dinamisko raksturlielumu prasībām verificē, novērtējot:

—

kontaktvadu pacēlumu

un vai nu:

| — | vidējo kontaktspēku Fm un standartnovirzi σmax,
  vai |
| --- | --- |

—

vidējo kontaktspēku Fm un standartnovirzi σmax,

vai

| — | dzirksteļošanu, izteiktu procentos. |
| --- | --- |

—

dzirksteļošanu, izteiktu procentos.

| c) | Līgumslēdzējs deklarē verificēšanai izmantojamo metodi. |
| --- | --- |

c)

Līgumslēdzējs deklarē verificēšanai izmantojamo metodi.

| d) | Gaisvadu kontakttīkla konstrukcija tiek novērtēta ar modelēšanas rīku, kas validēts saskaņā ar standartu EN 50318:2002, un mērījumiem saskaņā ar standartu EN 50317:2012. |
| --- | --- |

d)

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcija tiek novērtēta ar modelēšanas rīku, kas validēts saskaņā ar standartu EN 50318:2002, un mērījumiem saskaņā ar standartu EN 50317:2012.

| e) | Ja pastāvoša gaisvadu kontakttīkla konstrukcija ir tikusi ekspluatēta vismaz 20 gadus, tad 2. punktā noteiktā modelēšanas prasība nav obligāta. Mērījumu atbilstoši 3. punkta prasībām veic sliktākajam pantogrāfu izvietojumam attiecībā uz šīs konkrētās gaisvadu kontakttīklu konstrukcijas mijiedarbības veiktspēju. |
| --- | --- |

e)

Ja pastāvoša gaisvadu kontakttīkla konstrukcija ir tikusi ekspluatēta vismaz 20 gadus, tad 2. punktā noteiktā modelēšanas prasība nav obligāta. Mērījumu atbilstoši 3. punkta prasībām veic sliktākajam pantogrāfu izvietojumam attiecībā uz šīs konkrētās gaisvadu kontakttīklu konstrukcijas mijiedarbības veiktspēju.

| f) | Mērījumu var veikt speciāli uzbūvētā testēšanas sekcijā vai uz līnijas, kur gaisvadu kontakttīkls tiek būvēts. |
| --- | --- |

f)

Mērījumu var veikt speciāli uzbūvētā testēšanas sekcijā vai uz līnijas, kur gaisvadu kontakttīkls tiek būvēts.

| 2. | Modelēšana






  a) | Modelēšanā un rezultātu analīzē ņem vērā reprezentatīvas pazīmes (piemēram, tuneļu, pāreju, neitrālo sekciju u. c. pazīmes). |
| --- | --- | --- |

2.

Modelēšana

a)

Modelēšanā un rezultātu analīzē ņem vērā reprezentatīvas pazīmes (piemēram, tuneļu, pāreju, neitrālo sekciju u. c. pazīmes).

| b) | Modelēšanai izmanto attiecīgajam ātrumam (3) un energoapgādes sistēmai piemērotus vismaz divu dažādu tipu pantogrāfus, kas atbilst SITS, nepārsniedzot piedāvātā gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta projektēto ātrumu. |
| --- | --- |

b)

Modelēšanai izmanto attiecīgajam ātrumam (3) un energoapgādes sistēmai piemērotus vismaz divu dažādu tipu pantogrāfus, kas atbilst SITS, nepārsniedzot piedāvātā gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta projektēto ātrumu.

| c) | Modelēšanu atļauts veikt, izmantojot tādu tipu pantogrāfus, kuru kā savstarpējās izmantojamības komponentu sertificēšanas process vēl nav pabeigts, ja tie atbilst pārējām LOC&PAS SITS prasībām. |
| --- | --- |

c)

Modelēšanu atļauts veikt, izmantojot tādu tipu pantogrāfus, kuru kā savstarpējās izmantojamības komponentu sertificēšanas process vēl nav pabeigts, ja tie atbilst pārējām LOC&PAS SITS prasībām.

| d) | Modelēšanu veic, izmantojot vienu pantogrāfu un vairākus pantogrāfus, starp kuriem ir ievērots 4.2.13. punktā noteiktais attālums. |
| --- | --- |

d)

Modelēšanu veic, izmantojot vienu pantogrāfu un vairākus pantogrāfus, starp kuriem ir ievērots 4.2.13. punktā noteiktais attālums.

| e) | Lai modelētā strāvas noņemšanas kvalitāte būtu pieņemama, tai attiecībā uz katru pantogrāfu jāatbilst 4.2.12. punkta prasībām par pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi. |
| --- | --- |

e)

Lai modelētā strāvas noņemšanas kvalitāte būtu pieņemama, tai attiecībā uz katru pantogrāfu jāatbilst 4.2.12. punkta prasībām par pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi.

| 3. | Mērījums






  a) | Ja modelēšanas rezultāti ir pieņemami, jaunā gaisvadu kontakttīkla reprezentatīvā sekcijā veic dinamisku testēšanu uz vietas. |
| --- | --- | --- |

3.

Mērījums

a)

Ja modelēšanas rezultāti ir pieņemami, jaunā gaisvadu kontakttīkla reprezentatīvā sekcijā veic dinamisku testēšanu uz vietas.

| b) | Mērījumu var veikt pirms nodošanas ekspluatācijā vai pilnas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

Mērījumu var veikt pirms nodošanas ekspluatācijā vai pilnas ekspluatācijas apstākļos.

| c) | Lai veiktu minēto testēšanu uz vietas, vienu no diviem modelēšanai izvēlēto pantogrāfu tipiem uzstāda uz ritošā sastāva, kas reprezentatīvajā sekcijā ļauj sasniegt atbilstošo ātrumu. |
| --- | --- |

c)

Lai veiktu minēto testēšanu uz vietas, vienu no diviem modelēšanai izvēlēto pantogrāfu tipiem uzstāda uz ritošā sastāva, kas reprezentatīvajā sekcijā ļauj sasniegt atbilstošo ātrumu.

| d) | Testēšanu veic vismaz sliktākajam pantogrāfu izvietojumam attiecībā uz mijiedarbības veiktspēju, kas izriet no modelēšanas rezultātiem. Ja nav iespējams veikt testēšanu, izmantojot 8 m attālumu starp pantogrāfiem, tad ir pieļaujams testēšanai, kur ātrums nepārsniedz 80 km/h, palielināt attālumu starp diviem secīgiem pantogrāfiem līdz 15 m. |
| --- | --- |

d)

Testēšanu veic vismaz sliktākajam pantogrāfu izvietojumam attiecībā uz mijiedarbības veiktspēju, kas izriet no modelēšanas rezultātiem. Ja nav iespējams veikt testēšanu, izmantojot 8 m attālumu starp pantogrāfiem, tad ir pieļaujams testēšanai, kur ātrums nepārsniedz 80 km/h, palielināt attālumu starp diviem secīgiem pantogrāfiem līdz 15 m.

| e) | Katra pantogrāfa vidējais kontaktspēks atbilst 4.2.11. punkta prasībām līdz testējamā gaisvadu kontakttīkla paredzētajam projektētajam ātrumam. |
| --- | --- |

e)

Katra pantogrāfa vidējais kontaktspēks atbilst 4.2.11. punkta prasībām līdz testējamā gaisvadu kontakttīkla paredzētajam projektētajam ātrumam.

| f) | Lai izmērītā strāvas noņemšanas kvalitāte būtu pieņemama, tai jāatbilst 4.2.12. punkta prasībām par pacēlumu un vai nu vidējo kontaktspēku un standartnovirzi, vai dzirksteļošanu, izteiktu procentos. |
| --- | --- |

f)

Lai izmērītā strāvas noņemšanas kvalitāte būtu pieņemama, tai jāatbilst 4.2.12. punkta prasībām par pacēlumu un vai nu vidējo kontaktspēku un standartnovirzi, vai dzirksteļošanu, izteiktu procentos.

| g) | Ja visiem minētajiem novērtējumiem ir pozitīvi rezultāti, uzskata, ka pārbaudītā gaisvadu kontakttīkla konstrukcija ir atbilstoša un to var izmantot līnijās, kuru konstruktīvie raksturlielumi ir savietojami. |
| --- | --- |

g)

Ja visiem minētajiem novērtējumiem ir pozitīvi rezultāti, uzskata, ka pārbaudītā gaisvadu kontakttīkla konstrukcija ir atbilstoša un to var izmantot līnijās, kuru konstruktīvie raksturlielumi ir savietojami.

| h) | Pantogrāfa kā savstarpējās izmantojamības komponenta dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana ir izklāstīta LOC&PAS SITS 6.1.3.7. punktā. |
| --- | --- |

h)

Pantogrāfa kā savstarpējās izmantojamības komponenta dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana ir izklāstīta LOC&PAS SITS 6.1.3.7. punktā.

6.1.4.2.   Novērtēšana, kas attiecas uz strāvu stāvēšanas laikā

Atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar standarta EN 50367:2012 A.3. pielikumu attiecībā uz statisko spēku, kas definēts 4.2.5. punktā.

6.1.5.   Gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarācija

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK IV pielikuma 3. iedaļu EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu, kurā ir norādīti lietošanas nosacījumi:

| a) | maksimālais projektētais ātrums; |
| --- | --- |

a)

maksimālais projektētais ātrums;

| b) | nominālais spriegums un frekvence; |
| --- | --- |

b)

nominālais spriegums un frekvence;

| c) | nominālās strāvas parametri; |
| --- | --- |

c)

nominālās strāvas parametri;

| d) | apstiprinātais pantogrāfa profils. |
| --- | --- |

d)

apstiprinātais pantogrāfa profils.

6.2.   Energoapgādes apakšsistēma

6.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma paziņotā iestāde veic EK verificēšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un attiecīgo moduļu noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma paziņotā iestāde veic EK verificēšanu saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu un attiecīgo moduļu noteikumiem.

| 2. | Ja pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka līdzīgos apstākļos veiktai energoapgādes apakšsistēmas projekta iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti, paziņotā iestāde šos testus un verifikāciju ņem vērā EK verificēšanas procesā. |
| --- | --- |

2.

Ja pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka līdzīgos apstākļos veiktai energoapgādes apakšsistēmas projekta iepriekšējo lietojumu testēšanai un verificēšanai ir bijuši pozitīvi rezultāti, paziņotā iestāde šos testus un verifikāciju ņem vērā EK verificēšanas procesā.

| 3. | Īpašu apakšsistēmas prasību novērtēšanas procedūras izklāstītas 6.2.4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Īpašu apakšsistēmas prasību novērtēšanas procedūras izklāstītas 6.2.4. punktā.

| 4. | Pieteikuma iesniedzējs sagatavo energoapgādes apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu. |
| --- | --- |

4.

Pieteikuma iesniedzējs sagatavo energoapgādes apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 1. punktu un V pielikumu.

6.2.2.   Moduļu piemērošana

Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšanas procedūrai pieteikuma iesniedzējs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, var izvēlēties:

| a) | SG moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu; vai |
| --- | --- |

a)

SG moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu; vai

| b) | SH1 moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

SH1 moduli: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi.

6.2.2.1.   SG moduļa piemērošana

Piemērojot SG moduli, paziņotā iestāde var ņemt vērā liecības par pozitīviem rezultātiem, kas iegūti iepriekšējās pārbaudēs un testos, ko salīdzināmos apstākļos veikušas citas iestādes vai pieteikuma iesniedzējs (vai kas veikti tā vārdā).

6.2.2.2.   SH1 moduļa piemērošana

SH1 moduli var izvēlēties tikai tad, ja darbībām, kas attiecas uz piedāvāto verificējamo apakšsistēmu (projektēšanai, ražošanai, montāžai, uzstādīšanai), piemēro projektēšanas, ražošanas, galaražojumu pārbaudes un testēšanas kvalitātes vadības sistēmu, kuru apstiprinājusi un uzrauga paziņotā iestāde.

6.2.3.   Inovatīvi risinājumi

Ja energoapgādes apakšsistēmai tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, tiek piemērota šīs regulas 10. pantā aprakstītā procedūra.

6.2.4.   Energoapgādes apakšsistēmas īpašas novērtēšanas procedūras

6.2.4.1.   Vidējā derīgā sprieguma novērtēšana

| 1. | Novērtēšanu veic saskaņā ar 15.4. punktu standartā EN 50388:2012. |
| --- | --- |

1.

Novērtēšanu veic saskaņā ar 15.4. punktu standartā EN 50388:2012.

| 2. | Novērtēšana jāveic tikai jaunbūvētām vai modernizētām apakšsistēmām. |
| --- | --- |

2.

Novērtēšana jāveic tikai jaunbūvētām vai modernizētām apakšsistēmām.

6.2.4.2.   Reģeneratīvās bremzēšanas novērtēšana

| 1. | Stacionāro maiņstrāvas energoapgādes iekārtu novērtēšanu veic saskaņā ar 15.7.2. punktu standartā EN 50388:2012. |
| --- | --- |

1.

Stacionāro maiņstrāvas energoapgādes iekārtu novērtēšanu veic saskaņā ar 15.7.2. punktu standartā EN 50388:2012.

| 2. | Līdzstrāvas energoapgādi novērtē, veicot projekta pārbaudi. |
| --- | --- |

2.

Līdzstrāvas energoapgādi novērtē, veicot projekta pārbaudi.

6.2.4.3.   Elektroaizsardzības koordinācijas novērtēšana

Apakšstaciju konstrukcijas un darbības novērtēšanu veic saskaņā ar 15.6. punktu standartā EN 50388:2012.

6.2.4.4.   Maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmu harmoniku un dinamisko efektu novērtēšana

| 1. | Veic savietojamības izpēti saskaņā ar 10.3. punktu standartā EN 50388:2012. |
| --- | --- |

1.

Veic savietojamības izpēti saskaņā ar 10.3. punktu standartā EN 50388:2012.

| 2. | Šī izpēte veicama tikai tādā gadījumā, ja energoapgādes sistēmā tiek iesaistīti pārveidotāji ar aktīviem pusvadītājiem. |
| --- | --- |

2.

Šī izpēte veicama tikai tādā gadījumā, ja energoapgādes sistēmā tiek iesaistīti pārveidotāji ar aktīviem pusvadītājiem.

| 3. | Paziņotā iestāde novērtē, vai ir izpildīti 10.4. punktā standartā EN 50388:2012 noteiktie kritēriji. |
| --- | --- |

3.

Paziņotā iestāde novērtē, vai ir izpildīti 10.4. punktā standartā EN 50388:2012 noteiktie kritēriji.

6.2.4.5.   Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana (integrēšana apakšsistēmā)

| 1. | Šī testa galvenais mērķis ir identificēt kļūdas sadales projektā un konstrukcijā, nevis novērtēt pamatprojektu kopumā. |
| --- | --- |

1.

Šī testa galvenais mērķis ir identificēt kļūdas sadales projektā un konstrukcijā, nevis novērtēt pamatprojektu kopumā.

| 2. | Mijiedarbības parametru mērījumus veic saskaņā ar standartu EN 50317:2012. |
| --- | --- |

2.

Mijiedarbības parametru mērījumus veic saskaņā ar standartu EN 50317:2012.

| 3. | Šos mērījumus veic ar savstarpējās izmantojamības komponentu pantogrāfu, kas rada vidējo kontaktspēku, kura raksturlielumi atbilst šīs SITS 4.2.11. punkta prasībām attiecībā uz līnijas projektēto ātrumu, ņemot vērā aspektus, kas attiecas uz minimālo ātrumu un rezerves ceļiem. |
| --- | --- |

3.

Šos mērījumus veic ar savstarpējās izmantojamības komponentu pantogrāfu, kas rada vidējo kontaktspēku, kura raksturlielumi atbilst šīs SITS 4.2.11. punkta prasībām attiecībā uz līnijas projektēto ātrumu, ņemot vērā aspektus, kas attiecas uz minimālo ātrumu un rezerves ceļiem.

| 4. | Uzstādīto gaisvadu kontakttīklu var atzīt par atbilstošu, ja mērījumu rezultāti atbilst 4.2.12. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.

Uzstādīto gaisvadu kontakttīklu var atzīt par atbilstošu, ja mērījumu rezultāti atbilst 4.2.12. punktā noteiktajām prasībām.

| 5. | Ekspluatācijas ātrumam līdz 120 km/h (maiņstrāvas sistēmām) un līdz 160 km/h (līdzstrāvas sistēmām) dinamisko raksturlielumu mērīšana nav obligāta. Šādā gadījumā tiek izmantotas alternatīvas konstrukciju kļūdu meklēšanas metodes, piemēram, gaisvadu kontakttīkla ģeometrijas mērījumi saskaņā ar 4.2.9. punktu. |
| --- | --- |

5.

Ekspluatācijas ātrumam līdz 120 km/h (maiņstrāvas sistēmām) un līdz 160 km/h (līdzstrāvas sistēmām) dinamisko raksturlielumu mērīšana nav obligāta. Šādā gadījumā tiek izmantotas alternatīvas konstrukciju kļūdu meklēšanas metodes, piemēram, gaisvadu kontakttīkla ģeometrijas mērījumi saskaņā ar 4.2.9. punktu.

| 6. | Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana pantogrāfa integrēšanai ritošā sastāva apakšsistēmā ir izklāstīta LOC&PAS SITS 6.2.3.20. punktā. |
| --- | --- |

6.

Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana pantogrāfa integrēšanai ritošā sastāva apakšsistēmā ir izklāstīta LOC&PAS SITS 6.2.3.20. punktā.

6.2.4.6.   Prasību aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem novērtēšana

| 1. | Attiecībā uz katru iekārtu pierāda, ka prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem ir izstrādātas atbilstoši 4.2.18. punktam. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz katru iekārtu pierāda, ka prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem ir izstrādātas atbilstoši 4.2.18. punktam.

| 2. | Turklāt tiek pārbaudīts, ka pastāv noteikumi un procedūras, kas nodrošina, ka iekārta ir uzstādīta atbilstīgi projektam. |
| --- | --- |

2.

Turklāt tiek pārbaudīts, ka pastāv noteikumi un procedūras, kas nodrošina, ka iekārta ir uzstādīta atbilstīgi projektam.

6.2.4.7.   Tehniskās apkopes plāna novērtēšana

| 1. | Novērtēšanu veic, pārliecinoties par tehniskās apkopes plāna esību. |
| --- | --- |

1.

Novērtēšanu veic, pārliecinoties par tehniskās apkopes plāna esību.

| 2. | Paziņotā iestāde neveic plānā izklāstīto prasību piemērotības novērtēšanu. |
| --- | --- |

2.

Paziņotā iestāde neveic plānā izklāstīto prasību piemērotības novērtēšanu.

6.3.   Apakšsistēma, kurā ietilpst savstarpējās izmantojamības komponenti bez EK deklarācijas

6.3.1.   Nosacījumi

| 1. | Līdz 2021. gada 31. maijam paziņotā iestāde apakšsistēmai var izsniegt EK verifikācijas sertifikātu arī tad, ja dažiem no tajā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja ir ievēroti šādi kritēriji:






  a) | paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām un attiecībā uz 6.2. un 6.3. punktu un 7. iedaļu, izņemot 7.4. punktu. Turklāt nepiemēro 5. iedaļas un 6.1. punkta prasības par savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību; un |
| --- | --- | --- |

1.

Līdz 2021. gada 31. maijam paziņotā iestāde apakšsistēmai var izsniegt EK verifikācijas sertifikātu arī tad, ja dažiem no tajā iekļautajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja ir ievēroti šādi kritēriji:

a)

paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļas prasībām un attiecībā uz 6.2. un 6.3. punktu un 7. iedaļu, izņemot 7.4. punktu. Turklāt nepiemēro 5. iedaļas un 6.1. punkta prasības par savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību; un

| b) | savstarpējās izmantojamības komponenti, kam nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kura pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir apstiprināta un nodota ekspluatācijā vismaz vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

savstarpējās izmantojamības komponenti, kam nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kura pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir apstiprināta un nodota ekspluatācijā vismaz vienā dalībvalstī.

| 2. | Šādi novērtētiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

2.

Šādi novērtētiem savstarpējās izmantojamības komponentiem nesagatavo EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai.

6.3.2.   Dokumentācija

| 1. | Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējās izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi. |
| --- | --- |

1.

Apakšsistēmas EK verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējās izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi.

| 2. | Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:






  a) | kuri savstarpējās izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- | --- |

2.

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

a)

kuri savstarpējās izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa;

| b) | apstiprinājumu tam, ka apakšsistēmā iekļauti tādi savstarpējās izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

b)

apstiprinājumu tam, ka apakšsistēmā iekļauti tādi savstarpējās izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa;

| c) | attiecībā uz šiem savstarpējās izmantojamības komponentiem norāda iemeslu(-s), kura(-u) dēļ ražotājs pirms to iekļaušanas apakšsistēmā nav sniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ietverot saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu paziņoto valsts noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz šiem savstarpējās izmantojamības komponentiem norāda iemeslu(-s), kura(-u) dēļ ražotājs pirms to iekļaušanas apakšsistēmā nav sniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ietverot saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu paziņoto valsts noteikumu piemērošanu.

6.3.3.   Saskaņā ar 6.3.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope

| 1. | Pārejas periodā, kā arī pēc pārejas perioda beigām līdz attiecīgās apakšsistēmas modernizācijas vai atjaunošanas pabeigšanai (ņemot vērā dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu) savstarpējās izmantojamības komponentus, kam nav EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai un kas ir viena tipa komponenti, var atļaut izmantot ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes uzraudzībā. |
| --- | --- |

1.

Pārejas periodā, kā arī pēc pārejas perioda beigām līdz attiecīgās apakšsistēmas modernizācijas vai atjaunošanas pabeigšanai (ņemot vērā dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu) savstarpējās izmantojamības komponentus, kam nav EK atbilstības deklarācijas un/vai deklarācijas par piemērotību lietošanai un kas ir viena tipa komponenti, var atļaut izmantot ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai (rezerves daļām) par tehnisko apkopi atbildīgās iestādes uzraudzībā.

| 2. | Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem. |
| --- | --- |

2.

Par tehnisko apkopi atbildīgajai iestādei katrā ziņā jāgādā, lai komponenti, ko izmanto ar tehnisko apkopi saistītai nomaiņai, būtu piemēroti attiecīgajiem lietojumiem, lai tos izmantotu to lietošanas jomā, lai tie ļautu panākt dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vienlaikus atbilstu pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem.

7.   ENERGOAPGĀDES SITS ĪSTENOŠANA

Dalībvalstis izstrādā valsts plānu šīs SITS īstenošanai, ņemot vērā kopējo Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas saskaņotību. Šajā plānā ietver jaunas, atjaunotas un modernizētas līnijas saskaņā ar 7.1.–7.4. punktā minēto informāciju.

7.1.   Šīs SITS piemērošana dzelzceļa līnijām

Līnijām, kas ir šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā un ko nodod ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā kā savstarpēji izmantojamas līnijas, pilnībā piemēro 4.–6. iedaļas noteikumus un 7.2.–7.3. punkta īpašos noteikumus.

7.2.   Šīs SITS piemērošana jaunām, atjaunotām vai modernizētām dzelzceļa līnijām

7.2.1.   Ievads

| 1. | Šajā iedaļā “jauna līnija” ir līnija, ar ko izveido maršrutu vietā, kur pašlaik maršruta nav. |
| --- | --- |

1.

Šajā iedaļā “jauna līnija” ir līnija, ar ko izveido maršrutu vietā, kur pašlaik maršruta nav.

| 2. | Par pastāvošo līniju modernizēšanu vai atjaunošanu var uzskatīt šādus gadījumus:






  a) | pastāvoša maršruta daļēja pārbūve; |
| --- | --- | --- |

2.

Par pastāvošo līniju modernizēšanu vai atjaunošanu var uzskatīt šādus gadījumus:

a)

pastāvoša maršruta daļēja pārbūve;

| b) | apvedceļa būvniecība; |
| --- | --- |

b)

apvedceļa būvniecība;

| c) | pastāvoša maršruta papildināšana ar vienu vai vairākiem sliežu ceļiem neatkarīgi no attāluma starp sākotnējiem un papildu sliežu ceļiem. |
| --- | --- |

c)

pastāvoša maršruta papildināšana ar vienu vai vairākiem sliežu ceļiem neatkarīgi no attāluma starp sākotnējiem un papildu sliežu ceļiem.

| 3. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem īstenošanas plānā norāda, kā pielāgo 2.1. punktā minētās stacionārās iekārtas, ja tam ir ekonomisks pamatojums. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktā minētajiem nosacījumiem īstenošanas plānā norāda, kā pielāgo 2.1. punktā minētās stacionārās iekārtas, ja tam ir ekonomisks pamatojums.

7.2.2.   Sprieguma un frekvences īstenošanas plāns

| 1. | Dalībvalstis var izvēlēties energoapgādes sistēmu. Lēmums jāpieņem, pamatojoties uz ekonomiskiem un tehniskiem apsvērumiem, ņemot vērā vismaz šādus faktorus:






  a) | attiecīgajā dalībvalstī pastāvošo energoapgādes sistēmu; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstis var izvēlēties energoapgādes sistēmu. Lēmums jāpieņem, pamatojoties uz ekonomiskiem un tehniskiem apsvērumiem, ņemot vērā vismaz šādus faktorus:

a)

attiecīgajā dalībvalstī pastāvošo energoapgādes sistēmu;

| b) | savienojumus ar kaimiņvalstu dzelzceļa līnijām, izmantojot pastāvošu energoapgādes sistēmu; |
| --- | --- |

b)

savienojumus ar kaimiņvalstu dzelzceļa līnijām, izmantojot pastāvošu energoapgādes sistēmu;

| c) | patērēto jaudu. |
| --- | --- |

c)

patērēto jaudu.

| 2. | Jaunas līnijas ar ātrumu virs 250 km/h tiek nodrošinātas ar vienu no maiņstrāvas sistēmām, kā noteikts 4.2.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Jaunas līnijas ar ātrumu virs 250 km/h tiek nodrošinātas ar vienu no maiņstrāvas sistēmām, kā noteikts 4.2.3. punktā.

7.2.3.   Gaisvadu kontakttīkla ģeometrijas īstenošanas plāns

7.2.3.1.   Īstenošanas plāna darbības joma

Dalībvalstu īstenošanas plānā ņem vērā šādus elementus:

| a) | atšķirību samazināšana starp dažādām gaisvadu kontakttīkla ģeometrijām; |
| --- | --- |

a)

atšķirību samazināšana starp dažādām gaisvadu kontakttīkla ģeometrijām;

| b) | visi savienojumi ar pastāvošu gaisvadu kontakttīkla ģeometriju blakusesošajās teritorijās; |
| --- | --- |

b)

visi savienojumi ar pastāvošu gaisvadu kontakttīkla ģeometriju blakusesošajās teritorijās;

| c) | pastāvošie sertificētie gaisvadu kontakttīkli kā savstarpējās izmantojamības komponenti. |
| --- | --- |

c)

pastāvošie sertificētie gaisvadu kontakttīkli kā savstarpējās izmantojamības komponenti.

7.2.3.2.   Īstenošanas noteikumi 1 435 mm platu sliežu ceļu sistēmai

Gaisvadu kontakttīkli tiek projektēti, ievērojot turpmāk minētos noteikumus.

| a) | Jaunas līnijas ar ātrumu, kas pārsniedz 250 km/h, uzņem abus pantogrāfus, kā noteikts LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm) un 4.2.8.2.9.2.2. punktā (1 950 mm).
  Ja tas nav iespējams, gaisvadu kontakttīkls tiek projektēts vismaz viena tāda pantogrāfa izmantošanai, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm). |
| --- | --- |

a)

Jaunas līnijas ar ātrumu, kas pārsniedz 250 km/h, uzņem abus pantogrāfus, kā noteikts LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm) un 4.2.8.2.9.2.2. punktā (1 950 mm).

Ja tas nav iespējams, gaisvadu kontakttīkls tiek projektēts vismaz viena tāda pantogrāfa izmantošanai, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm).

| b) | Atjaunotas vai modernizētas līnijas ar ātrumu, kas vienāds vai lielāks par 250 km/h, uzņem vismaz vienu pantogrāfa, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm). |
| --- | --- |

b)

Atjaunotas vai modernizētas līnijas ar ātrumu, kas vienāds vai lielāks par 250 km/h, uzņem vismaz vienu pantogrāfa, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm).

| c) | Citi gadījumi: gaisvadu kontakttīkls projektēts izmantošanai ar vismaz vienu pantogrāfu, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm) vai 4.2.8.2.9.2.2. punktā (1 950 mm). |
| --- | --- |

c)

Citi gadījumi: gaisvadu kontakttīkls projektēts izmantošanai ar vismaz vienu pantogrāfu, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.1. punktā (1 600 mm) vai 4.2.8.2.9.2.2. punktā (1 950 mm).

7.2.3.3.   Sistēmas, kurās sliežu ceļa platums nav 1 435 mm

Gaisvadu kontakttīkls tiek projektēts izmantošanai ar vismaz vienu pantogrāfu, kura kontaktslieces ģeometrija noteikta LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2. punktā.

7.2.4.   Stacionāras enerģijas datu apkopošanas sistēmas ieviešana

Divu gadu laikā pēc tam, kad 4.2.17. punktā minētais “atklātais punkts” ir slēgts, dalībvalsts nodrošina, ka tiek ieviesta stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma, kas spēj apmainīties ar apkopotajiem enerģijas norēķinu datiem.

7.3.   Šīs SITS piemērošana pastāvošām līnijām

7.3.1.   Ievads

Ja šo SITS piemēro pastāvošām līnijām un neskarot 7.4. punktu (īpašie gadījumi), tiek ņemti vērā turpmāk minētie elementi.

| a) | Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro, ņemot vērā īstenošanas plānu. |
| --- | --- |

a)

Ja piemēro Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu, dalībvalstis nolemj, kuras SITS prasības jāpiemēro, ņemot vērā īstenošanas plānu.

| b) | Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti. |
| --- | --- |

b)

Ja Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 2. punktu nepiemēro, ir ieteicams panākt atbilstību šai SITS. Ja atbilstību nav iespējams panākt, līgumslēdzējs par neatbilstības iemesliem informē dalībvalsti.

| c) | Ja dalībvalsts pieprasa jaunu ekspluatācijas atļauju, līgumslēdzējs nosaka praktiskos pasākumus un dažādus projekta posmus vajadzīgo veiktspējas līmeņu sasniegšanai. Šajos projekta posmos var iekļaut pārejas periodus, kuru laikā iekārtas nodod ekspluatācijā ar zemāku veiktspējas līmeni. |
| --- | --- |

c)

Ja dalībvalsts pieprasa jaunu ekspluatācijas atļauju, līgumslēdzējs nosaka praktiskos pasākumus un dažādus projekta posmus vajadzīgo veiktspējas līmeņu sasniegšanai. Šajos projekta posmos var iekļaut pārejas periodus, kuru laikā iekārtas nodod ekspluatācijā ar zemāku veiktspējas līmeni.

| d) | Pastāvošā apakšsistēmā var atļaut ekspluatēt ritekļus, kas atbilst SITS prasībām, ja ir izpildītas Direktīvā 2008/57/EK noteiktās pamatprasības. Procedūra, kas izmantojama, lai pierādītu, cik lielā mērā ir ievēroti SITS pamatparametri, ir saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2011/622/ES (4). |
| --- | --- |

d)

Pastāvošā apakšsistēmā var atļaut ekspluatēt ritekļus, kas atbilst SITS prasībām, ja ir izpildītas Direktīvā 2008/57/EK noteiktās pamatprasības. Procedūra, kas izmantojama, lai pierādītu, cik lielā mērā ir ievēroti SITS pamatparametri, ir saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2011/622/ES (4).

7.3.2.   Gaisvadu kontakttīkla un/vai energoapgādes modernizēšana/atjaunošana

| 1. | Lai panāktu atbilstību šai SITS, ilgākā laikā var pakāpeniski pa elementam pilnīgi vai daļēji pārveidot gaisvadu kontakttīklu un/vai energoapgādes sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Lai panāktu atbilstību šai SITS, ilgākā laikā var pakāpeniski pa elementam pilnīgi vai daļēji pārveidot gaisvadu kontakttīklu un/vai energoapgādes sistēmu.

| 2. | Tomēr visas apakšsistēmas atbilstību var atzīt tikai tad, ja visi elementi atbilst SITS pilnā maršruta posmā. |
| --- | --- |

2.

Tomēr visas apakšsistēmas atbilstību var atzīt tikai tad, ja visi elementi atbilst SITS pilnā maršruta posmā.

| 3. | Modernizēšanas/atjaunošanas procesā jāņem vērā, ka ir jāsaglabā savietojamība ar pastāvošo energoapgādes apakšsistēmu un pārējām apakšsistēmām. Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

3.

Modernizēšanas/atjaunošanas procesā jāņem vērā, ka ir jāsaglabā savietojamība ar pastāvošo energoapgādes apakšsistēmu un pārējām apakšsistēmām. Ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un EK verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti.

7.3.3.   Ar tehnisko apkopi saistīti parametri

Saistībā ar energoapgādes apakšsistēmas tehnisko apkopi nav jāveic oficiāla verificēšana un nevajag ekspluatācijas atļaujas. Tomēr, ciktāl tas ir praktiski lietderīgi, ar tehnisko apkopi saistītu komponentu nomaiņu var veikt saskaņā ar šīs SITS prasībām, tādējādi palīdzot panākt savstarpēju izmantojamību.

7.3.4.   Pastāvošas apakšsistēmas, uz kurām neattiecas modernizācijas/atjaunošanas projekti

Procedūra, kas izmantojama, lai pierādītu, cik lielā mērā ir ievērota pastāvošo līniju atbilstība šīs SITS pamatparametriem, ir saskaņā ar Ieteikumu 2011/622/ES.

7.4.   Īpašie gadījumi

7.4.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Turpmāk 7.4.2. punktā uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas jāievēro un kas oficiāli apstiprināti katras dalībvalsts konkrētajā dzelzceļa tīklā. |
| --- | --- |

1.

Turpmāk 7.4.2. punktā uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas jāievēro un kas oficiāli apstiprināti katras dalībvalsts konkrētajā dzelzceļa tīklā.

| 2. | Īpašos gadījumus iedala šādi:
  —   “P” gadījumi: “pastāvīgi” gadījumi,
  —   “T” gadījumi: “pagaidu gadījumi”, kad atbilstību mērķsistēmai plānots sasniegt nākotnē. |
| --- | --- |

2.

Īpašos gadījumus iedala šādi:

—   “P” gadījumi: “pastāvīgi” gadījumi,

—   “T” gadījumi: “pagaidu gadījumi”, kad atbilstību mērķsistēmai plānots sasniegt nākotnē.

7.4.2.   Īpašo gadījumu saraksts

7.4.2.1.   Igaunijas tīkla īpatnības

7.4.2.1.1.   Spriegums un frekvence (4.2.3.)

P gadījums

Maksimālais gaisvadu kontakttīkla atļautais spriegums Igaunijā ir 4 kV (3 kV līdzstrāvas tīklos).

7.4.2.2.   Francijas tīkla īpatnības

7.4.2.2.1.   Spriegums un frekvence (4.2.3.)

T gadījums

Sprieguma un frekvences vērtības un robežlielumi apakšstacijas termināļos un pie pantogrāfa šādās elektrificētās 1,5 kV līdzstrāvas līnijās:

| — | no Nīmas uz Portbū, |
| --- | --- |

—

no Nīmas uz Portbū,

| — | no Tulūzas uz Narbonu |
| --- | --- |

—

no Tulūzas uz Narbonu

var pārsniegt 4. punktā standartā EN 50163:2004 noteiktās vērtības (Umax2 tuvs 2 000 V).

7.4.2.2.2.   Fāzu atdalīšanas sekcijas – līnijas ar ātrumu v ≥ 250 km/h (4.2.15.2.)

P gadījums

Ātrgaitas līniju LN 1, 2, 3 un 4 modernizēšanas/atjaunošanas gadījumā pieļaujams īpašs fāzu atdalīšanas sekciju projekts.

7.4.2.3.   Itālijas tīkla īpatnības

7.4.2.3.1.   Fāzu atdalīšanas sekcijas – līnijas ar ātrumu v ≥ 250 km/h (4.2.15.2.)

P gadījums

Modernizējot/atjaunojot ātrgaitas līniju Roma–Neapole, pieļaujams īpašs fāzu atdalīšanas sekciju projekts.

7.4.2.4.   Latvijas tīkla īpatnības

7.4.2.4.1.   Spriegums un frekvence (4.2.3.)

P gadījums

Maksimālais gaisvadu kontakttīkla atļautais spriegums Latvijā ir 4 kV (3 kV līdzstrāvas tīklos).

7.4.2.5.   Lietuvas tīkla īpatnības

7.4.2.5.1.   Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte (4.2.12.)

P gadījums

Pastāvošo gaisvadu kontakttīklu projektos telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam tiek aprēķināta saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.4.2.6.   Polijas tīkla īpatnības

7.4.2.6.1.   Elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.)

P gadījums

Polijas līdzstrāvas 3 kV tīklam 7. tabulas c piezīme standartā EN 50388:2012 ir aizstāta ar šādu piezīmi: “Augstfrekvences īssavienojuma strāvas gadījumā jaudas slēdzim jāatslēdzas ļoti ātri. Ja iespējams, jāatslēdzas vilces vienības jaudas slēdzim, lai novērstu apakšstacijas jaudas slēdža atslēgšanos.”

7.4.2.7.   Spānijas tīkla īpatnības

7.4.2.7.1.   Kontaktvadu piekares augstums (4.2.9.1.)

P gadījums

Atsevišķās nākotnē būvējamo līniju sekcijās v ≥ 250 km/h pieļaujamais nominālais kontaktvadu piekares augstums ir 5,60 m.

7.4.2.7.2.   Fāzu atdalīšanas sekcijas – līnijas ar ātrumu v ≥ 250 km/h (4.2.15.2.)

P gadījums

Modernizējot/atjaunojot pastāvošās ātrgaitas līnijas, tiek saglabāts īpašs fāzu atdalīšanas sekciju projekts.

7.4.2.8.   Zviedrijas tīkla īpatnības

7.4.2.8.1.   Vidējā derīgā sprieguma novērtēšana (6.2.4.1.)

P gadījums

Kā alternatīvu vidējā derīgā sprieguma novērtēšanai saskaņā ar 15.4. punktu standartā EN 50388:2012 energoapgādes veiktspēju var novērtēt arī turpmāk minētajā veidā.

| — | Salīdzinot ar atsauci, kur energoapgādes risinājums izmantots līdzīgas vai smagākas noslodzes vilcienu grafikā. Atsaucei ir līdzīgs(-a) vai lielāks(-a):






  — | attālums līdz sprieguma kontrolētai kopnei (frekvences pārveidotāja stacijai), |
| --- | --- | --- |

—

Salīdzinot ar atsauci, kur energoapgādes risinājums izmantots līdzīgas vai smagākas noslodzes vilcienu grafikā. Atsaucei ir līdzīgs(-a) vai lielāks(-a):

—

attālums līdz sprieguma kontrolētai kopnei (frekvences pārveidotāja stacijai),

| — | gaisvadu kontakttīkla sistēmas pretestība. |
| --- | --- |

—

gaisvadu kontakttīkla sistēmas pretestība.

| — | Aptuveni aplēšot Uvidējais derīgais vienkāršiem gadījumiem, kā rezultātā iegūst paaugstinātu papildu jaudu nākotnes satiksmes prasībām. |
| --- | --- |

—

Aptuveni aplēšot Uvidējais derīgais vienkāršiem gadījumiem, kā rezultātā iegūst paaugstinātu papildu jaudu nākotnes satiksmes prasībām.

7.4.2.9.   Apvienotās Karalistes tīkla īpatnības Lielbritānijā

7.4.2.9.1.   Spriegums un frekvence (4.2.3.)

P gadījums

Ir pieļaujams turpināt uzlabot, atjaunot un paplašināt tīklus, kas aprīkoti ar elektrifikācijas sistēmu, kura darbojas ar 600/750 V līdzstrāvu un kurā trīs un/vai četru sliežu konfigurācijā izmanto kontaktsliedes, saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Īpašs gadījums Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklam, kas attiecas tikai uz Lielbritānijas maģistrālo tīklu.

7.4.2.9.2.   Kontaktvadu piekares augstums (4.2.9.1.)

P gadījums

Jaunām, modernizētām vai atjaunotām energoapgādes apakšsistēmām, kas veidotas uz pastāvošās infrastruktūras, pieļaujams projektēt gaisvadu kontakttīkla vadu piekares augstumu saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Īpašs gadījums Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklam, kas attiecas tikai uz Lielbritānijas maģistrālo tīklu.

7.4.2.9.3.   Maksimālā sānu novirze (4.2.9.2.) un pantogrāfa gabarīts (4.2.10.)

P gadījums

Jaunām, modernizētām vai atjaunotām energoapgādes apakšsistēmām, kas veidotas uz pastāvošās infrastruktūras, pieļaujams aprēķināt maksimālās sānu novirzes, verificēšanas augstuma un pantogrāfa gabarīta pielāgojumu saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Īpašs gadījums Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklam, kas attiecas tikai uz Lielbritānijas maģistrālo tīklu.

7.4.2.9.4.   Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18.)

P gadījums

Modernizētām vai atjaunotām pastāvošām energoapgādes apakšsistēmām vai jaunu energoapgādes apakšsistēmu būvniecībai uz pastāvošās infrastruktūras tā vietā, lai izmantotu 5.2.1. punktu standartā EN50122-1:2011+A1:2011, pieļaujams izstrādāt noteikumus aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Īpašs gadījums Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes tīklam, kas attiecas tikai uz Lielbritānijas maģistrālo tīklu.

7.4.2.9.5.   Gaisvadu kontakttīkla kā komponenta atbilstības novērtēšana

P gadījums

Valsts noteikumos var paredzēt atbilstības nodrošināšanas procedūru saistībā ar 7.4.2.9.2. un 7.4.2.9.3. punktu un attiecīgos sertifikātus.

Procedūra var ietvert to daļu atbilstības novērtēšanu, uz kurām neattiecas īpašais gadījums.

7.4.2.10.   Eirotuneļa tīkla īpatnības

7.4.2.10.1.   Kontaktvadu piekares augstums (4.2.9.1.)

P gadījums

Modernizētām vai atjaunotām pastāvošām energoapgādes apakšsistēmām gaisvadu kontakttīkla vadu piekares augstumu pieļaujams projektēt saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem tehniskajiem noteikumiem.

7.4.2.11.   Luksemburgas tīkla īpatnības

7.4.2.11.1.   Spriegums un frekvence (4.2.3.)

T gadījums

Sprieguma un frekvences vērtības un robežlielumi apakšstacijas termināļos un pie pantogrāfa šādās 25 kV maiņstrāvas elektrificētās līnijās starp Betemburgu un Rodanžu (robeža) un līnijas daļā starp Petanžu un Ledelanžu var pārsniegt standarta EN50163:2004 4. punktā noteiktās vērtības (Umax1 tuvu 30 kV un Umax2 tuvu 30,5 kV).

---

(1)  Ņemot vērā pielaides un pacēlumu saskaņā ar 1. attēlu standartā EN 50119:2009, kontaktvadu piekares maksimālais augstums nepārsniedz 6 500 mm.

(2)  Šīs vērtības koriģē, ņemot vērā pantogrāfa kustību un sliežu ceļa pielaides saskaņā ar D.1.4. papildinājumu.

(3)  T. i., abu tipu pantogrāfu ātrums ir vismaz vienāds ar modelējamajam gaisvadu kontakttīklam projektēto ātrumu.

(4)  Komisijas 2011. gada 20. septembra Ieteikums 2011/622/ES par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem (OV L 243, 21.9.2011., 23. lpp.).

A papildinājums

Savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana

A.1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā papildinājumā norādīta energoapgādes apakšsistēmas savstarpējās izmantojamības komponenta (gaisvadu kontakttīkla) atbilstības novērtēšana.

Pastāvošu savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanai piemēro 6.1.2. punktā aprakstīto procesu.

A.2.   RAKSTURLIELUMI

Savstarpējās izmantojamības komponenta raksturlielumi, kas jānovērtē, piemērojot CB vai CH1 moduli, A.1. tabulā atzīmēti ar “X”. Ražošanas posmu novērtē apakšsistēmā.

A.1. tabula

Savstarpējās izmantojamības komponenta gaisvadu kontakttīkla novērtēšana

| | Novērtēšanas posmi |
| --- | --- |
| Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Raksturlielums, punkts | Projekta pārbaude | Ražošanas procesa pārbaude | Testēšana (2) | Ražojuma kvalitāte
  (sērijveida ražošana) |
| Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija, 5.2.1.1. | X | N/P | N/P | N/P |
| Vidējais kontaktspēks, 5.2.1.2. (1) | X | N/P | N/P | N/P |
| Dinamiskie raksturlielumi, 5.2.1.3. | X | N/P | X | N/P |
| Telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam, 5.2.1.4. | X | N/P | X | N/P |
| Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem, 5.2.1.5. | X | N/P | N/P | N/P |
| Strāva stāvēšanas laikā, 5.2.1.6. | X | N/P | X | N/P |
| Kontaktvadu materiāls, 5.2.1.7 | X | N/P | N/P | N/P |
| N/P: nav piemērojams. |

Novērtēšanas posmi

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Raksturlielums, punkts

Projekta pārbaude

Ražošanas procesa pārbaude

Testēšana (2)

Ražojuma kvalitāte

(sērijveida ražošana)

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija, 5.2.1.1.

X

N/P

N/P

N/P

Vidējais kontaktspēks, 5.2.1.2. (1)

X

N/P

N/P

N/P

Dinamiskie raksturlielumi, 5.2.1.3.

X

N/P

X

N/P

Telpa kontaktvada fiksatora pacēlumam, 5.2.1.4.

X

N/P

X

N/P

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem, 5.2.1.5.

X

N/P

N/P

N/P

Strāva stāvēšanas laikā, 5.2.1.6.

X

N/P

X

N/P

Kontaktvadu materiāls, 5.2.1.7

X

N/P

N/P

N/P

N/P: nav piemērojams.

---

(1)  Kontaktspēka mērījums ir ietverts dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšanas procesā.

(2)  Tests, kas noteikts 6.1.4. punktā par gaisvadu kontakttīkla kā savstarpējās izmantojamības komponenta īpašu novērtēšanas procedūru.

B papildinājums

Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšana

B.1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā norādīta energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšana.

B.2.   RAKSTURLIELUMI

Apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, uzstādīšanas un ekspluatācijas posmos, B.1. tabulā atzīmēti ar “X”.

B.1. tabula

Energoapgādes apakšsistēmas EK verificēšana

| Pamatparametri | Novērtēšanas posms |
| --- | --- |
| Projekta izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta pārbaude | Būvniecība, montāža, uzstādīšana | Samontēti ražojumi pirms nodošanas ekspluatācijā | Validācija pilnas ekspluatācijas apstākļos |
| Spriegums un frekvence, 4.2.3. | X | N/P | N/P | N/P |
| Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju, 4.2.4. | X | N/P | N/P | N/P |
| Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā, 4.2.5. | X (1) | N/P | N/P | N/P |
| Reģeneratīvā bremzēšana, 4.2.6. | X | N/P | N/P | N/P |
| Elektroaizsardzības koordinācija, 4.2.7. | X | N/P | X | N/P |
| Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās, 4.2.8. | X | N/P | N/P | N/P |
| Gaisvadu kontakttīklu ģeometrija, 4.2.9. | X (1) | N/P | N/A (3) | N/P |
| Pantogrāfa gabarīts, 4.2.10. | X | N/P | N/P | N/P |
| Vidējais kontaktspēks, 4.2.11. | X (1) | N/P | N/P | N/P |
| Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte, 4.2.12. | X (1) | N/P | X (2)
   (3) | N/A (2) |
| Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem, 4.2.13. | X (1) | N/P | N/P | N/P |
| Kontaktvadu materiāli, 4.2.14. | X (1) | N/P | N/P | N/P |
| Fāzu atdalīšanas sekcijas, 4.2.15. | X | N/P | N/P | N/P |
| Sistēmu atdalīšanas sekcijas, 4.2.16. | X | N/P | N/P | N/P |
| Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma, 4.2.17. | N/P | N/P | N/P | N/P |
| Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem, 4.2.18. | X | X (4) | X (4) | N/P |
| Tehniskās apkopes noteikumi, 4.5. | N/P | N/P | X | N/P |
| N/P: nav piemērojams. |

Pamatparametri

Novērtēšanas posms

Projekta izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta pārbaude

Būvniecība, montāža, uzstādīšana

Samontēti ražojumi pirms nodošanas ekspluatācijā

Validācija pilnas ekspluatācijas apstākļos

Spriegums un frekvence, 4.2.3.

X

N/P

N/P

N/P

Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju, 4.2.4.

X

N/P

N/P

N/P

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā, 4.2.5.

X (1)

N/P

N/P

N/P

Reģeneratīvā bremzēšana, 4.2.6.

X

N/P

N/P

N/P

Elektroaizsardzības koordinācija, 4.2.7.

X

N/P

X

N/P

Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās, 4.2.8.

X

N/P

N/P

N/P

Gaisvadu kontakttīklu ģeometrija, 4.2.9.

X (1)

N/P

N/A (3)

N/P

Pantogrāfa gabarīts, 4.2.10.

X

N/P

N/P

N/P

Vidējais kontaktspēks, 4.2.11.

X (1)

N/P

N/P

N/P

Dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte, 4.2.12.

X (1)

N/P

X (2)
   (3)

N/A (2)

Gaisvadu kontakttīkla konstrukcijā izmantotais attālums starp pantogrāfiem, 4.2.13.

X (1)

N/P

N/P

N/P

Kontaktvadu materiāli, 4.2.14.

X (1)

N/P

N/P

N/P

Fāzu atdalīšanas sekcijas, 4.2.15.

X

N/P

N/P

N/P

Sistēmu atdalīšanas sekcijas, 4.2.16.

X

N/P

N/P

N/P

Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma, 4.2.17.

N/P

N/P

N/P

N/P

Prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem, 4.2.18.

X

X (4)

X (4)

N/P

Tehniskās apkopes noteikumi, 4.5.

N/P

N/P

X

N/P

N/P: nav piemērojams.

---

(1)  Veic tikai tad, ja gaisvadu kontakttīkls nav novērtēts kā savstarpējās izmantojamības komponents.

(2)  Validāciju pilnas ekspluatācijas apstākļos veic tikai tad, ja nav iespējama samontētu ražojumu validācija pirms nodošanas ekspluatācijā.

(3)  Izmanto kā alternatīvu novērtēšanas metodi gadījumā, ja apakšsistēmā integrētā gaisvadu kontakttīkla dinamiskie raksturlielumi nav izmērīti (sk. 6.2.4.5. punktu).

(4)  Veic gadījumā, ja pārbaudi neveic cita neatkarīga struktūra.

C papildinājums

Vidējais derīgais spriegums

C.1.   VIDĒJĀ DERĪGĀ U VĒRTĪBAS PIE PANTOGRĀFA

Minimālās vidējā derīgā sprieguma vērtības pie pantogrāfa parastos ekspluatācijas apstākļos ir sniegtas C.1. tabulā.

C.1. tabula

Minimālā vidējā derīgā U vērtība pie pantogrāfa

| | V |
| --- | --- |
| Energoapgādes sistēma | Līnijas ātrums v > 200 (km/h) | Līnijas ātrums v ≤ 200 (km/h) |
| Zona un vilciens | Zona un vilciens |
| Maiņstrāva 25 kV 50 Hz | 22 500 | 22 000 |
| Maiņstrāva 15 kV 16,7 Hz | 14 200 | 13 500 |
| Līdzstrāva 3 kV | 2 800 | 2 700 |
| Līdzstrāva 1,5 kV | 1 300 | 1 300 |

V

Energoapgādes sistēma

Līnijas ātrums v > 200 (km/h)

Līnijas ātrums v ≤ 200 (km/h)

Zona un vilciens

Zona un vilciens

Maiņstrāva 25 kV 50 Hz

22 500

22 000

Maiņstrāva 15 kV 16,7 Hz

14 200

13 500

Līdzstrāva 3 kV

2 800

2 700

Līdzstrāva 1,5 kV

1 300

1 300

C.2.   MODELĒŠANAS NOTEIKUMI

Zona modelēšanai, lai aprēķinātu Uvidējais derīgais

| — | Lai objektu projektētu un novērtētu, modelēšanu veic zonā, kas atspoguļo ievērojamu līnijas daļu vai daļu tīkla, piemēram, tīkla svarīgā barošanas posmā(-os). |
| --- | --- |

—

Lai objektu projektētu un novērtētu, modelēšanu veic zonā, kas atspoguļo ievērojamu līnijas daļu vai daļu tīkla, piemēram, tīkla svarīgā barošanas posmā(-os).

Laika periods modelēšanai, lai aprēķinātu Uvidējais derīgais

| — | Uvidējais derīgais (vilciens) un Uvidējais derīgais (zona) modelēšanā tiek izvērtēti tikai vilcieni, kas ievērojamu laika posmu ir modelēšanas daļa, piemēram, laiku, kas nepieciešams, lai veiktu pilnu barošanas posmu. |
| --- | --- |

—

Uvidējais derīgais (vilciens) un Uvidējais derīgais (zona) modelēšanā tiek izvērtēti tikai vilcieni, kas ievērojamu laika posmu ir modelēšanas daļa, piemēram, laiku, kas nepieciešams, lai veiktu pilnu barošanas posmu.

D papildinājums

Pantogrāfa gabarīta specifikācija

D.1.   PANTOGRĀFA MEHĀNISKĀ KINEMĀTISKĀ GABARĪTA SPECIFIKĀCIJA

D.1.1.   Vispārīgi noteikumi

D.1.1.1.   Elektrificētās līnijās atbrīvojamā telpa

Ja līniju elektrificēšanai izmanto gaisvadu kontakttīklu, jāatbrīvo papildu telpa:

| — | gaisvadu kontakttīkla iekārtu izvietošanai, |
| --- | --- |

—

gaisvadu kontakttīkla iekārtu izvietošanai,

| — | brīvai pantogrāfa kustībai. |
| --- | --- |

—

brīvai pantogrāfa kustībai.

Šajā papildinājumā aplūkota brīva pantogrāfa kustība (pantogrāfa gabarīts). Elektrisko tuvinājumu ņem vērā infrastruktūras pārvaldītājs.

D.1.1.2.   Īpatnības

Pantogrāfa gabarīts dažos aspektos atšķiras no šķēršļu tuvinājuma gabarīta:

| — | pantogrāfs ir (daļēji) pieslēgts spriegumam, tāpēc atkarībā no šķēršļa veida (vai tas ir vai nav izolēts) jāievēro elektriskais tuvinājums, |
| --- | --- |

—

pantogrāfs ir (daļēji) pieslēgts spriegumam, tāpēc atkarībā no šķēršļa veida (vai tas ir vai nav izolēts) jāievēro elektriskais tuvinājums,

| — | vajadzības gadījumā jāņem vērā izolējošo ragu klātbūtne. Tāpēc jānosaka dubults atsauces kontūrs, lai vienlaicīgi ņemtu vērā mehāniskos un elektriskos traucējumus, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā jāņem vērā izolējošo ragu klātbūtne. Tāpēc jānosaka dubults atsauces kontūrs, lai vienlaicīgi ņemtu vērā mehāniskos un elektriskos traucējumus,

| — | strāvas noņemšanas stāvoklī pantogrāfs pastāvīgi saskaras ar kontaktvadu, tāpēc tā augstums ir mainīgs. Mainīgs ir arī pantogrāfa gabarīta augstums. |
| --- | --- |

—

strāvas noņemšanas stāvoklī pantogrāfs pastāvīgi saskaras ar kontaktvadu, tāpēc tā augstums ir mainīgs. Mainīgs ir arī pantogrāfa gabarīta augstums.

D.1.1.3.   Apzīmējumi un saīsinājumi

| Apzīmējums | Skaidrojums | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| bw | Puse no pantogrāfa loka garuma | m |
| bw,c | Puse no pantogrāfa elektroenerģiju vadošā loka garuma (ar izolējošiem ragiem) vai darba garuma (ar elektroenerģiju vadošiem ragiem) | m |
| b′o,mec | Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums augstākajā verificēšanas punktā | m |
| b′u,mec | Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums zemākajā verificēšanas punktā | m |
| b′h,mec | Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums vidējā augstumā h | m |
| dl | Kontaktvada sānu novirze | m |
| D'0 | Pantogrāfa gabarīta noteikšanā attiecībā uz ritekli vērā ņemtā ārējās sliedes paaugstinājuma atsauces vērtība | m |
| ep | Ritekļa raksturlielumu izraisītās pantogrāfa sānsvārstības | m |
| epo | Pantogrāfa sānsvārstības augstākajā verificēšanas punktā | m |
| epu | Pantogrāfa sānsvārstības zemākajā verificēšanas punktā | m |
| fs | Vērā ņemamā kontaktvada pacēluma pielaide | m |
| fwa | Vērā ņemamā pantogrāfa kontaktplākšņu nodiluma pielaide | m |
| fws | Vērā ņemamā pielaide loka iekļūšanai kontaktvada telpā pantogrāfa sānsvārstību dēļ | m |
| h | Augstums attiecībā pret velšanās virsmu | m |
| h′co | Pantogrāfa gabarīta sasveres centra atsauces augstums | m |
| h′ | Atsauces augstums pantogrāfa gabarīta aprēķināšanai | m |
| h′o | Pantogrāfa gabarīta maksimālais verificēšanas augstums strāvas noņemšanas stāvoklī | m |
| h′u | Pantogrāfa gabarīta minimālais verificēšanas augstums strāvas noņemšanas stāvoklī | m |
| heff | Pacelta pantogrāfa efektīvais augstums | m |
| hcc | Kontaktvada statiskais augstums | m |
| I′0 | Pantogrāfa gabarīta noteikšanā attiecībā uz ritekli vērā ņemtā ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtība | m |
| L | Attālums starp sliežu ceļa sliežu ass līnijām | m |
| l | Sliežu ceļa platums, attālums starp sliežu velšanās malām | m |
| q | Šķērsvirziena brīvkustība starp asi un ratiņu rāmi vai, ja riteklim nav ratiņu, starp asi un ritekļa virsbūvi | m |
| qs′ | Atgriezeniskā kustība | m |
| R | Horizontālas līknes rādiuss | m |
| s′o | Pantogrāfa gabarīta noteikšanā vērā ņemtais elastīguma koeficients, ievērojot ritekļa un infrastruktūras saskaņu | |
| S′i/a | Pieļaujamā pantogrāfu papildu noliece līknes iekšpusē/ārpusē | m |
| w | Šķērsvirziena brīvkustība starp ratiņiem un virsbūvi | m |
| Σj | To drošības pielaižu (horizontālo) summa, kas aptver dažus nejaušus ar pantogrāfa gabarītu saistītus aspektus (j = 1, 2 vai 3) | m |
| “a” apakšrakstā: attiecas uz līknes ārpusi.
  “i” apakšrakstā: attiecas uz līknes iekšpusi. |

Apzīmējums

Skaidrojums

Mērvienība

bw

Puse no pantogrāfa loka garuma

m

bw,c

Puse no pantogrāfa elektroenerģiju vadošā loka garuma (ar izolējošiem ragiem) vai darba garuma (ar elektroenerģiju vadošiem ragiem)

m

b′o,mec

Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums augstākajā verificēšanas punktā

m

b′u,mec

Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums zemākajā verificēšanas punktā

m

b′h,mec

Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platums vidējā augstumā h

m

dl

Kontaktvada sānu novirze

m

D'0

Pantogrāfa gabarīta noteikšanā attiecībā uz ritekli vērā ņemtā ārējās sliedes paaugstinājuma atsauces vērtība

m

ep

Ritekļa raksturlielumu izraisītās pantogrāfa sānsvārstības

m

epo

Pantogrāfa sānsvārstības augstākajā verificēšanas punktā

m

epu

Pantogrāfa sānsvārstības zemākajā verificēšanas punktā

m

fs

Vērā ņemamā kontaktvada pacēluma pielaide

m

fwa

Vērā ņemamā pantogrāfa kontaktplākšņu nodiluma pielaide

m

fws

Vērā ņemamā pielaide loka iekļūšanai kontaktvada telpā pantogrāfa sānsvārstību dēļ

m

h

Augstums attiecībā pret velšanās virsmu

m

h′co

Pantogrāfa gabarīta sasveres centra atsauces augstums

m

h′

Atsauces augstums pantogrāfa gabarīta aprēķināšanai

m

h′o

Pantogrāfa gabarīta maksimālais verificēšanas augstums strāvas noņemšanas stāvoklī

m

h′u

Pantogrāfa gabarīta minimālais verificēšanas augstums strāvas noņemšanas stāvoklī

m

heff

Pacelta pantogrāfa efektīvais augstums

m

hcc

Kontaktvada statiskais augstums

m

I′0

Pantogrāfa gabarīta noteikšanā attiecībā uz ritekli vērā ņemtā ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtība

m

L

Attālums starp sliežu ceļa sliežu ass līnijām

m

l

Sliežu ceļa platums, attālums starp sliežu velšanās malām

m

q

Šķērsvirziena brīvkustība starp asi un ratiņu rāmi vai, ja riteklim nav ratiņu, starp asi un ritekļa virsbūvi

m

qs′

Atgriezeniskā kustība

m

R

Horizontālas līknes rādiuss

m

s′o

Pantogrāfa gabarīta noteikšanā vērā ņemtais elastīguma koeficients, ievērojot ritekļa un infrastruktūras saskaņu

S′i/a

Pieļaujamā pantogrāfu papildu noliece līknes iekšpusē/ārpusē

m

w

Šķērsvirziena brīvkustība starp ratiņiem un virsbūvi

m

Σj

To drošības pielaižu (horizontālo) summa, kas aptver dažus nejaušus ar pantogrāfa gabarītu saistītus aspektus (j = 1, 2 vai 3)

m

“a” apakšrakstā: attiecas uz līknes ārpusi.

“i” apakšrakstā: attiecas uz līknes iekšpusi.

D.1.1.4.   Pamatprincipi

D.1. attēls

Pantogrāfa mehāniskie gabarīti

Paskaidrojumi

Image

Pantogrāfa gabarīts ir ievērots tikai tad, ja vienlaicīgi ir nodrošināta atbilstība mehāniskajam un elektriskajam gabarītam:

| — | brīvas kustības atsauces profilā ietilpst pantogrāfa strāvņēmes ierīces kontaktslieces garums un pantogrāfa sānsvārstības ep, ko piemēro līdz ārējās sliedes paaugstinājuma vai ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtībai, |
| --- | --- |

—

brīvas kustības atsauces profilā ietilpst pantogrāfa strāvņēmes ierīces kontaktslieces garums un pantogrāfa sānsvārstības ep, ko piemēro līdz ārējās sliedes paaugstinājuma vai ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtībai,

| — | spriegumam pieslēgti un izolēti šķēršļi paliek ārpus mehāniskā gabarīta, |
| --- | --- |

—

spriegumam pieslēgti un izolēti šķēršļi paliek ārpus mehāniskā gabarīta,

| — | neizolēti šķēršļi (zemēti vai pievienoti potenciālam, kas atšķiras no gaisvadu kontakttīkla potenciāla) paliek ārpus mehāniskā un elektriskā gabarīta. |
| --- | --- |

—

neizolēti šķēršļi (zemēti vai pievienoti potenciālam, kas atšķiras no gaisvadu kontakttīkla potenciāla) paliek ārpus mehāniskā un elektriskā gabarīta.

D.1.2.   Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta specifikācija

D.1.2.1.   Mehāniskā gabarīta platuma specifikācija

D.1.2.1.1.   Darbības joma

Pantogrāfa gabarīta platumu nosaka galvenokārt attiecīgā pantogrāfa garums un pārvietojumi. Izņemot īpašus aspektus, šķērsvirziena pārvietojumos konstatējami šķēršļu tuvinājuma gabarītam līdzīgi aspekti.

Nosakot pantogrāfa gabarītu, ņem vērā šādus augstumus:

| — | maksimālais verificēšanas augstums h′o |
| --- | --- |

—

maksimālais verificēšanas augstums h′o

| — | minimālais verificēšanas augstums h′u |
| --- | --- |

—

minimālais verificēšanas augstums h′u

Var uzskatīt, ka starp šiem diviem augstumiem gabarīta platums mainās lineāri.

Dažādie parametri redzami D.2. attēlā

D.1.2.1.2.   Aprēķina metode

Pantogrāfa gabarīta platumu nosaka kā turpmāk noteikto parametru summu. Ja līnijā darbojas vairāki pantogrāfi, tiek ņemts vērā maksimālais platums.

Zemākajā verificēšanas punktā, kur h = h′
  u:

Formula

Augstākajā verificēšanas punktā, kur h = h′o
  :

Formula

Piezīme. i/a = līknes iekšpusē/ārpusē.

Jebkuram vidējam augstumam h platumu nosaka interpolācijas ceļā:

Formula

D.1.2.1.3.   Puse bw
  no pantogrāfa loka garuma

Puse bw
  no pantogrāfa loka garuma atkarīga no izmantotā pantogrāfa veida. Vērā ņemamie pantogrāfu profili definēti LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2. punktā.

D.1.2.1.4.   Pantogrāfa sānsvārstības ep

Sānsvārstības ir atkarīgas galvenokārt no šādiem aspektiem:

| — | brīvkustība q + w asu buksēs un starp ratiņiem un virsbūvi, |
| --- | --- |

—

brīvkustība q + w asu buksēs un starp ratiņiem un virsbūvi,

| — | vērā ņemtais ritekļa virsbūves slīpums (atkarībā no īpašā elastīguma s′0
  , ārējās sliedes paaugstinājuma atsauces vērtības D′0
  un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtības I′0
  ), |
| --- | --- |

—

vērā ņemtais ritekļa virsbūves slīpums (atkarībā no īpašā elastīguma s′0
  , ārējās sliedes paaugstinājuma atsauces vērtības D′0
  un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtības I′0
  ),

| — | pantogrāfa montāžas pielaide uz jumta, |
| --- | --- |

—

pantogrāfa montāžas pielaide uz jumta,

| — | montāžas ierīces šķērsvirziena elastīgums uz jumta, |
| --- | --- |

—

montāžas ierīces šķērsvirziena elastīgums uz jumta,

| — | aplūkojamais augstums h′. |
| --- | --- |

—

aplūkojamais augstums h′.

D.2. attēls

Pantogrāfa mehāniskā kinemātiskā gabarīta platuma specifikācija dažādos augstumos

Paskaidrojumi

Image

D.1.2.1.5.   Papildu nolieces

Pantogrāfa gabarītam ir īpašas papildu nolieces. Standarta sliežu ceļa platumam piemēro šādu formulu:

Image

Citiem sliežu ceļa platumiem piemēro valsts noteikumus.

D.1.2.1.6.   Atgriezeniskais efekts

Tā kā pantogrāfu uzstāda uz jumta, pantogrāfa gabarīta aprēķinā svarīga nozīme ir atgriezeniskajam efektam. Šo efektu aprēķina, izmantojot īpašo elastīgumu s′0
  , ārējās sliedes paaugstinājuma atsauces vērtību D′0
  un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta atsauces vērtību I′0
  :

Formula

Formula

Piezīme. Pantogrāfus parasti montē uz tādu vilces vienību jumtiem, kuru atsauces elastīgums s′0 parasti ir mazāks par šķēršļu tuvinājuma gabarīta atsauces elastīgumu s0.

D.1.2.1.7.   Pielaides

Saskaņā ar gabarīta definīciju jāņem vērā šādi aspekti:

| — | noslodzes asimetrija, |
| --- | --- |

—

noslodzes asimetrija,

| — | sliežu ceļa šķērsvirziena nobīde starp divām secīgām tehniskās apkopes darbībām, |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa šķērsvirziena nobīde starp divām secīgām tehniskās apkopes darbībām,

| — | ārējās sliedes paaugstinājuma pārmaiņas starp divām secīgām tehniskās apkopes darbībām, |
| --- | --- |

—

ārējās sliedes paaugstinājuma pārmaiņas starp divām secīgām tehniskās apkopes darbībām,

| — | sliežu ceļa nelīdzenuma radītas svārstības. |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa nelīdzenuma radītas svārstības.

Minēto pielaižu summu aptver Σj.

D.1.2.2.   Mehāniskā gabarīta augstuma specifikācija

Gabarīta augstumu nosaka, pamatojoties uz kontaktvada statisko augstumu hcc
  attiecīgajā vietējā punktā. Jāņem vērā šādi parametri:

| — | kontaktvada pacēlums fs
  , ko rada pantogrāfa kontaktspēks. Lieluma fs
  vērtība atkarīga no gaisvadu kontakttīkla tipa, tāpēc to nosaka infrastruktūras pārvaldītājs saskaņā ar 4.2.12. punktu, |
| --- | --- |

—

kontaktvada pacēlums fs
  , ko rada pantogrāfa kontaktspēks. Lieluma fs
  vērtība atkarīga no gaisvadu kontakttīkla tipa, tāpēc to nosaka infrastruktūras pārvaldītājs saskaņā ar 4.2.12. punktu,

| — | pantogrāfa kontaktslieces pacēlums pantogrāfa kontaktslieces nošķiebuma dēļ, ko rada kontaktpunkta asimetrija un strāvņēmes ierīces kontaktplākšņu nodilums fws
   + fwa
  . Pieļaujamā fws
  vērtība ir norādīta LOC&PAS SITS, bet lielums fwa
  atkarīgs no tehniskās apkopes prasībām. |
| --- | --- |

—

pantogrāfa kontaktslieces pacēlums pantogrāfa kontaktslieces nošķiebuma dēļ, ko rada kontaktpunkta asimetrija un strāvņēmes ierīces kontaktplākšņu nodilums fws
   + fwa
  . Pieļaujamā fws
  vērtība ir norādīta LOC&PAS SITS, bet lielums fwa
  atkarīgs no tehniskās apkopes prasībām.

Mehāniskā gabarīta augstumu aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

D.1.3.   Atsauces parametri

Pantogrāfa kinemātiskā mehāniskā gabarīta un kontaktvada maksimālās sānu novirzes noteikšanai izmanto šādus parametrus:

| — | l – atbilstoši sliežu ceļa platumam |
| --- | --- |

—

l – atbilstoši sliežu ceļa platumam

| — | s′o = 0,225 |
| --- | --- |

—

s′o = 0,225

| — | h′co = 0,5 m |
| --- | --- |

—

h′co = 0,5 m

| — | I′0 = 0,066 m un D′0 = 0,066 m |
| --- | --- |

—

I′0 = 0,066 m un D′0 = 0,066 m

| — | h′o = 6,500 m un h′u = 5,000 m |
| --- | --- |

—

h′o = 6,500 m un h′u = 5,000 m

D.1.4.   Kontaktvada maksimālās sānu novirzes aprēķināšana

Kontaktvada maksimālo sānu novirzi, ņemot vērā pantogrāfa kopējo kustību attiecībā pret sliežu ceļa nominālo novietojumu un elektroenerģiju vadošā loka garumu (vai darba garumu pantogrāfiem, kam nav no elektroenerģiju vadoša materiāla izgatavotu ragu), aprēķina šādi:

Formula

bw,c
  – definēts LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.1. un 4.2.8.2.9.2. punktā

D.2.   STATISKA PANTOGRĀFA GABARĪTA SPECIFIKĀCIJA (1 520 mm PLATU SLIEŽU CEĻU SISTĒMA)

Tā piemērojama dalībvalstīs, kuras atzīst pantogrāfa profilu saskaņā ar LOC&PAS SITS 4.2.8.2.9.2.3. punktu.

Pantogrāfa gabarīts atbilst D.3. attēlam un D.1. tabulai.

D.3. attēls

Statiska pantogrāfa gabarīts 1 520 mm platu sliežu ceļu sistēmai

Image

D.1. tabula

Attālumi starp gaisvadu kontakttīkla un pantogrāfa spriegumam pieslēgtajām daļām un ritošā sastāva iezemētajām daļām un stacionārajām iekārtām 1 520 mm platu sliežu ceļu sistēmai

| Spriegums kontaktu sistēmai attiecībā pret zemi (kV) | Vertikālais gaisa tuvinājuma gabarīts A1 starp ritošo sastāvu un zemāko kontaktvada pozīciju (mm) | Vertikālais gaisa tuvinājuma gabarīts A2 starp gaisvadu kontakttīkla spriegumam pieslēgtajām daļām un iezemētajām daļām (mm) | Sānu gaisa tuvinājuma gabarīts α starp pantogrāfa spriegumam pieslēgtajām daļām un iezemētajām daļām (mm) | Vertikālais attālums δ starp gaisvadu kontakttīkla spriegumam pieslēgtajām daļām (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastais | Minimālais atļautais sliežu ceļiem un galvenajiem staciju sliežu ceļiem | Bez piekares vadiem | Ar piekares vadiem |
| Sliežu ceļi un galvenie staciju sliežu ceļi | Citi staciju sliežu ceļi | Parastais | Minimālais atļautais | Parastais | Minimālais atļautais | Parastais | Minimālais atļautais | Parastais | Minimālais atļautais |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| 1,5–4 | 450 | 950 | 250 | 200 | 150 | 200 | 150 | 150 | 100 | 300 | 250 |
| 6–12 | 450 | 950 | 300 | 250 | 200 | 220 | 180 | 150 | 100 | 300 | 250 |
| 25 | 450 | 950 | 375 | 350 | 300 | 250 | 200 | 150 | 100 | 300 | 250 |

Spriegums kontaktu sistēmai attiecībā pret zemi (kV)

Vertikālais gaisa tuvinājuma gabarīts A1 starp ritošo sastāvu un zemāko kontaktvada pozīciju (mm)

Vertikālais gaisa tuvinājuma gabarīts A2 starp gaisvadu kontakttīkla spriegumam pieslēgtajām daļām un iezemētajām daļām (mm)

Sānu gaisa tuvinājuma gabarīts α starp pantogrāfa spriegumam pieslēgtajām daļām un iezemētajām daļām (mm)

Vertikālais attālums δ starp gaisvadu kontakttīkla spriegumam pieslēgtajām daļām (mm)

Parastais

Minimālais atļautais sliežu ceļiem un galvenajiem staciju sliežu ceļiem

Bez piekares vadiem

Ar piekares vadiem

Sliežu ceļi un galvenie staciju sliežu ceļi

Citi staciju sliežu ceļi

Parastais

Minimālais atļautais

Parastais

Minimālais atļautais

Parastais

Minimālais atļautais

Parastais

Minimālais atļautais

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

1,5–4

450

950

250

200

150

200

150

150

100

300

250

6–12

450

950

300

250

200

220

180

150

100

300

250

25

450

950

375

350

300

250

200

150

100

300

250

E papildinājums

Atsauces standartu saraksts

E.1. tabula

Atsauces standartu saraksts

| Nr. | Atsauce | Dokumenta nosaukums | Redakcija | Attiecīgie pamatparametri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 50119 | Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrovilces gaisvadu kontakttīkls | 2009 | Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.), gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.), dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte (4.2.12.), fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.) un sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.) |
| 2 | EN 50122-1:2011+A1:2011 | Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrodrošums, zemēšana un atgriezes ķēde – 1. daļa: Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecieniem | 2011 | Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.) un prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18) |
| 3 | EN 50149 | Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrovilce – Rievoti vara un vara sakausējumu kontaktvadi | 2012 | Kontaktvadu materiāli (4.2.14.) |
| 4 | EN 50163 | Dzelzceļa aprīkojums – Vilces sistēmu barošanas spriegumi | 2004 | Spriegums un frekvence (4.2.3.) |
| 5 | EN 50367 | Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Tehniskie kritēriji mijiedarbībai starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu (lai nodrošinātu brīvu piekļuvi) | 2012 | Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.), vidējais kontaktspēks (4.2.11.), fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.) un sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.) |
| 6 | EN 50388 | Dzelzceļa aprīkojums – Vilces energoapgāde un ritošais sastāvs – Tehniskie kritēriji, pēc kuriem sadarbspējas nodrošināšanai vilces energoapgādi (apakšstaciju) koordinēt ar ritošo sastāvu | 2012 | Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4), elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.), harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas sistēmās (4.2.8.) |
| 7 | EN 50317 | Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Prasības un mērījumu apstiprināšana dinamiskajai mijiedarbībai starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu | 2012 | Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana (6.1.4.1. un 6.2.4.5.) |
| 8 | EN 50318 | Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Dinamiskās mijiedarbības starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu modelēšanas apstiprināšana | 2002 | Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana (6.1.4.1.) |

Nr.

Atsauce

Dokumenta nosaukums

Redakcija

Attiecīgie pamatparametri

1

EN 50119

Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrovilces gaisvadu kontakttīkls

2009

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.), gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.), dinamiskie raksturlielumi un strāvas noņemšanas kvalitāte (4.2.12.), fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.) un sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.)

2

EN 50122-1:2011+A1:2011

Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrodrošums, zemēšana un atgriezes ķēde – 1. daļa: Aizsardzība pret elektriskās strāvas triecieniem

2011

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.) un prasības aizsardzībai pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18)

3

EN 50149

Dzelzceļa aprīkojums – Stacionārās iekārtas – Elektrovilce – Rievoti vara un vara sakausējumu kontaktvadi

2012

Kontaktvadu materiāli (4.2.14.)

4

EN 50163

Dzelzceļa aprīkojums – Vilces sistēmu barošanas spriegumi

2004

Spriegums un frekvence (4.2.3.)

5

EN 50367

Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Tehniskie kritēriji mijiedarbībai starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu (lai nodrošinātu brīvu piekļuvi)

2012

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.), vidējais kontaktspēks (4.2.11.), fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.) un sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.)

6

EN 50388

Dzelzceļa aprīkojums – Vilces energoapgāde un ritošais sastāvs – Tehniskie kritēriji, pēc kuriem sadarbspējas nodrošināšanai vilces energoapgādi (apakšstaciju) koordinēt ar ritošo sastāvu

2012

Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4), elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.), harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas sistēmās (4.2.8.)

7

EN 50317

Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Prasības un mērījumu apstiprināšana dinamiskajai mijiedarbībai starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu

2012

Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana (6.1.4.1. un 6.2.4.5.)

8

EN 50318

Dzelzceļa aprīkojums – Strāvņēmes sistēmas – Dinamiskās mijiedarbības starp pantogrāfu un gaisvadu kontakttīklu modelēšanas apstiprināšana

2002

Dinamisko raksturlielumu un strāvas noņemšanas kvalitātes novērtēšana (6.1.4.1.)

F papildinājums

Atklāto punktu saraksts

| 1. | Specifikācija, kas attiecas uz saskarnes protokoliem starp elektroenerģijas mēraparātu sistēmu (EMS) un enerģijas datu apkopošanas sistēmu (DCS) (4.2.17.). |
| --- | --- |

1.

Specifikācija, kas attiecas uz saskarnes protokoliem starp elektroenerģijas mēraparātu sistēmu (EMS) un enerģijas datu apkopošanas sistēmu (DCS) (4.2.17.).

G papildinājums

Glosārijs

G.1. tabula

Glosārijs

| Termins | Saīs. | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| AC | | Maiņstrāva |
| DC | | Līdzstrāva |
| Apkopotie enerģijas norēķinu dati | CEBD | Datu kopa, ko apkopojusi datu apstrādes sistēma (DHS) un kas piemērota norēķiniem par patērēto elektroenerģiju |
| Kontakttīkls | | Sistēma, kas pievada elektroenerģiju vilcieniem kustībai pa maršrutu un ar strāvņēmes ierīcēm to novada uz vilcieniem |
| Kontaktspēks | | Vertikāls spēks, ar kādu pantogrāfs iedarbojas uz gaisvadu kontakttīklu |
| Kontaktvada pacēlums | | Kontaktvada vertikāla augšup vērsta kustība pantogrāfa radītā spēka ietekmē |
| Strāvņēmes ierīce | | Uz ritekļa uzstādīta iekārta strāvas noņemšanai no kontaktvada vai kontaktsliedes |
| Gabarīts | | Noteikumu kopums, ieskaitot atsauces kontūru un tā aprēķināšanas noteikumus, ritekļa ārējo izmēru un no infrastruktūras atbrīvojamās telpas noteikšanai.

  Piezīme. Atbilstoši aprēķina metodei izšķir statisku, kinemātisku un dinamisku gabarītu |
| Sānu novirze | | Kontaktvada sānvirziena kustības pie maksimālā sānvēja ātruma |
| Dzelzceļa pārbrauktuve | | Autoceļa un viena vai vairāku sliežu ceļu krustošanās vienā līmenī |
| Līnijas ātrums | | Līnijas maksimālais projektētais ātrums, ko mēra kilometros stundā |
| Tehniskās apkopes plāns | | Dokumentācija, kurā izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja pieņemtās infrastruktūras tehniskās apkopes procedūras |
| Vidējais kontaktspēks | | Kontaktspēka statistiskā vidējā vērtība |
| Vilciena vidējais derīgais spriegums | | Konkrētajam vilcienam raksturīgais spriegums, kas ļauj kvantitatīvi novērtēt tā ietekmi uz vilciena veiktspēju |
| Zonas vidējais derīgais spriegums | | Spriegums, kas norāda uz energoapgādes kvalitāti noteiktā ģeogrāfiskā zonā kustības grafika intensīvākajā periodā |
| Minimālais kontaktvada augstums | | Kontaktvada piekares augstuma minimālā vērtība attiecīgajā posmā, kas jebkuros apstākļos ļauj izvairīties no dzirksteļošanas starp vienu vai vairākiem kontaktvadiem un ritekļiem |
| Neitrālas sekcijas izolators | | Nepārtrauktā kontakttīklā ievietots mezgls, kas izolē divas elektriskas sekcijas, atdalot tās vienu no otras, un kas pantogrāfa kustības laikā nodrošina nepārtrauktu strāvas noņemšanu |
| Nominālais kontaktvada piekares augstums | | Kontaktvada piekares augstuma nominālā vērtība pie balsta parastos apstākļos |
| Nominālais spriegums | | Spriegums, kādam projektēta iekārta vai tās daļa |
| Parasta ekspluatācija | | Ekspluatācija saskaņā ar plānotu kustības grafiku |
| Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma (datu apkopošanas pakalpojums) | DCS | Stacionārs pakalpojums, kas apkopo enerģijas norēķinu datus no elektroenerģijas mēraparātu sistēmas |
| Gaisvadu kontakttīkls | OCL | Virs ritekļa gabarīta augšējās robežas (vai tai līdzās) novietots kontakttīkls, kas ar ritekļa jumtam uzmontētām strāvņēmes ierīcēm apgādā ritekļus ar elektroenerģiju |
| Atsauces kontūrs | | Ar katru gabarītu saistīts kontūrs, kas rāda gabarīta šķērsgriezuma formu un ko izmanto kā pamatu, lai izstrādātu infrastruktūras un ritekļu izmēru noteikumus |
| Atgriezes ķēde | | Visi vadi, kas veido paredzēto ceļu vilces atgriezes strāvai |
| Statiskais kontaktspēks | | Vidējais vertikālais spēks, ar kādu pantogrāfa kontaktsliece virzienā uz augšu iedarbojas uz gaisvadu kontakttīklu un kuru rada pantogrāfa pacelšanas ierīce, kad pantogrāfs ir pacelts, riteklim stāvot |

Termins

Saīs.

Definīcija

AC

Maiņstrāva

DC

Līdzstrāva

Apkopotie enerģijas norēķinu dati

CEBD

Datu kopa, ko apkopojusi datu apstrādes sistēma (DHS) un kas piemērota norēķiniem par patērēto elektroenerģiju

Kontakttīkls

Sistēma, kas pievada elektroenerģiju vilcieniem kustībai pa maršrutu un ar strāvņēmes ierīcēm to novada uz vilcieniem

Kontaktspēks

Vertikāls spēks, ar kādu pantogrāfs iedarbojas uz gaisvadu kontakttīklu

Kontaktvada pacēlums

Kontaktvada vertikāla augšup vērsta kustība pantogrāfa radītā spēka ietekmē

Strāvņēmes ierīce

Uz ritekļa uzstādīta iekārta strāvas noņemšanai no kontaktvada vai kontaktsliedes

Gabarīts

Noteikumu kopums, ieskaitot atsauces kontūru un tā aprēķināšanas noteikumus, ritekļa ārējo izmēru un no infrastruktūras atbrīvojamās telpas noteikšanai.

Piezīme. Atbilstoši aprēķina metodei izšķir statisku, kinemātisku un dinamisku gabarītu

Sānu novirze

Kontaktvada sānvirziena kustības pie maksimālā sānvēja ātruma

Dzelzceļa pārbrauktuve

Autoceļa un viena vai vairāku sliežu ceļu krustošanās vienā līmenī

Līnijas ātrums

Līnijas maksimālais projektētais ātrums, ko mēra kilometros stundā

Tehniskās apkopes plāns

Dokumentācija, kurā izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja pieņemtās infrastruktūras tehniskās apkopes procedūras

Vidējais kontaktspēks

Kontaktspēka statistiskā vidējā vērtība

Vilciena vidējais derīgais spriegums

Konkrētajam vilcienam raksturīgais spriegums, kas ļauj kvantitatīvi novērtēt tā ietekmi uz vilciena veiktspēju

Zonas vidējais derīgais spriegums

Spriegums, kas norāda uz energoapgādes kvalitāti noteiktā ģeogrāfiskā zonā kustības grafika intensīvākajā periodā

Minimālais kontaktvada augstums

Kontaktvada piekares augstuma minimālā vērtība attiecīgajā posmā, kas jebkuros apstākļos ļauj izvairīties no dzirksteļošanas starp vienu vai vairākiem kontaktvadiem un ritekļiem

Neitrālas sekcijas izolators

Nepārtrauktā kontakttīklā ievietots mezgls, kas izolē divas elektriskas sekcijas, atdalot tās vienu no otras, un kas pantogrāfa kustības laikā nodrošina nepārtrauktu strāvas noņemšanu

Nominālais kontaktvada piekares augstums

Kontaktvada piekares augstuma nominālā vērtība pie balsta parastos apstākļos

Nominālais spriegums

Spriegums, kādam projektēta iekārta vai tās daļa

Parasta ekspluatācija

Ekspluatācija saskaņā ar plānotu kustības grafiku

Stacionāra enerģijas datu apkopošanas sistēma (datu apkopošanas pakalpojums)

DCS

Stacionārs pakalpojums, kas apkopo enerģijas norēķinu datus no elektroenerģijas mēraparātu sistēmas

Gaisvadu kontakttīkls

OCL

Virs ritekļa gabarīta augšējās robežas (vai tai līdzās) novietots kontakttīkls, kas ar ritekļa jumtam uzmontētām strāvņēmes ierīcēm apgādā ritekļus ar elektroenerģiju

Atsauces kontūrs

Ar katru gabarītu saistīts kontūrs, kas rāda gabarīta šķērsgriezuma formu un ko izmanto kā pamatu, lai izstrādātu infrastruktūras un ritekļu izmēru noteikumus

Atgriezes ķēde

Visi vadi, kas veido paredzēto ceļu vilces atgriezes strāvai

Statiskais kontaktspēks

Vidējais vertikālais spēks, ar kādu pantogrāfa kontaktsliece virzienā uz augšu iedarbojas uz gaisvadu kontakttīklu un kuru rada pantogrāfa pacelšanas ierīce, kad pantogrāfs ir pacelts, riteklim stāvot

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/228 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/228

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1302/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) 12. pantā ir noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk – “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk – “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) 12. pantā ir noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk – “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk – “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija pilnvaroja Aģentūru izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, ietverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. Saskaņā ar pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai bija jāpaplašina ritošā sastāva apakšsistēmas “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” SITS darbības joma, ietverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija pilnvaroja Aģentūru izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, ietverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu. Saskaņā ar pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai bija jāpaplašina ritošā sastāva apakšsistēmas “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” SITS darbības joma, ietverot visu Savienības dzelzceļu sistēmu.

| (3) | Aģentūra 2012. gada 12. decembrī izdeva ieteikumu par pārskatīto SITS, kas attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”. |
| --- | --- |

(3)

Aģentūra 2012. gada 12. decembrī izdeva ieteikumu par pārskatīto SITS, kas attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”.

| (4) | Lai sekotu tehnoloģiju attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi, kā arī saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj to īstenošana. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim būtu jānorāda, kā tas atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā tas to papildina, un Komisijai būtu jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šis novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā attiecīgas novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Lai sekotu tehnoloģiju attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāsekmē inovatīvi risinājumi, kā arī saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāatļauj to īstenošana. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim būtu jānorāda, kā tas atšķiras no SITS attiecīgās iedaļas vai kā tas to papildina, un Komisijai būtu jānovērtē šis inovatīvais risinājums. Ja šis novērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka inovatīvā risinājuma atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā attiecīgas novērtēšanas metodes.

| (5) | Šajā regulā noteiktā ritošā sastāva SITS neattiecas uz visām pamatprasībām. Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktu SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu jānorāda kā “atklāti punkti”, uz ko attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā noteiktā ritošā sastāva SITS neattiecas uz visām pamatprasībām. Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktu SITS neietvertie tehniskie aspekti būtu jānorāda kā “atklāti punkti”, uz ko attiecas katrā dalībvalstī piemērojamie valsts noteikumi.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis par tehniskajiem noteikumiem, īpašos gadījumos izmantojamām atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām un par struktūrām, kas atbild par šo procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jāparedz attiecībā uz “atklātajiem punktiem”. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāinformē Komisija un pārējās dalībvalstis par tehniskajiem noteikumiem, īpašos gadījumos izmantojamām atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām un par struktūrām, kas atbild par šo procedūru īstenošanu. Tāds pats pienākums būtu jāparedz attiecībā uz “atklātajiem punktiem”.

| (7) | Ritošais sastāvs pašlaik darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm šādi nolīgumi būtu jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(7)

Ritošais sastāvs pašlaik darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm šādi nolīgumi būtu jāpaziņo Komisijai.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punktu ritošā sastāva SITS uz ierobežotu laika posmu būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 11. panta 5. punktu ritošā sastāva SITS uz ierobežotu laika posmu būtu jāatļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (9) | Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/232/EK (3) un 2011/291/ES (4). |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāatceļ Komisijas Lēmumi 2008/232/EK (3) un 2011/291/ES (4).

| (10) | Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/232/EK un 2011/291/ES pēc to atcelšanas būtu jāturpina piemērot Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām apakšsistēmām un projektiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu nevajadzīgas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumus 2008/232/EK un 2011/291/ES pēc to atcelšanas būtu jāturpina piemērot Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām apakšsistēmām un projektiem.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemta savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (turpmāk – “SITS”) attiecībā uz visas Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs”, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā.

2. pants

1.   SITS piemēro Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.7. punktā aprakstītajai ritošā sastāva apakšsistēmai, ko ekspluatē vai ir paredzēts ekspluatēt pielikuma 1.2. iedaļā noteiktajā dzelzceļu tīklā un kas ietilpst vienā no šādiem veidiem:

| a) | pašgājēji dīzeļvilcieni un elektrovilcieni; |
| --- | --- |

a)

pašgājēji dīzeļvilcieni un elektrovilcieni;

| b) | dīzeļvilces un elektrovilces vienības; |
| --- | --- |

b)

dīzeļvilces un elektrovilces vienības;

| c) | pasažieru vagoni; |
| --- | --- |

c)

pasažieru vagoni;

| d) | dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētas mobilās iekārtas. |
| --- | --- |

d)

dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētas mobilās iekārtas.

2.   SITS piemēro 1. punktā minētajam ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt sliežu ceļos ar vienu vai vairākiem no turpmāk norādītajiem nominālajiem platumiem: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm, kā norādīts pielikuma 2.3.2. punktā.

3. pants

1.   Neskarot 8. un 9. pantu un pielikuma 7.1.1. punktu, SITS piemēro Savienības dzelzceļu sistēmas visam tam jaunajam ritošajam sastāvam, kā noteikts 2. panta 1. punktā, kuru nodod ekspluatācijā, sākot no 2015. gada 1. janvāra.

2.   SITS nepiemēro Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas esošajam ritošajam sastāvam, kas līdz 2015. gada 1. janvārim jau ir nodots ekspluatācijā jebkuras dalībvalsts visā tīklā vai tā daļā, izņemot gadījumus, kad to atjauno vai modernizē saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu un pielikuma 7.1.2. punktu.

3.   Šīs regulas tehniskā un ģeogrāfiskā darbības joma ir norādīta pielikuma 1.1. un 1.2. iedaļā.

4.   Jaunos, modernizētos un atjaunotos ritekļos, kurus paredzēts ekspluatēt tīklos, kas aprīkoti ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1301/2014 (5) 4.2.17. punktā noteikto stacionāro enerģijas datu apkopošanas sistēmu (DCS), obligāti uzstāda pielikuma 4.2.8.2.8. punktā noteikto elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmu.

4. pants

1.   Attiecībā uz aspektiem, kas šīs regulas pielikuma I papildinājumā klasificēti kā “atklāti punkti”, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktam, ir tie valsts noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kura atļauj šīs regulas darbības jomā ietvertas apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai turpmāk norādīto informāciju, ja vien šāda informācija jau nav tām nosūtīta saskaņā ar Lēmumu 2008/232/EK vai 2011/291/ES:

| a) | panta 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

panta 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | struktūras, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot minētās atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz “atklātajiem punktiem”. |
| --- | --- |

c)

struktūras, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot minētās atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz “atklātajiem punktiem”.

5. pants

1.   Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas uzskaitīti šīs regulas pielikuma 7.3. iedaļā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktam, ir tie valsts noteikumi, ko piemēro dalībvalstī, kura atļauj šīs regulas darbības jomā ietvertas apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai:

| a) | panta 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

a)

panta 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | struktūras, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot minētās atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kas noteikti pielikuma 7.3. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

struktūras, kas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam norīkotas īstenot minētās atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kas noteikti pielikuma 7.3. iedaļā.

6. pants

1.   Neskarot nolīgumus, kas jau paziņoti saskaņā ar Lēmumu 2008/232/EK un netiek paziņoti atkārtoti, dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā paziņo Komisijai visus valsts, divpusējos, daudzpusējos vai starptautiskos nolīgumus, saskaņā ar kuriem ekspluatē šīs regulas darbības jomā ietverto ritošo sastāvu.

2.   Dalībvalstis pēc tam paziņo Komisijai par visiem turpmāk noslēgtiem nolīgumiem vai esošo nolīgumu grozījumiem.

7. pants

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts paziņo Komisijai to projektu sarakstu, kas tiek īstenoti tās teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

8. pants

1.   Pārejas periodā, kas beidzas 2017. gada 31. maijā, drīkst izsniegt “EK” verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai, kurā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav “EK” atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai, ja tiek izpildīti pielikuma 6.3. iedaļā paredzētie noteikumi.

2.   Apakšsistēmas, kurā ietverti nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti, ražošanu vai modernizāciju/atjaunošanu, tostarp nodošanu ekspluatācijā, pabeidz 1. punktā noteiktajā pārejas periodā.

3.   Šā panta 1. punktā noteiktajā pārejas periodā:

| a) | pirms “EK” sertifikāta piešķiršanas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu paziņotā iestāde pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts; |
| --- | --- |

a)

pirms “EK” sertifikāta piešķiršanas saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 18. pantu paziņotā iestāde pienācīgi norāda iemeslus, kāpēc kāds savstarpējas izmantojamības komponents nav sertificēts;

| b) | valstu drošības iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (6) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā, ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā. |
| --- | --- |

b)

valstu drošības iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (6) 16. panta 2. punkta c) apakšpunktu valsts gada ziņojumā, kas minēts Direktīvas 2004/49/EK 18. pantā, ziņo par nesertificētu savstarpējas izmantojamības komponentu lietošanu atļauju piešķiršanas procedūru kontekstā.

4.   Pēc tam, kad pagājis viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā, jaunizgatavotiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt “EK” atbilstības deklarācijai vai deklarācijai par piemērotību lietošanai.

9. pants

Direktīvas 2008/57/EK 16.–18. pantā minēto apakšsistēmas verifikācijas deklarāciju un/vai Direktīvas 2008/57/EK 26. pantā minēto jauna ritekļa tipa atbilstības deklarāciju, kas izdota saskaņā ar Lēmumu 2008/232/EK vai Lēmumu 2011/291/ES, uzskata par derīgu, līdz dalībvalstis pieņem lēmumu, ka tipa vai konstrukcijas sertifikāts ir jāatjauno, kā noteikts minētajos lēmumos.

10. pants

1.   Lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstību, var būt vajadzīgi inovatīvi risinājumi, kas neatbilst pielikumā noteiktajām specifikācijām un/vai kam nevar piemērot pielikumā noteiktās novērtēšanas metodes. Tādā gadījumā izstrādā jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes, kas saistītas ar šiem inovatīvajiem risinājumiem.

2.   Inovatīvie risinājumi var būt saistīti ar ritošā sastāva apakšsistēmu, tās daļām un tās savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā tas atšķiras no šīs SITS attiecīgajiem noteikumiem vai kā tas tos papildina, un iesniedz šīs atšķirības Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var pieprasīt Eiropas Dzelzceļa aģentūras (turpmāk – “Aģentūra”) atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu.

4.   Komisija sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, izstrādā un pēc tam pārskatīšanas procesa gaitā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. pantu SITS integrē atbilstīgas funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodi, kas ir jāietver SITS, lai būtu iespējama šī inovatīvā risinājuma izmantošana. Ja atzinums ir negatīvs, piedāvāto inovatīvo risinājumu nedrīkst izmantot.

5.   Kamēr vēl nav notikusi SITS pārskatīšana, Komisijas sniegtu pozitīvu atzinumu uzskata par pieņemamu līdzekli, ar ko nodrošina atbilstību Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un tāpēc to var izmantot apakšsistēmas novērtēšanai.

11. pants

1.   Lēmumus 2008/232/EK un 2011/291/ES atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr tos turpina piemērot:

| a) | apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta saskaņā ar minētajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

a)

apakšsistēmām, kam atļauja piešķirta saskaņā ar minētajiem lēmumiem;

| b) | šīs regulas 9. pantā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 9. pantā minētajos gadījumos;

| c) | jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā, kas ir esošas konstrukcijas projekti vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno, kā minēts šīs regulas pielikuma 7.1.1.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

jaunu, atjaunotu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kas šīs regulas publicēšanas dienā ir izstrādes beigu posmā, kas ir esošas konstrukcijas projekti vai uz ko attiecas līgums, kuru īsteno, kā minēts šīs regulas pielikuma 7.1.1.2. punktā.

2.   Lēmumu 2008/232/EK turpina piemērot attiecībā uz trokšņa un sānvēja prasībām saskaņā ar šīs regulas pielikuma 7.1.1.6. un 7.1.1.7. punktu.

12. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju saskaņā ar šīs regulas pielikumā izklāstīto SITS var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/232/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai (OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/291/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 139, 26.5.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 179. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

| 1. | Ievads | 236 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 236 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 236 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs | 236 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Ritošā sastāva apakšsistēma un funkcijas | 237 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Ritošā sastāva apakšsistēma – Savienības dzelzceļu sistēmas daļa | 237 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Definīcijas, ko izmanto attiecībā uz ritošo sastāvu | 238 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Vilciena formējums | 238 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Ritošais sastāvs | 238 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Šīs SITS darbības jomā iekļautais ritošais sastāvs | 239 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Ritošā sastāva veidi | 239 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Sliežu ceļa platums | 240 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Maksimālais ātrums | 240 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 3. | Pamatprasības | 240 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ritošā sastāva apakšsistēmas elementu un pamatprasību atbilstība | 240 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasības, kas nav iekļautas šajā SITS | 246 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vispārīgas prasības. Ar tehnisko apkopi un ekspluatāciju saistītas prasības | 246 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Īpašas prasības citām apakšsistēmām | 247 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Ritošā sastāva apakšsistēmas raksturojums | 247 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 247 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Vispārējā daļa | 247 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Šīs SITS piemērošanas jomā iekļautais ritošais sastāvs | 248 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Ritošā sastāva galvenās kategorijas, kam piemēro SITS prasības | 248 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Ritošā sastāva ugunsdrošības kategorijas | 249 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 249 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Vispārējā daļa | 249 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Uzbūve un mehāniskās daļas | 250 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana | 257 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Bremzēšana | 267 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Pasažieriem paredzētais aprīkojums | 279 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Vides apstākļi un aerodinamiskā ietekme | 287 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Ārējie lukturi un vizuāla un akustiska brīdinājuma signālierīces | 291 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Vilces iekārtas un elektroiekārtas | 294 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Mašīnista kabīne un mašīnista un mašīnas saskarne | 301 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Ugunsdrošība un evakuācija | 307 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Apkalpošana | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija | 312 |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 316 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu | 316 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu | 317 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu | 318 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saskarne ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu | 319 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu | 319 |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 320 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 320 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālās prasmes | 321 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi | 321 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrs | 321 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 5. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 321 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija | 321 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Inovatīvi risinājumi | 322 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Savstarpējas izmantojamības komponentu specifikācijas | 322 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Automātiskā centra bufera sakabe | 322 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Neautomātiska (manuāla) gala sakabe | 322 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Avārijas sakabes | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Riteņi | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | RPA (riteņu pretslīdēšanas aizsardzības) sistēma | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Galvenie lukturi | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Gabarītlukturi | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.7.

| 5.3.8. | Aizmugurējie gabarītlukturi | 323 |
| --- | --- | --- |

5.3.8.

| 5.3.9. | Taures signālierīces | 324 |
| --- | --- | --- |

5.3.9.

| 5.3.10. | Pantogrāfs | 324 |
| --- | --- | --- |

5.3.10.

| 5.3.11. | Ieliktņi | 324 |
| --- | --- | --- |

5.3.11.

| 5.3.12. | Galvenais jaudas slēdzis | 325 |
| --- | --- | --- |

5.3.12.

| 5.3.13. | Mašīnista sēdeklis | 325 |
| --- | --- | --- |

5.3.13.

| 5.3.14. | Tualešu iztukšošanas pieslēgums | 325 |
| --- | --- | --- |

5.3.14.

| 5.3.15. | Pievada savienojums ūdenstvertnēm | 325 |
| --- | --- | --- |

5.3.15.

| 6. | Atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšana un “EK” verifikācija | 325 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 325 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Atbilstības novērtēšana | 325 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moduļu piemērošana | 325 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Savstarpējas izmantojamības komponentu īpašas novērtēšanas procedūras | 327 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana | 330 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Inovatīvi risinājumi | 330 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Piemērotības lietošanai novērtēšana | 330 |
| --- | --- | --- |

6.1.6.

| 6.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma | 330 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | “EK” verifikācija (vispārīgi noteikumi) | 330 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Moduļu piemērošana | 331 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Apakšsistēmu īpašas novērtēšanas procedūras | 331 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana | 340 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Inovatīvi risinājumi | 341 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācijas novērtēšana | 341 |
| --- | --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana | 341 |
| --- | --- | --- |

6.2.7.

| 6.2.8. | Iepriekš noteiktos formējumos ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana | 341 |
| --- | --- | --- |

6.2.8.

| 6.2.9. | Īpašs gadījums – esošā pastāvīgā formējumā iekļaušanai paredzētu vienību novērtēšana | 341 |
| --- | --- | --- |

6.2.9.

| 6.3. | Apakšsistēma, kurā iekļauti savstarpējas izmantojamības komponenti bez “EK” deklarācijas | 342 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Nosacījumi | 342 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Dokumentācija | 342 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Saskaņā ar 6.3.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope | 342 |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

| 7. | Īstenošana | 343 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Īstenošanas vispārīgie noteikumi | 343 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Piemērošana jaunuzbūvētam ritošajam sastāvam | 343 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Esoša ritošā sastāva atjaunošana un modernizācija | 345 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu noteikumi | 346 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Savietojamība ar citām apakšsistēmām | 347 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Īpašie gadījumi | 347 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Vispārīgi noteikumi | 347 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Īpašo gadījumu uzskaitījums | 348 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Īpaši vides apstākļi | 360 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Aspekti, kas jāņem vērā pārskatīšanas procesā vai citās Aģentūras darbībās | 361 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem saistīti aspekti | 362 |
| --- | --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem nesaistīti, bet pētniecības projektos iekļauti aspekti | 362 |
| --- | --- | --- |

7.5.2.

| 7.5.3. | Šīs SITS darbības jomā neiekļauti, bet ar ES dzelzceļa sistēmu saistīti aspekti | 363 |
| --- | --- | --- |

7.5.3.

| A PAPILDINĀJUMS. | Buferi un skrūvveida sakabes sistēma | 365 |
| --- | --- | --- |

A PAPILDINĀJUMS.

| B PAPILDINĀJUMS. | 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma “t” | 367 |
| --- | --- | --- |

B PAPILDINĀJUMS.

| C PAPILDINĀJUMS. | Īpaši noteikumi attiecībā uz sliežu ceļa mašīnām (SCM) | 369 |
| --- | --- | --- |

C PAPILDINĀJUMS.

| D PAPILDINĀJUMS. | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma | 377 |
| --- | --- | --- |

D PAPILDINĀJUMS.

| E PAPILDINĀJUMS. | Mašīnista antropometriskie rādītāji | 374 |
| --- | --- | --- |

E PAPILDINĀJUMS.

| F PAPILDINĀJUMS. | Priekšējā redzamība | 375 |
| --- | --- | --- |

F PAPILDINĀJUMS.

| G PAPILDINĀJUMS. | Apkalpošana | 376 |
| --- | --- | --- |

G PAPILDINĀJUMS.

| H PAPILDINĀJUMS. | Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana | 378 |
| --- | --- | --- |

H PAPILDINĀJUMS.

| I PAPILDINĀJUMS. | Aspekti, kam nav pieejama tehniskā specifikācija (atklāti punkti) | 386 |
| --- | --- | --- |

I PAPILDINĀJUMS.

| J PAPILDINĀJUMS. | Šajā SITS minētās tehniskās specifikācijas | 387 |
| --- | --- | --- |

J PAPILDINĀJUMS.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (turpmāk – “SITS”) ir specifikācija, kas attiecas uz konkrētu apakšsistēmu nolūkā nodrošināt pamatprasību izpildi un Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību, kā norādīts Direktīvas 2008/57/EK 1. pantā.

Konkrētā apakšsistēma ir Savienības dzelzceļu sistēmas ritošais sastāvs, kā minēts Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.7. iedaļā.

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam:

| — | ko ekspluatē (vai ko paredzēts ekspluatēt) dzelzceļu tīklā, kurš noteikts šīs SITS 1.2. iedaļā “Ģeogrāfiskā darbības joma”,
  un |
| --- | --- |

—

ko ekspluatē (vai ko paredzēts ekspluatēt) dzelzceļu tīklā, kurš noteikts šīs SITS 1.2. iedaļā “Ģeogrāfiskā darbības joma”,

un

| — | kas ir viens no šādiem veidiem (kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. un 2.2. iedaļā):






  — | pašgājēji dīzeļvilcieni vai elektrovilcieni, |
| --- | --- | --- |

—

kas ir viens no šādiem veidiem (kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. un 2.2. iedaļā):

—

pašgājēji dīzeļvilcieni vai elektrovilcieni,

| — | dīzeļvilces vai elektrovilces vienības, |
| --- | --- |

—

dīzeļvilces vai elektrovilces vienības,

| — | pasažieru vagoni, |
| --- | --- |

—

pasažieru vagoni,

| — | dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētas mobilās iekārtas. |
| --- | --- |

—

dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētas mobilās iekārtas.

Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minēto veidu ritošais sastāvs neietilpst šīs SITS darbības jomā:

| — | metro, tramvaji un citas vieglā dzelzceļa sistēmas, |
| --- | --- |

—

metro, tramvaji un citas vieglā dzelzceļa sistēmas,

| — | ritekļi, kas paredzēti vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanai tīklos, kuri ir funkcionāli atdalīti no pārējās dzelzceļa sistēmas, |
| --- | --- |

—

ritekļi, kas paredzēti vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanai tīklos, kuri ir funkcionāli atdalīti no pārējās dzelzceļa sistēmas,

| — | ritekļi, ko izmanto tikai privātā dzelzceļa infrastruktūrā, kuru izmanto tikai īpašnieks, lai veiktu savus kravu pārvadājumus, |
| --- | --- |

—

ritekļi, ko izmanto tikai privātā dzelzceļa infrastruktūrā, kuru izmanto tikai īpašnieks, lai veiktu savus kravu pārvadājumus,

| — | ritekļi, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem. |
| --- | --- |

—

ritekļi, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem.

Detalizēta šīs SITS darbības jomā ietvertā ritošā sastāv definīcija ir sniegta 2. nodaļā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļu sistēmas tīkls, ko veido:

| — | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”,

| — | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”,

| — | citas daļas visas dzelzceļa sistēmas tīklā pēc darbības jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā, |
| --- | --- |

—

citas daļas visas dzelzceļa sistēmas tīklā pēc darbības jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā,

un kas neietver Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētos gadījumus.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punktu šajā SITS:

| a) | norādīta tās paredzētā darbības joma (2. nodaļa); |
| --- | --- |

a)

norādīta tās paredzētā darbības joma (2. nodaļa);

| b) | noteiktas pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (3. nodaļa); |
| --- | --- |

b)

noteiktas pamatprasības ritošā sastāva apakšsistēmai “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (3. nodaļa);

| c) | noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

c)

noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| d) | noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kuri vajadzīgi, lai panāktu Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa); |
| --- | --- |

d)

noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kuri vajadzīgi, lai panāktu Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa);

| e) | noteikts, kādas procedūras katrā attiecīgā gadījumā jāizmanto, lai veiktu, no vienas puses, savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējumu un, no otras puses, apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. nodaļa); |
| --- | --- |

e)

noteikts, kādas procedūras katrā attiecīgā gadījumā jāizmanto, lai veiktu, no vienas puses, savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējumu un, no otras puses, apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. nodaļa);

| f) | norādīta šīs SITS īstenošanas stratēģija (7. nodaļa); |
| --- | --- |

f)

norādīta šīs SITS īstenošanas stratēģija (7. nodaļa);

| g) | norādītas attiecīgajam personālam nepieciešamās profesionālās prasmes un veselības un drošības nosacījumi darbā, kuri nepieciešami apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. nodaļa). |
| --- | --- |

g)

norādītas attiecīgajam personālam nepieciešamās profesionālās prasmes un veselības un drošības nosacījumi darbā, kuri nepieciešami apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī šīs SITS īstenošanai (4. nodaļa).

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 5. punktu var paredzēt noteikumus īpašiem gadījumiem katrai SITS; šādi īpašie gadījumi ir norādīti 7. nodaļā.

2.   RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMA UN FUNKCIJAS

2.1.   Ritošā sastāva apakšsistēma – Savienības dzelzceļu sistēmas daļa

Savienības dzelzceļu sistēma dalās apakšsistēmās, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK II pielikumā (1. iedaļa).

| a) | Strukturālais iedalījums:






  — | infrastruktūra, |
| --- | --- | --- |

a)

Strukturālais iedalījums:

—

infrastruktūra,

| — | energoapgāde, |
| --- | --- |

—

energoapgāde,

| — | vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtas, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtas,

| — | vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas,

| — | ritošais sastāvs. |
| --- | --- |

—

ritošais sastāvs.

| b) | Funkcionālais iedalījums:






  — | satiksmes nodrošināšana un vadība, |
| --- | --- | --- |

b)

Funkcionālais iedalījums:

—

satiksmes nodrošināšana un vadība,

| — | tehniskā apkope, |
| --- | --- |

—

tehniskā apkope,

| — | telemātikas lietojumi pasažieru un kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

telemātikas lietojumi pasažieru un kravu pārvadājumiem.

Izņemot tehnisko apkopi, katrai apakšsistēmai ir atbilstīga(-as) SITS.

Ritošā sastāva apakšsistēmai, uz ko attiecas šī SITS (kā noteikts 1.1. iedaļā), ir saskarnes ar visām pārējām iepriekš minētajām Savienības dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām; šīs saskarnes tiek aplūkotas visām attiecīgajām SITS atbilstīgas integrētas sistēmas ietvaros.

Papildus ir divas SITS, kas apraksta dzelzceļu sistēmas īpašus aspektus un attiecas uz vairākām apakšsistēmām, no kurām viena ir ritošā sastāva apakšsistēma:

| a) | drošība dzelzceļa tuneļos (turpmāk – “SRT SITS”); |
| --- | --- |

a)

drošība dzelzceļa tuneļos (turpmāk – “SRT SITS”);

| b) | pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (turpmāk – “PRM SITS”); |
| --- | --- |

b)

pieejamība personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (turpmāk – “PRM SITS”);

un divas SITS, kas attiecas uz ritošā sastāva apakšsistēmas īpašiem aspektiem:

| c) | troksnis (turpmāk – “trokšņa SITS”); |
| --- | --- |

c)

troksnis (turpmāk – “trokšņa SITS”);

| d) | kravas vagoni. |
| --- | --- |

d)

kravas vagoni.

Šajā SITS nav atkārtoti iekļautas minētajās četrās SITS izklāstītās prasības attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu. Minētās četras SITS piemēro arī ritošā sastāva apakšsistēmai saskaņā ar to attiecīgajām darbības jomām un īstenošanas noteikumiem.

2.2.   Definīcijas, ko izmanto attiecībā uz ritošo sastāvu

Šajā SITS piemēro turpmāk minētās definīcijas.

2.2.1.   Vilciena formējums

| a) | Terminu “vienība” lieto, lai vispārīgi apzīmētu ritošo sastāvu, kam piemēro šo SITS, un tāpēc tam nepieciešama “EK” verifikācija. |
| --- | --- |

a)

Terminu “vienība” lieto, lai vispārīgi apzīmētu ritošo sastāvu, kam piemēro šo SITS, un tāpēc tam nepieciešama “EK” verifikācija.

| b) | Vienībā var būt apvienoti vairāki “ritekļi” atbilstīgi definīcijai Direktīvas 2008/57/EK 2. panta c) apakšpunktā; ievērojot šīs SITS darbības jomu, terminu “riteklis” šajā SITS piemēro tikai ritošā sastāva apakšsistēmai, kā noteikts 1. nodaļā. |
| --- | --- |

b)

Vienībā var būt apvienoti vairāki “ritekļi” atbilstīgi definīcijai Direktīvas 2008/57/EK 2. panta c) apakšpunktā; ievērojot šīs SITS darbības jomu, terminu “riteklis” šajā SITS piemēro tikai ritošā sastāva apakšsistēmai, kā noteikts 1. nodaļā.

| c) | “Vilciens” ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no vienas vai vairākām vienībām. |
| --- | --- |

c)

“Vilciens” ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no vienas vai vairākām vienībām.

| d) | “Pasažieru vilciens” ir pasažieriem pieejams ekspluatējams formējums (vilciens, kas sastāv no pasažieru vagoniem, bet nav pieejams pasažieriem, nav uzskatāms par pasažieru vilcienu). |
| --- | --- |

d)

“Pasažieru vilciens” ir pasažieriem pieejams ekspluatējams formējums (vilciens, kas sastāv no pasažieru vagoniem, bet nav pieejams pasažieriem, nav uzskatāms par pasažieru vilcienu).

| e) | “Pastāvīgs formējums” ir vilciena formējums, ko var pārkonfigurēt tikai darbnīcā. |
| --- | --- |

e)

“Pastāvīgs formējums” ir vilciena formējums, ko var pārkonfigurēt tikai darbnīcā.

| f) | “Iepriekš noteikts(-i) formējums(-i)” ir vilciena formējums, kurā sakabinātas vairākas vienības, kurš noteikts projektēšanas stadijā un kuru var pārkonfigurēt ekspluatācijas procesā. |
| --- | --- |

f)

“Iepriekš noteikts(-i) formējums(-i)” ir vilciena formējums, kurā sakabinātas vairākas vienības, kurš noteikts projektēšanas stadijā un kuru var pārkonfigurēt ekspluatācijas procesā.

| g) | “Vienību kopdarbība” ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no vairākām vienībām:






  — | vilciena sekcijas, kas konstruētas tā, lai vairākas (novērtējamā tipa) sekcijas būtu iespējams sakabināt vienā vilcienā, kuru vada no vienas mašīnista kabīnes, |
| --- | --- | --- |

g)

“Vienību kopdarbība” ir ekspluatējams formējums, kas sastāv no vairākām vienībām:

—

vilciena sekcijas, kas konstruētas tā, lai vairākas (novērtējamā tipa) sekcijas būtu iespējams sakabināt vienā vilcienā, kuru vada no vienas mašīnista kabīnes,

| — | lokomotīves, kas konstruētas tā, lai vairākas (novērtējamā tipa) lokomotīves būtu iespējams iekļaut vienā vilcienā, kuru vada no vienas mašīnista kabīnes. |
| --- | --- |

—

lokomotīves, kas konstruētas tā, lai vairākas (novērtējamā tipa) lokomotīves būtu iespējams iekļaut vienā vilcienā, kuru vada no vienas mašīnista kabīnes.

| h) | “Vispārēja ekspluatācija” – vienība ir paredzēta vispārējai ekspluatācijai, ja vienību paredzēts sakabināt ar citu vienību/citām vienībām vilciena formējumā, kas nav noteikts projektēšanas stadijā. |
| --- | --- |

h)

“Vispārēja ekspluatācija” – vienība ir paredzēta vispārējai ekspluatācijai, ja vienību paredzēts sakabināt ar citu vienību/citām vienībām vilciena formējumā, kas nav noteikts projektēšanas stadijā.

2.2.2.   Ritošais sastāvs

Turpmāk norādītās definīcijas ir ietvertas četrās grupās, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. iedaļā.

| A. | Pašgājēji dīzeļvilcieni un/vai elektrovilcieni







  a) | “Vilciena sekcija” ir pastāvīgs formējums, ko var ekspluatēt kā vilcienu un ko pēc definīcijas nav paredzēts pārkonfigurēt; to var pārkonfigurēt tikai darbnīcā. Tas sastāv vai nu tikai no motorizētiem, vai arī no motorizētiem un nemotorizētiem ritekļiem. |
| --- | --- | --- |

A.

Pašgājēji dīzeļvilcieni un/vai elektrovilcieni

a)

“Vilciena sekcija” ir pastāvīgs formējums, ko var ekspluatēt kā vilcienu un ko pēc definīcijas nav paredzēts pārkonfigurēt; to var pārkonfigurēt tikai darbnīcā. Tas sastāv vai nu tikai no motorizētiem, vai arī no motorizētiem un nemotorizētiem ritekļiem.

| b) | “Elektrovilciens un/vai dīzeļvilciens” ir vilciena sekcija, kuras visi ritekļi ir piemēroti lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas/pasta sūtījumu vai kravas) pārvadāšanai. |
| --- | --- |

b)

“Elektrovilciens un/vai dīzeļvilciens” ir vilciena sekcija, kuras visi ritekļi ir piemēroti lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas/pasta sūtījumu vai kravas) pārvadāšanai.

| c) | “Automotrise” ir riteklis, ko var ekspluatēt autonomi un kas ir piemērots lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas/pasta sūtījumu vai kravas) pārvadāšanai. |
| --- | --- |

c)

“Automotrise” ir riteklis, ko var ekspluatēt autonomi un kas ir piemērots lietderīgās kravas (pasažieru vai bagāžas/pasta sūtījumu vai kravas) pārvadāšanai.

| B. | Dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienības

  “Lokomotīve” ir vilces riteklis (vai vairāku ritekļu kopums), kas nav paredzēts lietderīgās kravas pārvadāšanai un ko normālas ekspluatācijas apstākļos var atkabināt no vilciena un ekspluatēt neatkarīgi.
  “Manevru lokomotīve” ir vilces vienība, ko paredzēts izmantot vienīgi vagonu parkos, stacijās un depo.
  Vilcienu var vilkt arī motorizēts riteklis ar mašīnista kabīni vai bez tās, un šādu ritekli normālas ekspluatācijas apstākļos nav paredzēts atkabināt no vilciena. Vispārīgā nozīmē šādu ritekli dēvē par “motorvienību” (vai “motorvagonu”) vai par “galvas vagonu”, ja tas atrodas vienā vilciena sekcijas galā un ir aprīkots ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

B.

Dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienības

“Lokomotīve” ir vilces riteklis (vai vairāku ritekļu kopums), kas nav paredzēts lietderīgās kravas pārvadāšanai un ko normālas ekspluatācijas apstākļos var atkabināt no vilciena un ekspluatēt neatkarīgi.

“Manevru lokomotīve” ir vilces vienība, ko paredzēts izmantot vienīgi vagonu parkos, stacijās un depo.

Vilcienu var vilkt arī motorizēts riteklis ar mašīnista kabīni vai bez tās, un šādu ritekli normālas ekspluatācijas apstākļos nav paredzēts atkabināt no vilciena. Vispārīgā nozīmē šādu ritekli dēvē par “motorvienību” (vai “motorvagonu”) vai par “galvas vagonu”, ja tas atrodas vienā vilciena sekcijas galā un ir aprīkots ar mašīnista kabīni.

| C. | Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni

  “Pasažieru vagons” ir riteklis bez vilces pastāvīga vai mainīga formējuma vilcienā, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai (šajā SITS noteiktās prasības pasažieru vagoniem attiecīgi paredzēts piemērot arī restorānvagoniem, guļamvagoniem, kupeju vagoniem utt.).
  “Bagāžas vagons” ir riteklis bez vilces, ar kuru nepārvadā pasažierus, bet kas ir piemērots citas lietderīgās kravas, piemēram, bagāžas vai pasta sūtījumu, pārvadāšanai un kuru iekļauj pasažieru pārvadāšanai paredzētā pastāvīgā vai mainīgā formējumā.
  “Vadības piekabvagons” ir riteklis bez vilces, kas aprīkots ar mašīnista kabīni.
  Pasažieru vagonu var aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu pasažieru vagonu sauc par “vadības vagonu”.
  Bagāžas vagonu var aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu bagāžas vagonu sauc par “vadības bagāžas vagonu”.
  “Vagons automobiļu pārvadāšanai” ir riteklis bez vilces, kas paredzēts pasažieru motorizēto transportlīdzekļu pārvadāšanai bez pasažieriem tajos un ko iekļauj pasažieru vilciena sastāvā.
  “Nedalāms vagonu sastāvs” ir formējums, kurā “puspastāvīgi” sakabināti vairāki pasažieru vagoni vai kuru var pārkonfigurēt, tikai pārtraucot ekspluatāciju. |
| --- | --- |

C.

Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni

“Pasažieru vagons” ir riteklis bez vilces pastāvīga vai mainīga formējuma vilcienā, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai (šajā SITS noteiktās prasības pasažieru vagoniem attiecīgi paredzēts piemērot arī restorānvagoniem, guļamvagoniem, kupeju vagoniem utt.).

“Bagāžas vagons” ir riteklis bez vilces, ar kuru nepārvadā pasažierus, bet kas ir piemērots citas lietderīgās kravas, piemēram, bagāžas vai pasta sūtījumu, pārvadāšanai un kuru iekļauj pasažieru pārvadāšanai paredzētā pastāvīgā vai mainīgā formējumā.

“Vadības piekabvagons” ir riteklis bez vilces, kas aprīkots ar mašīnista kabīni.

Pasažieru vagonu var aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu pasažieru vagonu sauc par “vadības vagonu”.

Bagāžas vagonu var aprīkot ar mašīnista kabīni. Šādu bagāžas vagonu sauc par “vadības bagāžas vagonu”.

“Vagons automobiļu pārvadāšanai” ir riteklis bez vilces, kas paredzēts pasažieru motorizēto transportlīdzekļu pārvadāšanai bez pasažieriem tajos un ko iekļauj pasažieru vilciena sastāvā.

“Nedalāms vagonu sastāvs” ir formējums, kurā “puspastāvīgi” sakabināti vairāki pasažieru vagoni vai kuru var pārkonfigurēt, tikai pārtraucot ekspluatāciju.

| D. | Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas

  “Sliežu ceļa mašīnas” (turpmāk – “SCM”) ir īpaši konstruēti ritekļi, kas paredzēti sliežu ceļu un infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei. SCM lieto dažādos režīmos: darba režīmā, transporta režīmā kā pašgājēju ritekli, transporta režīmā kā velkamu ritekli.
  “Infrastruktūras kontroles ritekļi”, ko izmanto infrastruktūras stāvokļa uzraudzībai. Tos ekspluatē tāpat kā kravas vai pasažieru vilcienus, nenošķirot transporta režīmu no darba režīma. |
| --- | --- |

D.

Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas

“Sliežu ceļa mašīnas” (turpmāk – “SCM”) ir īpaši konstruēti ritekļi, kas paredzēti sliežu ceļu un infrastruktūras būvei un tehniskajai apkopei. SCM lieto dažādos režīmos: darba režīmā, transporta režīmā kā pašgājēju ritekli, transporta režīmā kā velkamu ritekli.

“Infrastruktūras kontroles ritekļi”, ko izmanto infrastruktūras stāvokļa uzraudzībai. Tos ekspluatē tāpat kā kravas vai pasažieru vilcienus, nenošķirot transporta režīmu no darba režīma.

2.3.   Šīs SITS darbības jomā iekļautais ritošais sastāvs

2.3.1.   Ritošā sastāva veidi

Turpmāk ir izklāstīta šīs SITS darbības joma attiecībā uz ritošo sastāvu, kas sadalīts četrās grupās, kā noteikts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. iedaļā.

| A. | Pašgājēji dīzeļvilcieni un/vai elektrovilcieni

  Šajā kategorijā iekļauti visi vilcieni ar pastāvīgu vai iepriekš noteiktu formējumu, ko veido ritekļi, kuri paredzēti pasažieru pārvadāšanai, un/vai ritekļi, kuri nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai.
  Dažos vilciena ritekļos ir uzstādīts dīzeļvilces vai elektrovilces aprīkojums, un vilciens ir aprīkots ar mašīnista kabīni.
  Izslēgšana no darbības jomas






  — | Šīs SITS darbības jomā nav iekļautas automotrises vai elektrovilcieni un/vai dīzeļvilcieni, ko paredzēts ekspluatēt konkrēti noteiktos vietējos, pilsētas vai piepilsētas tīklos, kuri funkcionāli ir nošķirti no pārējās dzelzceļu sistēmas. |
| --- | --- | --- |

A.

Pašgājēji dīzeļvilcieni un/vai elektrovilcieni

Šajā kategorijā iekļauti visi vilcieni ar pastāvīgu vai iepriekš noteiktu formējumu, ko veido ritekļi, kuri paredzēti pasažieru pārvadāšanai, un/vai ritekļi, kuri nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai.

Dažos vilciena ritekļos ir uzstādīts dīzeļvilces vai elektrovilces aprīkojums, un vilciens ir aprīkots ar mašīnista kabīni.

Izslēgšana no darbības jomas

—

Šīs SITS darbības jomā nav iekļautas automotrises vai elektrovilcieni un/vai dīzeļvilcieni, ko paredzēts ekspluatēt konkrēti noteiktos vietējos, pilsētas vai piepilsētas tīklos, kuri funkcionāli ir nošķirti no pārējās dzelzceļu sistēmas.

| — | Šīs SITS darbības jomā nav iekļauts ritošais sastāvs, kas konstruēts ekspluatācijai pirmām kārtām pilsētas metro, tramvaja vai citos vieglā dzelzceļa tīklos. |
| --- | --- |

—

Šīs SITS darbības jomā nav iekļauts ritošais sastāvs, kas konstruēts ekspluatācijai pirmām kārtām pilsētas metro, tramvaja vai citos vieglā dzelzceļa tīklos.

Šos ritošā sastāva veidus var atļaut ekspluatēt Savienības dzelzceļu tīkla konkrētās daļās, kas noteiktas šim mērķim (dzelzceļu tīkla vietējo konfigurāciju dēļ), atsaucoties uz infrastruktūras reģistru.

Tādā gadījumā un ar nosacījumu, ka tie nav nepārprotami izslēgti no Direktīvas 2008/57/EK darbības jomas, piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu (atsaucoties uz valsts noteikumiem).

| B. | Dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienības

  Šajā kategorijā iekļauti vilces ritekļi, kas nav piemēroti lietderīgās kravas pārvadāšanai, piemēram, dīzeļlokomotīves vai elektrolokomotīves, vai motorvienības.
  Attiecīgie vilces ritekļi ir paredzēti kravu vai/un pasažieru pārvadāšanai.
  Izslēgšana no darbības jomas
  Šīs SITS darbības jomā nav iekļautas manevru lokomotīves (kā definēts 2.2. iedaļā). Ja tās paredzēts ekspluatēt Savienības dzelzceļu tīklā (kustība starp vagonu parkiem, stacijām un depo), piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu (atsaucoties uz valsts noteikumiem). |
| --- | --- |

B.

Dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienības

Šajā kategorijā iekļauti vilces ritekļi, kas nav piemēroti lietderīgās kravas pārvadāšanai, piemēram, dīzeļlokomotīves vai elektrolokomotīves, vai motorvienības.

Attiecīgie vilces ritekļi ir paredzēti kravu vai/un pasažieru pārvadāšanai.

Izslēgšana no darbības jomas

Šīs SITS darbības jomā nav iekļautas manevru lokomotīves (kā definēts 2.2. iedaļā). Ja tās paredzēts ekspluatēt Savienības dzelzceļu tīklā (kustība starp vagonu parkiem, stacijām un depo), piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu (atsaucoties uz valsts noteikumiem).

| C. | Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni







  — | Pasažieru vagoni
  Šajā kategorijā iekļauti ritekļi bez vilces, kuros pārvadā pasažierus (pasažieru vagoni, kā definēts 2.2. iedaļā) un kurus ekspluatē mainīgā formējumā ar ritekļiem no iepriekš norādītās “dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienību” kategorijas, lai nodrošinātu vilces funkciju. |
| --- | --- | --- |

C.

Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni

—

Pasažieru vagoni

Šajā kategorijā iekļauti ritekļi bez vilces, kuros pārvadā pasažierus (pasažieru vagoni, kā definēts 2.2. iedaļā) un kurus ekspluatē mainīgā formējumā ar ritekļiem no iepriekš norādītās “dīzeļvilces un/vai elektrovilces vienību” kategorijas, lai nodrošinātu vilces funkciju.

| — | Ritekļi, kas nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai un kas iekļauti pasažieru vilcienā
  Šajā kategorijā iekļauti ritekļi bez vilces, kas iekļauti pasažieru vilcienos (piemēram, bagāžas vai pasta vagoni, vagoni automobiļu pārvadāšanai, ekspluatācijas nodrošināšanas ritekļi utt.). Tie ir šīs SITS darbības jomā kā ritekļi, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

Ritekļi, kas nav paredzēti pasažieru pārvadāšanai un kas iekļauti pasažieru vilcienā

Šajā kategorijā iekļauti ritekļi bez vilces, kas iekļauti pasažieru vilcienos (piemēram, bagāžas vai pasta vagoni, vagoni automobiļu pārvadāšanai, ekspluatācijas nodrošināšanas ritekļi utt.). Tie ir šīs SITS darbības jomā kā ritekļi, kas saistīti ar pasažieru pārvadājumiem.

Izslēgšana no šīs SITS darbības jomas

| — | Šīs SITS darbības jomā nav iekļauti kravas vagoni. Pat ja šie vagoni ir iekļauti pasažieru vilciena sastāvā (šādā gadījumā vilciena sastāva veidošana ir atkarīga no ekspluatācijas veida), tiem piemēro “kravas vagonu” SITS. |
| --- | --- |

—

Šīs SITS darbības jomā nav iekļauti kravas vagoni. Pat ja šie vagoni ir iekļauti pasažieru vilciena sastāvā (šādā gadījumā vilciena sastāva veidošana ir atkarīga no ekspluatācijas veida), tiem piemēro “kravas vagonu” SITS.

| — | Šīs SITS darbības jomā nav iekļauti ritekļi, kas paredzēti motorizēto autotransporta līdzekļu pārvadāšanai (ja šajos autotransporta līdzekļos atrodas cilvēki). Ja tos paredzēts ekspluatēt Savienības dzelzceļu tīklā, piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu (atsaucoties uz valsts noteikumiem). |
| --- | --- |

—

Šīs SITS darbības jomā nav iekļauti ritekļi, kas paredzēti motorizēto autotransporta līdzekļu pārvadāšanai (ja šajos autotransporta līdzekļos atrodas cilvēki). Ja tos paredzēts ekspluatēt Savienības dzelzceļu tīklā, piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu (atsaucoties uz valsts noteikumiem).

| D. | Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas

  Šīs kategorijas ritošo sastāvu iekļauj šīs SITS darbības jomā vienīgi tad, ja:






  — | kustībai tas izmanto pats savus dzelzceļa riteņus un |
| --- | --- | --- |

D.

Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas

Šīs kategorijas ritošo sastāvu iekļauj šīs SITS darbības jomā vienīgi tad, ja:

—

kustībai tas izmanto pats savus dzelzceļa riteņus un

| — | tas konstruēts tā, lai satiksmes vadības vajadzībām to varētu uztvert ar sliežu ceļos izvietotu vilcienu detektēšanas sistēmu palīdzību, un |
| --- | --- |

—

tas konstruēts tā, lai satiksmes vadības vajadzībām to varētu uztvert ar sliežu ceļos izvietotu vilcienu detektēšanas sistēmu palīdzību, un

| — | SCM gadījumā tas darbojas transporta (ekspluatācijas) režīmā kā pašgājējs riteklis vai kā velkams riteklis. |
| --- | --- |

—

SCM gadījumā tas darbojas transporta (ekspluatācijas) režīmā kā pašgājējs riteklis vai kā velkams riteklis.

Izslēgšana no šīs SITS darbības jomas

SCM gadījumā darba režīma konfigurācija neietilpst šīs SITS darbības jomā.

2.3.2.   Sliežu ceļa platums

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt tīklos ar 1 435 mm sliežu ceļa platumu vai ar vienu no turpmāk norādītajiem nominālajiem sliežu ceļa platumiem: 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm platuma sistēmā.

2.3.3.   Maksimālais ātrums

Ņemot vērā integrēto dzelzceļu sistēmu, ko veido vairākas apakšsistēmas (it sevišķi stacionāras iekārtas, skatīt 2.1. iedaļu), tiek uzskatīts, ka ritošā sastāva maksimālais konstruktīvais ātrums ir 350 km/h vai mazāks.

Ja maksimālais konstruktīvais ātrums ir lielāks par 350 km/h, piemēro šo tehnisko specifikāciju, bet attiecībā uz ātrumu, kas pārsniedz 350 km/h (vai maksimālo ātrumu, kurš saistīts ar konkrētu parametru, ja tas noteikts 4.2. iedaļas attiecīgajā punktā), līdz maksimālajam konstruktīvajam ātrumam tā ir jāpapildina, piemērojot 10. pantā aprakstīto inovatīvo risinājumu procedūru.

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Ritošā sastāva apakšsistēmas elementu un pamatprasību atbilstība

Šajā tabulā norādītas pamatprasības, kuras noteiktas un numurētas atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK III pielikumam un kuru izpildi nodrošina šīs SITS 4. nodaļā noteiktās specifikācijas.

Ritošā sastāva apakšsistēmas elementu un pamatprasību atbilstība

Piezīme. Norādīti tikai tie 4.2. iedaļas punkti, kuros ietvertas pamatprasības.

| Atsauce | Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2. | Iekšējā sakabe | 1.1.3.
  2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.2.3. | Gala sakabe | 1.1.3.
  2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.2.4. | Avārijas sakabe | | 2.4.2. | | | 2.5.3. |
| 4.2.2.2.5. | Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai | 1.1.5. | | 2.5.1. | | 2.5.3. |
| 4.2.2.3. | Pārejas | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.2.4. | Ritekļa konstrukcijas stiprība | 1.1.3.
  2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.5. | Pasīvā drošība | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.6. | Celšana un pacelšana ar domkratu | | | | | 2.5.3. |
| 4.2.2.7. | Ierīču piestiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas | 1.1.3. | | | | |
| 4.2.2.8. | Durvis uz personāla un kravas telpām | 1.1.5.
  2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.9. | Stiklu mehāniskie raksturlielumi | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.2.10. | Slodzes režīmi un masas raksturojumi | 1.1.3. | | | | |
| 4.2.3.1. | Gabarītu noteikšana | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.2.1. | Ass slodzes parametri | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.2.2. | Riteņa slodze | 1.1.3. | | | | |
| 4.2.3.3.1. | Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu savietojamības raksturlielumi | 1.1.1. | | | | 2.4.3.
  2.3.2. |
| 4.2.3.3.2. | Ass gultņu stāvokļa monitorings | 1.1.1. | 1.2. | | | |
| 4.2.3.4.1. | Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.2. | Gaitas dinamiskie parametri | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.2.1. | Drošas braukšanas robežvērtības | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.2.2. | Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.3. | Ekvivalentais koniskums | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.3.1. | Jaunu riteņu profilu projektētās vērtības | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.4.3.2. | Riteņpāru ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības | 1.1.2. | 1.2. | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.5.1. | Ratiņu rāmja uzbūve | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | |
| 4.2.3.5.2.1. | Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.5.2.2. | Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | |
| 4.2.3.5.2.3. | Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | |
| 4.2.3.6. | Līkuma minimālais rādiuss | 1.1.1.
  1.1.2. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.3.7. | Ritekļa aizsardzības sistēma (sliežu ceļa attīrītāji) | 1.1.1. | | | | |
| 4.2.4.2.1. | Funkcionālās prasības bremzēšanai | 1.1.1.
  2.4.1. | 2.4.2. | | | 1.5. |
| 4.2.4.2.2. | Drošības prasības bremzēšanai | 1.1.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.3. | Bremžu sistēmas tips | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.4.1. | Avārijas bremzēšanas vadība | 2.4.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.4.2. | Darba bremzēšanas vadība | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.4.3. | Tiešās bremzēšanas vadība | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.4.4. | Dinamiskās bremzēšanas vadība | 1.1.3. | | | | |
| 4.2.4.4.5. | Stāvbremzes vadība | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.5.1. | Bremzēšanas veiktspēja – vispārīgas prasības | 1.1.1.
  2.4.1. | 2.4.2. | | | 1.5. |
| 4.2.4.5.2. | Avārijas bremzēšana | 1.1.2.
  2.4.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.5.3. | Darba bremzēšana | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.5.4. | Siltumietilpības aprēķini | 2.4.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.5.5. | Stāvbremzes | 2.4.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.6.1. | Riteņa un sliedes saķeres profila robežvērtība | 2.4.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.6.2. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma | 2.4.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.7. | Dinamiskās bremzes – ar vilces sistēmu saistīta dinamiskās bremzēšanas sistēma | 2.4.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.8.1. | No saķeres apstākļiem neatkarīga bremzēšanas sistēma – vispārīgi noteikumi | 2.4.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.8.2. | Magnētiskās sliežu ceļa bremzes | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.8.3. | Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.4.9. | Bremžu stāvokļa un bojājumu atklāšana | 1.1.1. | 1.2.
  2.4.2. | | | |
| 4.2.4.10. | Prasības attiecībā uz bremzēšanu glābšanas vajadzībām | | 2.4.2. | | | |
| 4.2.5.1. | Sanitārās sistēmas | | | | 1.4.1. | |
| 4.2.5.2. | Skaļruņu sakaru sistēma – akustiska sakaru sistēma | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.5.3. | Trauksmes signāls pasažieriem | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.5.4. | Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.5.5. | Ārdurvis – piekļuve ritošajam sastāvam un izeja no tā | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.5.6. | Ārdurvis – sistēmas uzbūve | 1.1.3.
  2.4.1. | | | | |
| 4.2.5.7. | Starpvagonu durvis | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.5.8. | Gaisa kvalitāte iekštelpās | | | 1.3.2. | | |
| 4.2.5.9. | Sānu logi | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.6.1. | Vides apstākļi | | 2.4.2. | | | |
| 4.2.6.2.1. | Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales | 1.1.1. | | 1.3.1. | | |
| 4.2.6.2.2. | Vilciena galvas radītais spiediena vilnis | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.6.2.3. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.6.2.4. | Sānvējš | 1.1.1. | | | | |
| 4.2.6.2.5. | Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu | 1.1.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.1.1. | Galvenie lukturi | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.1.2. | Gabarītlukturi | 1.1.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.1.3. | Aizmugurējie gabarītlukturi | 1.1.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.1.4. | Lukturu vadība | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.2.1. | Taure (akustiska brīdinājuma ierīce) – vispārīgi noteikumi | 1.1.1. | | | | 2.4.3.
  2.6.3. |
| 4.2.7.2.2. | Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi | 1.1.1. | | 1.3.1. | | |
| 4.2.7.2.3. | Aizsardzība | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.7.2.4. | Taures skaņas signālu vadība | 1.1.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.8.1. | Vilces veiktspēja | | | | | 2.4.3.
  2.6.3. |
| 4.2.8.2.
  4.2.8.2.1. līdz 4.2.8.2.9. | Energoapgāde | | | | | 1.5.
  2.4.3.
  2.2.3. |
| 4.2.8.2.10. | Vilciena elektriskā aizsardzība | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.8.3. | Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas | 2.4.1. | | | | 1.4.1. |
| 4.2.8.4. | Elektrodrošība | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.9.1.1. | Mašīnista kabīne – vispārīgi noteikumi | — | — | — | — | — |
| 4.2.9.1.2. | Piekļuve un izeja | 1.1.5. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.9.1.3. | Ārējā redzamība | 1.1.1. | | | | 2.4.3. |
| 4.2.9.1.4. | Iekštelpas plānojums | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.9.1.5. | Mašīnista sēdeklis | | | 1.3.1. | | |
| 4.2.9.1.6. | Mašīnista vadības pults ergonomika | 1.1.5. | | 1.3.1. | | |
| 4.2.9.1.7. | Klimata kontrole un gaisa kvalitāte | | | 1.3.1. | | |
| 4.2.9.1.8. | Iekšējais apgaismojums | | | | | 2.6.3. |
| 4.2.9.2.1. | Vējstikla mehāniskās īpašības | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.9.2.2. | Vējstikla optiskās īpašības | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.9.2.3. | Vējstikla aprīkojums | | | | | 2.4.3. |
| 4.2.9.3.1. | Mašīnista darbības uzraudzības funkcija | 1.1.1. | | | | 2.6.3. |
| 4.2.9.3.2. | Ātruma rādītājs | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.9.3.3. | Mašīnista displejs un ekrāni | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.9.3.4. | Vadības ierīces un indikatori | 1.1.5. | | | | |
| 4.2.9.3.5. | Apzīmējumi | | | | | 2.6.3. |
| 4.2.9.3.6. | Personālam paredzēta radio tālvadības funkcija manevrēšanai | 1.1.1. | | | | |
| 4.2.9.4. | Borta instrumenti un portatīvās iekārtas | 2.4.1. | | | | 2.4.3.
  2.6.3. |
| 4.2.9.5. | Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai | — | — | — | — | — |
| 4.2.9.6. | Datu reģistrēšanas ierīce | | | | | 2.4.4. |
| 4.2.10.2. | Ugunsdrošības profilakses pasākumi | 1.1.4. | | 1.3.2. | 1.4.2. | |
| 4.2.10.3. | Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai | 1.1.4. | | | | |
| 4.2.10.4. | Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.10.5. | Prasības, kas attiecas uz evakuāciju | 2.4.1. | | | | |
| 4.2.11.2. | Vilciena tīrīšana no ārpuses | | | | | 1.5. |
| 4.2.11.3. | Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi | | | | | 1.5. |
| 4.2.11.4. | Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas | | | 1.3.1. | | |
| 4.2.11.5. | Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne | | | | | 1.5. |
| 4.2.11.6. | Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai | | | | | 1.5. |
| 4.2.11.7. | Degvielas uzpildes aprīkojums | | | | | 1.5. |
| 4.2.11.8. | Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde | | | | | 2.5.3. |
| 4.2.12.2. | Vispārēja dokumentācija | | | | | 1.5. |
| 4.2.12.3. | Tehniskās apkopes dokumentācija | 1.1.1. | | | | 2.5.1.
  2.5.2.
  2.6.1.
  2.6.2. |
| 4.2.12.4. | Ekspluatācijas dokumentācija | 1.1.1. | | | | 2.4.2.
  2.6.1.
  2.6.2. |
| 4.2.12.5. | Pacelšanas shēma un instrukcijas | | | | | 2.5.3. |
| 4.2.12.6. | Glābšanas instrukcijas | | 2.4.2. | | | 2.5.3. |

Atsauce

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

4.2.2.2.2.

Iekšējā sakabe

1.1.3.

2.4.1.

4.2.2.2.3.

Gala sakabe

1.1.3.

2.4.1.

4.2.2.2.4.

Avārijas sakabe

2.4.2.

2.5.3.

4.2.2.2.5.

Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai

1.1.5.

2.5.1.

2.5.3.

4.2.2.3.

Pārejas

1.1.5.

4.2.2.4.

Ritekļa konstrukcijas stiprība

1.1.3.

2.4.1.

4.2.2.5.

Pasīvā drošība

2.4.1.

4.2.2.6.

Celšana un pacelšana ar domkratu

2.5.3.

4.2.2.7.

Ierīču piestiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas

1.1.3.

4.2.2.8.

Durvis uz personāla un kravas telpām

1.1.5.

2.4.1.

4.2.2.9.

Stiklu mehāniskie raksturlielumi

2.4.1.

4.2.2.10.

Slodzes režīmi un masas raksturojumi

1.1.3.

4.2.3.1.

Gabarītu noteikšana

2.4.3.

4.2.3.2.1.

Ass slodzes parametri

2.4.3.

4.2.3.2.2.

Riteņa slodze

1.1.3.

4.2.3.3.1.

Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu savietojamības raksturlielumi

1.1.1.

2.4.3.

2.3.2.

4.2.3.3.2.

Ass gultņu stāvokļa monitorings

1.1.1.

1.2.

4.2.3.4.1.

Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.4.2.

Gaitas dinamiskie parametri

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.4.2.1.

Drošas braukšanas robežvērtības

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.4.2.2.

Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības

2.4.3.

4.2.3.4.3.

Ekvivalentais koniskums

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.4.3.1.

Jaunu riteņu profilu projektētās vērtības

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.4.3.2.

Riteņpāru ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības

1.1.2.

1.2.

2.4.3.

4.2.3.5.1.

Ratiņu rāmja uzbūve

1.1.1.

1.1.2.

4.2.3.5.2.1.

Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.5.2.2.

Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

1.1.1.

1.1.2.

4.2.3.5.2.3.

Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem

1.1.1.

1.1.2.

4.2.3.6.

Līkuma minimālais rādiuss

1.1.1.

1.1.2.

2.4.3.

4.2.3.7.

Ritekļa aizsardzības sistēma (sliežu ceļa attīrītāji)

1.1.1.

4.2.4.2.1.

Funkcionālās prasības bremzēšanai

1.1.1.

2.4.1.

2.4.2.

1.5.

4.2.4.2.2.

Drošības prasības bremzēšanai

1.1.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.3.

Bremžu sistēmas tips

2.4.3.

4.2.4.4.1.

Avārijas bremzēšanas vadība

2.4.1.

2.4.3.

4.2.4.4.2.

Darba bremzēšanas vadība

2.4.3.

4.2.4.4.3.

Tiešās bremzēšanas vadība

2.4.3.

4.2.4.4.4.

Dinamiskās bremzēšanas vadība

1.1.3.

4.2.4.4.5.

Stāvbremzes vadība

2.4.3.

4.2.4.5.1.

Bremzēšanas veiktspēja – vispārīgas prasības

1.1.1.

2.4.1.

2.4.2.

1.5.

4.2.4.5.2.

Avārijas bremzēšana

1.1.2.

2.4.1.

2.4.3.

4.2.4.5.3.

Darba bremzēšana

2.4.3.

4.2.4.5.4.

Siltumietilpības aprēķini

2.4.1.

2.4.3.

4.2.4.5.5.

Stāvbremzes

2.4.1.

2.4.3.

4.2.4.6.1.

Riteņa un sliedes saķeres profila robežvērtība

2.4.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.6.2.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma

2.4.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.7.

Dinamiskās bremzes – ar vilces sistēmu saistīta dinamiskās bremzēšanas sistēma

2.4.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.8.1.

No saķeres apstākļiem neatkarīga bremzēšanas sistēma – vispārīgi noteikumi

2.4.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.8.2.

Magnētiskās sliežu ceļa bremzes

2.4.3.

4.2.4.8.3.

Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes

2.4.3.

4.2.4.9.

Bremžu stāvokļa un bojājumu atklāšana

1.1.1.

1.2.

2.4.2.

4.2.4.10.

Prasības attiecībā uz bremzēšanu glābšanas vajadzībām

2.4.2.

4.2.5.1.

Sanitārās sistēmas

1.4.1.

4.2.5.2.

Skaļruņu sakaru sistēma – akustiska sakaru sistēma

2.4.1.

4.2.5.3.

Trauksmes signāls pasažieriem

2.4.1.

4.2.5.4.

Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces

2.4.1.

4.2.5.5.

Ārdurvis – piekļuve ritošajam sastāvam un izeja no tā

2.4.1.

4.2.5.6.

Ārdurvis – sistēmas uzbūve

1.1.3.

2.4.1.

4.2.5.7.

Starpvagonu durvis

1.1.5.

4.2.5.8.

Gaisa kvalitāte iekštelpās

1.3.2.

4.2.5.9.

Sānu logi

1.1.5.

4.2.6.1.

Vides apstākļi

2.4.2.

4.2.6.2.1.

Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales

1.1.1.

1.3.1.

4.2.6.2.2.

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis

2.4.3.

4.2.6.2.3.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

2.4.3.

4.2.6.2.4.

Sānvējš

1.1.1.

4.2.6.2.5.

Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu

1.1.1.

2.4.3.

4.2.7.1.1.

Galvenie lukturi

2.4.3.

4.2.7.1.2.

Gabarītlukturi

1.1.1.

2.4.3.

4.2.7.1.3.

Aizmugurējie gabarītlukturi

1.1.1.

2.4.3.

4.2.7.1.4.

Lukturu vadība

2.4.3.

4.2.7.2.1.

Taure (akustiska brīdinājuma ierīce) – vispārīgi noteikumi

1.1.1.

2.4.3.

2.6.3.

4.2.7.2.2.

Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi

1.1.1.

1.3.1.

4.2.7.2.3.

Aizsardzība

2.4.3.

4.2.7.2.4.

Taures skaņas signālu vadība

1.1.1.

2.4.3.

4.2.8.1.

Vilces veiktspēja

2.4.3.

2.6.3.

4.2.8.2.

4.2.8.2.1. līdz 4.2.8.2.9.

Energoapgāde

1.5.

2.4.3.

2.2.3.

4.2.8.2.10.

Vilciena elektriskā aizsardzība

2.4.1.

4.2.8.3.

Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas

2.4.1.

1.4.1.

4.2.8.4.

Elektrodrošība

2.4.1.

4.2.9.1.1.

Mašīnista kabīne – vispārīgi noteikumi

—

—

—

—

—

4.2.9.1.2.

Piekļuve un izeja

1.1.5.

2.4.3.

4.2.9.1.3.

Ārējā redzamība

1.1.1.

2.4.3.

4.2.9.1.4.

Iekštelpas plānojums

1.1.5.

4.2.9.1.5.

Mašīnista sēdeklis

1.3.1.

4.2.9.1.6.

Mašīnista vadības pults ergonomika

1.1.5.

1.3.1.

4.2.9.1.7.

Klimata kontrole un gaisa kvalitāte

1.3.1.

4.2.9.1.8.

Iekšējais apgaismojums

2.6.3.

4.2.9.2.1.

Vējstikla mehāniskās īpašības

2.4.1.

4.2.9.2.2.

Vējstikla optiskās īpašības

2.4.3.

4.2.9.2.3.

Vējstikla aprīkojums

2.4.3.

4.2.9.3.1.

Mašīnista darbības uzraudzības funkcija

1.1.1.

2.6.3.

4.2.9.3.2.

Ātruma rādītājs

1.1.5.

4.2.9.3.3.

Mašīnista displejs un ekrāni

1.1.5.

4.2.9.3.4.

Vadības ierīces un indikatori

1.1.5.

4.2.9.3.5.

Apzīmējumi

2.6.3.

4.2.9.3.6.

Personālam paredzēta radio tālvadības funkcija manevrēšanai

1.1.1.

4.2.9.4.

Borta instrumenti un portatīvās iekārtas

2.4.1.

2.4.3.

2.6.3.

4.2.9.5.

Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai

—

—

—

—

—

4.2.9.6.

Datu reģistrēšanas ierīce

2.4.4.

4.2.10.2.

Ugunsdrošības profilakses pasākumi

1.1.4.

1.3.2.

1.4.2.

4.2.10.3.

Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

1.1.4.

4.2.10.4.

Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām

2.4.1.

4.2.10.5.

Prasības, kas attiecas uz evakuāciju

2.4.1.

4.2.11.2.

Vilciena tīrīšana no ārpuses

1.5.

4.2.11.3.

Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi

1.5.

4.2.11.4.

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas

1.3.1.

4.2.11.5.

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

1.5.

4.2.11.6.

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai

1.5.

4.2.11.7.

Degvielas uzpildes aprīkojums

1.5.

4.2.11.8.

Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde

2.5.3.

4.2.12.2.

Vispārēja dokumentācija

1.5.

4.2.12.3.

Tehniskās apkopes dokumentācija

1.1.1.

2.5.1.

2.5.2.

2.6.1.

2.6.2.

4.2.12.4.

Ekspluatācijas dokumentācija

1.1.1.

2.4.2.

2.6.1.

2.6.2.

4.2.12.5.

Pacelšanas shēma un instrukcijas

2.5.3.

4.2.12.6.

Glābšanas instrukcijas

2.4.2.

2.5.3.

3.2.   Pamatprasības, kas nav iekļautas šajā SITS

Dažas no pamatprasībām, kas Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā klasificētas kā “vispārīgas prasības” vai “īpašas prasības citām apakšsistēmām”, ietekmē ritošā sastāva apakšsistēmu. Šīs pamatprasības, kuras nav iekļautas vai ir daļēji iekļautas šīs SITS darbības jomā, minētas turpmāk.

3.2.1.   Vispārīgas prasības. Ar tehnisko apkopi un ekspluatāciju saistītas prasības

Turpmāk norādīto pamatprasību numerācija un izklāsts atbilst Direktīvas 2008/57/EK III pielikumam.

Šajā SITS nav iekļautas turpmāk minētās pamatprasības.

1.4.   Vides aizsardzība

| 1.4.1. | “Dzelzceļu sistēmas izveides un ekspluatācijas ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā, veicot sistēmas projektēšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.”
  Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā. |
| --- | --- |

1.4.1.

Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā.

| 1.4.3. | “Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.”
  Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā. |
| --- | --- |

1.4.3.

Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā.

| 1.4.4. | “Ekspluatējot dzelzceļu sistēmu, jāievēro esošie trokšņa ierobežošanas noteikumi.”
  Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā (it sevišķi trokšņa SITS un 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS, līdz uz visu ritošo sastāvu attieksies trokšņa SITS). |
| --- | --- |

1.4.4.

Šī pamatprasība iekļauta attiecīgo spēkā esošo Eiropas noteikumu darbības jomā (it sevišķi trokšņa SITS un 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS, līdz uz visu ritošo sastāvu attieksies trokšņa SITS).

| 1.4.5. | “Dzelzceļu sistēmas ekspluatācija normālos uzturēšanas apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu vibrācijas līmeni sliežu ceļu tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu.”
  Šī pamatprasība iekļauta infrastruktūras darbības jomā. |
| --- | --- |

1.4.5.

Šī pamatprasība iekļauta infrastruktūras darbības jomā.

2.5.   Tehniskā apkope

Šīs pamatprasības saskaņā ar šīs SITS 3.1. iedaļu šīs SITS darbības jomā ir iekļautas vienīgi attiecībā uz prasībām par ritošā sastāva apakšsistēmas tehniskās apkopes dokumentāciju. Šīs pamatprasības nav iekļautas šīs SITS darbības jomā saistībā ar tehniskās apkopes iekārtām.

2.6.   Ekspluatācija

Šīs pamatprasības saskaņā ar šīs SITS 3.1. iedaļu šīs SITS darbības jomā ir iekļautas vienīgi attiecībā uz prasībām par ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijas dokumentāciju (2.6.1. un 2.6.2. pamatprasība) un par ritošā sastāva tehniskās savietojamības atbilstību ekspluatācijas noteikumiem (2.6.3. pamatprasība).

3.2.2.   Īpašas prasības citām apakšsistēmām

Lai tiktu īstenotas visai dzelzceļa sistēmai noteiktās pamatprasības, svarīgi ir pildīt pārējām attiecīgajām apakšsistēmām izvirzītās prasības.

Prasības ritošā sastāva apakšsistēmai, no kurām atkarīga šo pamatprasību izpilde, minētas šīs SITS 3.1. iedaļā un atbilst Direktīvas 2008/57/EK III pielikuma 2.2.3. un 2.3.2. iedaļā noteiktajām pamatprasībām.

Pārējās pamatprasības nav iekļautas šīs SITS darbības jomā.

4.   RITOŠĀ SASTĀVA APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

4.1.1.   Vispārējā daļa

| 1. | Savienības dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir ritošā sastāva apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda. Savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda īpaši attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām Savienības dzelzceļu sistēmā, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Savienības dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir ritošā sastāva apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda. Savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda īpaši attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām Savienības dzelzceļu sistēmā, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

| 2. | Ritošā sastāva apakšsistēmas pamatparametri ir noteikti šīs SITS 4. nodaļā. |
| --- | --- |

2.

Ritošā sastāva apakšsistēmas pamatparametri ir noteikti šīs SITS 4. nodaļā.

| 3. | Šīs SITS 4.2. un 4.3. iedaļā minētās apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir absolūti nepieciešams Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

3.

Šīs SITS 4.2. un 4.3. iedaļā minētās apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir absolūti nepieciešams Savienības dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| 4. | Daži no ritošā sastāva raksturlielumiem, kas ir jāreģistrē “Eiropas apstiprināto ritekļu tipu reģistrā” (saskaņā ar attiecīgo Komisijas lēmumu), ir aprakstīti šīs SITS 4.2. un 6.2. iedaļā. Papildus šie raksturlielumi ir jānorāda ritošā sastāva tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta šīs SITS 4.2.12. punktā. |
| --- | --- |

4.

Daži no ritošā sastāva raksturlielumiem, kas ir jāreģistrē “Eiropas apstiprināto ritekļu tipu reģistrā” (saskaņā ar attiecīgo Komisijas lēmumu), ir aprakstīti šīs SITS 4.2. un 6.2. iedaļā. Papildus šie raksturlielumi ir jānorāda ritošā sastāva tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta šīs SITS 4.2.12. punktā.

4.1.2.   Šīs SITS piemērošanas jomā iekļautais ritošais sastāvs

| 1. | “EK” verifikācijas sertifikātā ritošo sastāvu, kam piemēro šo SITS (un kas apzīmēts kā vienība šīs SITS kontekstā), apraksta, izmantojot vienu no turpmāk minētajiem raksturlielumiem:






  — | pastāvīga formējuma vilciena sekcija un vajadzības gadījumā vairāku šāda veida vilciena sekciju iepriekš noteikts(-i) formējums(-i), ko novērtē kopdarbībai, |
| --- | --- | --- |

1.

“EK” verifikācijas sertifikātā ritošo sastāvu, kam piemēro šo SITS (un kas apzīmēts kā vienība šīs SITS kontekstā), apraksta, izmantojot vienu no turpmāk minētajiem raksturlielumiem:

—

pastāvīga formējuma vilciena sekcija un vajadzības gadījumā vairāku šāda veida vilciena sekciju iepriekš noteikts(-i) formējums(-i), ko novērtē kopdarbībai,

| — | atsevišķs riteklis vai nedalāmi ritekļu sastāvi, kas paredzēti izmantošanai iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), |
| --- | --- |

—

atsevišķs riteklis vai nedalāmi ritekļu sastāvi, kas paredzēti izmantošanai iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os),

| — | atsevišķs riteklis vai nedalāmi ritekļu sastāvi, kas paredzēti vispārējai ekspluatācijai, un vajadzības gadījumā vairāku šāda veida ritekļu (lokomotīvju) iepriekš noteikts(-i) formējums(-i), ko novērtē kopdarbībai. |
| --- | --- |

—

atsevišķs riteklis vai nedalāmi ritekļu sastāvi, kas paredzēti vispārējai ekspluatācijai, un vajadzības gadījumā vairāku šāda veida ritekļu (lokomotīvju) iepriekš noteikts(-i) formējums(-i), ko novērtē kopdarbībai.

Piezīme. Novērtējamās vienības kopdarbība ar citiem ritošā sastāva veidiem nav iekļauta šīs SITS darbības jomā.

| 2. | Vilciena formējuma un vienību definīcijas noteiktas šīs SITS 2.2. iedaļā. |
| --- | --- |

2.

Vilciena formējuma un vienību definīcijas noteiktas šīs SITS 2.2. iedaļā.

| 3. | Novērtējot vienību, ko paredzēts izmantot pastāvīgā(-os) vai iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), puse, kura pieprasa novērtējumu, skaidri nosaka formējumu, uz ko attiecas šāds novērtējums, un šo formējumu skaidri norāda “EK” verifikācijas sertifikātā. Katra formējuma definīcijā iekļauj katra ritekļa (vai – pastāvīga šarnīra formējuma gadījumā – ritekļu korpusu un riteņpāru) tipa apzīmējumu un izvietojumu formējumā. Papildu informācija sniegta 6.2.8. un 6.2.9. punktā. |
| --- | --- |

3.

Novērtējot vienību, ko paredzēts izmantot pastāvīgā(-os) vai iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), puse, kura pieprasa novērtējumu, skaidri nosaka formējumu, uz ko attiecas šāds novērtējums, un šo formējumu skaidri norāda “EK” verifikācijas sertifikātā. Katra formējuma definīcijā iekļauj katra ritekļa (vai – pastāvīga šarnīra formējuma gadījumā – ritekļu korpusu un riteņpāru) tipa apzīmējumu un izvietojumu formējumā. Papildu informācija sniegta 6.2.8. un 6.2.9. punktā.

| 4. | Dažiem vispārējai ekspluatācijai paredzētas vienības raksturlielumiem vai novērtējumiem jānosaka ierobežojumi attiecībā uz vilciena formējumu. Šie ierobežojumi noteikti 4.2. iedaļā un 6.2.7. punktā. |
| --- | --- |

4.

Dažiem vispārējai ekspluatācijai paredzētas vienības raksturlielumiem vai novērtējumiem jānosaka ierobežojumi attiecībā uz vilciena formējumu. Šie ierobežojumi noteikti 4.2. iedaļā un 6.2.7. punktā.

4.1.3.   Ritošā sastāva galvenās kategorijas, kam piemēro SITS prasības

| 1. | Ritošā sastāva iedalījumu tehniskās kategorijās šīs SITS attiecīgajos punktos izmanto, lai definētu vienībai piemērojamās prasības. |
| --- | --- |

1.

Ritošā sastāva iedalījumu tehniskās kategorijās šīs SITS attiecīgajos punktos izmanto, lai definētu vienībai piemērojamās prasības.

| 2. | Vienību, kam piemēro šo SITS, tehnisko(-ās) kategoriju(-as) nosaka puse, kura pieprasa novērtējumu. Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šīs kategorijas, lai novērtētu šajā SITS noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šīs kategorijas norāda “EK” verifikācijas sertifikātā. |
| --- | --- |

2.

Vienību, kam piemēro šo SITS, tehnisko(-ās) kategoriju(-as) nosaka puse, kura pieprasa novērtējumu. Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šīs kategorijas, lai novērtētu šajā SITS noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šīs kategorijas norāda “EK” verifikācijas sertifikātā.

| 3. | Izšķir šādas ritošā sastāva tehniskās kategorijas:






  — | vienība pasažieru pārvadāšanai, |
| --- | --- | --- |

3.

Izšķir šādas ritošā sastāva tehniskās kategorijas:

—

vienība pasažieru pārvadāšanai,

| — | vienība pasažieriem piederošu kravu (bagāžas, automobiļu u. c.) pārvadāšanai, |
| --- | --- |

—

vienība pasažieriem piederošu kravu (bagāžas, automobiļu u. c.) pārvadāšanai,

| — | vienība citu lietderīgo kravu (pasta, kravas sūtījumu u. c.) pārvadāšanai pašgājējos vilcienos, |
| --- | --- |

—

vienība citu lietderīgo kravu (pasta, kravas sūtījumu u. c.) pārvadāšanai pašgājējos vilcienos,

| — | vienība, kas aprīkota ar mašīnista kabīni, |
| --- | --- |

—

vienība, kas aprīkota ar mašīnista kabīni,

| — | vienība, kas aprīkota ar vilces iekārtu, |
| --- | --- |

—

vienība, kas aprīkota ar vilces iekārtu,

| — | elektrovagons, kas definēts kā vienība, kuru ar elektroenerģiju apgādā energoapgādes SITS noteiktā elektrifikācijas sistēma, |
| --- | --- |

—

elektrovagons, kas definēts kā vienība, kuru ar elektroenerģiju apgādā energoapgādes SITS noteiktā elektrifikācijas sistēma,

| — | dīzeļlokomotīve, |
| --- | --- |

—

dīzeļlokomotīve,

| — | kravas lokomotīve – vienība, kas konstruēta kravas vagonu vilkšanai, |
| --- | --- |

—

kravas lokomotīve – vienība, kas konstruēta kravas vagonu vilkšanai,

| — | pasažieru vagonu lokomotīve – vienība, kas konstruēta pasažieru vagonu vilkšanai, |
| --- | --- |

—

pasažieru vagonu lokomotīve – vienība, kas konstruēta pasažieru vagonu vilkšanai,

| — | SCM, |
| --- | --- |

—

SCM,

| — | infrastruktūras kontroles ritekļi. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras kontroles ritekļi.

Katru vienību var attiecināt uz vienu vai vairākām minētajām kategorijām.

| 4. | Ja 4.2. iedaļas punktos nav norādīts citādi, šajā SITS noteiktās prasības piemēro visām minētajām ritošā sastāva tehniskajām kategorijām. |
| --- | --- |

4.

Ja 4.2. iedaļas punktos nav norādīts citādi, šajā SITS noteiktās prasības piemēro visām minētajām ritošā sastāva tehniskajām kategorijām.

| 5. | Novērtējumā jāņem vērā arī vienības ekspluatācijas konfigurācija. Izšķir šādas kategorijas:






  — | vienība, ko var ekspluatēt kā vilcienu, |
| --- | --- | --- |

5.

Novērtējumā jāņem vērā arī vienības ekspluatācijas konfigurācija. Izšķir šādas kategorijas:

—

vienība, ko var ekspluatēt kā vilcienu,

| — | vienība, ko nevar ekspluatēt atsevišķi un kas jāsakabina ar citu(-ām) vienību(-ām), lai to ekspluatētu kā vilcienu (skatīt arī 4.1.2., 6.2.7. un 6.2.8. punktu). |
| --- | --- |

—

vienība, ko nevar ekspluatēt atsevišķi un kas jāsakabina ar citu(-ām) vienību(-ām), lai to ekspluatētu kā vilcienu (skatīt arī 4.1.2., 6.2.7. un 6.2.8. punktu).

| 6. | Šīs SITS piemērošanas jomā iekļautas vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu paziņo puse, kas pieprasa novērtējumu. Ja ātrums ir lielāks par 60 km/h, tā vērtībai ir jābūt tādai, kas dalās ar 5 km/h (skatīt arī 4.2.8.1.2. punktu). Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šo ātrumu, lai novērtētu šajā SITS noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šo ātrumu norāda “EK” verifikācijas sertifikātā. |
| --- | --- |

6.

Šīs SITS piemērošanas jomā iekļautas vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu paziņo puse, kas pieprasa novērtējumu. Ja ātrums ir lielāks par 60 km/h, tā vērtībai ir jābūt tādai, kas dalās ar 5 km/h (skatīt arī 4.2.8.1.2. punktu). Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šo ātrumu, lai novērtētu šajā SITS noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šo ātrumu norāda “EK” verifikācijas sertifikātā.

4.1.4.   Ritošā sastāva ugunsdrošības kategorijas

| 1. | Saistībā ar ugunsdrošības prasībām izšķir četras ritošā sastāva kategorijas, kas norādītas SRT SITS:






  — | A kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi), |
| --- | --- | --- |

1.

Saistībā ar ugunsdrošības prasībām izšķir četras ritošā sastāva kategorijas, kas norādītas SRT SITS:

—

A kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi),

| — | B kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi), |
| --- | --- |

—

B kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi),

| — | kravas lokomotīve un pašgājēja vienība, kuras lietderīgā kravnesība neietver pasažieru pārvadājumus (pasts, kravas, infrastruktūras kontroles riteklis u. c.), |
| --- | --- |

—

kravas lokomotīve un pašgājēja vienība, kuras lietderīgā kravnesība neietver pasažieru pārvadājumus (pasts, kravas, infrastruktūras kontroles riteklis u. c.),

| — | SCM. |
| --- | --- |

—

SCM.

| 2. | Vienības kategorijas un tās ekspluatācijas tuneļos savietojamība ir izklāstīta SRT SITS. |
| --- | --- |

2.

Vienības kategorijas un tās ekspluatācijas tuneļos savietojamība ir izklāstīta SRT SITS.

| 3. | Attiecībā uz vienībām pasažieru pārvadāšanai un vienībām pasažieru vagonu vilkšanai, kurām piemēro šo SITS, A kategorija ir minimālā kategorija, kas jāizvēlas pusei, kura pieprasa novērtējumu. B kategorijas izvēles kritēriji ir norādīti SRT SITS. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz vienībām pasažieru pārvadāšanai un vienībām pasažieru vagonu vilkšanai, kurām piemēro šo SITS, A kategorija ir minimālā kategorija, kas jāizvēlas pusei, kura pieprasa novērtējumu. B kategorijas izvēles kritēriji ir norādīti SRT SITS.

| 4. | Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šīs kategorijas, lai novērtētu šīs SITS 4.2.10. punktā noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šīs kategorijas norāda “EK” verifikācijas sertifikātā. |
| --- | --- |

4.

Paziņotā iestāde, kas atbild par novērtēšanu, izmanto šīs kategorijas, lai novērtētu šīs SITS 4.2.10. punktā noteikto piemērojamo prasību izpildi, un šīs kategorijas norāda “EK” verifikācijas sertifikātā.

4.2.   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   Vispārējā daļa

4.2.1.1.   Iedalījums

| 1. | Ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir apvienotas un iedalītas šādos šīs iedaļas punktos:






  — | konstrukcijas un mehāniskās daļas, |
| --- | --- | --- |

1.

Ritošā sastāva apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir apvienotas un iedalītas šādos šīs iedaļas punktos:

—

konstrukcijas un mehāniskās daļas,

| — | mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana, |
| --- | --- |

—

mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana,

| — | bremžu iekārtas, |
| --- | --- |

—

bremžu iekārtas,

| — | pasažieriem paredzētais aprīkojums, |
| --- | --- |

—

pasažieriem paredzētais aprīkojums,

| — | vides apstākļi, |
| --- | --- |

—

vides apstākļi,

| — | ārējās apgaismojuma ierīces un akustiska un vizuāla brīdinājuma signālierīces, |
| --- | --- |

—

ārējās apgaismojuma ierīces un akustiska un vizuāla brīdinājuma signālierīces,

| — | vilces iekārtas un elektroiekārtas, |
| --- | --- |

—

vilces iekārtas un elektroiekārtas,

| — | mašīnista kabīne un mašīnista un mašīnas saskarne, |
| --- | --- |

—

mašīnista kabīne un mašīnista un mašīnas saskarne,

| — | ugunsdrošība un evakuācija, |
| --- | --- |

—

ugunsdrošība un evakuācija,

| — | apkalpošana, |
| --- | --- |

—

apkalpošana,

| — | ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija. |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija.

| 2. | Attiecībā uz īpašiem tehniskajiem aspektiem, kas norādīti 4., 5. un 6. nodaļā, funkcionālajā un tehniskajā specifikācijā ir ietverta tieša norāde uz punktu EN standartā vai citu tehnisko dokumentāciju, kā atļauts saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 8. punktu. Šīs atsauces norādītas šīs SITS J papildinājumā. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz īpašiem tehniskajiem aspektiem, kas norādīti 4., 5. un 6. nodaļā, funkcionālajā un tehniskajā specifikācijā ir ietverta tieša norāde uz punktu EN standartā vai citu tehnisko dokumentāciju, kā atļauts saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 8. punktu. Šīs atsauces norādītas šīs SITS J papildinājumā.

| 3. | Vilciena personālam nepieciešamā informācija vilciena iekšienē par vilciena darbības stāvokli (normāls stāvoklis, nedarbojas kāda iekārta, traucēta darbība utt.) ir izklāstīta punktā, kurā aplūkotas attiecīgās funkcijas, kā arī 4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”. |
| --- | --- |

3.

Vilciena personālam nepieciešamā informācija vilciena iekšienē par vilciena darbības stāvokli (normāls stāvoklis, nedarbojas kāda iekārta, traucēta darbība utt.) ir izklāstīta punktā, kurā aplūkotas attiecīgās funkcijas, kā arī 4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”.

4.2.1.2.   Atklātie punkti

| 1. | Ja kādam īpašam tehniskajam aspektam nav izstrādātas pamatprasību izpildei nepieciešamās funkcionālās un tehniskās specifikācijas un ja tāpēc tas nav iekļauts šajā SITS, šo aspektu attiecīgajā punktā norāda kā atklātu punktu. Visi atklātie punkti ir minēti šīs SITS I papildinājumā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktā noteiktajām prasībām.
  Šīs SITS I papildinājumā ir arī norādīts, vai atklātie punkti attiecas uz tehnisko savietojamību ar dzelzceļu tīklu. Šajā nolūkā I papildinājumam ir divas daļas:






  — | atklātie punkti, kas attiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību, |
| --- | --- | --- |

1.

Ja kādam īpašam tehniskajam aspektam nav izstrādātas pamatprasību izpildei nepieciešamās funkcionālās un tehniskās specifikācijas un ja tāpēc tas nav iekļauts šajā SITS, šo aspektu attiecīgajā punktā norāda kā atklātu punktu. Visi atklātie punkti ir minēti šīs SITS I papildinājumā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktā noteiktajām prasībām.

Šīs SITS I papildinājumā ir arī norādīts, vai atklātie punkti attiecas uz tehnisko savietojamību ar dzelzceļu tīklu. Šajā nolūkā I papildinājumam ir divas daļas:

—

atklātie punkti, kas attiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību,

| — | atklātie punkti, kas neattiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību. |
| --- | --- |

—

atklātie punkti, kas neattiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību.

| 2. | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktu un 17. panta 3. punktu atklātajiem punktiem piemēro valstu tehniskos noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 6. punktu un 17. panta 3. punktu atklātajiem punktiem piemēro valstu tehniskos noteikumus.

4.2.1.3.   Drošības aspekti

| 1. | Drošībai būtiskas funkcijas ir noteiktas šīs SITS 3.1. iedaļā, norādot to saistību ar drošības pamatprasībām. |
| --- | --- |

1.

Drošībai būtiskas funkcijas ir noteiktas šīs SITS 3.1. iedaļā, norādot to saistību ar drošības pamatprasībām.

| 2. | Ar šīm funkcijām saistītās drošības prasības ir iekļautas 4.2. iedaļas attiecīgajos punktos izklāstītajās tehniskajās specifikācijās (piemēram, “pasīvā drošība”, “riteņi” u. c.). |
| --- | --- |

2.

Ar šīm funkcijām saistītās drošības prasības ir iekļautas 4.2. iedaļas attiecīgajos punktos izklāstītajās tehniskajās specifikācijās (piemēram, “pasīvā drošība”, “riteņi” u. c.).

| 3. | Ja šīs tehniskās specifikācijas ir jāpapildina ar prasībām, kas izteiktas kā drošības prasības (smaguma pakāpe), tās arī nosaka 4.2. iedaļas attiecīgajos punktos. |
| --- | --- |

3.

Ja šīs tehniskās specifikācijas ir jāpapildina ar prasībām, kas izteiktas kā drošības prasības (smaguma pakāpe), tās arī nosaka 4.2. iedaļas attiecīgajos punktos.

| 4. | Elektroniskās ierīces un programmatūru, ko izmanto drošībai būtisku funkciju izpildei, izstrādā un novērtē saskaņā ar metodiku, kura ir piemērota elektroniskām ierīcēm un programmatūrai, kas saistītas ar drošību. |
| --- | --- |

4.

Elektroniskās ierīces un programmatūru, ko izmanto drošībai būtisku funkciju izpildei, izstrādā un novērtē saskaņā ar metodiku, kura ir piemērota elektroniskām ierīcēm un programmatūrai, kas saistītas ar drošību.

4.2.2.   Uzbūve un mehāniskās daļas

4.2.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šajā daļā noteiktas prasības ritekļa konstrukcijai (ritekļa konstrukcijas stiprība) un ritekļu vai vienību mehāniskajiem savienojumiem (mehāniskās saskarnes). |
| --- | --- |

1.

Šajā daļā noteiktas prasības ritekļa konstrukcijai (ritekļa konstrukcijas stiprība) un ritekļu vai vienību mehāniskajiem savienojumiem (mehāniskās saskarnes).

| 2. | Vairums šo prasību nodrošina vilciena mehānisko integritāti ekspluatācijas un glābšanas operāciju laikā, kā arī aizsargā pasažieru un personāla nodalījumus vilciena sadursmes gadījumā vai tam nobraucot no sliedēm. |
| --- | --- |

2.

Vairums šo prasību nodrošina vilciena mehānisko integritāti ekspluatācijas un glābšanas operāciju laikā, kā arī aizsargā pasažieru un personāla nodalījumus vilciena sadursmes gadījumā vai tam nobraucot no sliedēm.

4.2.2.2.   Mehāniskās saskarnes

4.2.2.2.1.   Vispārīgi noteikumi un definīcijas

Lai izveidotu vilcienu (atbilstīgi definīcijai 2.2. iedaļā), ritekļus savstarpēji sakabina tādā veidā, kas nodrošina to kopīgu ekspluatāciju. Sakabināšanu nodrošina ar sakabes mehānisko saskarni. Ir vairāki sakabes tipi.

| 1. | “Iekšējā sakabe” (arī “starpposmu sakabe”) ir ritekļu sakabes ierīce, lai izveidotu vienību, kas sastāv no vairākiem ritekļiem (piemēram, nedalāmu vagonu sastāvu vai vilciena sekciju). |
| --- | --- |

1.

“Iekšējā sakabe” (arī “starpposmu sakabe”) ir ritekļu sakabes ierīce, lai izveidotu vienību, kas sastāv no vairākiem ritekļiem (piemēram, nedalāmu vagonu sastāvu vai vilciena sekciju).

| 2. | Vienību “gala sakabe” (“ārējā sakabe”) ir sakabes ierīce, ar kuras palīdzību sakabina divas (vai vairākas) vienības, lai izveidotu vilcienu. Izšķir “automātiskas”, “pusautomātiskas” vai “neautomātiskas” gala sakabes. Gala sakabi var izmantot glābšanas vajadzībām (skatīt 4.2.2.2.4. punktu). Šajā SITS “neautomātiska” sakabe nozīmē gala sakabes sistēmu, kuru lietojot vienai (vai vairākām) personai(-ām) jāatrodas starp vienībām, lai šīs vienības mehāniski sakabinātu vai atkabinātu. |
| --- | --- |

2.

Vienību “gala sakabe” (“ārējā sakabe”) ir sakabes ierīce, ar kuras palīdzību sakabina divas (vai vairākas) vienības, lai izveidotu vilcienu. Izšķir “automātiskas”, “pusautomātiskas” vai “neautomātiskas” gala sakabes. Gala sakabi var izmantot glābšanas vajadzībām (skatīt 4.2.2.2.4. punktu). Šajā SITS “neautomātiska” sakabe nozīmē gala sakabes sistēmu, kuru lietojot vienai (vai vairākām) personai(-ām) jāatrodas starp vienībām, lai šīs vienības mehāniski sakabinātu vai atkabinātu.

| 3. | “Avārijas sakabe” ir sakabes ierīce, ar kuras palīdzību vilcēji, kas aprīkoti ar “standarta” neautomātisko sakabi atbilstīgi 4.2.2.2.3. punktam, glābšanas nolūkā var vilkt vienību, kura aprīkota ar atšķirīgu sakabes sistēmu vai kurai nav sakabes sistēmas. |
| --- | --- |

3.

“Avārijas sakabe” ir sakabes ierīce, ar kuras palīdzību vilcēji, kas aprīkoti ar “standarta” neautomātisko sakabi atbilstīgi 4.2.2.2.3. punktam, glābšanas nolūkā var vilkt vienību, kura aprīkota ar atšķirīgu sakabes sistēmu vai kurai nav sakabes sistēmas.

4.2.2.2.2.   Iekšējā sakabe

| 1. | Vienības dažādu ritekļu (kas pilnībā balstās uz saviem riteņiem) iekšējās sakabes veido sistēmu, kas spēj izturēt tai pieliktos spēkus paredzētajos normālas ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

1.

Vienības dažādu ritekļu (kas pilnībā balstās uz saviem riteņiem) iekšējās sakabes veido sistēmu, kas spēj izturēt tai pieliktos spēkus paredzētajos normālas ekspluatācijas apstākļos.

| 2. | Ja ritekļu iekšējās sakabes sistēmai ir zemāks gareniskās slodzes izturības rādītājs nekā vienības gala sakabei(-ēm), paredz noteikumus vienības glābšanai iekšējās sakabes bojājumu gadījumos. Šos noteikumus apraksta 4.2.12.6. punktā noteiktajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Ja ritekļu iekšējās sakabes sistēmai ir zemāks gareniskās slodzes izturības rādītājs nekā vienības gala sakabei(-ēm), paredz noteikumus vienības glābšanai iekšējās sakabes bojājumu gadījumos. Šos noteikumus apraksta 4.2.12.6. punktā noteiktajā dokumentācijā.

| 3. | Šarnīrvienību gadījumā divu ritekļu, kam ir kopīga gaitas daļa, savstarpējais savienojums atbilst J-1. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

3.

Šarnīrvienību gadījumā divu ritekļu, kam ir kopīga gaitas daļa, savstarpējais savienojums atbilst J-1. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas prasībām.

4.2.2.2.3.   Vienību gala sakabe

| a) | Vispārīgas prasības






  a-1) | Prasības attiecībā uz gala sakabes raksturlielumiem






  1. | Ja jebkurā vienības galā ir uzstādīta gala sakabe, visiem gala sakabes veidiem (automātiskai, pusautomātiskai vai neautomātiskai (manuālai) sakabei) piemēro šādas prasības:






  — | gala sakabe veido elastīgu sakabes sistēmu, kas spēj izturēt tai pieliktos spēkus paredzētajos normālas ekspluatācijas un glābšanas apstākļos, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Vispārīgas prasības

a-1)

Prasības attiecībā uz gala sakabes raksturlielumiem

1.

Ja jebkurā vienības galā ir uzstādīta gala sakabe, visiem gala sakabes veidiem (automātiskai, pusautomātiskai vai neautomātiskai (manuālai) sakabei) piemēro šādas prasības:

—

gala sakabe veido elastīgu sakabes sistēmu, kas spēj izturēt tai pieliktos spēkus paredzētajos normālas ekspluatācijas un glābšanas apstākļos,

| — | mehāniskās gala sakabes veidu, tās nominālo stiepes un spiedes spēku maksimālās konstruktīvās vērtības, kā arī tās ass līnijas augstumu virs sliežu galviņas augšas līmeņa (vienībai darba kārtībā ar jauniem riteņiem) norāda 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

—

mehāniskās gala sakabes veidu, tās nominālo stiepes un spiedes spēku maksimālās konstruktīvās vērtības, kā arī tās ass līnijas augstumu virs sliežu galviņas augšas līmeņa (vienībai darba kārtībā ar jauniem riteņiem) norāda 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.

| 2. | Ja nevienā vienības galā nav gala sakabes, tad šādas vienības galā jāuzstāda avārijas sakabes ierīce. |
| --- | --- |

2.

Ja nevienā vienības galā nav gala sakabes, tad šādas vienības galā jāuzstāda avārijas sakabes ierīce.

| a-2) | Prasības attiecībā uz gala sakabes tipu






  1. | Vienības, kuras novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, katrā formējuma galā aprīko ar automātisko centra bufera sakabi, kas ģeometriski un funkcionāli ir savietojama ar “10. tipa savienojuma sistēmas automātisko centra bufera sakabi” (kā noteikts 5.3.1. punktā). Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 1 025 mm + 15 mm/– 5 mm (ko mēra ar jauniem riteņiem slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā”). |
| --- | --- | --- |

a-2)

Prasības attiecībā uz gala sakabes tipu

1.

Vienības, kuras novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, katrā formējuma galā aprīko ar automātisko centra bufera sakabi, kas ģeometriski un funkcionāli ir savietojama ar “10. tipa savienojuma sistēmas automātisko centra bufera sakabi” (kā noteikts 5.3.1. punktā). Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 1 025 mm + 15 mm/– 5 mm (ko mēra ar jauniem riteņiem slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā”).

| 2. | Vienības, kuras projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai un kuras paredzēts ekspluatēt tikai 1 520 mm sistēmā, aprīko ar centra bufera sakabi, kas ir ģeometriski un funkcionāli savietojama ar “SA3 sakabi”. Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 980–1 080 mm (visiem riteņu un slodzes režīmiem). |
| --- | --- |

2.

Vienības, kuras projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai un kuras paredzēts ekspluatēt tikai 1 520 mm sistēmā, aprīko ar centra bufera sakabi, kas ir ģeometriski un funkcionāli savietojama ar “SA3 sakabi”. Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 980–1 080 mm (visiem riteņu un slodzes režīmiem).

| b) | Prasības attiecībā uz neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu






  B-1) | Noteikumi par vienībām






  1. | Vienībām, kas aprīkotas ar neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu, piemēro šādus noteikumus:






  — | sakabes sistēmas konstrukcija ir tāda, lai nebūtu nepieciešama personāla klātbūtne starp sakabināmajām/atkabināmajām vienībām, kad kāda no tām ir kustībā, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Prasības attiecībā uz neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu

B-1)

Noteikumi par vienībām

1.

Vienībām, kas aprīkotas ar neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu, piemēro šādus noteikumus:

—

sakabes sistēmas konstrukcija ir tāda, lai nebūtu nepieciešama personāla klātbūtne starp sakabināmajām/atkabināmajām vienībām, kad kāda no tām ir kustībā,

| — | vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai vai ekspluatācijai iepriekš noteiktā formējumā un kas ir aprīkotas ar neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu, šī sakabes sistēma ir UIC tipa sistēma (kā noteikts 5.3.2. punktā). |
| --- | --- |

—

vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai vai ekspluatācijai iepriekš noteiktā formējumā un kas ir aprīkotas ar neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu, šī sakabes sistēma ir UIC tipa sistēma (kā noteikts 5.3.2. punktā).

| 2. | Šīs vienības atbilst arī turpmāk b-2) punktā noteiktajām papildu prasībām. |
| --- | --- |

2.

Šīs vienības atbilst arī turpmāk b-2) punktā noteiktajām papildu prasībām.

| B-2) | Vienību savstarpējā savietojamība
  Vienībām, kas aprīkotas ar UIC tipa neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu (kā aprakstīts 5.3.2. punktā) un ar pneimatisko bremžu sistēmu, kura ir savietojama ar UIC tipu (kā aprakstīts 4.2.4.3. punktā), piemēro turpmāk uzskaitītās prasības.






  1. | Buferus un skrūves sakabi uzstāda saskaņā ar A papildinājuma A.1.–A.3. punktu. |
| --- | --- | --- |

B-2)

Vienību savstarpējā savietojamība

Vienībām, kas aprīkotas ar UIC tipa neautomātisko (manuālo) sakabes sistēmu (kā aprakstīts 5.3.2. punktā) un ar pneimatisko bremžu sistēmu, kura ir savietojama ar UIC tipu (kā aprakstīts 4.2.4.3. punktā), piemēro turpmāk uzskaitītās prasības.

1.

Buferus un skrūves sakabi uzstāda saskaņā ar A papildinājuma A.1.–A.3. punktu.

| 2. | Bremžu gaisa cauruļu un šļūteņu, sakabju un krānu izmēriem un konstrukcijai jāatbilst šādām prasībām:






  — | bremžu gaisa caurules un galvenās tvertnes caurules saskarne atbilst J-1. papildinājuma 2. rindā minētajai specifikācijai, |
| --- | --- | --- |

2.

Bremžu gaisa cauruļu un šļūteņu, sakabju un krānu izmēriem un konstrukcijai jāatbilst šādām prasībām:

—

bremžu gaisa caurules un galvenās tvertnes caurules saskarne atbilst J-1. papildinājuma 2. rindā minētajai specifikācijai,

| — | automātisko pneimatisko bremžu savienojuma galvas atvere ir vērsta pa kreisi, skatoties uz ritekļa astes galu, |
| --- | --- |

—

automātisko pneimatisko bremžu savienojuma galvas atvere ir vērsta pa kreisi, skatoties uz ritekļa astes galu,

| — | galvenās tvertnes savienojuma galvas atvere ir vērsta pa labi, skatoties uz vienības astes galu, |
| --- | --- |

—

galvenās tvertnes savienojuma galvas atvere ir vērsta pa labi, skatoties uz vienības astes galu,

| — | gala krāni atbilst J-1. papildinājuma 3. rindā minētajai specifikācijai, |
| --- | --- |

—

gala krāni atbilst J-1. papildinājuma 3. rindā minētajai specifikācijai,

| — | bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā atbilst J-1. papildinājuma 4. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

—

bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā atbilst J-1. papildinājuma 4. rindā minētās specifikācijas prasībām.

4.2.2.2.4.   Avārijas sakabe

| 1. | Paredz pasākumus, lai avārijas gadījumā nodrošinātu līnijas atbrīvošanu, avarējušo vienību velkot vai stumjot. |
| --- | --- |

1.

Paredz pasākumus, lai avārijas gadījumā nodrošinātu līnijas atbrīvošanu, avarējušo vienību velkot vai stumjot.

| 2. | Ja avarējusī vienība ir aprīkota ar gala sakabi, glābšana ir iespējama, izmantojot vilces vienību, kas aprīkota ar tāda paša tipa gala sakabes sistēmu (ietverot savietojamu tās ass līnijas augstumu virs sliežu galviņas augšas līmeņa). |
| --- | --- |

2.

Ja avarējusī vienība ir aprīkota ar gala sakabi, glābšana ir iespējama, izmantojot vilces vienību, kas aprīkota ar tāda paša tipa gala sakabes sistēmu (ietverot savietojamu tās ass līnijas augstumu virs sliežu galviņas augšas līmeņa).

| 3. | Visu avarējušo vienību glābšana ir iespējama, izmantojot glābšanas vienību, t. i., vilces vienību, kuras abos galos ir glābšanas darbiem paredzētas iekārtas:






  a) | 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm vai 1 668 mm sistēmās:






  — | UIC tipa neautomātiskā (manuālā) sakabes sistēma (kā aprakstīts 4.2.2.2.3. un 5.3.2. punktā) un UIC tipa pneimatiskā bremžu sistēma (kā aprakstīts 4.2.4.3. punktā), |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Visu avarējušo vienību glābšana ir iespējama, izmantojot glābšanas vienību, t. i., vilces vienību, kuras abos galos ir glābšanas darbiem paredzētas iekārtas:

a)

1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm vai 1 668 mm sistēmās:

—

UIC tipa neautomātiskā (manuālā) sakabes sistēma (kā aprakstīts 4.2.2.2.3. un 5.3.2. punktā) un UIC tipa pneimatiskā bremžu sistēma (kā aprakstīts 4.2.4.3. punktā),

| — | bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā atbilstīgi J-1. papildinājuma 5. rindā minētajai specifikācijai, |
| --- | --- |

—

bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā atbilstīgi J-1. papildinājuma 5. rindā minētajai specifikācijai,

| — | 395 mm attālumā virs sakabes āķa ass līnijas ir brīva vieta turpmāk aprakstītā avārijas adaptera uzstādīšanai; |
| --- | --- |

—

395 mm attālumā virs sakabes āķa ass līnijas ir brīva vieta turpmāk aprakstītā avārijas adaptera uzstādīšanai;

| b) | 1 520 mm sistēmās:






  — | centra bufera sakabe, kas ir ģeometriski un funkcionāli savietojama ar “SA3 sakabi”. Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 980–1 080 mm (visiem riteņu un slodzes režīmiem). |
| --- | --- | --- |

b)

1 520 mm sistēmās:

—

centra bufera sakabe, kas ir ģeometriski un funkcionāli savietojama ar “SA3 sakabi”. Tās sakabes ass līnijas augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa ir 980–1 080 mm (visiem riteņu un slodzes režīmiem).

Šo prasību izpildi var nodrošināt, uzstādot vai nu pastāvīgu savietojamu sakabes sistēmu, vai avārijas sakabi (sauktu arī par “avārijas adapteru”). Ja uzstāda avārijas adapteru, vienība, ko novērtē saskaņā ar šo SITS, ir konstruēta tā, lai tajā būtu iespējams pārvadāt avārijas adapteru.

| 4. | Avārijas adapters (kā noteikts 5.3.3. punktā) atbilst šādām prasībām:






  — | tas ir konstruēts tā, lai glābšanas darbus varētu veikt, pārvietojoties ar ātrumu vismaz 30 km/h, |
| --- | --- | --- |

4.

Avārijas adapters (kā noteikts 5.3.3. punktā) atbilst šādām prasībām:

—

tas ir konstruēts tā, lai glābšanas darbus varētu veikt, pārvietojoties ar ātrumu vismaz 30 km/h,

| — | tam ir drošs savienojums ar glābšanas vienību, kas novērš tā atdalīšanos glābšanas laikā, |
| --- | --- |

—

tam ir drošs savienojums ar glābšanas vienību, kas novērš tā atdalīšanos glābšanas laikā,

| — | tas iztur spēkus, ko tam pieliek paredzēto glābšanas operāciju laikā, |
| --- | --- |

—

tas iztur spēkus, ko tam pieliek paredzēto glābšanas operāciju laikā,

| — | tas ir konstruēts tā, lai vienību kustības laikā starp glābšanas vienību un avarējušo vienību nebūtu nepieciešama personāla klātbūtne, |
| --- | --- |

—

tas ir konstruēts tā, lai vienību kustības laikā starp glābšanas vienību un avarējušo vienību nebūtu nepieciešama personāla klātbūtne,

| — | ne avārijas adapters, ne bremžu šļūtenes neierobežo glābšanas vienības sakabes āķa kustību šķērsvirzienā. |
| --- | --- |

—

ne avārijas adapters, ne bremžu šļūtenes neierobežo glābšanas vienības sakabes āķa kustību šķērsvirzienā.

| 5. | Prasības attiecībā uz bremzēšanu glābšanas vajadzībām ir ietvertas šīs SITS 4.2.4.10. punktā. |
| --- | --- |

5.

Prasības attiecībā uz bremzēšanu glābšanas vajadzībām ir ietvertas šīs SITS 4.2.4.10. punktā.

4.2.2.2.5.   Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai

| 1. | Vienības un gala sakabes sistēmas konstruē tā, lai nodrošinātu, ka sakabināšanas un atkabināšanas vai glābšanas operāciju laikā personāls nav pakļauts nevajadzīgam riskam. |
| --- | --- |

1.

Vienības un gala sakabes sistēmas konstruē tā, lai nodrošinātu, ka sakabināšanas un atkabināšanas vai glābšanas operāciju laikā personāls nav pakļauts nevajadzīgam riskam.

| 2. | Lai nodrošinātu šīs prasības izpildi, vienībām, kas aprīkotas ar 4.2.2.2.3. punkta b) apakšpunktā minētajām UIC tipa neautomātiskās (manuālās) sakabes sistēmām, jāatbilst šādām prasībām (Bernes taisnstūris (Berne rectangle)):






  — | vienībās, kas aprīkotas ar skrūves sakabēm un sānu buferiem, telpai personāla darbību veikšanai jāatbilst J-1. papildinājuma 6. rindā minētajai specifikācijai, |
| --- | --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu šīs prasības izpildi, vienībām, kas aprīkotas ar 4.2.2.2.3. punkta b) apakšpunktā minētajām UIC tipa neautomātiskās (manuālās) sakabes sistēmām, jāatbilst šādām prasībām (Bernes taisnstūris (Berne rectangle)):

—

vienībās, kas aprīkotas ar skrūves sakabēm un sānu buferiem, telpai personāla darbību veikšanai jāatbilst J-1. papildinājuma 6. rindā minētajai specifikācijai,

| — | ja ir uzstādīta jaukta automātiska un skrūves sakabe, pieļaujams automātiskās sakabes galvas kreisajā pusē pārkāpt Bernes taisnstūri gadījumos, kad tā ir rezervē un tiek izmantota skrūves sakabe, |
| --- | --- |

—

ja ir uzstādīta jaukta automātiska un skrūves sakabe, pieļaujams automātiskās sakabes galvas kreisajā pusē pārkāpt Bernes taisnstūri gadījumos, kad tā ir rezervē un tiek izmantota skrūves sakabe,

| — | zem visiem buferiem jābūt margām. Margām jāiztur 1,5 kN spēks. |
| --- | --- |

—

zem visiem buferiem jābūt margām. Margām jāiztur 1,5 kN spēks.

| 3. | Ekspluatācijas un glābšanas operāciju dokumentācijā, kas minēta 4.2.12.4. un 4.2.12.6. punktā, apraksta pasākumus, kuri vajadzīgi šīs prasības izpildei. Dalībvalstis var arī pieprasīt minēto prasību piemērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ekspluatācijas un glābšanas operāciju dokumentācijā, kas minēta 4.2.12.4. un 4.2.12.6. punktā, apraksta pasākumus, kuri vajadzīgi šīs prasības izpildei. Dalībvalstis var arī pieprasīt minēto prasību piemērošanu.

4.2.2.3.   Pārejas

| 1. | Ja pasažieru pārvietošanās nolūkā starp vagoniem vai vilciena sekcijām ierīkotas pārejas, to konstrukcijai ir jābūt piemērotai visām ritekļu attiecīgajām kustībām normālos ekspluatācijas apstākļos, nepakļaujot pasažierus nevajadzīgam riskam. |
| --- | --- |

1.

Ja pasažieru pārvietošanās nolūkā starp vagoniem vai vilciena sekcijām ierīkotas pārejas, to konstrukcijai ir jābūt piemērotai visām ritekļu attiecīgajām kustībām normālos ekspluatācijas apstākļos, nepakļaujot pasažierus nevajadzīgam riskam.

| 2. | Ja ekspluatācijas laikā pārejas nav paredzēts savienot, jānodrošina iespēja novērst pasažieru piekļuvi šādām pārejām. |
| --- | --- |

2.

Ja ekspluatācijas laikā pārejas nav paredzēts savienot, jānodrošina iespēja novērst pasažieru piekļuvi šādām pārejām.

| 3. | Prasības pāreju durvīm, ja pāreju neizmanto, noteiktas 4.2.5.7. punktā “Pasažieriem paredzētais aprīkojums – starpvagonu durvis”. |
| --- | --- |

3.

Prasības pāreju durvīm, ja pāreju neizmanto, noteiktas 4.2.5.7. punktā “Pasažieriem paredzētais aprīkojums – starpvagonu durvis”.

| 4. | Papildu prasības ir noteiktas PRM SITS. |
| --- | --- |

4.

Papildu prasības ir noteiktas PRM SITS.

| 5. | Šīs prasības neattiecas uz ritekļu galu gadījumos, kad šī zona nav paredzēta pasažieriem regulārai lietošanai. |
| --- | --- |

5.

Šīs prasības neattiecas uz ritekļu galu gadījumos, kad šī zona nav paredzēta pasažieriem regulārai lietošanai.

4.2.2.4.   Ritekļa konstrukcijas stiprība

| 1. | Šis punkts attiecas uz visām vienībām, izņemot SCM. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz visām vienībām, izņemot SCM.

| 2. | Par SCM attiecībā uz statisko ass slodzi, kategoriju un paātrinājumu C papildinājuma C.1. punktā paredzētas no šajā punktā noteiktajām atšķirīgas prasības. |
| --- | --- |

2.

Par SCM attiecībā uz statisko ass slodzi, kategoriju un paātrinājumu C papildinājuma C.1. punktā paredzētas no šajā punktā noteiktajām atšķirīgas prasības.

| 3. | Ritekļu korpusa statiskajai un dinamiskajai stiprībai (nogurumam) jānodrošina tajā esošām personām vajadzīgā drošība un ritekļu konstrukcijas integritāte vilciena sastāvā un manevrēšanas operācijās. Tāpēc katra ritekļa konstrukcijai jāatbilst J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas prasībām. Ritošā sastāva kategorijas, kas jāņem vērā, atbilst L kategorijai lokomotīvēm un galvas vagoniem un PI vai PII kategorijai visiem pārējiem šīs SITS darbības jomā iekļautajiem ritekļu veidiem, kā noteikts J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas 5.2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Ritekļu korpusa statiskajai un dinamiskajai stiprībai (nogurumam) jānodrošina tajā esošām personām vajadzīgā drošība un ritekļu konstrukcijas integritāte vilciena sastāvā un manevrēšanas operācijās. Tāpēc katra ritekļa konstrukcijai jāatbilst J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas prasībām. Ritošā sastāva kategorijas, kas jāņem vērā, atbilst L kategorijai lokomotīvēm un galvas vagoniem un PI vai PII kategorijai visiem pārējiem šīs SITS darbības jomā iekļautajiem ritekļu veidiem, kā noteikts J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas 5.2. punktā.

| 4. | Ritekļu korpusa stiprību var apliecināt ar aprēķiniem un/vai testēšanu saskaņā ar J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas 9.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.

Ritekļu korpusa stiprību var apliecināt ar aprēķiniem un/vai testēšanu saskaņā ar J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas 9.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| 5. | Ja vienība ir paredzēta augstākam spiedes spēkam nekā J-1. papildinājuma 7. rindā minētajā specifikācijā noteikto kategoriju vienības (iepriekš noteikts kā minimums), šī specifikācija neietver piedāvāto tehnisko risinājumu. Tādā gadījumā ir pieļaujami attiecībā uz spiedes spēku izmantot citus normatīvos dokumentus, kas ir publiski pieejami.
  Tādā gadījumā paziņotā iestāde pārbauda, vai alternatīvie normatīvie dokumenti ir daļa no tehniski konsekventa noteikumu kopuma, ko piemēro ritekļa korpusa projektēšanai, konstrukcijai un testēšanai.
  Spiedes spēka vērtību norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

5.

Ja vienība ir paredzēta augstākam spiedes spēkam nekā J-1. papildinājuma 7. rindā minētajā specifikācijā noteikto kategoriju vienības (iepriekš noteikts kā minimums), šī specifikācija neietver piedāvāto tehnisko risinājumu. Tādā gadījumā ir pieļaujami attiecībā uz spiedes spēku izmantot citus normatīvos dokumentus, kas ir publiski pieejami.

Tādā gadījumā paziņotā iestāde pārbauda, vai alternatīvie normatīvie dokumenti ir daļa no tehniski konsekventa noteikumu kopuma, ko piemēro ritekļa korpusa projektēšanai, konstrukcijai un testēšanai.

Spiedes spēka vērtību norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 6. | Aplūkotajiem slodzes režīmiem jāatbilst šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajiem slodzes režīmiem. |
| --- | --- |

6.

Aplūkotajiem slodzes režīmiem jāatbilst šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajiem slodzes režīmiem.

| 7. | Attiecībā uz aerodinamisko slodzi izmanto šīs SITS 4.2.6.2.2. punktā paredzētos pieņēmumus (par diviem garāmbraucošiem vilcieniem). |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz aerodinamisko slodzi izmanto šīs SITS 4.2.6.2.2. punktā paredzētos pieņēmumus (par diviem garāmbraucošiem vilcieniem).

| 8. | Savienošanas paņēmieni apskatīti iepriekš minētajās prasībās. Paredz verifikācijas procedūru, lai ražošanas posmā nodrošinātu, ka tiek kontrolēti defekti, kas var samazināt konstrukcijas mehāniskās stiprības raksturlielumus. |
| --- | --- |

8.

Savienošanas paņēmieni apskatīti iepriekš minētajās prasībās. Paredz verifikācijas procedūru, lai ražošanas posmā nodrošinātu, ka tiek kontrolēti defekti, kas var samazināt konstrukcijas mehāniskās stiprības raksturlielumus.

4.2.2.5.   Pasīvā drošība

| 1. | Šā punkta prasības attiecas uz visām vienībām, izņemot vienības, kas ekspluatācijas procesā nav paredzētas pasažieru vai personāla pārvadāšanai, un SCM. |
| --- | --- |

1.

Šā punkta prasības attiecas uz visām vienībām, izņemot vienības, kas ekspluatācijas procesā nav paredzētas pasažieru vai personāla pārvadāšanai, un SCM.

| 2. | Attiecībā uz vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 520 mm sistēmā, šajā punktā aprakstīto pasīvās drošības prasību piemērošana ir brīvprātīga. Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas piemērot šajā punktā aprakstītās pasīvās drošības prasības, dalībvalstis to atzīst. Dalībvalstis var arī pieprasīt šo prasību piemērošanu. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 520 mm sistēmā, šajā punktā aprakstīto pasīvās drošības prasību piemērošana ir brīvprātīga. Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas piemērot šajā punktā aprakstītās pasīvās drošības prasības, dalībvalstis to atzīst. Dalībvalstis var arī pieprasīt šo prasību piemērošanu.

| 3. | Attiecībā uz lokomotīvēm, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 524 mm sistēmā, šajā punktā aprakstīto pasīvās drošības prasību piemērošana ir brīvprātīga. Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas piemērot šajā punktā aprakstītās pasīvās drošības prasības, dalībvalstis to atzīst. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz lokomotīvēm, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 524 mm sistēmā, šajā punktā aprakstīto pasīvās drošības prasību piemērošana ir brīvprātīga. Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas piemērot šajā punktā aprakstītās pasīvās drošības prasības, dalībvalstis to atzīst.

| 4. | Attiecībā uz vienībām, kuru ekspluatācijā nav iespējams sasniegt turpmāk minētajos sadursmes scenārijos noteikto sadursmes ātrumu, neattiecas noteikumi par attiecīgo sadursmes scenāriju. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz vienībām, kuru ekspluatācijā nav iespējams sasniegt turpmāk minētajos sadursmes scenārijos noteikto sadursmes ātrumu, neattiecas noteikumi par attiecīgo sadursmes scenāriju.

| 5. | Pasīvās drošības sistēmas papildina aktīvos drošības pasākumus gadījumos, kad visi pārējie pasākumi ir neveiksmīgi. Tādēļ sadursmes gadījumā ritekļu mehāniskajai konstrukcijai jānodrošina cilvēku aizsardzība:






  — | ierobežojot palēninājumu, |
| --- | --- | --- |

5.

Pasīvās drošības sistēmas papildina aktīvos drošības pasākumus gadījumos, kad visi pārējie pasākumi ir neveiksmīgi. Tādēļ sadursmes gadījumā ritekļu mehāniskajai konstrukcijai jānodrošina cilvēku aizsardzība:

—

ierobežojot palēninājumu,

| — | zonās, kurās atrodas cilvēki, saglabājot izdzīvošanas telpu un konstrukcijas integritāti, |
| --- | --- |

—

zonās, kurās atrodas cilvēki, saglabājot izdzīvošanas telpu un konstrukcijas integritāti,

| — | samazinot pāri pārbraukšanas risku, |
| --- | --- |

—

samazinot pāri pārbraukšanas risku,

| — | samazinot no sliedēm nobraukšanas risku, |
| --- | --- |

—

samazinot no sliedēm nobraukšanas risku,

| — | ierobežojot trieciena sekas pēc vilciena sadursmes ar šķērsli uz sliedēm. |
| --- | --- |

—

ierobežojot trieciena sekas pēc vilciena sadursmes ar šķērsli uz sliedēm.

Lai izpildītu šīs funkcionālās prasības, ja turpmāk nav norādīts citādi, vienībām ir jāatbilst J-1. papildinājuma 8. rindā minētajā specifikācijā noteiktajām detalizētajām prasībām attiecībā uz C-I kategorijas konstrukciju triecienizturību sadursmē (atbilstīgi J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 4. iedaļas 1. tabulai).

Ņem vērā šādus četrus sadursmes scenārijus:

—   1. scenārijs– divu identisku vienību frontāla sadursme,

—   2. scenārijs– frontāla sadursme ar kravas vagonu,

—   3. scenārijs– vienības sadursme ar lielu autotransporta līdzekli uz pārbrauktuves,

—   4. scenārijs– vienības sadursme ar zemu šķērsli (piemēram, vieglo automobili uz pārbrauktuves, dzīvnieku, akmeni u. c.).

Šie scenāriji ir aprakstīti J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 5. iedaļas 2. tabulā.

| 6. | Šīs SITS darbības jomas ietvaros 5. punktā minētās specifikācijas 2. tabulā norādītie piemērošanas noteikumi ir izpildīti, ja prasības, ko 1. un 2. scenārija gadījumā piemēro lokomotīvēm:






  — | kuras aprīkotas ar automātiskām gala centra bufera sakabēm |
| --- | --- | --- |

6.

Šīs SITS darbības jomas ietvaros 5. punktā minētās specifikācijas 2. tabulā norādītie piemērošanas noteikumi ir izpildīti, ja prasības, ko 1. un 2. scenārija gadījumā piemēro lokomotīvēm:

—

kuras aprīkotas ar automātiskām gala centra bufera sakabēm

| — | un kuru vilces spēks pārsniedz 300 kN, |
| --- | --- |

—

un kuru vilces spēks pārsniedz 300 kN,

ir atklāts punkts.

Piezīme. Šāds liels vilces spēks ir vajadzīgs smagajām kravas vilcienu lokomotīvēm.

| 7. | To arhitektūras specifikas dēļ lokomotīvēm ar vienu “centrālo kabīni” kā alternatīvu metodi atbilstības apliecināšanai saskaņā ar 3. scenārija prasībām ir atļauts izmantot šādus kritērijus:






  — | lokomotīves rāmis ir projektēts saskaņā ar J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas L kategoriju (kā jau ir noteikts šīs SITS 4.2.2.4. punktā), |
| --- | --- | --- |

7.

To arhitektūras specifikas dēļ lokomotīvēm ar vienu “centrālo kabīni” kā alternatīvu metodi atbilstības apliecināšanai saskaņā ar 3. scenārija prasībām ir atļauts izmantot šādus kritērijus:

—

lokomotīves rāmis ir projektēts saskaņā ar J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas L kategoriju (kā jau ir noteikts šīs SITS 4.2.2.4. punktā),

| — | attālums starp buferiem un kabīnes vējstiklu ir vismaz 2,5 m. |
| --- | --- |

—

attālums starp buferiem un kabīnes vējstiklu ir vismaz 2,5 m.

| 8. | Šajā SITS ir noteiktas tās darbības jomā piemērojamās prasības attiecībā uz triecienizturību sadursmē. Tāpēc nepiemēro J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas A pielikumu. J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 6. iedaļā noteiktās prasības piemēro attiecībā uz iepriekš minētajiem sadursmes scenārijiem. |
| --- | --- |

8.

Šajā SITS ir noteiktas tās darbības jomā piemērojamās prasības attiecībā uz triecienizturību sadursmē. Tāpēc nepiemēro J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas A pielikumu. J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 6. iedaļā noteiktās prasības piemēro attiecībā uz iepriekš minētajiem sadursmes scenārijiem.

| 9. | Lai mazinātu sekas, vilcienam saduroties ar šķērsli uz sliedēm, lokomotīves, galvas vagonu, vadības vagonu un vilciena sekciju velkošajos galos uzstāda šķēršļu vairogus. Šķēršļu vairogiem piemērojamās prasības noteiktas J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 5. iedaļas 3. tabulā un 6.5. iedaļā. |
| --- | --- |

9.

Lai mazinātu sekas, vilcienam saduroties ar šķērsli uz sliedēm, lokomotīves, galvas vagonu, vadības vagonu un vilciena sekciju velkošajos galos uzstāda šķēršļu vairogus. Šķēršļu vairogiem piemērojamās prasības noteiktas J-1. papildinājuma 8. rindā minētās specifikācijas 5. iedaļas 3. tabulā un 6.5. iedaļā.

4.2.2.6.   Celšana un pacelšana ar domkratu

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām.

| 2. | Papildu noteikumi, kas attiecas uz SCM celšanu un pacelšanu ar domkratu, izklāstīti C papildinājuma C.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Papildu noteikumi, kas attiecas uz SCM celšanu un pacelšanu ar domkratu, izklāstīti C papildinājuma C.2. punktā.

| 3. | Avārijas gadījumā (pēc nobraukšanas no sliedēm, citas avārijas vai starpgadījuma) un tehniskās apkopes nodrošināšanas nolūkā ir jābūt iespējai droši celt un ar domkratu pacelt jebkuru ritekli, kas ietilpst vienībā. Šajā nolūkā konstrukcijā paredz piemērotas ritekļu korpusa saskarnes (punktus celšanai/pacelšanai ar domkratu), kas ļauj pielikt vertikālus vai kvazivertikālus spēkus. Ritekļa konstrukcijai ir jābūt tādai, lai to varētu celt vai ar domkratu pacelt pilnībā kopā ar gaitas daļu (piemēram, nostiprinot/piestiprinot ratiņus pie ritekļu korpusa). Tāpat ir jābūt iespējai celt un ar domkratu pacelt jebkuru ritekļa galu (arī gaitas daļas komponentu), otram ritekļa galam balstoties uz pārējiem gaitas daļas komponentiem. |
| --- | --- |

3.

Avārijas gadījumā (pēc nobraukšanas no sliedēm, citas avārijas vai starpgadījuma) un tehniskās apkopes nodrošināšanas nolūkā ir jābūt iespējai droši celt un ar domkratu pacelt jebkuru ritekli, kas ietilpst vienībā. Šajā nolūkā konstrukcijā paredz piemērotas ritekļu korpusa saskarnes (punktus celšanai/pacelšanai ar domkratu), kas ļauj pielikt vertikālus vai kvazivertikālus spēkus. Ritekļa konstrukcijai ir jābūt tādai, lai to varētu celt vai ar domkratu pacelt pilnībā kopā ar gaitas daļu (piemēram, nostiprinot/piestiprinot ratiņus pie ritekļu korpusa). Tāpat ir jābūt iespējai celt un ar domkratu pacelt jebkuru ritekļa galu (arī gaitas daļas komponentu), otram ritekļa galam balstoties uz pārējiem gaitas daļas komponentiem.

| 4. | Ieteicams punktus pacelšanai ar domkratu projektēt tā, lai, tos izmantojot, varētu celt ritekli kopā ar visiem tā gaitas daļas komponentiem, kas savienoti ar ritekļa konstrukcijas apakšējo rāmi. |
| --- | --- |

4.

Ieteicams punktus pacelšanai ar domkratu projektēt tā, lai, tos izmantojot, varētu celt ritekli kopā ar visiem tā gaitas daļas komponentiem, kas savienoti ar ritekļa konstrukcijas apakšējo rāmi.

| 5. | Punkti pacelšanai ar domkratu/celšanai ir jāparedz tādās vietās, lai ritekli varētu droši un stabili pacelt. Apkārt katram punktam pacelšanai ar domkratu un zem tā ir jānodrošina pietiekama vieta, lai būtu iespējams ērti pievienot glābšanas ierīces. Punkti pacelšanai ar domkratu/celšanai ir jāprojektē tā, lai personāls nebūtu pakļauts nevajadzīgam riskam parastos ekspluatācijas apstākļos vai lietojot glābšanas ierīces. |
| --- | --- |

5.

Punkti pacelšanai ar domkratu/celšanai ir jāparedz tādās vietās, lai ritekli varētu droši un stabili pacelt. Apkārt katram punktam pacelšanai ar domkratu un zem tā ir jānodrošina pietiekama vieta, lai būtu iespējams ērti pievienot glābšanas ierīces. Punkti pacelšanai ar domkratu/celšanai ir jāprojektē tā, lai personāls nebūtu pakļauts nevajadzīgam riskam parastos ekspluatācijas apstākļos vai lietojot glābšanas ierīces.

| 6. | Ja korpusa konstrukcijas apakšējā daļā nav iespējams ierīkot pastāvīgi iebūvētus punktus pacelšanai ar domkratu/celšanai, tā konstrukciju aprīko ar armatūru, kurai glābšanas operāciju laikā novietošanai atpakaļ uz sliedēm iespējams pievienot pārvietojamus punktus pacelšanai ar domkratu/celšanai. |
| --- | --- |

6.

Ja korpusa konstrukcijas apakšējā daļā nav iespējams ierīkot pastāvīgi iebūvētus punktus pacelšanai ar domkratu/celšanai, tā konstrukciju aprīko ar armatūru, kurai glābšanas operāciju laikā novietošanai atpakaļ uz sliedēm iespējams pievienot pārvietojamus punktus pacelšanai ar domkratu/celšanai.

| 7. | Pastāvīgi iebūvētu punktu pacelšanai ar domkratu/celšanai ģeometrijai jāatbilst J-1. papildinājuma 9. rindā minētās specifikācijas 5.3. punktam. Pārvietojamu punktu pacelšanai ar domkratu/celšanai ģeometrijai jāatbilst J-1. papildinājuma 9. rindā minētās specifikācijas 5.4. punktam. |
| --- | --- |

7.

Pastāvīgi iebūvētu punktu pacelšanai ar domkratu/celšanai ģeometrijai jāatbilst J-1. papildinājuma 9. rindā minētās specifikācijas 5.3. punktam. Pārvietojamu punktu pacelšanai ar domkratu/celšanai ģeometrijai jāatbilst J-1. papildinājuma 9. rindā minētās specifikācijas 5.4. punktam.

| 8. | Celšanas punktus apzīmē ar J-1. papildinājuma 10. rindā minētajai specifikācijai atbilstīgiem apzīmējumiem. |
| --- | --- |

8.

Celšanas punktus apzīmē ar J-1. papildinājuma 10. rindā minētajai specifikācijai atbilstīgiem apzīmējumiem.

| 9. | Konstrukciju projektē, ņemot vērā slodzes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 11. rindā minētās specifikācijas 6.3.2. un 6.3.3. punktā. Ritekļu korpusa stiprību var apliecināt ar aprēķiniem vai testēšanu saskaņā ar J-1. papildinājuma 11. rindā minētās specifikācijas 9.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.
  Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti 4.2.2.4. punktā iepriekš, var izmantot alternatīvus normatīvos dokumentus. |
| --- | --- |

9.

Konstrukciju projektē, ņemot vērā slodzes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 11. rindā minētās specifikācijas 6.3.2. un 6.3.3. punktā. Ritekļu korpusa stiprību var apliecināt ar aprēķiniem vai testēšanu saskaņā ar J-1. papildinājuma 11. rindā minētās specifikācijas 9.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti 4.2.2.4. punktā iepriekš, var izmantot alternatīvus normatīvos dokumentus.

| 10. | Šīs SITS 4.2.12.5. un 4.2.12.6. punktā aprakstītajā dokumentācijā ietver katra vienības ritekļa pacelšanas ar domkratu un celšanas shēmu un atbilstīgas norādes. Ciktāl iespējams, norādes sniedz piktogrammu veidā. |
| --- | --- |

10.

Šīs SITS 4.2.12.5. un 4.2.12.6. punktā aprakstītajā dokumentācijā ietver katra vienības ritekļa pacelšanas ar domkratu un celšanas shēmu un atbilstīgas norādes. Ciktāl iespējams, norādes sniedz piktogrammu veidā.

4.2.2.7.   Ierīču piestiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas

| 1. | Šis punkts attiecas uz visām vienībām, izņemot SCM. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz visām vienībām, izņemot SCM.

| 2. | Noteikumi, kas attiecas uz SCM konstrukcijas stiprību, izklāstīti C papildinājuma C.1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Noteikumi, kas attiecas uz SCM konstrukcijas stiprību, izklāstīti C papildinājuma C.1. punktā.

| 3. | Stacionāras ierīces, tostarp arī ierīces pasažieru zonās, pie vagona korpusa jāpiestiprina tā, lai šīs stacionārās ierīces nevarētu atdalīties un ievainot pasažierus vai radīt iespējamību nobraukt no sliedēm. Šajā nolūkā šo ierīču stiprinājumu konstrukcijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 12. rindā minētajai specifikācijai attiecībā uz L kategoriju lokomotīvēm un P-I vai P-II kategoriju pasažieru ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

3.

Stacionāras ierīces, tostarp arī ierīces pasažieru zonās, pie vagona korpusa jāpiestiprina tā, lai šīs stacionārās ierīces nevarētu atdalīties un ievainot pasažierus vai radīt iespējamību nobraukt no sliedēm. Šajā nolūkā šo ierīču stiprinājumu konstrukcijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 12. rindā minētajai specifikācijai attiecībā uz L kategoriju lokomotīvēm un P-I vai P-II kategoriju pasažieru ritošajam sastāvam.

Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi paredzēti 4.2.2.4. punktā iepriekš, var izmantot alternatīvus normatīvos dokumentus.

4.2.2.8.   Durvis uz personāla un kravas telpām

| 1. | Prasības attiecībā uz pasažieru durvīm noteiktas šīs SITS 4.2.5. punktā “Pasažieriem paredzētais aprīkojums”. Noteikumi attiecībā uz kabīņu durvīm izklāstīti šīs SITS 4.2.9. punktā. Šis punkts attiecas uz kravai un vilciena apkalpei paredzētām durvīm, izņemot kabīņu durvis. |
| --- | --- |

1.

Prasības attiecībā uz pasažieru durvīm noteiktas šīs SITS 4.2.5. punktā “Pasažieriem paredzētais aprīkojums”. Noteikumi attiecībā uz kabīņu durvīm izklāstīti šīs SITS 4.2.9. punktā. Šis punkts attiecas uz kravai un vilciena apkalpei paredzētām durvīm, izņemot kabīņu durvis.

| 2. | Ritekļus, kuros ir vilciena personālam vai kravai paredzēti nodalījumi, aprīko ar durvju aizvēršanas un aizslēgšanas ierīci. Durvis ir aizvērtas un aizslēgtas, līdz tās tiek apzināti atvērtas. |
| --- | --- |

2.

Ritekļus, kuros ir vilciena personālam vai kravai paredzēti nodalījumi, aprīko ar durvju aizvēršanas un aizslēgšanas ierīci. Durvis ir aizvērtas un aizslēgtas, līdz tās tiek apzināti atvērtas.

4.2.2.9.   Stiklu (izņemot vējstiklu) mehāniskie raksturlielumi

| 1. | Iestiklošanai izmanto laminētu vai rūdītu stiklu (arī spoguļiem), kas atbilst kādam no attiecīgajiem publiski pieejamajiem standartiem, kuri ir piemēroti dzelzceļu lietojumam attiecībā uz kvalitāti un lietošanas jomu, tādējādi mazinot iespēju, stiklam plīstot, ievainot pasažierus un personālu. |
| --- | --- |

1.

Iestiklošanai izmanto laminētu vai rūdītu stiklu (arī spoguļiem), kas atbilst kādam no attiecīgajiem publiski pieejamajiem standartiem, kuri ir piemēroti dzelzceļu lietojumam attiecībā uz kvalitāti un lietošanas jomu, tādējādi mazinot iespēju, stiklam plīstot, ievainot pasažierus un personālu.

4.2.2.10.   Slodzes režīmi un masas raksturojumi

| 1. | Nosaka šādus slodzes režīmus, kas definēti J-1. papildinājuma 13. rindā minētās specifikācijas 2.1. punktā:






  — | konstrukcijas masa ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā, |
| --- | --- | --- |

1.

Nosaka šādus slodzes režīmus, kas definēti J-1. papildinājuma 13. rindā minētās specifikācijas 2.1. punktā:

—

konstrukcijas masa ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā,

| — | konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā, |
| --- | --- |

—

konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā,

| — | konstrukcijas masa darba režīmā. |
| --- | --- |

—

konstrukcijas masa darba režīmā.

| 2. | Minēto slodzes režīmu aprēķināšanai izvirzītās hipotēzes pamato un dokumentē šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā vispārējā dokumentācijā.
  Šo hipotēžu pamatā ir ritošā sastāva kategorijas (ātrgaitas vilciens, tālsatiksmes vilciens utt.) un lietderīgās kravas apraksts (pasažieri, krava uz m2 stāvēšanas un apkalpošanas zonās) saskaņā ar J-1. papildinājuma 13. rindā minēto specifikāciju. Dažādu parametru vērtības drīkst atšķirties no šā standarta ar nosacījumu, ka novirzes ir pamatotas. |
| --- | --- |

2.

Minēto slodzes režīmu aprēķināšanai izvirzītās hipotēzes pamato un dokumentē šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā vispārējā dokumentācijā.

Šo hipotēžu pamatā ir ritošā sastāva kategorijas (ātrgaitas vilciens, tālsatiksmes vilciens utt.) un lietderīgās kravas apraksts (pasažieri, krava uz m2 stāvēšanas un apkalpošanas zonās) saskaņā ar J-1. papildinājuma 13. rindā minēto specifikāciju. Dažādu parametru vērtības drīkst atšķirties no šā standarta ar nosacījumu, ka novirzes ir pamatotas.

| 3. | Attiecībā uz SCM var izmantot atšķirīgus slodzes režīmus (minimālā masa, maksimālā masa), lai ņemtu vērā iespējamās borta iekārtas. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz SCM var izmantot atšķirīgus slodzes režīmus (minimālā masa, maksimālā masa), lai ņemtu vērā iespējamās borta iekārtas.

| 4. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.1. punktā. |
| --- | --- |

4.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.1. punktā.

| 5. | Tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 4.2.12. punktā, par katru noteikto slodzes režīmu iekļauj šādu informāciju:






  — | ritekļa kopējā masa (katram vienības riteklim), |
| --- | --- | --- |

5.

Tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 4.2.12. punktā, par katru noteikto slodzes režīmu iekļauj šādu informāciju:

—

ritekļa kopējā masa (katram vienības riteklim),

| — | masa uz asi (katrai asij), |
| --- | --- |

—

masa uz asi (katrai asij),

| — | masa uz riteni (katram ritenim). |
| --- | --- |

—

masa uz riteni (katram ritenim).

Piezīme. Attiecībā uz vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem, “ass” ir ģeometrisks jēdziens, nevis fizisks komponents. Tas attiecas uz visu SITS, ja vien nav norādīts citādi.

4.2.3.   Mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana

4.2.3.1.   Gabarītu noteikšana

| 1. | Šis punkts attiecas uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem veic aprēķinus un verifikāciju izmēru noteikšanai, lai ritošo sastāvu ekspluatētu vienā vai vairākos tīklos bez traucējumu riska. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem veic aprēķinus un verifikāciju izmēru noteikšanai, lai ritošo sastāvu ekspluatētu vienā vai vairākos tīklos bez traucējumu riska.

Vienības, ko paredzēts ekspluatēt uz sliežu ceļa ar platumu(-iem), kas nav 1 520 mm sistēma

| 2. | Pieteikuma iesniedzējs izvēlas paredzēto references profilu, ietverot arī apakšējās daļas references profilu. Šo references profilu norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas paredzēto references profilu, ietverot arī apakšējās daļas references profilu. Šo references profilu norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 3. | Vienības atbilstību paredzētajam references profilam nosaka ar vienu no metodēm, kuras izklāstītas J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā.
  Pārejas periodā, kas beidzas 3 gadus pēc šīs SITS piemērošanas datuma, lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo valsts tīklu, kā alternatīva ir atļauts vienības references profilu noteikt saskaņā ar šim nolūkam paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.
  Tas neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam. |
| --- | --- |

3.

Vienības atbilstību paredzētajam references profilam nosaka ar vienu no metodēm, kuras izklāstītas J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā.

Pārejas periodā, kas beidzas 3 gadus pēc šīs SITS piemērošanas datuma, lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo valsts tīklu, kā alternatīva ir atļauts vienības references profilu noteikt saskaņā ar šim nolūkam paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Tas neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

| 4. | Ja vienību atzīst par atbilstīgu vienai vai vairākām references kontūrām G1, GA, GB, GC vai DE3, tostarp tām, kas saistītas ar zemākās daļas GI1, GI2 vai GI3, kā izklāstīts J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā, atbilstību nosaka ar kinemātisko metodi, kā izklāstīts J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā.
  Atbilstību šai (šīm) references kontūrai(-ām) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Ja vienību atzīst par atbilstīgu vienai vai vairākām references kontūrām G1, GA, GB, GC vai DE3, tostarp tām, kas saistītas ar zemākās daļas GI1, GI2 vai GI3, kā izklāstīts J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā, atbilstību nosaka ar kinemātisko metodi, kā izklāstīts J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā.

Atbilstību šai (šīm) references kontūrai(-ām) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 5. | Elektrovilcieniem pantogrāfa gabarītu pārbauda, veicot J-1. papildinājuma 14. rindā minētās specifikācijas A.3.12. punktā paredzētos aprēķinus, lai nodrošinātu, ka pantogrāfa aploce atbilst pantogrāfa mehāniskajai kinemātiskajai kontūrai, ko savukārt nosaka atbilstīgi ENE SITS D papildinājumam un kas atkarīga no izraudzītās pantogrāfa galvas ģeometrijas. Šīs SITS 4.2.8.2.9.2. punktā ir noteikti divi pieļaujamie varianti.
  Lai nodrošinātu pareizus izolācijas attālumus starp pantogrāfu un stacionārām iekārtām, nosakot attiecīgos infrastruktūras gabarītus, jāņem vērā elektriskās strāvas spriegums. |
| --- | --- |

5.

Elektrovilcieniem pantogrāfa gabarītu pārbauda, veicot J-1. papildinājuma 14. rindā minētās specifikācijas A.3.12. punktā paredzētos aprēķinus, lai nodrošinātu, ka pantogrāfa aploce atbilst pantogrāfa mehāniskajai kinemātiskajai kontūrai, ko savukārt nosaka atbilstīgi ENE SITS D papildinājumam un kas atkarīga no izraudzītās pantogrāfa galvas ģeometrijas. Šīs SITS 4.2.8.2.9.2. punktā ir noteikti divi pieļaujamie varianti.

Lai nodrošinātu pareizus izolācijas attālumus starp pantogrāfu un stacionārām iekārtām, nosakot attiecīgos infrastruktūras gabarītus, jāņem vērā elektriskās strāvas spriegums.

| 6. | ENE SITS 4.2.10. punktā noteiktās pantogrāfa svārstības, ko lieto, lai aprēķinātu mehānisko gabarīta kontūru, pamato ar J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā noteiktajiem aprēķiniem vai mērījumiem. |
| --- | --- |

6.

ENE SITS 4.2.10. punktā noteiktās pantogrāfa svārstības, ko lieto, lai aprēķinātu mehānisko gabarīta kontūru, pamato ar J-1. papildinājuma 14. rindā minētajā specifikācijā noteiktajiem aprēķiniem vai mērījumiem.

Vienības, ko paredzēts ekspluatēt uz sliežu ceļa ar platumu, kas ir 1 520 mm sistēma

| 7. | Ritekļa statiskā kontūra ietilpst “T” vienotajā ritekļa gabarītā. Infrastruktūras references kontūra ir “S” gabarīts. Šī kontūra ir norādīta B papildinājumā. |
| --- | --- |

7.

Ritekļa statiskā kontūra ietilpst “T” vienotajā ritekļa gabarītā. Infrastruktūras references kontūra ir “S” gabarīts. Šī kontūra ir norādīta B papildinājumā.

| 8. | Elektrovilcieniem pantogrāfa gabarītu pārbauda, veicot aprēķinus, lai nodrošinātu, ka pantogrāfa aploce atbilst pantogrāfa mehāniskajai statiskajai kontūrai, ko savukārt nosaka atbilstīgi ENE SITS D papildinājumam. Ņem vērā pantogrāfa galvas ģeometrijas izvēli. Šīs SITS 4.2.8.2.9.2. punktā ir noteikti pieļaujamie varianti. |
| --- | --- |

8.

Elektrovilcieniem pantogrāfa gabarītu pārbauda, veicot aprēķinus, lai nodrošinātu, ka pantogrāfa aploce atbilst pantogrāfa mehāniskajai statiskajai kontūrai, ko savukārt nosaka atbilstīgi ENE SITS D papildinājumam. Ņem vērā pantogrāfa galvas ģeometrijas izvēli. Šīs SITS 4.2.8.2.9.2. punktā ir noteikti pieļaujamie varianti.

4.2.3.2.   Ass slodze un riteņa slodze

4.2.3.2.1.   Ass slodzes parametrs

| 1. | Ass slodze ir vienības un infrastruktūras saskarnes parametrs. Ass slodze ir INF SITS 4.2.1. punktā noteikts infrastruktūras veiktspējas parametrs, kas atkarīgs no līnijas satiksmes koda. To nosaka, ņemot vērā arī attālumu starp asīm, vilciena garumu un vienības maksimālo atļauto ātrumu attiecīgajā līnijā. |
| --- | --- |

1.

Ass slodze ir vienības un infrastruktūras saskarnes parametrs. Ass slodze ir INF SITS 4.2.1. punktā noteikts infrastruktūras veiktspējas parametrs, kas atkarīgs no līnijas satiksmes koda. To nosaka, ņemot vērā arī attālumu starp asīm, vilciena garumu un vienības maksimālo atļauto ātrumu attiecīgajā līnijā.

| 2. | Tā kā, novērtējot vienību, saskarne ar infrastruktūru jāiekļauj šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā vispārējā dokumentācijā, izmanto šādus raksturlielumus:






  — | masa uz asi (katrai asij) katrā no trim slodzes režīmiem (atbilstīgi šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajām prasībām par iekļaušanu dokumentācijā), |
| --- | --- | --- |

2.

Tā kā, novērtējot vienību, saskarne ar infrastruktūru jāiekļauj šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā vispārējā dokumentācijā, izmanto šādus raksturlielumus:

—

masa uz asi (katrai asij) katrā no trim slodzes režīmiem (atbilstīgi šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajām prasībām par iekļaušanu dokumentācijā),

| — | asu izvietojums vienības korpusā (attālums starp asīm), |
| --- | --- |

—

asu izvietojums vienības korpusā (attālums starp asīm),

| — | vienības garums, |
| --- | --- |

—

vienības garums,

| — | maksimālais konstruktīvais ātrums (atbilstīgi šīs SITS 4.2.8.1.2. punktā noteiktajām prasībām par iekļaušanu dokumentācijā). |
| --- | --- |

—

maksimālais konstruktīvais ātrums (atbilstīgi šīs SITS 4.2.8.1.2. punktā noteiktajām prasībām par iekļaušanu dokumentācijā).

| 3. | Šīs informācijas izmantošana ritošā sastāva un infrastruktūras savietojamības pārbaudei ekspluatācijas vajadzībām (ārpus šīs SITS darbības jomas)
  Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbilstīgi OPE SITS 4.2.2.5. punktā minētajiem noteikumiem vienības katras atsevišķas ass slodzi, ko izmanto par parametru saskarnei ar infrastruktūru, norāda, ņemot vērā ekspluatācijas procesā paredzamo slodzi (nenosaka, vienību novērtējot). Ass slodze slodzes režīmā “konstrukcijas masa ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā” ir minētās ass slodzes maksimālā iespējamā vērtība. Jāapsver arī maksimālā slodze, ko ņem vērā bremzēšanas sistēmas konstrukcijā, kā noteikts 4.2.4.5.2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Šīs informācijas izmantošana ritošā sastāva un infrastruktūras savietojamības pārbaudei ekspluatācijas vajadzībām (ārpus šīs SITS darbības jomas)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbilstīgi OPE SITS 4.2.2.5. punktā minētajiem noteikumiem vienības katras atsevišķas ass slodzi, ko izmanto par parametru saskarnei ar infrastruktūru, norāda, ņemot vērā ekspluatācijas procesā paredzamo slodzi (nenosaka, vienību novērtējot). Ass slodze slodzes režīmā “konstrukcijas masa ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā” ir minētās ass slodzes maksimālā iespējamā vērtība. Jāapsver arī maksimālā slodze, ko ņem vērā bremzēšanas sistēmas konstrukcijā, kā noteikts 4.2.4.5.2. punktā.

4.2.3.2.2.   Riteņa slodze

| 1. | Katras ass riteņu slodzes starpības koeficientu Δqj = (Ql – Qr)/(Ql + Qr) aprēķina, veicot riteņa slodzes mērījumus un ņemot vērā slodzes režīmu “konstrukcijas masa darba režīmā”. Riteņu slodzes starpība, kas pārsniedz 5 % no ass slodzes attiecīgajam riteņpārim, pieļaujama vienīgi tad, ja šīs starpības pieļaujamību pierāda, veicot šīs SITS 4.2.3.4.1. punktā noteikto testu, ar ko pārliecinās par drošību pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa. |
| --- | --- |

1.

Katras ass riteņu slodzes starpības koeficientu Δqj = (Ql – Qr)/(Ql + Qr) aprēķina, veicot riteņa slodzes mērījumus un ņemot vērā slodzes režīmu “konstrukcijas masa darba režīmā”. Riteņu slodzes starpība, kas pārsniedz 5 % no ass slodzes attiecīgajam riteņpārim, pieļaujama vienīgi tad, ja šīs starpības pieļaujamību pierāda, veicot šīs SITS 4.2.3.4.1. punktā noteikto testu, ar ko pārliecinās par drošību pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa.

| 2. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.2. punktā.

| 3. | Vienībām ar ass slodzi konstrukcijas masā normālās lietderīgās kravnesības apstākļos, kas ir 22,5 tonnas vai mazāka, un ar nodilušu riteņa diametru, kurš ir 470 mm vai lielāks, riteņa slodzei pa riteņa diametru (Q/D) ir jābūt 0,15 kN/mm vai mazākai, ko mēra attiecībā uz minimālo nodiluša riteņa diametru un konstrukcijas masu normālās lietderīgās kravnesības apstākļos. |
| --- | --- |

3.

Vienībām ar ass slodzi konstrukcijas masā normālās lietderīgās kravnesības apstākļos, kas ir 22,5 tonnas vai mazāka, un ar nodilušu riteņa diametru, kurš ir 470 mm vai lielāks, riteņa slodzei pa riteņa diametru (Q/D) ir jābūt 0,15 kN/mm vai mazākai, ko mēra attiecībā uz minimālo nodiluša riteņa diametru un konstrukcijas masu normālās lietderīgās kravnesības apstākļos.

4.2.3.3.   Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē lauka sistēmas

4.2.3.3.1.   Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu savietojamības raksturlielumi

| 1. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt uz sliežu ceļa ar platumu, kas nav 1 520 mm sistēma, ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas mērķsistēmu savietojamības raksturlielumi noteikti 4.2.3.3.1.1., 4.2.3.3.1.2. un 4.2.3.3.1.3. punktā.
  Tiek norādīta atsauce uz šīs SITS J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas punktiem (minēti arī CCS SITS A pielikuma 77. rindā). |
| --- | --- |

1.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt uz sliežu ceļa ar platumu, kas nav 1 520 mm sistēma, ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas mērķsistēmu savietojamības raksturlielumi noteikti 4.2.3.3.1.1., 4.2.3.3.1.2. un 4.2.3.3.1.3. punktā.

Tiek norādīta atsauce uz šīs SITS J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas punktiem (minēti arī CCS SITS A pielikuma 77. rindā).

| 2. | Raksturlielumu kopumu, ar ko ir saderīgs ritošais sastāvs, norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Raksturlielumu kopumu, ar ko ir saderīgs ritošais sastāvs, norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.3.3.1.1.   Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz sliežu ceļu ķēžu bāzes savietojamības raksturlielumi

| — | Ritekļa ģeometrija







  1. | Maksimālais attālums starp divām secīgām asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.1. punktā (a1 attālums 1. attēlā). |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļa ģeometrija

1.

Maksimālais attālums starp divām secīgām asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.1. punktā (a1 attālums 1. attēlā).

| 2. | Maksimālais attālums starp bufera galu un pirmo asi norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.5. un 3.1.2.6. punktā (b1 attālums 1. attēlā). |
| --- | --- |

2.

Maksimālais attālums starp bufera galu un pirmo asi norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.5. un 3.1.2.6. punktā (b1 attālums 1. attēlā).

| 3. | Minimālais attālums starp vienības gala asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Minimālais attālums starp vienības gala asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.4. punktā.

| — | Ritekļa konstrukcija







  4. | Minimālā ass slodze visos slodzes režīmos norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.7. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļa konstrukcija

4.

Minimālā ass slodze visos slodzes režīmos norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.7. punktā.

| 5. | Riteņpāra pretējo riteņu velšanās virsmu elektriskā pretestība norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.9. punktā, un mērīšanas metode norādīta tajā pašā punktā. |
| --- | --- |

5.

Riteņpāra pretējo riteņu velšanās virsmu elektriskā pretestība norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.9. punktā, un mērīšanas metode norādīta tajā pašā punktā.

| 6. | Elektrovilcienu vienībām ar pantogrāfu minimālā pilnā pretestība starp pantogrāfu un katru vilciena riteni norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.2.1. punktā. |
| --- | --- |

6.

Elektrovilcienu vienībām ar pantogrāfu minimālā pilnā pretestība starp pantogrāfu un katru vilciena riteni norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.2.1. punktā.

| — | Izolējošas emisijas







  7. | Smiltnīcu izmantošanas ierobežojumi noteikti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.4. punktā. “Smilts raksturlielumi” ietilpst šajā specifikācijā.
  Ja ir nodrošināta automātiska smiltnīcas funkcija, mašīnistam ir jābūt iespējai apturēt tās izmantošanu konkrētās sliežu ceļa vietās, kas ekspluatācijas noteikumos atzītas par neatbilstīgām smiltnīcas izmantošanai. |
| --- | --- | --- |

—

Izolējošas emisijas

7.

Smiltnīcu izmantošanas ierobežojumi noteikti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.4. punktā. “Smilts raksturlielumi” ietilpst šajā specifikācijā.

Ja ir nodrošināta automātiska smiltnīcas funkcija, mašīnistam ir jābūt iespējai apturēt tās izmantošanu konkrētās sliežu ceļa vietās, kas ekspluatācijas noteikumos atzītas par neatbilstīgām smiltnīcas izmantošanai.

| 8. | Kompozītmateriālu bremžu kluču izmantošanas ierobežojumi norādīti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.6. punktā. |
| --- | --- |

8.

Kompozītmateriālu bremžu kluču izmantošanas ierobežojumi norādīti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.6. punktā.

| — | Elektromagnētiskā savietojamība (EMS)







  9. | Prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.1. un 3.2.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Elektromagnētiskā savietojamība (EMS)

9.

Prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.1. un 3.2.2. punktā.

| 10. | Vilces strāvas radīto elektromagnētisko traucējumu robežvērtības ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.2. punktā. |
| --- | --- |

10.

Vilces strāvas radīto elektromagnētisko traucējumu robežvērtības ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.2. punktā.

4.2.3.3.1.2.   Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz asu skaitītāju bāzes savietojamības raksturlielumi

| — | Ritekļa ģeometrija







  1. | Maksimālais attālums starp divām secīgām asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.1. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļa ģeometrija

1.

Maksimālais attālums starp divām secīgām asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.1. punktā.

| 2. | Minimālais attālums starp divām secīgām vilciena asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Minimālais attālums starp divām secīgām vilciena asīm norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.2. punktā.

| 3. | Sakabināšanai paredzētas vienības galā minimālais attālums starp vienības gala asi un pirmo asi ir puse no vērtības, kura norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.2. punktā. |
| --- | --- |

3.

Sakabināšanai paredzētas vienības galā minimālais attālums starp vienības gala asi un pirmo asi ir puse no vērtības, kura norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.2. punktā.

| 4. | Maksimālais attālums starp vienības gala asi un pirmo asi norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.5. un 3.1.2.6. punktā (b1 attālums 1. attēlā). |
| --- | --- |

4.

Maksimālais attālums starp vienības gala asi un pirmo asi norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.2.5. un 3.1.2.6. punktā (b1 attālums 1. attēlā).

| — | Riteņa ģeometrija







  5. | Riteņa ģeometrija noteikta šīs SITS 4.2.3.5.2.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Riteņa ģeometrija

5.

Riteņa ģeometrija noteikta šīs SITS 4.2.3.5.2.2. punktā.

| 6. | Minimālais riteņa diametrs (atkarībā no ātruma) norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3. punktā. |
| --- | --- |

6.

Minimālais riteņa diametrs (atkarībā no ātruma) norādīts J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3. punktā.

| — | Ritekļa konstrukcija







  7. | No metāla brīvā telpa ap riteņiem norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3.5. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļa konstrukcija

7.

No metāla brīvā telpa ap riteņiem norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3.5. punktā.

| 8. | Riteņa materiāla raksturlielumi attiecībā uz magnētisko lauku norādīti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3.6. punktā. |
| --- | --- |

8.

Riteņa materiāla raksturlielumi attiecībā uz magnētisko lauku norādīti J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.3.6. punktā.

| — | Elektromagnētiskā savietojamība (EMS)







  9. | Prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.1. un 3.2.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Elektromagnētiskā savietojamība (EMS)

9.

Prasības attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.1. un 3.2.2. punktā.

| 10. | Virpuļstrāvas un magnētisko sliežu ceļa bremžu radīto elektromagnētisko traucējumu robežvērtības ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.3. punktā. |
| --- | --- |

10.

Virpuļstrāvas un magnētisko sliežu ceļa bremžu radīto elektromagnētisko traucējumu robežvērtības ir norādītas J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.2.3. punktā.

4.2.3.3.1.3.   Ritošā sastāva un induktīvās cilpas iekārtu savietojamības raksturlielumi

| — | Ritekļa konstrukcija







  1. | Ritekļa metāla konstrukcija norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.7.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

—

Ritekļa konstrukcija

1.

Ritekļa metāla konstrukcija norādīta J-2. papildinājuma 1. rindā minētās specifikācijas 3.1.7.2. punktā.

4.2.3.3.2.   Ass gultņu stāvokļa monitorings

| 1. | Ass gultņu stāvokļa monitoringa mērķis ir konstatēt ass gultņu nepilnības. |
| --- | --- |

1.

Ass gultņu stāvokļa monitoringa mērķis ir konstatēt ass gultņu nepilnības.

| 2. | Vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, nodrošina borta diagnostikas iekārtas. |
| --- | --- |

2.

Vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, nodrošina borta diagnostikas iekārtas.

| 3. | Vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir mazāks par 250 km/h un kuras paredzētas ekspluatēšanai sistēmās ar sliežu ceļa platumu, kas nav 1 520 mm sistēma, ass gultņu stāvokļa monitoringu nodrošina un panāk vai nu ar borta iekārtām (saskaņā ar specifikāciju 4.2.3.3.2.1. punktā), vai ar lauka iekārtām (saskaņā ar specifikāciju 4.2.3.3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

3.

Vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir mazāks par 250 km/h un kuras paredzētas ekspluatēšanai sistēmās ar sliežu ceļa platumu, kas nav 1 520 mm sistēma, ass gultņu stāvokļa monitoringu nodrošina un panāk vai nu ar borta iekārtām (saskaņā ar specifikāciju 4.2.3.3.2.1. punktā), vai ar lauka iekārtām (saskaņā ar specifikāciju 4.2.3.3.2.2. punktā).

| 4. | Borta sistēmas uzstādīšanu un/vai savietojamību ar lauka iekārtām norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Borta sistēmas uzstādīšanu un/vai savietojamību ar lauka iekārtām norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.3.3.2.1.   Prasības, kas piemērojamas borta diagnostikas iekārtām

| 1. | Šīs iekārtas spēj konstatēt jebkura vienības ass gultņa nodilumu. |
| --- | --- |

1.

Šīs iekārtas spēj konstatēt jebkura vienības ass gultņa nodilumu.

| 2. | Gultņu stāvokli novērtē, uzraugot vai nu to temperatūru, vai to dinamisko frekvenci, vai kādu citu piemērotu gultņu stāvokļa raksturlielumu. |
| --- | --- |

2.

Gultņu stāvokli novērtē, uzraugot vai nu to temperatūru, vai to dinamisko frekvenci, vai kādu citu piemērotu gultņu stāvokļa raksturlielumu.

| 3. | Šāda diagnostikas sistēma ir pilnībā izvietota vienībā un pārraida ziņojumus personālam vienībā. |
| --- | --- |

3.

Šāda diagnostikas sistēma ir pilnībā izvietota vienībā un pārraida ziņojumus personālam vienībā.

| 4. | Saņemtos diagnostikas ziņojumus apraksta un ņem vērā šīs SITS 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā un šīs SITS 4.2.12.3. punktā aprakstītajā tehniskās apkopes dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Saņemtos diagnostikas ziņojumus apraksta un ņem vērā šīs SITS 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā un šīs SITS 4.2.12.3. punktā aprakstītajā tehniskās apkopes dokumentācijā.

4.2.3.3.2.2.   Prasības ritošā sastāva savietojamībai ar lauka iekārtām

| 1. | Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 435 mm sistēmā, ritošā sastāva zona uztveršanai ar lauka iekārtām atbilst J-1. pielikuma 15. rindā noteiktajai zonai. |
| --- | --- |

1.

Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 435 mm sistēmā, ritošā sastāva zona uztveršanai ar lauka iekārtām atbilst J-1. pielikuma 15. rindā noteiktajai zonai.

| 2. | Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai cita sliežu ceļa platuma sistēmās, pēc vajadzības paziņo īpašu gadījumu (attiecīgajam tīklam pieejamais saskaņotais noteikums). |
| --- | --- |

2.

Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai cita sliežu ceļa platuma sistēmās, pēc vajadzības paziņo īpašu gadījumu (attiecīgajam tīklam pieejamais saskaņotais noteikums).

4.2.3.4.   Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

4.2.3.4.1.   Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa

| 1. | Vienības konstrukcijai jābūt tādai, lai tā būtu piemērota drošai braukšanai pa līkumotu sliežu ceļu, īpaši ņemot vērā pārejas posmu starp sliežu ceļu ar ārējās sliedes paaugstinājumu un līdzenu sliežu ceļu, kā arī šķērsslīpuma novirzes. |
| --- | --- |

1.

Vienības konstrukcijai jābūt tādai, lai tā būtu piemērota drošai braukšanai pa līkumotu sliežu ceļu, īpaši ņemot vērā pārejas posmu starp sliežu ceļu ar ārējās sliedes paaugstinājumu un līdzenu sliežu ceļu, kā arī šķērsslīpuma novirzes.

| 2. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.3. punktā.

Šī atbilstības novērtēšanas procedūra ir piemērojama ass slodzēm INF SITS 4.2.1. punktā un J-1. papildinājuma 16. rindā norādītajā specifikācijā minētajos diapazonos.

Tā nav piemērojamam ritekļiem, kas paredzēti lielākai ass slodzei. Uz tādiem gadījumiem var attiekties valsts noteikumi vai inovatīvu risinājumu procedūra, kā aprakstīts šīs SITS 10. pantā un 6. nodaļā.

4.2.3.4.2.   Gaitas dinamiskie parametri

| 1. | Šis punkts ir piemērojams vienībām, kuru konstruktīvais ātrums ir lielāks par 60 km/h, izņemot sliežu ceļa mašīnas, kam prasības ir noteiktas C papildinājuma C.3. punktā, un izņemot ekspluatācijai 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēmā paredzētas vienības, kurām attiecīgās prasības tiek uzskatītas par “atklāto punktu”. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts ir piemērojams vienībām, kuru konstruktīvais ātrums ir lielāks par 60 km/h, izņemot sliežu ceļa mašīnas, kam prasības ir noteiktas C papildinājuma C.3. punktā, un izņemot ekspluatācijai 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēmā paredzētas vienības, kurām attiecīgās prasības tiek uzskatītas par “atklāto punktu”.

| 2. | Ritekļa dinamiskie parametri nopietni ietekmē braukšanas drošību un sliežu ceļa noslogojumu. Tā ir drošībai būtiska funkcija, uz ko attiecas šā punkta prasības. |
| --- | --- |

2.

Ritekļa dinamiskie parametri nopietni ietekmē braukšanas drošību un sliežu ceļa noslogojumu. Tā ir drošībai būtiska funkcija, uz ko attiecas šā punkta prasības.

a)   Tehniskās prasības

| 3. | Vienība nodrošina drošu braukšanu un sliežu ceļa noslogojumu pieņemamā līmenī, ja to ekspluatē, nepārsniedzot ātruma un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta kombinācijas(-u) noteiktās robežvērtības references apstākļos, kas noteikti J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā.
  To novērtē, pārbaudot, vai ir ievērotas turpmāk šīs SITS 4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. punktā noteiktās robežvērtības. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Vienība nodrošina drošu braukšanu un sliežu ceļa noslogojumu pieņemamā līmenī, ja to ekspluatē, nepārsniedzot ātruma un ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta kombinācijas(-u) noteiktās robežvērtības references apstākļos, kas noteikti J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā.

To novērtē, pārbaudot, vai ir ievērotas turpmāk šīs SITS 4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. punktā noteiktās robežvērtības. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.4. punktā.

| 4. | Šīs iedaļas 3. punktā minētās robežvērtības un atbilstības novērtēšanas procedūra ir piemērojama ass slodzēm INF SITS 4.2.1. punktā un J-1. papildinājuma 16. rindā norādītajā specifikācijā minētajos diapazonos.
  Tās nav piemērojamas ritekļiem, kas paredzēti lielākai ass slodzei, jo nav noteiktas saskaņotas sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības. Uz tādiem gadījumiem var attiekties valsts noteikumi vai inovatīvu risinājumu procedūra, kā aprakstīts šīs SITS 10. pantā un 6. nodaļā. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 3. punktā minētās robežvērtības un atbilstības novērtēšanas procedūra ir piemērojama ass slodzēm INF SITS 4.2.1. punktā un J-1. papildinājuma 16. rindā norādītajā specifikācijā minētajos diapazonos.

Tās nav piemērojamas ritekļiem, kas paredzēti lielākai ass slodzei, jo nav noteiktas saskaņotas sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības. Uz tādiem gadījumiem var attiekties valsts noteikumi vai inovatīvu risinājumu procedūra, kā aprakstīts šīs SITS 10. pantā un 6. nodaļā.

| 5. | Gaitas dinamisko parametru testa ziņojumu (tostarp izmantošanas robežvērtības un sliežu ceļa noslogojuma parametrus) ietver šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.
  Norādāmie sliežu ceļa noslogojuma parametri (tostarp attiecīgā gadījumā papildparametri Ymax, Bmax un Bqst) ir noteikti J-1. papildinājuma 16. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā. |
| --- | --- |

5.

Gaitas dinamisko parametru testa ziņojumu (tostarp izmantošanas robežvērtības un sliežu ceļa noslogojuma parametrus) ietver šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.

Norādāmie sliežu ceļa noslogojuma parametri (tostarp attiecīgā gadījumā papildparametri Ymax, Bmax un Bqst) ir noteikti J-1. papildinājuma 16. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā.

b)   Papildu prasības, izmantojot aktīvu sistēmu

| 6. | Ja izmanto aktīvas sistēmas (pamatojoties uz programmatūru vai programmējamu vadības ierīci, kas kontrolē pievadus), funkciju atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālus negadījumus” abos šādos scenārijos:






  1) | atteice aktīvajā sistēmā, kuras rezultātā netiek ievērotas drošas braukšanas robežvērtības (noteiktas saskaņā ar 4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. punktu); |
| --- | --- | --- |

6.

Ja izmanto aktīvas sistēmas (pamatojoties uz programmatūru vai programmējamu vadības ierīci, kas kontrolē pievadus), funkciju atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālus negadījumus” abos šādos scenārijos:

1)

atteice aktīvajā sistēmā, kuras rezultātā netiek ievērotas drošas braukšanas robežvērtības (noteiktas saskaņā ar 4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. punktu);

| 2) | atteice aktīvajā sistēmā, kuras rezultātā riteklis nonāk ārpus vagona korpusa un pantogrāfa kinemātiskās references kontūras slīpa leņķa (svārstību) dēļ, kā rezultātā netiek ievērotas pieņemtās vērtības, kā noteikts 4.2.3.1. punktā. |
| --- | --- |

2)

atteice aktīvajā sistēmā, kuras rezultātā riteklis nonāk ārpus vagona korpusa un pantogrāfa kinemātiskās references kontūras slīpa leņķa (svārstību) dēļ, kā rezultātā netiek ievērotas pieņemtās vērtības, kā noteikts 4.2.3.1. punktā.

Ņemot vērā šo atteices seku smagumu, jāpierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī.

Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā.

c)   Papildu prasības, ja ir uzstādīta nestabilitātes diagnostikas sistēma (pēc izvēles)

| 7. | Nestabilitātes diagnostikas sistēma sniedz informāciju par nepieciešamību veikt operatīvus pasākumus (piemēram, samazināt ātrumu utt.), un to apraksta tehniskajā dokumentācijā. Operatīvos pasākumus apraksta šīs SITS 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā. |
| --- | --- |

7.

Nestabilitātes diagnostikas sistēma sniedz informāciju par nepieciešamību veikt operatīvus pasākumus (piemēram, samazināt ātrumu utt.), un to apraksta tehniskajā dokumentācijā. Operatīvos pasākumus apraksta šīs SITS 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā.

4.2.3.4.2.1.   Drošas braukšanas robežvērtības

| 1. | Vienības drošas braukšanas robežvērtības ir noteiktas J-1. papildinājuma 17. rindā minētajā specifikācijā un – papildus attiecībā uz vilcieniem, ko paredzēts ekspluatēt ar ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu > 165 mm apmērā, – J-1. papildinājuma 18. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā. |
| --- | --- |

1.

Vienības drošas braukšanas robežvērtības ir noteiktas J-1. papildinājuma 17. rindā minētajā specifikācijā un – papildus attiecībā uz vilcieniem, ko paredzēts ekspluatēt ar ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu > 165 mm apmērā, – J-1. papildinājuma 18. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā.

4.2.3.4.2.2.   Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības

| 1. | Vienības sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības (novērtējot ar parasto metodi) ir noteiktas J-1. papildinājuma 19. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā. |
| --- | --- |

1.

Vienības sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības (novērtējot ar parasto metodi) ir noteiktas J-1. papildinājuma 19. rindā minētajā specifikācijā ar grozījumiem, kā noteikts J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentā.

| 2. | Ja aplēstās vērtības pārsniedz iepriekš minētās robežvērtības, ritošā sastāva ekspluatācijas apstākļus (piemēram, maksimālo ātrumu, ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu) var pielāgot, ņemot vērā sliežu ceļa raksturlielumus (piemēram, līkuma rādiusu, sliedes šķērsgriezumu, attālumu starp gulšņiem, sliežu ceļu tehniskās apkopes intervālus). |
| --- | --- |

2.

Ja aplēstās vērtības pārsniedz iepriekš minētās robežvērtības, ritošā sastāva ekspluatācijas apstākļus (piemēram, maksimālo ātrumu, ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu) var pielāgot, ņemot vērā sliežu ceļa raksturlielumus (piemēram, līkuma rādiusu, sliedes šķērsgriezumu, attālumu starp gulšņiem, sliežu ceļu tehniskās apkopes intervālus).

4.2.3.4.3.   Ekvivalentais koniskums

4.2.3.4.3.1.   Jaunu riteņu profilu projektētās vērtības

| 1. | SITS 4.2.3.4.3. punkts ir piemērojams visām vienībām, izņemot vienības, kas paredzētas ekspluatēšanai uz 1 520 mm vai 1 600 mm platuma sliežu ceļa un kam attiecīgās prasības ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

1.

SITS 4.2.3.4.3. punkts ir piemērojams visām vienībām, izņemot vienības, kas paredzētas ekspluatēšanai uz 1 520 mm vai 1 600 mm platuma sliežu ceļa un kam attiecīgās prasības ir atklāts punkts.

| 2. | Jaunu riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām pārbauda attiecībā uz mērķa ekvivalentajiem koniskumiem, izmantojot šīs SITS 6.2.3.6. punktā noteiktos aprēķinu scenārijus, lai noteiktu jaunā piedāvātā riteņu profila piemērotību infrastruktūrai saskaņā ar INF SITS. |
| --- | --- |

2.

Jaunu riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām pārbauda attiecībā uz mērķa ekvivalentajiem koniskumiem, izmantojot šīs SITS 6.2.3.6. punktā noteiktos aprēķinu scenārijus, lai noteiktu jaunā piedāvātā riteņu profila piemērotību infrastruktūrai saskaņā ar INF SITS.

| 3. | Šīs prasības neattiecas uz vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem. |
| --- | --- |

3.

Šīs prasības neattiecas uz vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem.

4.2.3.4.3.2.   Riteņpāru ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības

| 1. | Riteklim paredzētos kopējos ekvivalentos koniskumus, ko pārbauda, apliecinot šīs SITS 6.2.3.4. punktā noteikto gaitas dinamisko parametru atbilstību, nosaka ekspluatācijas apstākļiem 4.2.12.3.2. punktā noteiktajā tehniskās apkopes dokumentācijā, ņemot vērā riteņu un sliežu profilu ietekmi. |
| --- | --- |

1.

Riteklim paredzētos kopējos ekvivalentos koniskumus, ko pārbauda, apliecinot šīs SITS 6.2.3.4. punktā noteikto gaitas dinamisko parametru atbilstību, nosaka ekspluatācijas apstākļiem 4.2.12.3.2. punktā noteiktajā tehniskās apkopes dokumentācijā, ņemot vērā riteņu un sliežu profilu ietekmi.

| 2. | Ja tiek ziņots par nestabilitāti braucot, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs, veicot kopīgu izmeklēšanu, nosaka attiecīgo līnijas sekciju. |
| --- | --- |

2.

Ja tiek ziņots par nestabilitāti braucot, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs, veicot kopīgu izmeklēšanu, nosaka attiecīgo līnijas sekciju.

| 3. | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izmēra riteņu profilus un attālumu starp attiecīgo riteņpāru riteņu ārējām šķautnēm (attālumu starp aktīvajām virsmām). Ekvivalento koniskumu aprēķina, izmantojot 6.2.3.6. punktā sniegtos aprēķinu scenārijus, lai pārbaudītu, vai ir nodrošināta atbilstība maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kam riteklis ir projektēts un testēts. Ja atbilstības nav, riteņu profili ir jākoriģē. |
| --- | --- |

3.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izmēra riteņu profilus un attālumu starp attiecīgo riteņpāru riteņu ārējām šķautnēm (attālumu starp aktīvajām virsmām). Ekvivalento koniskumu aprēķina, izmantojot 6.2.3.6. punktā sniegtos aprēķinu scenārijus, lai pārbaudītu, vai ir nodrošināta atbilstība maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kam riteklis ir projektēts un testēts. Ja atbilstības nav, riteņu profili ir jākoriģē.

| 4. | Ja riteņpāru koniskums atbilst maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kam riteklis ir projektēts un testēts, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu raksturlielumus, kas ir nestabilitātes cēlonis. |
| --- | --- |

4.

Ja riteņpāru koniskums atbilst maksimālajam ekvivalentajam koniskumam, kam riteklis ir projektēts un testēts, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu raksturlielumus, kas ir nestabilitātes cēlonis.

| 5. | Šīs prasības neattiecas uz vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem. |
| --- | --- |

5.

Šīs prasības neattiecas uz vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem.

4.2.3.5.   Gaitas daļa

4.2.3.5.1.   Ratiņu rāmja uzbūve

| 1. | Vienībām, kas aprīkotas ar ratiņu rāmi, ratiņu rāmja konstrukcijas, ass bukšu korpusa un visu pievienoto iekārtu integritāti pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 20. rindā minētajā specifikācijā noteiktajām metodēm. |
| --- | --- |

1.

Vienībām, kas aprīkotas ar ratiņu rāmi, ratiņu rāmja konstrukcijas, ass bukšu korpusa un visu pievienoto iekārtu integritāti pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 20. rindā minētajā specifikācijā noteiktajām metodēm.

| 2. | Korpusa un ratiņu savienojumam ir jāatbilst J-1. papildinājuma 21. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

2.

Korpusa un ratiņu savienojumam ir jāatbilst J-1. papildinājuma 21. rindā minētās specifikācijas prasībām.

| 3. | Hipotēzi (formulas un koeficientus), ko izmanto, lai novērtētu ratiņu gaitas radītās slodzes atbilstīgi J-1. papildinājuma 20. rindā minētajai specifikācijai, pamato un dokumentē šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Hipotēzi (formulas un koeficientus), ko izmanto, lai novērtētu ratiņu gaitas radītās slodzes atbilstīgi J-1. papildinājuma 20. rindā minētajai specifikācijai, pamato un dokumentē šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.3.5.2.   Riteņpāri

| 1. | Šajā SITS jēdziens “riteņpāri” ietver galvenās detaļas, kas nodrošina mehānisko saskarni ar sliežu ceļu (riteņi un savienojošie elementi, piemēram, šķērsass, neatkarīgā riteņa ass), un papildu detaļas (ass gultņi, ass bukses, pārnesuma kārbas un bremžu diski). |
| --- | --- |

1.

Šajā SITS jēdziens “riteņpāri” ietver galvenās detaļas, kas nodrošina mehānisko saskarni ar sliežu ceļu (riteņi un savienojošie elementi, piemēram, šķērsass, neatkarīgā riteņa ass), un papildu detaļas (ass gultņi, ass bukses, pārnesuma kārbas un bremžu diski).

| 2. | Riteņpārus projektē un izgatavo, izmantojot saskaņotu metodoloģiju, kurā ņemti vērā slodzes režīmi, kas atbilst šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajiem slodzes režīmiem. |
| --- | --- |

2.

Riteņpārus projektē un izgatavo, izmantojot saskaņotu metodoloģiju, kurā ņemti vērā slodzes režīmi, kas atbilst šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajiem slodzes režīmiem.

4.2.3.5.2.1.   Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

Riteņpāru mehāniskās īpašības

| 1. | Riteņpāru mehāniskie raksturlielumi nodrošina ritošā sastāva kustības drošību.
  Mehāniskie raksturlielumi attiecas uz:






  — | mezgliem, |
| --- | --- | --- |

1.

Riteņpāru mehāniskie raksturlielumi nodrošina ritošā sastāva kustības drošību.

Mehāniskie raksturlielumi attiecas uz:

—

mezgliem,

| — | mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumiem. |
| --- | --- |

—

mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumiem.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.7. punktā.

Asu mehāniskās īpašības

| 2. | Ass raksturlielumi nodrošina spēku un griezes momenta pārvadi.
  Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.7. punktā. |
| --- | --- |

2.

Ass raksturlielumi nodrošina spēku un griezes momenta pārvadi.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.7. punktā.

Vienības, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem

| 3. | Ass gala raksturlielumi (riteņa un gaitas daļas saskarne) nodrošina spēku un griezes momenta pārvadi.
  Atbilstības novērtēšanas procedūra atbilst šīs SITS 6.2.3.7. punkta 7. apakšpunktam. |
| --- | --- |

3.

Ass gala raksturlielumi (riteņa un gaitas daļas saskarne) nodrošina spēku un griezes momenta pārvadi.

Atbilstības novērtēšanas procedūra atbilst šīs SITS 6.2.3.7. punkta 7. apakšpunktam.

Ass bukšu mehāniskās īpašības

| 4. | Ass bukses konstrukcijā ņem vērā mehānisko izturību un noguruma raksturlielumus.
  Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.7. punktā. |
| --- | --- |

4.

Ass bukses konstrukcijā ņem vērā mehānisko izturību un noguruma raksturlielumus.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.7. punktā.

| 5. | Temperatūras robežvērtības nosaka, veicot testus, un norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.
  Ass gultņu stāvokļa monitoringu nosaka saskaņā ar šīs SITS 4.2.3.3.2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Temperatūras robežvērtības nosaka, veicot testus, un norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

Ass gultņu stāvokļa monitoringu nosaka saskaņā ar šīs SITS 4.2.3.3.2. punktu.

Riteņpāru ģeometriskie izmēri

| 6. | Riteņpāru ģeometriskajiem izmēriem (kā noteikts 1. attēlā) jāatbilst robežvērtībām, kas 1. tabulā norādītas attiecīgajam sliežu ceļa platumam.
  Šīs robežvērtības pieņem par konstruktīvajām vērtībām (jauniem riteņpāriem) un par ekspluatācijas robežvērtībām (izmanto tehniskās apkopes procesā; skatīt arī šīs SITS 4.5. punktu).

  1. tabula


  Riteņpāru ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības










  Apzīmējums | Riteņa diametrs D (mm) | Minimālā vērtība (mm) | Maksimālā vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 435 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 415 | 1 426 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 412 |
| D > 840 | 1 410 |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 359 | 1 363 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 358 |
| D > 840 | 1 357 |
| 1 524 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritrnis + Sd,
  labais
  ritenis | 400 ≤ D < 725 | 1 506 | 1 509 |
| D ≥ 725 | 1 487 | 1 514 |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 400 ≤ D < 725 | 1 444 | 1 446 |
| D ≥ 725 | 1 442 | 1 448 |
| 1 520 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis | 400 ≤ D ≤ 1 220 | 1 487 | 1 509 |
| | | |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 400 ≤ D ≤ 1 220 | 1 437 | 1 443 |
| 1 600 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 592 |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 526 |
| 1 668 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis | 330 ≤ D ≤ 840 | 1 648 | 1 659 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 643 | 1 659 |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 330 ≤ D < 840 | 1 592 | 1 596 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 590 | 1 596 |

6.

Riteņpāru ģeometriskajiem izmēriem (kā noteikts 1. attēlā) jāatbilst robežvērtībām, kas 1. tabulā norādītas attiecīgajam sliežu ceļa platumam.

Šīs robežvērtības pieņem par konstruktīvajām vērtībām (jauniem riteņpāriem) un par ekspluatācijas robežvērtībām (izmanto tehniskās apkopes procesā; skatīt arī šīs SITS 4.5. punktu).

1. tabula

Riteņpāru ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

Apzīmējums

Riteņa diametrs D (mm)

Minimālā vērtība (mm)

Maksimālā vērtība (mm)

1 435 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis

330 ≤ D ≤ 760

1 415

1 426

760 < D ≤ 840

1 412

D > 840

1 410

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

330 ≤ D ≤ 760

1 359

1 363

760 < D ≤ 840

1 358

D > 840

1 357

1 524 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritrnis + Sd,
  labais
  ritenis

400 ≤ D < 725

1 506

1 509

D ≥ 725

1 487

1 514

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

400 ≤ D < 725

1 444

1 446

D ≥ 725

1 442

1 448

1 520 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis

400 ≤ D ≤ 1 220

1 487

1 509

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

400 ≤ D ≤ 1 220

1 437

1 443

1 600 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 592

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 526

1 668 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

SR = AR + Sd,
  kreisais
  ritenis + Sd,
  labais
  ritenis

330 ≤ D ≤ 840

1 648

1 659

840 ≤ D ≤ 1 250

1 643

1 659

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

330 ≤ D < 840

1 592

1 596

840 ≤ D ≤ 1 250

1 590

1 596

Attālumu AR mēra sliežu galviņas augšas līmeņa augstumā. Atbilstību attālumiem AR un SR nodrošina pilnas masas un pašmasas apstākļos. Ražotājs ekspluatācijas robežvērtībām tehniskās apkopes dokumentācijā var norādīt mazākas pielaides iepriekš minētajās robežās. Attālumu SR mēra 10 mm virs velšanās virsmas atsauces punkta (kā parādīts 2. attēlā).

1. attēls

Riteņpāru apzīmējumi

Image

4.2.3.5.2.2.   Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

Riteņu mehāniskās īpašības

| 1. | Riteņu raksturlielumi nodrošina ritošā sastāva kustības drošību un sekmē ritošā sastāva vadību.
  Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.1.3.1. punktā. |
| --- | --- |

1.

Riteņu raksturlielumi nodrošina ritošā sastāva kustības drošību un sekmē ritošā sastāva vadību.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.1.3.1. punktā.

Riteņu ģeometriskie izmēri

| 2. | Riteņu ģeometriskie izmēri (kā norādīts 2. attēlā) atbilst 2. tabulā norādītajām robežvērtībām. Šīs robežvērtības pieņem par projekta vērtībām (jauniem riteņiem) un par ekspluatācijas robežvērtībām (izmanto tehniskās apkopes procesā; skatīt arī 4.5. iedaļu).

  2. tabula


  Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības









  Apzīmējums | Riteņa diametrs D (mm) | Minimālā vērtība (mm) | Maksimālā vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās) | D ≥ 330 | 133 | 145 |
| Uzmalas biezums (Sd) | D > 840 | 22 | 33 |
| 760 < D ≤ 840 | 25 |
| 330 ≤ D ≤ 760 | 27,5 |
| Uzmalas augstums (Sh) | D > 760 | 27,5 | 36 |
| 630 < D ≤ 760 | 29,5 |
| 330 ≤ D ≤ 630 | 31,5 |
| Uzmalas virsma (qR) | ≥ 330 | 6,5 | |

2.

Riteņu ģeometriskie izmēri (kā norādīts 2. attēlā) atbilst 2. tabulā norādītajām robežvērtībām. Šīs robežvērtības pieņem par projekta vērtībām (jauniem riteņiem) un par ekspluatācijas robežvērtībām (izmanto tehniskās apkopes procesā; skatīt arī 4.5. iedaļu).

2. tabula

Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

Apzīmējums

Riteņa diametrs D (mm)

Minimālā vērtība (mm)

Maksimālā vērtība (mm)

Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās)

D ≥ 330

133

145

Uzmalas biezums (Sd)

D > 840

22

33

760 < D ≤ 840

25

330 ≤ D ≤ 760

27,5

Uzmalas augstums (Sh)

D > 760

27,5

36

630 < D ≤ 760

29,5

330 ≤ D ≤ 630

31,5

Uzmalas virsma (qR)

≥ 330

6,5

2. attēls

Riteņu apzīmējumi

Image

| 3. | Vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem, papildus šajā punktā riteņiem noteiktajām prasībām piemēro arī šīs SITS 4.2.3.5.2.1. punktā noteiktās riteņpāru ģeometrisko raksturlielumu prasības. |
| --- | --- |

3.

Vienībām, kas aprīkotas ar neatkarīgi rotējošiem riteņiem, papildus šajā punktā riteņiem noteiktajām prasībām piemēro arī šīs SITS 4.2.3.5.2.1. punktā noteiktās riteņpāru ģeometrisko raksturlielumu prasības.

4.2.3.5.2.3.   Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem

| 1. | Šo prasību piemēro vienībām, kurām uzstādīti riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem, kam ir pārslēgšanas ierīce pārstatīšanai no 1 435 mm sliežu ceļa platuma uz citu šīs SITS darbības jomā iekļautu sliežu ceļa platumu. |
| --- | --- |

1.

Šo prasību piemēro vienībām, kurām uzstādīti riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem, kam ir pārslēgšanas ierīce pārstatīšanai no 1 435 mm sliežu ceļa platuma uz citu šīs SITS darbības jomā iekļautu sliežu ceļa platumu.

| 2. | Riteņpāra pārstatīšanas mehānisms nodrošina riteņa drošu nostiprināšanu pareizajā paredzētajā ass pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

Riteņpāra pārstatīšanas mehānisms nodrošina riteņa drošu nostiprināšanu pareizajā paredzētajā ass pozīcijā.

| 3. | Jābūt iespējai no ārpuses vizuāli pārbaudīt nostiprināšanas sistēmas stāvokli (nostiprināta vai nenostiprināta). |
| --- | --- |

3.

Jābūt iespējai no ārpuses vizuāli pārbaudīt nostiprināšanas sistēmas stāvokli (nostiprināta vai nenostiprināta).

| 4. | Ja riteņpāri ir aprīkoti ar bremžu iekārtu, nodrošina šīs iekārtas novietošanu un nostiprināšanu pareizajā pozīcijā. |
| --- | --- |

4.

Ja riteņpāri ir aprīkoti ar bremžu iekārtu, nodrošina šīs iekārtas novietošanu un nostiprināšanu pareizajā pozīcijā.

| 5. | Atbilstības novērtēšana šajā punktā noteiktajām prasībām ir atklātais punkts. |
| --- | --- |

5.

Atbilstības novērtēšana šajā punktā noteiktajām prasībām ir atklātais punkts.

4.2.3.6.   Līkuma minimālais rādiuss

| 1. | Attiecīgais līkuma minimālais rādiuss ir 150 m visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgais līkuma minimālais rādiuss ir 150 m visām vienībām.

4.2.3.7.   Ritekļa aizsardzības sistēma (sliežu ceļa attīrītāji)

| 1. | Šo prasību piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo prasību piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Riteņiem jābūt aizsargātiem pret bojājumiem, kurus rada nelieli priekšmeti, kas atrodas uz sliedēm. Šo prasību var izpildīt, vadošās ass riteņu priekšā uzstādot ritekļa aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Riteņiem jābūt aizsargātiem pret bojājumiem, kurus rada nelieli priekšmeti, kas atrodas uz sliedēm. Šo prasību var izpildīt, vadošās ass riteņu priekšā uzstādot ritekļa aizsardzības sistēmu.

| 3. | Ritekļa aizsardzības sistēmas zemākā punkta augstumam virs līdzenas sliedes galviņas augšas līmeņa ir jābūt:






  — | vismaz 30 mm jebkuros apstākļos, |
| --- | --- | --- |

3.

Ritekļa aizsardzības sistēmas zemākā punkta augstumam virs līdzenas sliedes galviņas augšas līmeņa ir jābūt:

—

vismaz 30 mm jebkuros apstākļos,

| — | ne vairāk kā 130 mm jebkuros apstākļos, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 130 mm jebkuros apstākļos,

it sevišķi ņemot vērā riteņa nodilumu un piekares saspiešanu.

| 4. | Ja 4.2.2.5. punktā noteiktā šķēršļu vairoga zemākā šķautne jebkuros apstākļos atrodas zemāk par 130 mm virs līdzenas sliedes galviņas augšas līmeņa, tas atbilst ritekļa aizsardzības sistēmas funkcionālajām prasībām un tāpēc ir pieļaujams neuzstādīt ritekļa aizsardzības sistēmas. |
| --- | --- |

4.

Ja 4.2.2.5. punktā noteiktā šķēršļu vairoga zemākā šķautne jebkuros apstākļos atrodas zemāk par 130 mm virs līdzenas sliedes galviņas augšas līmeņa, tas atbilst ritekļa aizsardzības sistēmas funkcionālajām prasībām un tāpēc ir pieļaujams neuzstādīt ritekļa aizsardzības sistēmas.

| 5. | Ritekļa aizsardzības sistēmu projektē tā, lai tā bez paliekošas deformācijas izturētu vismaz 20 kN statisku garenslodzi. Šo prasību verificē, izmantojot aprēķinus. |
| --- | --- |

5.

Ritekļa aizsardzības sistēmu projektē tā, lai tā bez paliekošas deformācijas izturētu vismaz 20 kN statisku garenslodzi. Šo prasību verificē, izmantojot aprēķinus.

| 6. | Ritekļa aizsardzības sistēmu projektē tā, lai plastiskās deformācijas laikā tā nebojātu sliežu ceļu vai gaitas daļu un gadījumā, ja tā saskaras ar riteņa velšanās virsmu, neradītu no sliedēm nobraukšanas risku. |
| --- | --- |

6.

Ritekļa aizsardzības sistēmu projektē tā, lai plastiskās deformācijas laikā tā nebojātu sliežu ceļu vai gaitas daļu un gadījumā, ja tā saskaras ar riteņa velšanās virsmu, neradītu no sliedēm nobraukšanas risku.

4.2.4.   Bremzēšana

4.2.4.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Vilciena bremzēšanas sistēmas uzdevums ir nodrošināt vilciena ātruma samazināšanu vai noturēšanu ceļa kritumā vai to, ka maksimāli pieļaujamajā bremzēšanas ceļā vilcienu var apturēt. Bremzēšana nodrošina arī vilciena imobilizāciju. |
| --- | --- |

1.

Vilciena bremzēšanas sistēmas uzdevums ir nodrošināt vilciena ātruma samazināšanu vai noturēšanu ceļa kritumā vai to, ka maksimāli pieļaujamajā bremzēšanas ceļā vilcienu var apturēt. Bremzēšana nodrošina arī vilciena imobilizāciju.

| 2. | Galvenie faktori, kas ietekmē bremzēšanas veiktspēju, ir bremzēšanas jauda (bremzēšanas spēka radīšana), vilciena masa, vilciena rites pretestība, ātrums un pieejamā saķere. |
| --- | --- |

2.

Galvenie faktori, kas ietekmē bremzēšanas veiktspēju, ir bremzēšanas jauda (bremzēšanas spēka radīšana), vilciena masa, vilciena rites pretestība, ātrums un pieejamā saķere.

| 3. | Nosaka atsevišķu vienību, ko ekspluatē dažādos vilcienu formējumos, bremzēšanas veiktspēju, no kuras savukārt var aprēķināt vilciena kopējo bremzēšanas veiktspēju. |
| --- | --- |

3.

Nosaka atsevišķu vienību, ko ekspluatē dažādos vilcienu formējumos, bremzēšanas veiktspēju, no kuras savukārt var aprēķināt vilciena kopējo bremzēšanas veiktspēju.

| 4. | Bremzēšanas veiktspēju nosaka pēc palēninājuma diagrammām (palēninājums = ātruma un ekvivalentā atbildes reakcijas laika funkcija).
  Izmanto arī bremzēšanas ceļu, bremzes pretsvara procentu (saukts arī “lambda” vai “bremzētās masas procents”), bremzēto masu, ko var aprēķināt (tieši vai ņemot vērā bremzēšanas ceļu), izmantojot palēninājuma diagrammas.
  Bremzēšanas veiktspēju var ietekmēt vilciena vai ritekļa masa. |
| --- | --- |

4.

Bremzēšanas veiktspēju nosaka pēc palēninājuma diagrammām (palēninājums = ātruma un ekvivalentā atbildes reakcijas laika funkcija).

Izmanto arī bremzēšanas ceļu, bremzes pretsvara procentu (saukts arī “lambda” vai “bremzētās masas procents”), bremzēto masu, ko var aprēķināt (tieši vai ņemot vērā bremzēšanas ceļu), izmantojot palēninājuma diagrammas.

Bremzēšanas veiktspēju var ietekmēt vilciena vai ritekļa masa.

| 5. | Vilciena minimālā bremzēšanas veiktspēja, kas vajadzīga, lai ekspluatētu vilcienu līnijā ar paredzēto kustības ātrumu, ir atkarīga no šīs līnijas raksturlielumiem (signālsistēmas, maksimālā ātruma, slīpumiem, līnijas drošības robežām) un savukārt raksturo infrastruktūru.
  Vilciena vai ritekļa bremzēšanas veiktspējas galvenie rādītāji noteikti šīs SITS 4.2.4.5. punktā. |
| --- | --- |

5.

Vilciena minimālā bremzēšanas veiktspēja, kas vajadzīga, lai ekspluatētu vilcienu līnijā ar paredzēto kustības ātrumu, ir atkarīga no šīs līnijas raksturlielumiem (signālsistēmas, maksimālā ātruma, slīpumiem, līnijas drošības robežām) un savukārt raksturo infrastruktūru.

Vilciena vai ritekļa bremzēšanas veiktspējas galvenie rādītāji noteikti šīs SITS 4.2.4.5. punktā.

4.2.4.2.   Galvenās funkcionālās un drošības prasības

4.2.4.2.1.   Funkcionālās prasības

Turpmāk aprakstītās prasības piemēro visām vienībām.

Vienības aprīko ar:

| 1. | galveno bremzēšanas funkciju, ko izmanto ekspluatācijas laikā darba un avārijas bremzēšanai; |
| --- | --- |

1.

galveno bremzēšanas funkciju, ko izmanto ekspluatācijas laikā darba un avārijas bremzēšanai;

| 2. | stāvbremzēm, ko lieto vilciena stāvēšanas režīmā un kas neierobežoti ilgi ļauj pielikt bremzēšanas spēku, neizmantojot enerģiju no borta iekārtām. |
| --- | --- |

2.

stāvbremzēm, ko lieto vilciena stāvēšanas režīmā un kas neierobežoti ilgi ļauj pielikt bremzēšanas spēku, neizmantojot enerģiju no borta iekārtām.

Vilciena galvenā bremzēšanas funkcija ir:

| 3. | nepārtraukta – bremžu iedarbināšanas signāls no centrālās vadības pults pa vadības līniju tiek pārvadīts uz visu vilcienu; |
| --- | --- |

3.

nepārtraukta – bremžu iedarbināšanas signāls no centrālās vadības pults pa vadības līniju tiek pārvadīts uz visu vilcienu;

| 4. | automātiska – katrā vadības līnijas netīša pārrāvuma (integritātes zuduma, līnijas energoapgādes zuduma u. c.) gadījumā bremzes nekavējoties iedarbojas visos vilciena ritekļos. |
| --- | --- |

4.

automātiska – katrā vadības līnijas netīša pārrāvuma (integritātes zuduma, līnijas energoapgādes zuduma u. c.) gadījumā bremzes nekavējoties iedarbojas visos vilciena ritekļos.

| 5. | Galveno bremzēšanas funkciju var papildināt ar papildu bremzēšanas sistēmām, kas aprakstītas 4.2.4.7. punktā (ar vilces sistēmu saistīta dinamiskās bremzēšanas sistēma) un/vai 4.2.4.8. punktā (no saķeres apstākļiem neatkarīga bremzēšanas sistēma). |
| --- | --- |

5.

Galveno bremzēšanas funkciju var papildināt ar papildu bremzēšanas sistēmām, kas aprakstītas 4.2.4.7. punktā (ar vilces sistēmu saistīta dinamiskās bremzēšanas sistēma) un/vai 4.2.4.8. punktā (no saķeres apstākļiem neatkarīga bremzēšanas sistēma).

| 6. | Bremzēšanas sistēmas konstrukcijā ņem vērā bremzēšanas enerģijas izkliedi, kas parastos ekspluatācijas apstākļos nedrīkst bojāt bremzēšanas sistēmas komponentus. To verificē ar šīs SITS 4.2.4.5.4. punktā norādītajiem aprēķiniem.
  Ritošā sastāva konstrukcijā ņem vērā arī temperatūru, kas tiek sasniegta ap bremžu komponentiem. |
| --- | --- |

6.

Bremzēšanas sistēmas konstrukcijā ņem vērā bremzēšanas enerģijas izkliedi, kas parastos ekspluatācijas apstākļos nedrīkst bojāt bremzēšanas sistēmas komponentus. To verificē ar šīs SITS 4.2.4.5.4. punktā norādītajiem aprēķiniem.

Ritošā sastāva konstrukcijā ņem vērā arī temperatūru, kas tiek sasniegta ap bremžu komponentiem.

| 7. | Bremžu sistēmas konstrukcijā iekļauj līdzekļus šīs SITS 4.2.4.9. punktā noteiktā monitoringa un testu veikšanai.
  Turpmākās šajā 4.2.4.2.1. punktā noteiktās prasības vilciena līmenī attiecas uz vienībām, kuru ekspluatējamo(-os) formējumu(-s) nosaka projektēšanas posmā (t. i., vienība tiek novērtēta pastāvīgā(-os) formējumā(-os), vienība tiek novērtēta iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), lokomotīve tiek ekspluatēta atsevišķi). |
| --- | --- |

7.

Bremžu sistēmas konstrukcijā iekļauj līdzekļus šīs SITS 4.2.4.9. punktā noteiktā monitoringa un testu veikšanai.

Turpmākās šajā 4.2.4.2.1. punktā noteiktās prasības vilciena līmenī attiecas uz vienībām, kuru ekspluatējamo(-os) formējumu(-s) nosaka projektēšanas posmā (t. i., vienība tiek novērtēta pastāvīgā(-os) formējumā(-os), vienība tiek novērtēta iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), lokomotīve tiek ekspluatēta atsevišķi).

| 8. | Bremzēšanas veiktspēju nodrošina atbilstīgi 4.2.4.2.2. punktā noteiktajām drošības prasībām bremzēšanas vadības līnijas netīša pārrāvuma gadījumā, bremzēšanas enerģijas padeves pārtraukuma gadījumā, energoapgādes pārtraukuma vai citu enerģijas avotu atteices gadījumā; |
| --- | --- |

8.

Bremzēšanas veiktspēju nodrošina atbilstīgi 4.2.4.2.2. punktā noteiktajām drošības prasībām bremzēšanas vadības līnijas netīša pārrāvuma gadījumā, bremzēšanas enerģijas padeves pārtraukuma gadījumā, energoapgādes pārtraukuma vai citu enerģijas avotu atteices gadījumā;

| 9. | Lai nodrošinātu nepieciešamo bremzēšanas spēku izmantošanu, vilcienā ir jābūt pietiekamai bremzēšanas enerģijai (uzkrātai enerģijai), kas atbilstīgi bremžu sistēmas konstrukcijai sadalīta visā vilciena garumā. |
| --- | --- |

9.

Lai nodrošinātu nepieciešamo bremzēšanas spēku izmantošanu, vilcienā ir jābūt pietiekamai bremzēšanas enerģijai (uzkrātai enerģijai), kas atbilstīgi bremžu sistēmas konstrukcijai sadalīta visā vilciena garumā.

| 10. | Bremzēšanas sistēmas konstrukcijā ņem vērā bremžu secīgu iedarbināšanu un atlaišanu (neizsīkstamība). |
| --- | --- |

10.

Bremzēšanas sistēmas konstrukcijā ņem vērā bremžu secīgu iedarbināšanu un atlaišanu (neizsīkstamība).

| 11. | Vilciena nejaušas sadalīšanās gadījumā jāaptur abas vilciena daļas; vilciena atsevišķu daļu bremzēšanas veiktspējai nav jālīdzinās bremzēšanas veiktspējai normālā ekspluatācijas režīmā. |
| --- | --- |

11.

Vilciena nejaušas sadalīšanās gadījumā jāaptur abas vilciena daļas; vilciena atsevišķu daļu bremzēšanas veiktspējai nav jālīdzinās bremzēšanas veiktspējai normālā ekspluatācijas režīmā.

| 12. | Bremzēšanas enerģijas padeves pārtraukuma gadījumā vai energoapgādes atteices gadījumā vienību ar maksimālu bremzēšanas slodzi (kā noteikts 4.2.4.5.2. punktā), izmantojot tikai galvenās bremžu sistēmas berzes bremzi, jāspēj vismaz divas stundas noturēt nekustīgā stāvoklī 40 ‰ slīpumā. |
| --- | --- |

12.

Bremzēšanas enerģijas padeves pārtraukuma gadījumā vai energoapgādes atteices gadījumā vienību ar maksimālu bremzēšanas slodzi (kā noteikts 4.2.4.5.2. punktā), izmantojot tikai galvenās bremžu sistēmas berzes bremzi, jāspēj vismaz divas stundas noturēt nekustīgā stāvoklī 40 ‰ slīpumā.

| 13. | Vienības bremzēšanas vadības sistēmai ir trīs vadības režīmi:
  —   avārijas bremzēšana– iepriekš noteikta bremzēšanas spēka izmantošana, lai ar noteiktu bremžu veiktspēju iepriekš noteiktā maksimālajā reaģēšanas laikā apturētu vilcienu,
  —   darba bremzēšana– regulējama bremzēšanas spēka izmantošana vilciena kustības ātruma samazināšanai, arī tā apturēšanai un pagaidu imobilizācijai,
  —   stāvbremzes– bremzēšanas spēka izmantošana vilciena (vai ritekļa) ilgstošai imobilizācijai nekustīgā stāvoklī, neizmantojot no borta iekārtām pieejamo enerģiju. |
| --- | --- |

13.

Vienības bremzēšanas vadības sistēmai ir trīs vadības režīmi:

—   avārijas bremzēšana– iepriekš noteikta bremzēšanas spēka izmantošana, lai ar noteiktu bremžu veiktspēju iepriekš noteiktā maksimālajā reaģēšanas laikā apturētu vilcienu,

—   darba bremzēšana– regulējama bremzēšanas spēka izmantošana vilciena kustības ātruma samazināšanai, arī tā apturēšanai un pagaidu imobilizācijai,

—   stāvbremzes– bremzēšanas spēka izmantošana vilciena (vai ritekļa) ilgstošai imobilizācijai nekustīgā stāvoklī, neizmantojot no borta iekārtām pieejamo enerģiju.

| 14. | Bremžu iedarbināšanas komanda jebkurā vadības režīmā nodrošina bremžu sistēmas vadību, arī tad, ja dots rīkojums atlaist aktīvās bremzes; šo prasību ir atļauts nepiemērot, ja mašīnists dod rīkojumu ar nolūku pārtraukt bremzēšanu (piemēram, bloķējot pasažieru iedarbinātu trauksmes signālu, atkabināšanās gadījumā utt.). |
| --- | --- |

14.

Bremžu iedarbināšanas komanda jebkurā vadības režīmā nodrošina bremžu sistēmas vadību, arī tad, ja dots rīkojums atlaist aktīvās bremzes; šo prasību ir atļauts nepiemērot, ja mašīnists dod rīkojumu ar nolūku pārtraukt bremzēšanu (piemēram, bloķējot pasažieru iedarbinātu trauksmes signālu, atkabināšanās gadījumā utt.).

| 15. | Ātrumiem, kas ir lielāki par 5 km/h, bremžu lietošanas radītais maksimālais rāviens ir mazāks par 4 m/s3. Rāviena raksturlielumus var noteikt ar aprēķiniem un novērtējot bremzēšanas testos izmērītos palēninājuma raksturlielumus (kā aprakstīts 6.2.3.8. un 6.2.3.9. punktā). |
| --- | --- |

15.

Ātrumiem, kas ir lielāki par 5 km/h, bremžu lietošanas radītais maksimālais rāviens ir mazāks par 4 m/s3. Rāviena raksturlielumus var noteikt ar aprēķiniem un novērtējot bremzēšanas testos izmērītos palēninājuma raksturlielumus (kā aprakstīts 6.2.3.8. un 6.2.3.9. punktā).

4.2.4.2.2.   Drošības prasības

| 1. | Bremzēšanas sistēma ir vilciena apturēšanas līdzeklis, un tāpēc tā veicina dzelzceļu sistēmas drošības līmeni.
  Šīs SITS 4.2.4.2.1. punktā norādīto funkcionālo prasību izpilde veicina bremzēšanas sistēmas drošu darbību. Tomēr, lai novērtētu bremzēšanas veiktspēju, jāizmanto uz risku pamatota analīze, jo šajā procesā iesaistīti vairāki komponenti. |
| --- | --- |

1.

Bremzēšanas sistēma ir vilciena apturēšanas līdzeklis, un tāpēc tā veicina dzelzceļu sistēmas drošības līmeni.

Šīs SITS 4.2.4.2.1. punktā norādīto funkcionālo prasību izpilde veicina bremzēšanas sistēmas drošu darbību. Tomēr, lai novērtētu bremzēšanas veiktspēju, jāizmanto uz risku pamatota analīze, jo šajā procesā iesaistīti vairāki komponenti.

| 2. | Attiecībā uz aplūkotajiem bīstamības scenārijiem nodrošina atbilstību attiecīgajām drošības prasībām, kas norādītas 3. tabulā turpmāk.
  Ja šajā tabulā ir norādīts smagums, pierāda, ka attiecīgais risks tiek kontrolēts pieņemamā līmenī, ņemot vērā funkciju atteici ar tai tipisko ticamības potenciālu tieši izraisīt šo smagumu, kā norādīts tabulā.

  3. tabula


  Bremzēšanas sistēmas drošības prasības | | Drošības prasības, kas jāizpilda |
| --- | --- | --- | --- |
| | Funkciju atteice ar attiecīgo bīstamības scenāriju | Smagums/novēršamās sekas | Minimālais pieļaujamais atteiču kombināciju skaits |
| Nr. 1 | |
| Piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni (bremzēšanas vadība) |
| Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, nav vilciena palēninājuma bremzēšanas sistēmas atteices dēļ (pilnīgs un pastāvīgs bremzēšanas spēka zudums).

  Piezīme. Jāņem vērā bremzes aktivizēšana, ko veic mašīnists vai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu sistēma. Neņem vērā (avārijas) aktivizēšanu, ko veic pasažieri. | Nāves gadījumi | 2 (nav pieļaujama neviena atteice) |
| Nr. 2 | |
| Piemēro vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtu |
| Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, nav vilciena palēninājuma vilces sistēmas atteices dēļ (vilces spēks ≥ bremzēšanas spēku). | Nāves gadījumi | 2 (nav pieļaujama neviena atteice) |
| Nr. 3 | |
| Piemēro visām vienībām |
| Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, bremzēšanas ceļš ir garāks nekā normālā ekspluatācijas režīmā bremžu sistēmas atteices (atteiču) dēļ.

  Piezīme. Veiktspēja normālā ekspluatācijas režīmā noteikta 4.2.4.5.2. punktā. | Nav piemērojams | Identificē atsevišķas atteices, kas noved pie garākā aprēķinātā bremzēšanas ceļa, un nosaka bremzēšanas ceļa palielinājumu salīdzinājumā ar normālu ekspluatācijas režīmu (bez atteices). |
| Nr. 4 | |
| Piemēro visām vienībām |
| Aktivizējot stāvbremžu komandu, netiek pielikts stāvbremzes bremzēšanas spēks (pilnīgs un pastāvīgs stāvbremzes bremzēšanas spēka zudums). | Nav piemērojams | 2 (nav pieļaujama neviena atteice) |

2.

Attiecībā uz aplūkotajiem bīstamības scenārijiem nodrošina atbilstību attiecīgajām drošības prasībām, kas norādītas 3. tabulā turpmāk.

Ja šajā tabulā ir norādīts smagums, pierāda, ka attiecīgais risks tiek kontrolēts pieņemamā līmenī, ņemot vērā funkciju atteici ar tai tipisko ticamības potenciālu tieši izraisīt šo smagumu, kā norādīts tabulā.

3. tabula

Bremzēšanas sistēmas drošības prasības

Drošības prasības, kas jāizpilda

Funkciju atteice ar attiecīgo bīstamības scenāriju

Smagums/novēršamās sekas

Minimālais pieļaujamais atteiču kombināciju skaits

Nr. 1

Piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni (bremzēšanas vadība)

Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, nav vilciena palēninājuma bremzēšanas sistēmas atteices dēļ (pilnīgs un pastāvīgs bremzēšanas spēka zudums).

Piezīme. Jāņem vērā bremzes aktivizēšana, ko veic mašīnists vai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu sistēma. Neņem vērā (avārijas) aktivizēšanu, ko veic pasažieri.

Nāves gadījumi

2 (nav pieļaujama neviena atteice)

Nr. 2

Piemēro vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtu

Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, nav vilciena palēninājuma vilces sistēmas atteices dēļ (vilces spēks ≥ bremzēšanas spēku).

Nāves gadījumi

2 (nav pieļaujama neviena atteice)

Nr. 3

Piemēro visām vienībām

Aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, bremzēšanas ceļš ir garāks nekā normālā ekspluatācijas režīmā bremžu sistēmas atteices (atteiču) dēļ.

Piezīme. Veiktspēja normālā ekspluatācijas režīmā noteikta 4.2.4.5.2. punktā.

Nav piemērojams

Identificē atsevišķas atteices, kas noved pie garākā aprēķinātā bremzēšanas ceļa, un nosaka bremzēšanas ceļa palielinājumu salīdzinājumā ar normālu ekspluatācijas režīmu (bez atteices).

Nr. 4

Piemēro visām vienībām

Aktivizējot stāvbremžu komandu, netiek pielikts stāvbremzes bremzēšanas spēks (pilnīgs un pastāvīgs stāvbremzes bremzēšanas spēka zudums).

Nav piemērojams

2 (nav pieļaujama neviena atteice)

Drošības pārbaudēs saskaņā ar 4.2.4.7. un 4.2.4.8. punkta nosacījumiem iekļauj papildu bremžu sistēmas.

Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā.

4.2.4.3.   Bremžu sistēmas tips

| 1. | Vienības, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai (dažādas izcelsmes dažādos ritekļu formējumos; vilcienu formējumos, kas nav iepriekš noteikti projektēšanas posmā) sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, aprīko ar bremžu sistēmu, kuras bremžu caurule ir savietojama ar UIC bremžu sistēmu. Tādēļ piemēro principus, kas noteikti specifikācijā, uz kuru izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 22. rindā “Prasības vilcienu, kurus velk lokomotīve, bremžu sistēmām”.
  Šī prasība noteikta, lai nodrošinātu dažādas izcelsmes ritekļu bremzēšanas funkcijas tehnisko savietojamību vilcienā. |
| --- | --- |

1.

Vienības, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai (dažādas izcelsmes dažādos ritekļu formējumos; vilcienu formējumos, kas nav iepriekš noteikti projektēšanas posmā) sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, aprīko ar bremžu sistēmu, kuras bremžu caurule ir savietojama ar UIC bremžu sistēmu. Tādēļ piemēro principus, kas noteikti specifikācijā, uz kuru izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 22. rindā “Prasības vilcienu, kurus velk lokomotīve, bremžu sistēmām”.

Šī prasība noteikta, lai nodrošinātu dažādas izcelsmes ritekļu bremzēšanas funkcijas tehnisko savietojamību vilcienā.

| 2. | Attiecībā uz vienībām (vilciena sekcijas vai ritekļi), kas novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, prasības par bremžu sistēmas tipu nav noteiktas. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz vienībām (vilciena sekcijas vai ritekļi), kas novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, prasības par bremžu sistēmas tipu nav noteiktas.

4.2.4.4.   Bremzēšanas vadība

4.2.4.4.1.   Avārijas bremzēšanas vadība

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Ir pieejamas vismaz divas neatkarīgas avārijas bremzēšanas vadības ierīces, lai mašīnists, atrodoties parastajā vadīšanas vietā, vienkārši un ar vienu kustību ar vienu roku varētu iedarbināt avārijas bremzes.
  Šo divu ierīču secīgu iedarbināšanu var ņemt vērā, apliecinot atbilstību 4.2.4.2.2. punkta 3. tabulā norādītajai drošības prasībai Nr. 1.
  Viena no šīm divām ierīcēm ir sarkana spiedpoga (spiedpoga sēnes formā).
  Ja šīs divas ierīces ir aktivizētas, avārijas bremzēšanas stāvokli fiksē ar pašbloķējošas mehāniskas ierīces palīdzību. Šo stāvokli iespējams pārtraukt vienīgi ar apzinātu darbību. |
| --- | --- |

2.

Ir pieejamas vismaz divas neatkarīgas avārijas bremzēšanas vadības ierīces, lai mašīnists, atrodoties parastajā vadīšanas vietā, vienkārši un ar vienu kustību ar vienu roku varētu iedarbināt avārijas bremzes.

Šo divu ierīču secīgu iedarbināšanu var ņemt vērā, apliecinot atbilstību 4.2.4.2.2. punkta 3. tabulā norādītajai drošības prasībai Nr. 1.

Viena no šīm divām ierīcēm ir sarkana spiedpoga (spiedpoga sēnes formā).

Ja šīs divas ierīces ir aktivizētas, avārijas bremzēšanas stāvokli fiksē ar pašbloķējošas mehāniskas ierīces palīdzību. Šo stāvokli iespējams pārtraukt vienīgi ar apzinātu darbību.

| 3. | Atbilstīgi CCS SITS noteiktajām prasībām aktivizēt avārijas bremzēšanu jāspēj arī vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu borta sistēmai. |
| --- | --- |

3.

Atbilstīgi CCS SITS noteiktajām prasībām aktivizēt avārijas bremzēšanu jāspēj arī vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu borta sistēmai.

| 4. | Ja komanda netiek atcelta, avārijas bremzēšanas aktivizācijas rezultātā pastāvīgi un automātiski notiek šādas darbības:






  — | bremžu vadības līnijā avārijas bremzēšanas signāls tiek pārraidīts visā vilciena garumā, |
| --- | --- | --- |

4.

Ja komanda netiek atcelta, avārijas bremzēšanas aktivizācijas rezultātā pastāvīgi un automātiski notiek šādas darbības:

—

bremžu vadības līnijā avārijas bremzēšanas signāls tiek pārraidīts visā vilciena garumā,

| — | ne ilgāk kā divās sekundēs tiek atvienots viss vilces spēks; šo atvienošanu nevar atiestatīt, kamēr mašīnists nav atcēlis vilces komandu, |
| --- | --- |

—

ne ilgāk kā divās sekundēs tiek atvienots viss vilces spēks; šo atvienošanu nevar atiestatīt, kamēr mašīnists nav atcēlis vilces komandu,

| — | tiek aizturētas visas “bremžu atlaišanas” komandas vai darbības. |
| --- | --- |

—

tiek aizturētas visas “bremžu atlaišanas” komandas vai darbības.

4.2.4.4.2.   Darba bremzēšanas vadība

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Darba bremzēšanas funkcija ļauj mašīnistam vilciena kustības ātruma regulēšanai pielāgot (pieliekot vai atlaižot) bremzēšanas spēku (tostarp bremžu atlaišanu un maksimālo bremzēšanas spēku) minimālo un maksimālo vērtību robežās vismaz septiņu pakāpju diapazonā. |
| --- | --- |

2.

Darba bremzēšanas funkcija ļauj mašīnistam vilciena kustības ātruma regulēšanai pielāgot (pieliekot vai atlaižot) bremzēšanas spēku (tostarp bremžu atlaišanu un maksimālo bremzēšanas spēku) minimālo un maksimālo vērtību robežās vismaz septiņu pakāpju diapazonā.

| 3. | Vilcienā ir aktīva tikai viena darba bremzēšanas vadības iekārta. Lai izpildītu šo prasību, jābūt iespējai darba bremzēšanas funkciju izolēt no citu vilciena formējumu veidojošo vienību darba bremzēšanas vadības iekārtām, kā noteikts pastāvīgiem un iepriekš noteiktiem formējumiem. |
| --- | --- |

3.

Vilcienā ir aktīva tikai viena darba bremzēšanas vadības iekārta. Lai izpildītu šo prasību, jābūt iespējai darba bremzēšanas funkciju izolēt no citu vilciena formējumu veidojošo vienību darba bremzēšanas vadības iekārtām, kā noteikts pastāvīgiem un iepriekš noteiktiem formējumiem.

| 4. | Ja vilciena ātrums ir lielāks par 15 km/h, mašīnistam aktivizējot darba bremzēšanu, automātiski atslēdzas viss vilces spēks. Šo atvienošanu nevar atiestatīt, kamēr mašīnists nav atcēlis vilces komandu. |
| --- | --- |

4.

Ja vilciena ātrums ir lielāks par 15 km/h, mašīnistam aktivizējot darba bremzēšanu, automātiski atslēdzas viss vilces spēks. Šo atvienošanu nevar atiestatīt, kamēr mašīnists nav atcēlis vilces komandu.

Piezīmes

| — | Ja darba bremzēšanu un vilci kontrolē automātiska ātruma regulēšanas funkcija, mašīnistam nav jāatceļ vilces atslēgšana. |
| --- | --- |

—

Ja darba bremzēšanu un vilci kontrolē automātiska ātruma regulēšanas funkcija, mašīnistam nav jāatceļ vilces atslēgšana.

| — | Ja vilciena ātrums ir lielāks par 15 km/h ar vilci, īpašā nolūkā (bremžu komponentu atbrīvošanai no ledus, tīrīšanai utt.) var apzināti lietot berzes bremzes. Jānovērš iespēja šo īpašo funkciju lietot gadījumos, kad iedarbinātas avārijas vai darba bremzes. |
| --- | --- |

—

Ja vilciena ātrums ir lielāks par 15 km/h ar vilci, īpašā nolūkā (bremžu komponentu atbrīvošanai no ledus, tīrīšanai utt.) var apzināti lietot berzes bremzes. Jānovērš iespēja šo īpašo funkciju lietot gadījumos, kad iedarbinātas avārijas vai darba bremzes.

4.2.4.4.3.   Tiešās bremzēšanas vadība

| 1. | Lokomotīves (vienības, kas paredzētas kravas vagonu vai pasažieru vagonu vilkšanai), kas novērtētas vispārējai ekspluatācijai, aprīko ar tiešās bremzēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Lokomotīves (vienības, kas paredzētas kravas vagonu vai pasažieru vagonu vilkšanai), kas novērtētas vispārējai ekspluatācijai, aprīko ar tiešās bremzēšanas sistēmu.

| 2. | Tiešās bremzēšanas sistēma nodrošina iespēju pielikt bremzēšanas spēku tikai attiecīgajai vienībai vai vienībām neatkarīgi no galvenās bremzēšanas vadības, nebremzējot vilciena pārējās vienības. |
| --- | --- |

2.

Tiešās bremzēšanas sistēma nodrošina iespēju pielikt bremzēšanas spēku tikai attiecīgajai vienībai vai vienībām neatkarīgi no galvenās bremzēšanas vadības, nebremzējot vilciena pārējās vienības.

4.2.4.4.4.   Dinamiskās bremzēšanas vadība

Ja vienība aprīkota ar dinamisko bremžu sistēmu:

| 1. | jāspēj novērst reģeneratīvās bremzēšanas izmantošanu elektrovilcieniem, lai nenotiktu enerģijas atpakaļpadeve uz gaisvadu kontaktlīniju, ja līnija, pa kuru vilciens pārvietojas, to nepieļauj.
  Skatīt arī 4.2.8.2.3. punktu par reģeneratīvo bremzēšanu. |
| --- | --- |

1.

jāspēj novērst reģeneratīvās bremzēšanas izmantošanu elektrovilcieniem, lai nenotiktu enerģijas atpakaļpadeve uz gaisvadu kontaktlīniju, ja līnija, pa kuru vilciens pārvietojas, to nepieļauj.

Skatīt arī 4.2.8.2.3. punktu par reģeneratīvo bremzēšanu.

| 2. | dinamisko bremzēšanu atļauts lietot neatkarīgi no citām bremžu sistēmām vai kopā ar citām bremžu sistēmām (jaukta bremzēšana). |
| --- | --- |

2.

dinamisko bremzēšanu atļauts lietot neatkarīgi no citām bremžu sistēmām vai kopā ar citām bremžu sistēmām (jaukta bremzēšana).

| 3. | Ja lokomotīvēs dinamiskās bremzes izmanto neatkarīgi no citām bremžu sistēmām, jābūt iespējai dinamiskās bremzēšanas spēka maksimālo vērtību un maiņas tempu ierobežot līdz iepriekš noteiktām vērtībām. |
| --- | --- |

3.

Ja lokomotīvēs dinamiskās bremzes izmanto neatkarīgi no citām bremžu sistēmām, jābūt iespējai dinamiskās bremzēšanas spēka maksimālo vērtību un maiņas tempu ierobežot līdz iepriekš noteiktām vērtībām.

Piezīme. Šis ierobežojums attiecas uz spēkiem, kas iedarbojas uz sliežu ceļu, kad lokomotīve(-es) ir integrēta(-as) vilcienā. To var piemērot ekspluatācijas līmenī, nosakot vērtības, kas vajadzīgas savietojamībai ar konkrētu līniju (piemēram, līniju ar stāvu kritumu un mazu līkuma rādiusu).

4.2.4.4.5.   Stāvbremzes vadība

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām.

| 2. | Bremzējot ar stāvbremzi, noteikts bremzēšanas spēks tiek pielikts uz neierobežoti ilgu laiku, kurā uz borta var nebūt pieejama nekāda enerģija. |
| --- | --- |

2.

Bremzējot ar stāvbremzi, noteikts bremzēšanas spēks tiek pielikts uz neierobežoti ilgu laiku, kurā uz borta var nebūt pieejama nekāda enerģija.

| 3. | Stāvēšanas laikā jābūt iespējai atlaist stāvbremzi jebkurā situācijā, arī glābšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

Stāvēšanas laikā jābūt iespējai atlaist stāvbremzi jebkurā situācijā, arī glābšanas vajadzībām.

| 4. | Vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, un lokomotīvēm, kuras novērtē vispārējai ekspluatācijai, stāvbremzes vadība tiek aktivizēta automātiski, vienību izslēdzot. Citām vienībām stāvbremzes vadību aktivizē manuāli vai automātiski, vienību izslēdzot. |
| --- | --- |

4.

Vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, un lokomotīvēm, kuras novērtē vispārējai ekspluatācijai, stāvbremzes vadība tiek aktivizēta automātiski, vienību izslēdzot. Citām vienībām stāvbremzes vadību aktivizē manuāli vai automātiski, vienību izslēdzot.

Piezīme. Stāvbremzes bremzēšanas spēka pielikšana var būt atkarīga no galvenās bremzēšanas funkcijas stāvokļa; tai jābūt efektīvai, ja uz borta pazūd enerģija galvenās bremzēšanas funkcijas lietošanai vai ja šī enerģija palielināsies vai samazināsies (pēc vienības iedarbināšanas vai izslēgšanas).

4.2.4.5.   Bremzēšanas veiktspēja

4.2.4.5.1.   Vispārīgas prasības

| 1. | Vienības (vilciena sekcijas vai ritekļa) bremzēšanas veiktspēju (palēninājums = ātruma un ekvivalentā atbildes reakcijas laika funkcija) nosaka ar aprēķiniem līdzenam sliežu ceļam saskaņā ar J-1. papildinājuma 23. rindā minēto specifikāciju.
  Visus aprēķinus veic riteņa diametriem, kas atbilst jaunu, daļēji nodilušu un nodilušu riteņu diametram, un tajos ietver nepieciešamā riteņa un sliedes saķeres līmeņa aprēķinu (skatīt 4.2.4.6.1. punktu). |
| --- | --- |

1.

Vienības (vilciena sekcijas vai ritekļa) bremzēšanas veiktspēju (palēninājums = ātruma un ekvivalentā atbildes reakcijas laika funkcija) nosaka ar aprēķiniem līdzenam sliežu ceļam saskaņā ar J-1. papildinājuma 23. rindā minēto specifikāciju.

Visus aprēķinus veic riteņa diametriem, kas atbilst jaunu, daļēji nodilušu un nodilušu riteņu diametram, un tajos ietver nepieciešamā riteņa un sliedes saķeres līmeņa aprēķinu (skatīt 4.2.4.6.1. punktu).

| 2. | Pamato berzes koeficientus, ko izmanto berzes bremžu iekārtās un ņem vērā aprēķinos (skatīt J-1. papildinājuma 24. rindā minēto specifikāciju). |
| --- | --- |

2.

Pamato berzes koeficientus, ko izmanto berzes bremžu iekārtās un ņem vērā aprēķinos (skatīt J-1. papildinājuma 24. rindā minēto specifikāciju).

| 3. | Bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic diviem vadības režīmiem – avārijas bremzēšanas un maksimālajam darba bremzēšanas režīmam. |
| --- | --- |

3.

Bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic diviem vadības režīmiem – avārijas bremzēšanas un maksimālajam darba bremzēšanas režīmam.

| 4. | Bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic projektēšanas posmā un pēc 6.2.3.8. un 6.2.3.9. punktā noteiktās fiziskās testēšanas tos pārskata (parametru korekcija), lai nodrošinātu atbilstību testa rezultātiem.
  Galīgo (testēšanas rezultātiem atbilstīgo) bremzēšanas veiktspējas aprēķinu iekļauj 4.2.12. punktā norādītajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic projektēšanas posmā un pēc 6.2.3.8. un 6.2.3.9. punktā noteiktās fiziskās testēšanas tos pārskata (parametru korekcija), lai nodrošinātu atbilstību testa rezultātiem.

Galīgo (testēšanas rezultātiem atbilstīgo) bremzēšanas veiktspējas aprēķinu iekļauj 4.2.12. punktā norādītajā tehniskajā dokumentācijā.

| 5. | Maksimālajam vidējam palēninājumam, ko nodrošina visas lietošanā esošās bremzes, ieskaitot arī no bremzēšanas neatkarīgo riteņa/sliedes saķeri, ir jābūt mazākam par 2,5 m/s2. Šī prasība ir saistīta ar sliežu ceļa pretestību garenvirzienā. |
| --- | --- |

5.

Maksimālajam vidējam palēninājumam, ko nodrošina visas lietošanā esošās bremzes, ieskaitot arī no bremzēšanas neatkarīgo riteņa/sliedes saķeri, ir jābūt mazākam par 2,5 m/s2. Šī prasība ir saistīta ar sliežu ceļa pretestību garenvirzienā.

4.2.4.5.2.   Avārijas bremzēšana

Atbildes reakcijas laiks

| 1. | Vienībām, kas novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, ekvivalentais atbildes reakcijas laiks (1) un kavējuma laiks (1), ko novērtē, izmantojot iedarbinātas avārijas bremzes kopējo bremzēšanas spēku, avārijas bremzēšanas komandai ir mazāks par šādām vērtībām:






  — | ekvivalentais atbildes reakcijas laiks:






  — | 3 sekundes vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vienībām, kas novērtētas pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos, ekvivalentais atbildes reakcijas laiks (1) un kavējuma laiks (1), ko novērtē, izmantojot iedarbinātas avārijas bremzes kopējo bremzēšanas spēku, avārijas bremzēšanas komandai ir mazāks par šādām vērtībām:

—

ekvivalentais atbildes reakcijas laiks:

—

3 sekundes vienībām, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks;

| — | 5 sekundes pārējām vienībām, |
| --- | --- |

—

5 sekundes pārējām vienībām,

| — | kavējuma laiks – 2 sekundes. |
| --- | --- |

—

kavējuma laiks – 2 sekundes.

| 2. | Vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai, atbildes reakcijas laikam jābūt atbilstīgam UIC bremžu sistēmai noteiktajām prasībām (skatīt arī 4.2.4.3. punktu – bremzēšanas sistēma ir savietojama ar UIC bremžu sistēmu). |
| --- | --- |

2.

Vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai, atbildes reakcijas laikam jābūt atbilstīgam UIC bremžu sistēmai noteiktajām prasībām (skatīt arī 4.2.4.3. punktu – bremzēšanas sistēma ir savietojama ar UIC bremžu sistēmu).

Palēninājuma aprēķināšana

| 3. | Visām vienībām avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic atbilstīgi J-1. papildinājuma 26. rindā minētajai specifikācijai. Palēninājuma diagrammu un bremzēšanas ceļa garumus nosaka pie šāda sākotnējā kustības ātruma (ja tas mazāks par vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu): 30 km/h, 100 km/h, 120 km/h, 140 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 230 km/h, 300 km/h, vienības maksimālais konstruktīvais ātrums. |
| --- | --- |

3.

Visām vienībām avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic atbilstīgi J-1. papildinājuma 26. rindā minētajai specifikācijai. Palēninājuma diagrammu un bremzēšanas ceļa garumus nosaka pie šāda sākotnējā kustības ātruma (ja tas mazāks par vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu): 30 km/h, 100 km/h, 120 km/h, 140 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 230 km/h, 300 km/h, vienības maksimālais konstruktīvais ātrums.

| 4. | Vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai, nosaka arī bremzes pretsvara procentu (lambda).
  Specifikācijas, uz kuru izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 25. rindā, 5.12. punktā ir noteikts, kā no palēninājuma aprēķina vai no vienības bremzēšanas ceļa var noteikt citus parametrus (bremzes pretsvara procentu (lambda), bremzēto masu). |
| --- | --- |

4.

Vienībām, kas projektētas un novērtētas vispārējai ekspluatācijai, nosaka arī bremzes pretsvara procentu (lambda).

Specifikācijas, uz kuru izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 25. rindā, 5.12. punktā ir noteikts, kā no palēninājuma aprēķina vai no vienības bremzēšanas ceļa var noteikt citus parametrus (bremzes pretsvara procentu (lambda), bremzēto masu).

| 5. | Avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic divos dažādos bremžu sistēmas režīmos, ņemot vērā kustību traucētos apstākļos.






  — | Parastajā darba režīmā – bremžu sistēma nav bojāta, berzes bremžu iekārtai izmantotas berzes koeficientu nominālās vērtības (atbilst sausiem ceļa apstākļiem). Veicot šādu aprēķinu, iegūst bremzēšanas veiktspēju parastajā darba režīmā. |
| --- | --- | --- |

5.

Avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic divos dažādos bremžu sistēmas režīmos, ņemot vērā kustību traucētos apstākļos.

—

Parastajā darba režīmā – bremžu sistēma nav bojāta, berzes bremžu iekārtai izmantotas berzes koeficientu nominālās vērtības (atbilst sausiem ceļa apstākļiem). Veicot šādu aprēķinu, iegūst bremzēšanas veiktspēju parastajā darba režīmā.

| — | Avārijas režīmā – atbilst 4.2.4.2.2. punktā minētajām atteicēm, bīstamība Nr. 3, un berzes bremžu iekārtai izmantotas berzes koeficientu nominālās vērtības. Avārijas režīmā ņem vērā iespējamās atsevišķās atteices; tāpēc avārijas bremzēšanas veiktspēju nosaka gadījumam, kad atsevišķas atteices noved pie garākā bremzēšanas ceļa, kā arī skaidri norāda attiecīgo atsevišķo atteici (attiecīgais komponents un atteices režīms, atteiču proporcija, ja ir). |
| --- | --- |

—

Avārijas režīmā – atbilst 4.2.4.2.2. punktā minētajām atteicēm, bīstamība Nr. 3, un berzes bremžu iekārtai izmantotas berzes koeficientu nominālās vērtības. Avārijas režīmā ņem vērā iespējamās atsevišķās atteices; tāpēc avārijas bremzēšanas veiktspēju nosaka gadījumam, kad atsevišķas atteices noved pie garākā bremzēšanas ceļa, kā arī skaidri norāda attiecīgo atsevišķo atteici (attiecīgais komponents un atteices režīms, atteiču proporcija, ja ir).

| — | Kustība traucētos apstākļos – turklāt, aprēķinot avārijas bremzēšanas veiktspēju, izmanto samazinātas berzes koeficienta vērtības, ņemot vērā temperatūras un mitruma robežvērtības (skatīt J-1. papildinājuma 27. rindā minētās specifikācijas 5.3.1.4. punktu). |
| --- | --- |

—

Kustība traucētos apstākļos – turklāt, aprēķinot avārijas bremzēšanas veiktspēju, izmanto samazinātas berzes koeficienta vērtības, ņemot vērā temperatūras un mitruma robežvērtības (skatīt J-1. papildinājuma 27. rindā minētās specifikācijas 5.3.1.4. punktu).

Piezīme. Šie atšķirīgie režīmi un apstākļi jāņem vērā it īpaši tajos gadījumos, ja dzelzceļu sistēmas optimizācijas nolūkā ieviestas modernas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu sistēmas (piemēram, ETCS).

| 6. | Avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic šādiem trim slodzes režīmiem:






  — | minimālā slodze –“konstrukcijas masa darba režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā), |
| --- | --- | --- |

6.

Avārijas bremzēšanas veiktspējas aprēķinus veic šādiem trim slodzes režīmiem:

—

minimālā slodze –“konstrukcijas masa darba režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā),

| — | normāla slodze – “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā), |
| --- | --- |

—

normāla slodze – “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā),

| — | maksimālā bremzēšanas slodze – slodzes režīms, kas mazāks par vai vienāds ar “konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā).
  Ja šis slodzes režīms ir mazāks par “konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā”, to pamato un norāda 4.2.12.2. punktā aprakstītajā vispārējā dokumentācijā. |
| --- | --- |

—

maksimālā bremzēšanas slodze – slodzes režīms, kas mazāks par vai vienāds ar “konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā” (kā aprakstīts 4.2.2.10. punktā).

Ja šis slodzes režīms ir mazāks par “konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā”, to pamato un norāda 4.2.12.2. punktā aprakstītajā vispārējā dokumentācijā.

| 7. | Veic testus, lai pārbaudītu avārijas bremzēšanas aprēķinu, saskaņā ar 6.2.3.8. punktā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. |
| --- | --- |

7.

Veic testus, lai pārbaudītu avārijas bremzēšanas aprēķinu, saskaņā ar 6.2.3.8. punktā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru.

| 8. | Katram slodzes režīmam zemāko rezultātu (t. i., rezultātu, kas noved pie garākā bremzēšanas ceļa), kas iegūts “avārijas bremzēšanas veiktspējas normālā ekspluatācijas režīmā” aprēķinos pie maksimālā konstruktīvā ātruma (kas pārskatīts atbilstīgi iepriekš noteikto testu rezultātiem), norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

8.

Katram slodzes režīmam zemāko rezultātu (t. i., rezultātu, kas noved pie garākā bremzēšanas ceļa), kas iegūts “avārijas bremzēšanas veiktspējas normālā ekspluatācijas režīmā” aprēķinos pie maksimālā konstruktīvā ātruma (kas pārskatīts atbilstīgi iepriekš noteikto testu rezultātiem), norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 9. | Turklāt vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, bremzēšanas ceļš “avārijas bremzēšanas veiktspējas normālā ekspluatācijas režīmā” gadījumā nedrīkst pārsniegt šādas vērtības slodzes režīmam “normāla slodze”:






  — | 5 360 m no ātruma 350 km/h (ja < = maksimālais konstruktīvais ātrums), |
| --- | --- | --- |

9.

Turklāt vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, bremzēšanas ceļš “avārijas bremzēšanas veiktspējas normālā ekspluatācijas režīmā” gadījumā nedrīkst pārsniegt šādas vērtības slodzes režīmam “normāla slodze”:

—

5 360 m no ātruma 350 km/h (ja < = maksimālais konstruktīvais ātrums),

| — | 3 650 m no ātruma 300 km/h (ja < = maksimālais konstruktīvais ātrums), |
| --- | --- |

—

3 650 m no ātruma 300 km/h (ja < = maksimālais konstruktīvais ātrums),

| — | 2 430 m no ātruma 250 km/h, |
| --- | --- |

—

2 430 m no ātruma 250 km/h,

| — | 1 500 m no ātruma 200 km/h. |
| --- | --- |

—

1 500 m no ātruma 200 km/h.

4.2.4.5.3.   Darba bremzēšana

Palēninājuma aprēķināšana

| 1. | Visām vienībām darba bremzēšanas maksimālās veiktspējas aprēķinus veic atbilstīgi specifikācijai, uz ko izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 28. rindā, bremžu sistēmas normālajā režīmā, izmantojot berzes koeficientu nominālo vērtību, kuru lieto berzes bremžu iekārta slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” pie maksimālā konstruktīvā ātruma. |
| --- | --- |

1.

Visām vienībām darba bremzēšanas maksimālās veiktspējas aprēķinus veic atbilstīgi specifikācijai, uz ko izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 28. rindā, bremžu sistēmas normālajā režīmā, izmantojot berzes koeficientu nominālo vērtību, kuru lieto berzes bremžu iekārta slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” pie maksimālā konstruktīvā ātruma.

| 2. | Veic testus, lai pārbaudītu maksimālās darba bremzēšanas aprēķinus, saskaņā ar 6.2.3.9. punktā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru. |
| --- | --- |

2.

Veic testus, lai pārbaudītu maksimālās darba bremzēšanas aprēķinus, saskaņā ar 6.2.3.9. punktā noteikto atbilstības novērtēšanas procedūru.

Darba bremzēšanas maksimālā veiktspēja

| 3. | Ja darba bremzēšanas konstruktīvā veiktspēja ir lielāka par avārijas bremzēšanas veiktspēju, jābūt iespējai ierobežot darba bremzēšanas maksimālo veiktspēju (ar bremzēšanas vadības sistēmas attiecīgu konstrukciju vai kā tehniskās apkopes pasākumu) līdz zemākam līmenim, kas nepārsniedz avārijas bremzēšanas veiktspēju. |
| --- | --- |

3.

Ja darba bremzēšanas konstruktīvā veiktspēja ir lielāka par avārijas bremzēšanas veiktspēju, jābūt iespējai ierobežot darba bremzēšanas maksimālo veiktspēju (ar bremzēšanas vadības sistēmas attiecīgu konstrukciju vai kā tehniskās apkopes pasākumu) līdz zemākam līmenim, kas nepārsniedz avārijas bremzēšanas veiktspēju.

Piezīme. Dalībvalsts drošības apsvērumu dēļ var pieprasīt, lai avārijas bremzēšanas veiktspēja būtu lielāka nekā darba bremzēšanas maksimālā veiktspēja, taču tā nekādā gadījumā nevar liegt piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri lieto darba bremzes ar augstāku maksimālo veiktspēju, ja vien attiecīgā dalībvalsts nevar pierādīt, ka šāda rīcība apdraud valstī noteikto drošības līmeni.

4.2.4.5.4.   Siltumietilpības aprēķini

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām.

| 2. | Attiecībā uz SCM šīs prasības izpildi atļauts verificēt ar riteņu un bremžu iekārtas temperatūras mērījumiem. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz SCM šīs prasības izpildi atļauts verificēt ar riteņu un bremžu iekārtas temperatūras mērījumiem.

| 3. | Bremzēšanas siltumietilpību verificē, izmantojot aprēķinus, kas pierāda, ka bremzēšanas sistēma projektēta tā, lai normālā režīmā izturētu bremzēšanas enerģijas izkliedi. References vērtības, ko šajos aprēķinos izmanto bremzēšanas sistēmas komponentiem, kas izkliedē enerģiju, apstiprina, vai nu veicot siltumiedarbības testēšanu, vai pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi.
  Šajos aprēķinos ietver situāciju, kad vilcienam, ar maksimālo ātrumu (laika intervāls, kas vajadzīgs, lai vilciens uzņemtu maksimālo ātrumu) braucot pa līdzenu sliežu ceļu, slodzes režīmā “maksimālā bremzēšanas slodze” divas reizes pēc kārtas tiek izmantota avārijas bremzēšana.
  Ja vienību nevar ekspluatēt atsevišķi kā vilcienu, norāda aprēķinā izmantoto laika intervālu starp divām secīgām avārijas bremzēšanām. |
| --- | --- |

3.

Bremzēšanas siltumietilpību verificē, izmantojot aprēķinus, kas pierāda, ka bremzēšanas sistēma projektēta tā, lai normālā režīmā izturētu bremzēšanas enerģijas izkliedi. References vērtības, ko šajos aprēķinos izmanto bremzēšanas sistēmas komponentiem, kas izkliedē enerģiju, apstiprina, vai nu veicot siltumiedarbības testēšanu, vai pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi.

Šajos aprēķinos ietver situāciju, kad vilcienam, ar maksimālo ātrumu (laika intervāls, kas vajadzīgs, lai vilciens uzņemtu maksimālo ātrumu) braucot pa līdzenu sliežu ceļu, slodzes režīmā “maksimālā bremzēšanas slodze” divas reizes pēc kārtas tiek izmantota avārijas bremzēšana.

Ja vienību nevar ekspluatēt atsevišķi kā vilcienu, norāda aprēķinā izmantoto laika intervālu starp divām secīgām avārijas bremzēšanām.

| 4. | Ar aprēķiniem slodzes režīmam “maksimālā bremzēšanas slodze” nosaka arī līnijas maksimālā slīpuma, attiecīgā garuma un bremžu sistēmai paredzētā ekspluatācijas ātruma ietekmi uz bremzēšanas siltumietilpību, izmantojot darba bremzēšanu, lai nodrošinātu nemainīgu vilciena kustības ātrumu.
  Rezultātu (līnijas maksimālo slīpumu, attiecīgo garumu un ekspluatācijas ātrumu) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā ritošā sastāva dokumentācijā.
  Attiecībā uz slīpumu iesaka ņemt vērā šādu “references gadījumu”: notur 80 km/h lielu ātrumu 46 km garā ceļa posmā ar nemainīgu slīpumu 21 ‰ apmērā. Izmantojot šo references gadījumu, dokumentācijā var norādīt tikai atbilstību tam. |
| --- | --- |

4.

Ar aprēķiniem slodzes režīmam “maksimālā bremzēšanas slodze” nosaka arī līnijas maksimālā slīpuma, attiecīgā garuma un bremžu sistēmai paredzētā ekspluatācijas ātruma ietekmi uz bremzēšanas siltumietilpību, izmantojot darba bremzēšanu, lai nodrošinātu nemainīgu vilciena kustības ātrumu.

Rezultātu (līnijas maksimālo slīpumu, attiecīgo garumu un ekspluatācijas ātrumu) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā ritošā sastāva dokumentācijā.

Attiecībā uz slīpumu iesaka ņemt vērā šādu “references gadījumu”: notur 80 km/h lielu ātrumu 46 km garā ceļa posmā ar nemainīgu slīpumu 21 ‰ apmērā. Izmantojot šo references gadījumu, dokumentācijā var norādīt tikai atbilstību tam.

| 5. | Vienības, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, papildus projektē ekspluatācijai ar bremzēšanas sistēmu normālā režīmā un slodzes režīmā “maksimālā bremzēšanas slodze” pie ātruma, kurš atbilst 90 % no maksimālā ekspluatācijas ātruma, pie maksimālā krituma 25 ‰ apmērā 10 km garā ceļa posmā un pie maksimālā krituma 35 ‰ apmērā 6 km garā ceļa posmā. |
| --- | --- |

5.

Vienības, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, papildus projektē ekspluatācijai ar bremzēšanas sistēmu normālā režīmā un slodzes režīmā “maksimālā bremzēšanas slodze” pie ātruma, kurš atbilst 90 % no maksimālā ekspluatācijas ātruma, pie maksimālā krituma 25 ‰ apmērā 10 km garā ceļa posmā un pie maksimālā krituma 35 ‰ apmērā 6 km garā ceļa posmā.

4.2.4.5.5.   Stāvbremzes

Veiktspēja

| 1. | Vienību (vilcienu vai ritekli) slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā” bez enerģijas padeves 40 ‰ slīpumā notur imobilizētu pastāvīgā nekustīgā stāvoklī. |
| --- | --- |

1.

Vienību (vilcienu vai ritekli) slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā” bez enerģijas padeves 40 ‰ slīpumā notur imobilizētu pastāvīgā nekustīgā stāvoklī.

| 2. | Imobilizāciju panāk ar stāvbremzes funkciju un papildlīdzekļiem (piemēram, ķīļiem) gadījumos, kad ar stāvbremzi vien nav iespējams nodrošināt vajadzīgo veiktspēju. Nepieciešamajiem papildlīdzekļiem ir jābūt pieejamiem vilcienā. |
| --- | --- |

2.

Imobilizāciju panāk ar stāvbremzes funkciju un papildlīdzekļiem (piemēram, ķīļiem) gadījumos, kad ar stāvbremzi vien nav iespējams nodrošināt vajadzīgo veiktspēju. Nepieciešamajiem papildlīdzekļiem ir jābūt pieejamiem vilcienā.

Aprēķins

| 3. | Vienības (vilciena vai ritekļa) stāvbremžu veiktspēju aprēķina atbilstīgi specifikācijai, uz ko izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 29. rindā. Rezultātu (slīpumu, kurā vienība imobilizēta tikai ar stāvbremzi) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Vienības (vilciena vai ritekļa) stāvbremžu veiktspēju aprēķina atbilstīgi specifikācijai, uz ko izdarīta atsauce J-1. papildinājuma 29. rindā. Rezultātu (slīpumu, kurā vienība imobilizēta tikai ar stāvbremzi) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.4.6.   Riteņa un sliedes saķeres profils – riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma

4.2.4.6.1.   Riteņa un sliedes saķeres profila robežvērtība

| 1. | Vienības bremzēšanas sistēmas konstrukcija ir tāda, lai avārijas bremzēšanas veiktspēja (ietverot dinamisko bremzēšanu, ja tā veicina veiktspēju) un darba bremzēšanas veiktspēja (neiedarbinot dinamisko bremzēšanu) pie ātruma > 30 km/h un < 250 km/h nepārsniegtu riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,15 katram riteņpārim, izņemot šādus gadījumus:






  — | vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kam ir septiņas vai mazāk asis, riteņa un sliedes saķeres aprēķinātā vērtība nedrīkst pārsniegt 0,13, |
| --- | --- | --- |

1.

Vienības bremzēšanas sistēmas konstrukcija ir tāda, lai avārijas bremzēšanas veiktspēja (ietverot dinamisko bremzēšanu, ja tā veicina veiktspēju) un darba bremzēšanas veiktspēja (neiedarbinot dinamisko bremzēšanu) pie ātruma > 30 km/h un < 250 km/h nepārsniegtu riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,15 katram riteņpārim, izņemot šādus gadījumus:

—

vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kam ir septiņas vai mazāk asis, riteņa un sliedes saķeres aprēķinātā vērtība nedrīkst pārsniegt 0,13,

| — | vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kam ir 20 vai vairāk asis, riteņa un sliedes saķeres aprēķinātā vērtība slodzes režīmā “minimālā slodze” drīkst pārsniegt 0,15, bet nedrīkst būt augstāka par 0,17. |
| --- | --- |

—

vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos un kam ir 20 vai vairāk asis, riteņa un sliedes saķeres aprēķinātā vērtība slodzes režīmā “minimālā slodze” drīkst pārsniegt 0,15, bet nedrīkst būt augstāka par 0,17.

Piezīme. Slodzes režīmam “normāla slodze” nepiemēro nekādu izņēmumu, proti, uz to attiecas robežvērtība 0,15.

Šo minimālo asu skaitu var samazināt līdz 16 asīm, ja attiecībā uz slodzes režīmu “minimālā slodze” veic 4.2.4.6.2. iedaļā noteikto testu par RPA sistēmas efektivitāti un ja tiek iegūts pozitīvs rezultāts.

Ātruma diapazonā > 250 km/h un < = 350 km/h trīs iepriekš minētās robežvērtības lineāri samazinās, lai tās tiktu samazinātas par 0,05 pie 350 km/h.

| 2. | Minēto prasību piemēro arī 4.2.4.4.3. punktā izklāstītajai tiešās bremzēšanas komandai. |
| --- | --- |

2.

Minēto prasību piemēro arī 4.2.4.4.3. punktā izklāstītajai tiešās bremzēšanas komandai.

| 3. | Aprēķinot stāvbremžu veiktspēju, vienības konstrukcijai nav jānodrošina riteņa un sliedes saķeres vērtība virs 0,12. |
| --- | --- |

3.

Aprēķinot stāvbremžu veiktspēju, vienības konstrukcijai nav jānodrošina riteņa un sliedes saķeres vērtība virs 0,12.

| 4. | Šīs riteņa un sliedes saķeres robežvērtības verificē, veicot aprēķinus ar mazāko riteņa diametru un visos 3 slodzes režīmos, kas norādīti 4.2.4.5.2. punktā. |
| --- | --- |

4.

Šīs riteņa un sliedes saķeres robežvērtības verificē, veicot aprēķinus ar mazāko riteņa diametru un visos 3 slodzes režīmos, kas norādīti 4.2.4.5.2. punktā.

Visas saķeres vērtības noapaļo līdz divām decimālzīmēm aiz komata.

4.2.4.6.2.   Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma

| 1. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (turpmāk – “RPA”) ir sistēma, kas paredzēta pieejamās saķeres maksimālai izmantošanai, kontrolēti samazinot un atjaunojot bremzēšanas spēku, lai novērstu riteņpāru bloķēšanu un nekontrolētu slīdēšanu, tādējādi samazinot bremzēšanas ceļu garumu un novēršot iespējamus riteņu bojājumus. |
| --- | --- |

1.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (turpmāk – “RPA”) ir sistēma, kas paredzēta pieejamās saķeres maksimālai izmantošanai, kontrolēti samazinot un atjaunojot bremzēšanas spēku, lai novērstu riteņpāru bloķēšanu un nekontrolētu slīdēšanu, tādējādi samazinot bremzēšanas ceļu garumu un novēršot iespējamus riteņu bojājumus.

Prasības RPA sistēmas esībai un tās lietošanai vienībās

| 2. | Vienības ar maksimālo ekspluatācijas ātrumu, kas pārsniedz 150 km/h, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Vienības ar maksimālo ekspluatācijas ātrumu, kas pārsniedz 150 km/h, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu.

| 3. | Vienības, kuras aprīkotas ar bremžu klučiem uz riteņa velšanās virsmas un kuru bremzēšanas veiktspēja ātruma diapazonā > 30 km/h pārsniedz riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,12, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu.
  Vienības, kuras nav aprīkotas ar bremžu klučiem uz riteņa velšanās virsmas un kuru bremzēšanas veiktspēja ātruma diapazonā > 30 km/h pārsniedz riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,11, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

3.

Vienības, kuras aprīkotas ar bremžu klučiem uz riteņa velšanās virsmas un kuru bremzēšanas veiktspēja ātruma diapazonā > 30 km/h pārsniedz riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,12, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu.

Vienības, kuras nav aprīkotas ar bremžu klučiem uz riteņa velšanās virsmas un kuru bremzēšanas veiktspēja ātruma diapazonā > 30 km/h pārsniedz riteņa un sliedes saķeres aprēķināto vērtību 0,11, aprīko ar riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu.

| 4. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmai iepriekš noteikto prasību piemēro diviem bremžu režīmiem: avārijas bremzēšanai un darba bremzēšanai.
  Šo prasību piemēro arī dinamiskās bremzēšanas sistēmai, kas iekļauta darba bremzēšanas sistēmā un kas var būt iekļauta avārijas bremzēšanas sistēmā (skatīt 4.2.4.7. punktu). |
| --- | --- |

4.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmai iepriekš noteikto prasību piemēro diviem bremžu režīmiem: avārijas bremzēšanai un darba bremzēšanai.

Šo prasību piemēro arī dinamiskās bremzēšanas sistēmai, kas iekļauta darba bremzēšanas sistēmā un kas var būt iekļauta avārijas bremzēšanas sistēmā (skatīt 4.2.4.7. punktu).

Prasības attiecībā uz RPA sistēmas veiktspēju

| 5. | Vienībām, kas aprīkotas ar dinamisko bremzēšanas sistēmu, RPA sistēma (ja tā uzstādīta saskaņā ar iepriekšējo punktu) regulē dinamiskās bremzēšanas spēku. Ja RPA sistēma nav pieejama, dinamiskās bremzēšanas spēku samazina vai ierobežo tā, lai nebūtu vajadzības pēc riteņa un sliedes saķeres, kas pārsniedz 0,15. |
| --- | --- |

5.

Vienībām, kas aprīkotas ar dinamisko bremzēšanas sistēmu, RPA sistēma (ja tā uzstādīta saskaņā ar iepriekšējo punktu) regulē dinamiskās bremzēšanas spēku. Ja RPA sistēma nav pieejama, dinamiskās bremzēšanas spēku samazina vai ierobežo tā, lai nebūtu vajadzības pēc riteņa un sliedes saķeres, kas pārsniedz 0,15.

| 6. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas konstrukcija atbilst J-1. papildinājuma 30. rindā minētās specifikācijas 4. punktam; atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.1.3.2. punktā. |
| --- | --- |

6.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas konstrukcija atbilst J-1. papildinājuma 30. rindā minētās specifikācijas 4. punktam; atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.1.3.2. punktā.

| 7. | Veiktspējas prasības vienības līmenī
  Ja vienība ir aprīkota ar RPA, veic testu, lai verificētu vienībā integrētās RPA sistēmas efektivitāti (bremzēšanas ceļa maksimālais palielinājums salīdzinājumā ar bremzēšanas ceļa garumu uz sausām sliedēm). Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.10. punktā.
  Veicot 4.2.4.2.2. punktā noteikto avārijas bremzēšanas funkcijas drošības analīzi, ņem vērā riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas attiecīgos komponentus. |
| --- | --- |

7.

Veiktspējas prasības vienības līmenī

Ja vienība ir aprīkota ar RPA, veic testu, lai verificētu vienībā integrētās RPA sistēmas efektivitāti (bremzēšanas ceļa maksimālais palielinājums salīdzinājumā ar bremzēšanas ceļa garumu uz sausām sliedēm). Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.10. punktā.

Veicot 4.2.4.2.2. punktā noteikto avārijas bremzēšanas funkcijas drošības analīzi, ņem vērā riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas attiecīgos komponentus.

| 8. | Riteņu rotācijas monitoringa (RRM) sistēma
  Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, aprīko ar riteņu rotācijas monitoringa sistēmu, lai mašīnists saņemtu informāciju par ass nobloķēšanos. Riteņu rotācijas monitoringa sistēmas konstrukcija atbilst J-1. papildinājuma 30. rindā minētās specifikācijas 4.2.4.3. punktam. |
| --- | --- |

8.

Riteņu rotācijas monitoringa (RRM) sistēma

Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, aprīko ar riteņu rotācijas monitoringa sistēmu, lai mašīnists saņemtu informāciju par ass nobloķēšanos. Riteņu rotācijas monitoringa sistēmas konstrukcija atbilst J-1. papildinājuma 30. rindā minētās specifikācijas 4.2.4.3. punktam.

4.2.4.7.   Dinamiskās bremzes – ar vilces sistēmu saistīta dinamiskās bremzēšanas sistēma

Ja dinamisko bremžu veiktspēja vai ar vilces sistēmu saistītās dinamiskās bremzēšanas sistēmas veiktspēja ir iekļauta avārijas bremzēšanas veiktspējā 4.2.4.5.2. punktā noteiktajā parastajā režīmā, dinamiskās bremzes vai ar vilci saistīto dinamiskās bremzēšanas sistēmu:

| 1) | regulē galvenās bremžu sistēmas vadības līnija (skatīt 4.2.4.2.1. punktu); |
| --- | --- |

1)

regulē galvenās bremžu sistēmas vadības līnija (skatīt 4.2.4.2.1. punktu);

| 2) | iekļauj drošības analīzē saistībā ar bīstamību “aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, dinamiskās bremzēšanas spēka pilnīgs zudums”. |
| --- | --- |

2)

iekļauj drošības analīzē saistībā ar bīstamību “aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, dinamiskās bremzēšanas spēka pilnīgs zudums”.

Minēto drošības analīzi ņem vērā drošības analīzē, ko paredz drošības prasība Nr. 3, kas noteikta 4.2.4.2.2. punktā attiecībā uz avārijas bremzēšanas funkciju.

Ja elektrovilciena dinamisko bremžu izmantošanai vienībā ir vajadzīga strāvas padeve no ārēja elektroenerģijas avota, drošības analīzē ietver atteices, kuru dēļ vienībā tiek pārtraukta strāvas padeve.

Ja iepriekš minētā bīstamība netiek kontrolēta ritošā sastāva līmenī (ārējās elektroenerģijas padeves sistēmas atteice), dinamisko bremžu veiktspēju vai ar vilces sistēmu saistītās dinamiskās bremzēšanas sistēmas veiktspēju neiekļauj avārijas bremzēšanas veiktspējā 4.2.4.5.2. punktā noteiktajā parastajā režīmā.

4.2.4.8.   No saķeres apstākļiem neatkarīga bremzēšanas sistēma

4.2.4.8.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Bremžu sistēmas, kas neatkarīgi no riteņa un sliedes saķeres apstākļiem spēj nodrošināt bremzēšanas spēka pielikšanu sliedēm, ir līdzeklis papildu bremzēšanas veiktspējas nodrošināšanai gadījumos, ja vajadzīgā veiktspēja ir lielāka nekā veiktspēja, kas atbilst pieejamajai riteņa un sliedes saķeres robežvērtībai (skatīt 4.2.4.6. punktu). |
| --- | --- |

1.

Bremžu sistēmas, kas neatkarīgi no riteņa un sliedes saķeres apstākļiem spēj nodrošināt bremzēšanas spēka pielikšanu sliedēm, ir līdzeklis papildu bremzēšanas veiktspējas nodrošināšanai gadījumos, ja vajadzīgā veiktspēja ir lielāka nekā veiktspēja, kas atbilst pieejamajai riteņa un sliedes saķeres robežvērtībai (skatīt 4.2.4.6. punktu).

| 2. | Ir pieļaujama no riteņa un sliedes saķeres apstākļiem neatkarīgas bremžu sistēmas veiktspējas iekļaušana avārijas bremzēšanas veiktspējā 4.2.4.5. punktā noteiktajā parastajā režīmā. Šādā gadījumā no saķeres apstākļiem neatkarīgu bremžu sistēmu: |
| --- | --- |

2.

Ir pieļaujama no riteņa un sliedes saķeres apstākļiem neatkarīgas bremžu sistēmas veiktspējas iekļaušana avārijas bremzēšanas veiktspējā 4.2.4.5. punktā noteiktajā parastajā režīmā. Šādā gadījumā no saķeres apstākļiem neatkarīgu bremžu sistēmu:

| 3. | regulē galvenās bremžu sistēmas vadības līnija (skatīt 4.2.4.2.1. punktu); |
| --- | --- |

3.

regulē galvenās bremžu sistēmas vadības līnija (skatīt 4.2.4.2.1. punktu);

| 4. | iekļauj drošības analīzē saistībā ar bīstamību “aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, no riteņa un sliedes saķeres neatkarīga bremzēšanas spēka pilnīgs zudums”.
  Minēto drošības analīzi ņem vērā drošības analīzē, ko paredz drošības prasība Nr. 3, kas noteikta 4.2.4.2.2. punktā attiecībā uz avārijas bremzēšanas funkciju. |
| --- | --- |

4.

iekļauj drošības analīzē saistībā ar bīstamību “aktivizējot avārijas bremzēšanas komandu, no riteņa un sliedes saķeres neatkarīga bremzēšanas spēka pilnīgs zudums”.

Minēto drošības analīzi ņem vērā drošības analīzē, ko paredz drošības prasība Nr. 3, kas noteikta 4.2.4.2.2. punktā attiecībā uz avārijas bremzēšanas funkciju.

4.2.4.8.2.   Magnētiskās sliežu ceļa bremzes

| 1. | Atsauce uz prasībām magnētiskajām bremzēm, kas noteiktas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmā, norādīta šīs SITS 4.2.3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

1.

Atsauce uz prasībām magnētiskajām bremzēm, kas noteiktas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmā, norādīta šīs SITS 4.2.3.3.1. punktā.

| 2. | Magnētiskās sliežu ceļa bremzes avārijas bremzēšanai atļauts izmantot atbilstīgi INF SITS 4.2.6.2.2. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.

Magnētiskās sliežu ceļa bremzes avārijas bremzēšanai atļauts izmantot atbilstīgi INF SITS 4.2.6.2.2. punktā minētajiem noteikumiem.

| 3. | Ģeometriskie izmēri magnēta gala elementiem, kuri saskaras ar sliedi, atbilst vienam no noteiktajiem tipiem, kas aprakstīti specifikācijā, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 31. rindā. |
| --- | --- |

3.

Ģeometriskie izmēri magnēta gala elementiem, kuri saskaras ar sliedi, atbilst vienam no noteiktajiem tipiem, kas aprakstīti specifikācijā, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 31. rindā.

| 4. | Magnētiskās sliežu ceļa bremzes neizmanto, ja ātrums pārsniedz 280 km/h. |
| --- | --- |

4.

Magnētiskās sliežu ceļa bremzes neizmanto, ja ātrums pārsniedz 280 km/h.

4.2.4.8.3.   Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes

| 1. | Šis punkts attiecas tikai uz tādām virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzēm, kas rada bremzēšanas spēku starp ritošo sastāvu un sliedi. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas tikai uz tādām virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzēm, kas rada bremzēšanas spēku starp ritošo sastāvu un sliedi.

| 2. | Atsauce uz prasībām virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzēm, kas noteiktas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmā, norādīta šīs SITS 4.2.3.3.1. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atsauce uz prasībām virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzēm, kas noteiktas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmā, norādīta šīs SITS 4.2.3.3.1. punktā.

| 3. | Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremžu izmantošanas nosacījumi nav saskaņoti (attiecībā uz bremžu ietekmi uz sliežu uzsilšanu un vertikālo spēku). |
| --- | --- |

3.

Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremžu izmantošanas nosacījumi nav saskaņoti (attiecībā uz bremžu ietekmi uz sliežu uzsilšanu un vertikālo spēku).

Tāpēc prasības virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzēm ir atklāts punkts.

| 4. | Līdz “atklātā punkta” slēgšanai maksimālā garenvirziena bremzēšanas spēka vērtības, ar ko uz sliežu ceļu iedarbojas virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes, kas noteiktas 2008. gada HS RST SITS 4.2.4.5. punktā un ko izmanto pie ātruma ≥ 50 km/h, uzskata par savietojamām ar ātrgaitas līnijām. |
| --- | --- |

4.

Līdz “atklātā punkta” slēgšanai maksimālā garenvirziena bremzēšanas spēka vērtības, ar ko uz sliežu ceļu iedarbojas virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes, kas noteiktas 2008. gada HS RST SITS 4.2.4.5. punktā un ko izmanto pie ātruma ≥ 50 km/h, uzskata par savietojamām ar ātrgaitas līnijām.

4.2.4.9.   Bremžu stāvokļa un bojājumu indikācija

| 1. | Vilciena personālam pieejamā informācija ļauj konstatēt ritošā sastāva kustības traucējumus (bremzēšanas veiktspēja zemāka par nepieciešamo), uz kuriem attiecas īpaši ekspluatācijas noteikumi. Tāpēc konkrētos ekspluatācijas procesa posmos vilciena apkalpei ir jābūt iespējai noteikt galveno bremžu (avārijas un darba) un stāvbremžu sistēmas stāvokli (kad tās darbojas, ir atlaistas vai atvienotas), kā arī tādu šo sistēmu daļu stāvokli (arī viena vai vairāku pievadu), kuras iespējams vadīt un/vai izolēt neatkarīgi citu no citas. |
| --- | --- |

1.

Vilciena personālam pieejamā informācija ļauj konstatēt ritošā sastāva kustības traucējumus (bremzēšanas veiktspēja zemāka par nepieciešamo), uz kuriem attiecas īpaši ekspluatācijas noteikumi. Tāpēc konkrētos ekspluatācijas procesa posmos vilciena apkalpei ir jābūt iespējai noteikt galveno bremžu (avārijas un darba) un stāvbremžu sistēmas stāvokli (kad tās darbojas, ir atlaistas vai atvienotas), kā arī tādu šo sistēmu daļu stāvokli (arī viena vai vairāku pievadu), kuras iespējams vadīt un/vai izolēt neatkarīgi citu no citas.

| 2. | Ja stāvbremžu darbība vienmēr ir tieši atkarīga no galvenās bremžu sistēmas stāvokļa, stāvbremžu sistēmai papildu un īpaša indikācija nav obligāta. |
| --- | --- |

2.

Ja stāvbremžu darbība vienmēr ir tieši atkarīga no galvenās bremžu sistēmas stāvokļa, stāvbremžu sistēmai papildu un īpaša indikācija nav obligāta.

| 3. | Ekspluatācijas laikā bremžu stāvokli pārbauda stāvlaikā un kustībā. |
| --- | --- |

3.

Ekspluatācijas laikā bremžu stāvokli pārbauda stāvlaikā un kustībā.

| 4. | Stāvlaikā vilciena personāls vilciena iekšienē un/vai no ārpuses var pārbaudīt:






  — | bremžu sistēmas vadības līnijas nepārtrauktību, |
| --- | --- | --- |

4.

Stāvlaikā vilciena personāls vilciena iekšienē un/vai no ārpuses var pārbaudīt:

—

bremžu sistēmas vadības līnijas nepārtrauktību,

| — | bremzēšanas enerģijas pievada pieejamību visā vilciena garumā, |
| --- | --- |

—

bremzēšanas enerģijas pievada pieejamību visā vilciena garumā,

| — | galveno bremžu sistēmas un stāvbremžu sistēmas stāvokli, kā arī visu šo sistēmu daļu stāvokli (arī viena vai vairāku pievadu), kuras iespējams vadīt un/vai izolēt neatkarīgi citu no citas (kā minēts iepriekš šī punkta pirmajā daļā), izņemot dinamiskās bremzes un ar vilces sistēmām saistītas bremzēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

galveno bremžu sistēmas un stāvbremžu sistēmas stāvokli, kā arī visu šo sistēmu daļu stāvokli (arī viena vai vairāku pievadu), kuras iespējams vadīt un/vai izolēt neatkarīgi citu no citas (kā minēts iepriekš šī punkta pirmajā daļā), izņemot dinamiskās bremzes un ar vilces sistēmām saistītas bremzēšanas sistēmas.

| 5. | Vilciena kustības laikā mašīnists no savas darba vietas kabīnē var pārbaudīt:






  — | bremžu sistēmas vadības līnijas stāvokli, |
| --- | --- | --- |

5.

Vilciena kustības laikā mašīnists no savas darba vietas kabīnē var pārbaudīt:

—

bremžu sistēmas vadības līnijas stāvokli,

| — | bremzēšanas enerģijas pievada stāvokli, |
| --- | --- |

—

bremzēšanas enerģijas pievada stāvokli,

| — | dinamisko bremžu un ar vilces sistēmu saistītās bremzēšanas sistēmas stāvokli, ja to ņem vērā avārijas bremžu veiktspējā parastajā režīmā, |
| --- | --- |

—

dinamisko bremžu un ar vilces sistēmu saistītās bremzēšanas sistēmas stāvokli, ja to ņem vērā avārijas bremžu veiktspējā parastajā režīmā,

| — | vismaz vienas galvenās bremžu sistēmas daļas (pievada), kura tiek vadīta neatkarīgi (piemēram, daļas, kas uzstādīta riteklī, kurš aprīkots ar vadības kabīni), stāvokli darbībā vai atlaistā stāvoklī. |
| --- | --- |

—

vismaz vienas galvenās bremžu sistēmas daļas (pievada), kura tiek vadīta neatkarīgi (piemēram, daļas, kas uzstādīta riteklī, kurš aprīkots ar vadības kabīni), stāvokli darbībā vai atlaistā stāvoklī.

| 6. | Iepriekš aprakstītā vilciena personāla informēšanas funkcija ir būtiska drošības garantēšanai, jo ar tās palīdzību vilciena personāls novērtē vilciena bremzēšanas veiktspēju.
  Ja vietējai informācijai izmanto indikatorus, saskaņotu indikatoru izmantošana nodrošina vajadzīgo drošības līmeni.
  Ja vilcienā uzstādīta centrālā kontroles sistēma, kas visas pārbaudes ļauj veikt, vilciena apkalpei atrodoties vienā punktā (piemēram, mašīnista kabīnē), šai kontroles sistēmai veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus. Pamatojoties uz šo pētījumu, centrālās kontroles sistēmas ekspluatācijas apstākļus nosaka un ietver 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā. |
| --- | --- |

6.

Iepriekš aprakstītā vilciena personāla informēšanas funkcija ir būtiska drošības garantēšanai, jo ar tās palīdzību vilciena personāls novērtē vilciena bremzēšanas veiktspēju.

Ja vietējai informācijai izmanto indikatorus, saskaņotu indikatoru izmantošana nodrošina vajadzīgo drošības līmeni.

Ja vilcienā uzstādīta centrālā kontroles sistēma, kas visas pārbaudes ļauj veikt, vilciena apkalpei atrodoties vienā punktā (piemēram, mašīnista kabīnē), šai kontroles sistēmai veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus. Pamatojoties uz šo pētījumu, centrālās kontroles sistēmas ekspluatācijas apstākļus nosaka un ietver 4.2.12.4. punktā aprakstītajā ekspluatācijas dokumentācijā.

| 7. | Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai
  Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība utt.).
  Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai (ja tāda vajadzīga) starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama informācija par bremžu sistēmu, dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.
  Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

7.

Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai

Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība utt.).

Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai (ja tāda vajadzīga) starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama informācija par bremžu sistēmu, dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.

Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm.

4.2.4.10.   Prasības bremzēšanai glābšanas vajadzībām

| 1. | Visas bremzes (avārijas, darba, stāvbremzes) aprīko ar ierīcēm, kas nodrošina šo bremžu atlaišanu un atvienošanu. Šīm ierīcēm ir jābūt pieejamām un darba kārtībā, ja vilcienu vai ritekļus darbina ar motoru vai bez tā vai imobilizē bez enerģijas, kas pieejama uz borta. |
| --- | --- |

1.

Visas bremzes (avārijas, darba, stāvbremzes) aprīko ar ierīcēm, kas nodrošina šo bremžu atlaišanu un atvienošanu. Šīm ierīcēm ir jābūt pieejamām un darba kārtībā, ja vilcienu vai ritekļus darbina ar motoru vai bez tā vai imobilizē bez enerģijas, kas pieejama uz borta.

| 2. | Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, jābūt iespējai pēc atteices ekspluatācijas laikā glābt vilcienu, uz kura borta nav pieejama enerģija, izmantojot glābšanas vilces vienību, kas aprīkota ar pneimatisko bremžu sistēmu, kura savietojama ar UIC bremžu sistēmu (bremžu caurule kā bremzēšanas vadības līnija).

  Piezīme. Skatīt šīs SITS 4.2.2.2.4. punktu attiecībā uz glābšanas vienības mehāniskajām un pneimatiskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

2.

Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, jābūt iespējai pēc atteices ekspluatācijas laikā glābt vilcienu, uz kura borta nav pieejama enerģija, izmantojot glābšanas vilces vienību, kas aprīkota ar pneimatisko bremžu sistēmu, kura savietojama ar UIC bremžu sistēmu (bremžu caurule kā bremzēšanas vadības līnija).

Piezīme. Skatīt šīs SITS 4.2.2.2.4. punktu attiecībā uz glābšanas vienības mehāniskajām un pneimatiskajām saskarnēm.

| 3. | Glābšanas laikā ir iespējams daļu no velkamā vilciena bremžu sistēmas vadīt ar saskarnes ierīci. Lai izpildītu šo prasību, ir atļauts izmantot akumulatora nodrošinātu zemspriegumu, lai velkamajam vilcienam piegādātu vadības strāvu. |
| --- | --- |

3.

Glābšanas laikā ir iespējams daļu no velkamā vilciena bremžu sistēmas vadīt ar saskarnes ierīci. Lai izpildītu šo prasību, ir atļauts izmantot akumulatora nodrošinātu zemspriegumu, lai velkamajam vilcienam piegādātu vadības strāvu.

| 4. | Velkamā vilciena bremzēšanas veiktspēju šajā īpašajā ekspluatācijas režīmā nosaka, izmantojot aprēķinus, taču šim rādītājam nav jābūt identiskam 4.2.4.5.2. punktā noteiktajai bremzēšanas veiktspējai. Aprēķināto bremzēšanas veiktspēju un ekspluatācijas nosacījumus glābšanas laikā iekļauj 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Velkamā vilciena bremzēšanas veiktspēju šajā īpašajā ekspluatācijas režīmā nosaka, izmantojot aprēķinus, taču šim rādītājam nav jābūt identiskam 4.2.4.5.2. punktā noteiktajai bremzēšanas veiktspējai. Aprēķināto bremzēšanas veiktspēju un ekspluatācijas nosacījumus glābšanas laikā iekļauj 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

| 5. | Šo prasību nepiemēro vienībām, ko ekspluatē vilciena formējumā, kura masa ir mazāka par 200 tonnām (slodzes režīms “konstrukcijas masa darba režīmā”). |
| --- | --- |

5.

Šo prasību nepiemēro vienībām, ko ekspluatē vilciena formējumā, kura masa ir mazāka par 200 tonnām (slodzes režīms “konstrukcijas masa darba režīmā”).

4.2.5.   Pasažieriem paredzētais aprīkojums

Vienīgi informācijas nolūkā dots šāds papildināms pārskats par PRM SITS iekļautajiem pamatparametriem, kurus piemēro vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai:

| — | sēdvietas, tostarp priekšrocību sēdvietas, |
| --- | --- |

—

sēdvietas, tostarp priekšrocību sēdvietas,

| — | ratiņkrēslu vietas, |
| --- | --- |

—

ratiņkrēslu vietas,

| — | ārdurvis, arī to izmēri, pasažieru saskarne vadībai, |
| --- | --- |

—

ārdurvis, arī to izmēri, pasažieru saskarne vadībai,

| — | iekšējās durvis, arī to izmēri, pasažieru saskarne vadībai, |
| --- | --- |

—

iekšējās durvis, arī to izmēri, pasažieru saskarne vadībai,

| — | tualetes, |
| --- | --- |

—

tualetes,

| — | ejas, |
| --- | --- |

—

ejas,

| — | apgaismojums, |
| --- | --- |

—

apgaismojums,

| — | informācija pasažieriem, |
| --- | --- |

—

informācija pasažieriem,

| — | grīdas līmeņa izmaiņas, |
| --- | --- |

—

grīdas līmeņa izmaiņas,

| — | margas, |
| --- | --- |

—

margas,

| — | ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa, |
| --- | --- |

—

ar ratiņkrēslu pieejama guļamtelpa,

| — | pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā, arī kāpnes un iekāpšanas palīglīdzekļi. |
| --- | --- |

—

pakāpienu novietojums iekāpšanai vagonā un izkāpšanai no tā, arī kāpnes un iekāpšanas palīglīdzekļi.

Turpmāk šajā punktā noteiktas papildu prasības.

4.2.5.1.   Sanitārās sistēmas

| 1. | Ja vienībā uzstādīts ūdens krāns un ja šajā krānā pieejamais ūdens neatbilst Padomes Direktīvai 98/83/EK (2), redzamā vietā novieto informāciju, kurā skaidri norādīts, ka šajā krānā pieejamais ūdens nav dzerams. |
| --- | --- |

1.

Ja vienībā uzstādīts ūdens krāns un ja šajā krānā pieejamais ūdens neatbilst Padomes Direktīvai 98/83/EK (2), redzamā vietā novieto informāciju, kurā skaidri norādīts, ka šajā krānā pieejamais ūdens nav dzerams.

| 2. | Vilcienos ierīkotajās sanitārajās sistēmās (tualetēs, tualetes istabās, bāru/restorānu telpās) nav pieļaujama nekādu vielu izdalīšanās, kas varētu apdraudēt cilvēku veselību vai vidi. Izplūstošajām vielām (piemēram, attīrītam ūdenim, izņemot ūdeni ar ziepēm, kas izplūst tieši no tualetes telpām) jāatbilst šādām direktīvām:






  — | no sanitārajām sistēmām izvadītā ūdens bakterioloģiskie rādītāji nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt Intestinal enterococci un Escherichia coli baktēriju pieļaujamo līmeni, kas atbilst iekšējo ūdeņu “laba” stāvokļa definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/7/EK (3) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību, |
| --- | --- | --- |

2.

Vilcienos ierīkotajās sanitārajās sistēmās (tualetēs, tualetes istabās, bāru/restorānu telpās) nav pieļaujama nekādu vielu izdalīšanās, kas varētu apdraudēt cilvēku veselību vai vidi. Izplūstošajām vielām (piemēram, attīrītam ūdenim, izņemot ūdeni ar ziepēm, kas izplūst tieši no tualetes telpām) jāatbilst šādām direktīvām:

—

no sanitārajām sistēmām izvadītā ūdens bakterioloģiskie rādītāji nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt Intestinal enterococci un Escherichia coli baktēriju pieļaujamo līmeni, kas atbilst iekšējo ūdeņu “laba” stāvokļa definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/7/EK (3) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību,

| — | attīrīšanas procesā nedrīkst lietot vielas, kas norādītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/11/EK (4) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē. |
| --- | --- |

—

attīrīšanas procesā nedrīkst lietot vielas, kas norādītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/11/EK (4) par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē.

| 3. | Lai ierobežotu izdalīto šķidrumu dispersiju uz sliežu ceļa, nekontrolētas noplūdes no jebkāda avota pieļauj vienīgi virzienā uz leju, zem ritekļa korpusa rāmja attālumā, kas nepārsniedz 0,7 metrus no ritekļa garenass līnijas. |
| --- | --- |

3.

Lai ierobežotu izdalīto šķidrumu dispersiju uz sliežu ceļa, nekontrolētas noplūdes no jebkāda avota pieļauj vienīgi virzienā uz leju, zem ritekļa korpusa rāmja attālumā, kas nepārsniedz 0,7 metrus no ritekļa garenass līnijas.

| 4. | Šīs SITS 4.2.12. punktā norādītajā tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:






  — | tualešu pieejamība vienībā un to veids, |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs SITS 4.2.12. punktā norādītajā tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādu informāciju:

—

tualešu pieejamība vienībā un to veids,

| — | skalošanas līdzekļa īpašības, ja skalošanai neizmanto tīru ūdeni, |
| --- | --- |

—

skalošanas līdzekļa īpašības, ja skalošanai neizmanto tīru ūdeni,

| — | notekūdeņu attīrīšanas sistēmas raksturojums un atbilstības novērtēšanas standarti. |
| --- | --- |

—

notekūdeņu attīrīšanas sistēmas raksturojums un atbilstības novērtēšanas standarti.

4.2.5.2.   Akustiska sakaru sistēma

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus.

| 2. | Vilcienus aprīko vismaz ar akustisku sakaru sistēmu:






  — | vilciena apkalpei, lai uzrunātu vilciena pasažierus, |
| --- | --- | --- |

2.

Vilcienus aprīko vismaz ar akustisku sakaru sistēmu:

—

vilciena apkalpei, lai uzrunātu vilciena pasažierus,

| — | savstarpējai saziņai starp vilciena apkalpes locekļiem, it sevišķi starp mašīnistu un personālu (ja tāds ir), kas strādā pasažieru vilciena salonā. |
| --- | --- |

—

savstarpējai saziņai starp vilciena apkalpes locekļiem, it sevišķi starp mašīnistu un personālu (ja tāds ir), kas strādā pasažieru vilciena salonā.

| 3. | Iekārtai jāspēj darboties gatavības režīmā neatkarīgi no galvenā energoapgādes avota vismaz trīs stundas. Gatavības režīmā iekārtai faktiski jāspēj darboties nejaušos intervālos un periodos, kas kopumā ilgst 30 minūtes. |
| --- | --- |

3.

Iekārtai jāspēj darboties gatavības režīmā neatkarīgi no galvenā energoapgādes avota vismaz trīs stundas. Gatavības režīmā iekārtai faktiski jāspēj darboties nejaušos intervālos un periodos, kas kopumā ilgst 30 minūtes.

| 4. | Sakaru sistēmas konstrukcija nodrošina, ka kāda pārraides elementa atteices gadījumā turpina darboties vismaz puse no skaļruņiem (kas izvietoti visā vilciena sastāvā) vai ir pieejams cits veids, kā informēt pasažierus atteices gadījumā. |
| --- | --- |

4.

Sakaru sistēmas konstrukcija nodrošina, ka kāda pārraides elementa atteices gadījumā turpina darboties vismaz puse no skaļruņiem (kas izvietoti visā vilciena sastāvā) vai ir pieejams cits veids, kā informēt pasažierus atteices gadījumā.

| 5. | Noteikumi pasažieru saziņai ar vilciena apkalpi noteikti 4.2.5.3. punktā (“Trauksmes signāls pasažieriem”) un 4.2.5.4. punktā (“Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces”). |
| --- | --- |

5.

Noteikumi pasažieru saziņai ar vilciena apkalpi noteikti 4.2.5.3. punktā (“Trauksmes signāls pasažieriem”) un 4.2.5.4. punktā (“Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces”).

| 6. | Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai
  Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.).
  Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama sakaru sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.
  Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

6.

Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai

Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.).

Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama sakaru sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.

Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm.

4.2.5.3.   Trauksmes signāls pasažieriem

4.2.5.3.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus.

| 2. | Trauksmes signāls pasažieriem sniedz iespēju jebkurai vilcienā esošai personai informēt mašīnistu par iespējamu apdraudējumu, un šim signālam izmantošanas gadījumā ir ietekme uz vilciena ekspluatāciju (piemēram, tas aktivizē bremzēšanu, ja mašīnists nerīkojas). Šis signāls ir ar drošību saistīta funkcija, kurai prasības, tostarp drošības aspekti, ir noteiktas šajā punktā. |
| --- | --- |

2.

Trauksmes signāls pasažieriem sniedz iespēju jebkurai vilcienā esošai personai informēt mašīnistu par iespējamu apdraudējumu, un šim signālam izmantošanas gadījumā ir ietekme uz vilciena ekspluatāciju (piemēram, tas aktivizē bremzēšanu, ja mašīnists nerīkojas). Šis signāls ir ar drošību saistīta funkcija, kurai prasības, tostarp drošības aspekti, ir noteiktas šajā punktā.

4.2.5.3.2.   Prasības informācijas saskarnēm

| 1. | Izņemot tualetes un pārejas, visas kupejas, visus ieejas vestibilus un visas citas pasažieriem paredzētas nodalītas zonas aprīko vismaz ar vienu skaidri redzamu un pamanāmu trauksmes ierīci, kas paredzēta, lai apdraudējuma gadījumā informētu mašīnistu. |
| --- | --- |

1.

Izņemot tualetes un pārejas, visas kupejas, visus ieejas vestibilus un visas citas pasažieriem paredzētas nodalītas zonas aprīko vismaz ar vienu skaidri redzamu un pamanāmu trauksmes ierīci, kas paredzēta, lai apdraudējuma gadījumā informētu mašīnistu.

| 2. | Trauksmes signāla konstrukcija nodrošina to, ka, ja tas ir iedarbināts, pasažieri to nevar izslēgt. |
| --- | --- |

2.

Trauksmes signāla konstrukcija nodrošina to, ka, ja tas ir iedarbināts, pasažieri to nevar izslēgt.

| 3. | Kad iedarbināts trauksmes signāls, vizuāla un akustiska signalizācija brīdina mašīnistu par viena vai vairāku pasažieriem paredzētu trauksmes signālu aktivizēšanu. |
| --- | --- |

3.

Kad iedarbināts trauksmes signāls, vizuāla un akustiska signalizācija brīdina mašīnistu par viena vai vairāku pasažieriem paredzētu trauksmes signālu aktivizēšanu.

| 4. | Kabīnē uzstādīta ierīce ļauj mašīnistam apstiprināt trauksmes signāla saņemšanu. Mašīnista apstiprinājumu pārraida uz trauksmes signāla iedarbināšanas vietu, tādējādi tiek pārtraukta akustiskā signāla darbība mašīnista kabīnē. |
| --- | --- |

4.

Kabīnē uzstādīta ierīce ļauj mašīnistam apstiprināt trauksmes signāla saņemšanu. Mašīnista apstiprinājumu pārraida uz trauksmes signāla iedarbināšanas vietu, tādējādi tiek pārtraukta akustiskā signāla darbība mašīnista kabīnē.

| 5. | Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai bez personāla (izņemot mašīnistu), jābūt iespējai pēc mašīnista iniciatīvas no mašīnista kabīnes sazināties ar trauksmes signāla/signālu iedarbināšanas vietu. Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai ar personālu (izņemot mašīnistu), ir pieļaujams saziņu nodrošināt starp mašīnista kabīni un pārējo personālu.
  Sistēma ļauj mašīnistam pēc savas iniciatīvas pārtraukt šo saziņu. |
| --- | --- |

5.

Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai bez personāla (izņemot mašīnistu), jābūt iespējai pēc mašīnista iniciatīvas no mašīnista kabīnes sazināties ar trauksmes signāla/signālu iedarbināšanas vietu. Tādu vienību gadījumā, kas paredzētas ekspluatācijai ar personālu (izņemot mašīnistu), ir pieļaujams saziņu nodrošināt starp mašīnista kabīni un pārējo personālu.

Sistēma ļauj mašīnistam pēc savas iniciatīvas pārtraukt šo saziņu.

| 6. | Ierīce ļauj apkalpei atiestatīt pasažieru trauksmes signālu. |
| --- | --- |

6.

Ierīce ļauj apkalpei atiestatīt pasažieru trauksmes signālu.

4.2.5.3.3.   Prasības bremžu iedarbināšanai ar pasažieru trauksmes signālu

| 1. | Kad vilciens ir apstādināts pie perona vai attālinās no perona, iedarbinot pasažieriem paredzēto trauksmes signālu, nekavējoties iedarbojas darba vai avārijas bremzes, tādējādi pilnībā apturot vilcienu. Šajā gadījumā tikai pēc tam, kad vilciens pilnībā apstājies, sistēma ļauj mašīnistam atcelt jebkuras automātiskās bremzēšanas darbības, ko izraisījis pasažieru trauksmes signāls. |
| --- | --- |

1.

Kad vilciens ir apstādināts pie perona vai attālinās no perona, iedarbinot pasažieriem paredzēto trauksmes signālu, nekavējoties iedarbojas darba vai avārijas bremzes, tādējādi pilnībā apturot vilcienu. Šajā gadījumā tikai pēc tam, kad vilciens pilnībā apstājies, sistēma ļauj mašīnistam atcelt jebkuras automātiskās bremzēšanas darbības, ko izraisījis pasažieru trauksmes signāls.

| 2. | Citos gadījumos 10 ± 1 sekundes laikā pēc (pirmā) pasažieru trauksmes signāla iedarbināšanas automātiski iedarbojas vismaz darba bremzes, ja vien mašīnists šajā laikā nav apstiprinājis pasažieru trauksmes signāla saņemšanu. Sistēma ļauj mašīnistam jebkurā brīdī bloķēt pasažieru trauksmes signāla iedarbināto automātisko bremzēšanu. |
| --- | --- |

2.

Citos gadījumos 10 ± 1 sekundes laikā pēc (pirmā) pasažieru trauksmes signāla iedarbināšanas automātiski iedarbojas vismaz darba bremzes, ja vien mašīnists šajā laikā nav apstiprinājis pasažieru trauksmes signāla saņemšanu. Sistēma ļauj mašīnistam jebkurā brīdī bloķēt pasažieru trauksmes signāla iedarbināto automātisko bremzēšanu.

4.2.5.3.4.   Vilcienam, kas atiet no perona, noteiktie kritēriji

| 1. | Par vilciena atiešanu no perona uzskatāms laikposms starp brīdi, kad durvju statuss mainās no “atbrīvotas” uz “aizvērtas un aizslēgtas”, un brīdi, kad vilciens ir daļēji aizbraucis no perona. |
| --- | --- |

1.

Par vilciena atiešanu no perona uzskatāms laikposms starp brīdi, kad durvju statuss mainās no “atbrīvotas” uz “aizvērtas un aizslēgtas”, un brīdi, kad vilciens ir daļēji aizbraucis no perona.

| 2. | Šo brīdi konstatē borta iekārta (funkcija, kura ļauj fiziski noteikt peronu vai kura balstās uz ātruma vai attāluma kritērijiem vai jebkādiem citiem kritērijiem). |
| --- | --- |

2.

Šo brīdi konstatē borta iekārta (funkcija, kura ļauj fiziski noteikt peronu vai kura balstās uz ātruma vai attāluma kritērijiem vai jebkādiem citiem kritērijiem).

| 3. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (tostarp “pasažieru durvju” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), šī borta iekārta spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par peronu. |
| --- | --- |

3.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (tostarp “pasažieru durvju” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), šī borta iekārta spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par peronu.

4.2.5.3.5.   Drošības prasības

| 1. | Attiecībā uz scenāriju “pasažieru trauksmes signāla sistēmas atteice, kuras dēļ pasažieris nevar aktivizēt bremzēšanu, lai apturētu vilcienu, kad vilciens atiet no perona” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagus ievainojumus”. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz scenāriju “pasažieru trauksmes signāla sistēmas atteice, kuras dēļ pasažieris nevar aktivizēt bremzēšanu, lai apturētu vilcienu, kad vilciens atiet no perona” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagus ievainojumus”.

| 2. | Attiecībā uz scenāriju “pasažieru trauksmes signāla sistēmas atteice, kuras dēļ mašīnists nesaņem informāciju par pasažieru trauksmes signāla iedarbināšanu” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagus ievainojumus”. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz scenāriju “pasažieru trauksmes signāla sistēmas atteice, kuras dēļ mašīnists nesaņem informāciju par pasažieru trauksmes signāla iedarbināšanu” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagus ievainojumus”.

| 3. | Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā.

4.2.5.3.6.   Avārijas režīms

| 1. | Vienības, kurās ir mašīnista kabīne, aprīko ar ierīci, kas pilnvarotiem personāla pārstāvjiem ļauj atvienot pasažieru trauksmes signāla sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Vienības, kurās ir mašīnista kabīne, aprīko ar ierīci, kas pilnvarotiem personāla pārstāvjiem ļauj atvienot pasažieru trauksmes signāla sistēmu.

| 2. | Ja pasažieru trauksmes signāla sistēma nedarbojas pēc tam, kad personāls to apzināti atvienojis tehnisku bojājumu dēļ, vai pēc tam, kad vienība sakabināta ar nesavietojamu vienību, mašīnists to nekavējoties redz uz kabīnes vadības pults, un iedarbināts pasažieru trauksmes signāls nekavējoties iedarbina bremzes. |
| --- | --- |

2.

Ja pasažieru trauksmes signāla sistēma nedarbojas pēc tam, kad personāls to apzināti atvienojis tehnisku bojājumu dēļ, vai pēc tam, kad vienība sakabināta ar nesavietojamu vienību, mašīnists to nekavējoties redz uz kabīnes vadības pults, un iedarbināts pasažieru trauksmes signāls nekavējoties iedarbina bremzes.

| 3. | Vilciens ar atvienotu pasažieru trauksmes signāla sistēmu neatbilst šajā SITS noteiktajām obligātajām drošības un savstarpējās izmantojamības prasībām, tāpēc jāuzskata, ka tas ir avārijas režīmā. |
| --- | --- |

3.

Vilciens ar atvienotu pasažieru trauksmes signāla sistēmu neatbilst šajā SITS noteiktajām obligātajām drošības un savstarpējās izmantojamības prasībām, tāpēc jāuzskata, ka tas ir avārijas režīmā.

4.2.5.3.7.   Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai

| 1. | Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.). |
| --- | --- |

1.

Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.).

| 2. | Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama pasažieru trauksmes signāla sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus, kas aprakstīti šajā punktā iepriekš. |
| --- | --- |

2.

Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama pasažieru trauksmes signāla sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus, kas aprakstīti šajā punktā iepriekš.

| 3. | Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

3.

Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm.

4.2.5.4.   Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus.

| 2. | Vienības, kas paredzētas ekspluatācijai bez personāla (izņemot mašīnistu), aprīko ar “sakaru ierīci”, lai pasažieri varētu informēt personu, kas var īstenot atbilstīgu rīcību. |
| --- | --- |

2.

Vienības, kas paredzētas ekspluatācijai bez personāla (izņemot mašīnistu), aprīko ar “sakaru ierīci”, lai pasažieri varētu informēt personu, kas var īstenot atbilstīgu rīcību.

| 3. | Attiecībā uz “Sakaru ierīces” atrašanās vietu piemēro tās pašas prasības, kuras pasažieru trauksmes signālam noteiktas 4.2.5.3. punktā “Trauksmes signāls pasažieriem – funkcionālās prasības”. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz “Sakaru ierīces” atrašanās vietu piemēro tās pašas prasības, kuras pasažieru trauksmes signālam noteiktas 4.2.5.3. punktā “Trauksmes signāls pasažieriem – funkcionālās prasības”.

| 4. | Sistēma nodrošina iespēju pieprasīt saziņu pēc pasažiera iniciatīvas. Sistēma ļauj personai, kas saņem informāciju (piemēram, mašīnistam), atcelt saziņu pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

4.

Sistēma nodrošina iespēju pieprasīt saziņu pēc pasažiera iniciatīvas. Sistēma ļauj personai, kas saņem informāciju (piemēram, mašīnistam), atcelt saziņu pēc savas iniciatīvas.

| 5. | “Sakaru ierīces” saskarni ar pasažieriem marķē ar saskaņotu apzīmējumu, kas ietver vizuālus un taustāmus simbolus un sniedz vizuālu un akustisku norādi, ka tā ir iedarbināta. Šie elementi atbilst PRM SITS. |
| --- | --- |

5.

“Sakaru ierīces” saskarni ar pasažieriem marķē ar saskaņotu apzīmējumu, kas ietver vizuālus un taustāmus simbolus un sniedz vizuālu un akustisku norādi, ka tā ir iedarbināta. Šie elementi atbilst PRM SITS.

| 6. | Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai
  Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.).
  Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama sakaru sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.
  Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

6.

Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai

Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma utt.).

Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama sakaru sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.

Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm.

4.2.5.5.   Ārdurvis – pasažieru piekļuve ritošajam sastāvam un izeja no tā

4.2.5.5.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai, kā arī visām vienībām, kas velk pasažieru vilcienus.

| 2. | Personālam un kravai paredzētās durvis aplūkotas šīs SITS 4.2.2.8. un 4.2.9.1.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Personālam un kravai paredzētās durvis aplūkotas šīs SITS 4.2.2.8. un 4.2.9.1.2. punktā.

| 3. | Pasažieru piekļuves ārdurvju vadība ir drošībai būtiska funkcija. Šajā punktā minētās funkcionālās un drošības prasības nodrošina vajadzīgo drošības līmeni. |
| --- | --- |

3.

Pasažieru piekļuves ārdurvju vadība ir drošībai būtiska funkcija. Šajā punktā minētās funkcionālās un drošības prasības nodrošina vajadzīgo drošības līmeni.

4.2.5.5.2.   Izmantotā terminoloģija

| 1. | Šā punkta nozīmē “durvis” ir pasažieru piekļuves ārdurvis (ar vienu vai vairākām daļām), kas galvenokārt paredzētas tam, lai pasažieri varētu iekļūt vienībā un izkļūt no tās. |
| --- | --- |

1.

Šā punkta nozīmē “durvis” ir pasažieru piekļuves ārdurvis (ar vienu vai vairākām daļām), kas galvenokārt paredzētas tam, lai pasažieri varētu iekļūt vienībā un izkļūt no tās.

| 2. | “Aizslēgtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur mehāniska durvju aizslēgšanas ierīce. |
| --- | --- |

2.

“Aizslēgtas durvis” ir durvis, ko aizvērtā stāvoklī notur mehāniska durvju aizslēgšanas ierīce.

| 3. | “Aizslēgtas bojātas durvis” ir durvis, kas aizvērtā stāvoklī nekustīgi nostiprinātas ar manuāli darbināmu mehānisku aizslēgšanas ierīci. |
| --- | --- |

3.

“Aizslēgtas bojātas durvis” ir durvis, kas aizvērtā stāvoklī nekustīgi nostiprinātas ar manuāli darbināmu mehānisku aizslēgšanas ierīci.

| 4. | “Atbrīvotas durvis” ir durvis, ko var atvērt ar vietēju vai centrāli vadāmu (ja tāda ir uzstādīta) durvju atvēršanas ierīci. |
| --- | --- |

4.

“Atbrīvotas durvis” ir durvis, ko var atvērt ar vietēju vai centrāli vadāmu (ja tāda ir uzstādīta) durvju atvēršanas ierīci.

| 5. | Šā punkta nozīmē uzskatāms, ka vilciens stāv, ja tā kustības ātrums ir samazināts līdz 3 km/h vai ir mazāks. |
| --- | --- |

5.

Šā punkta nozīmē uzskatāms, ka vilciens stāv, ja tā kustības ātrums ir samazināts līdz 3 km/h vai ir mazāks.

| 6. | Šā punkta nozīmē “vilciena apkalpe” ir viens vilciena personāla pārstāvis, kas atbild par pārbaudēm saistībā ar durvju sistēmu. Tas var būt mašīnists vai cits vilciena personāla pārstāvis. |
| --- | --- |

6.

Šā punkta nozīmē “vilciena apkalpe” ir viens vilciena personāla pārstāvis, kas atbild par pārbaudēm saistībā ar durvju sistēmu. Tas var būt mašīnists vai cits vilciena personāla pārstāvis.

4.2.5.5.3.   Durvju aizvēršana un aizslēgšana

| 1. | Ar durvju vadības ierīces palīdzību vilciena apkalpe pirms vilcina atiešanas var aizvērt un aizslēgt visas durvis. |
| --- | --- |

1.

Ar durvju vadības ierīces palīdzību vilciena apkalpe pirms vilcina atiešanas var aizvērt un aizslēgt visas durvis.

| 2. | Ja ir jāievelk pārvietojams pakāpiens, aizvēršanas secība ietver pakāpiena novietošanu ievilktā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.

Ja ir jāievelk pārvietojams pakāpiens, aizvēršanas secība ietver pakāpiena novietošanu ievilktā stāvoklī.

| 3. | Ja durvju centralizētu aizvēršanu un aizslēgšanu iedarbina ar vietēju vadības ierīci, kas atrodas pie durvīm, ir pieļaujams, ka šīs durvis paliek atvērtas, aizveroties un aizslēdzoties citām durvīm. Durvju vadības sistēma nodrošina, ka personāls pirms vilciena atiešanas var aizvērt un pēc tam aizslēgt šīs durvis. |
| --- | --- |

3.

Ja durvju centralizētu aizvēršanu un aizslēgšanu iedarbina ar vietēju vadības ierīci, kas atrodas pie durvīm, ir pieļaujams, ka šīs durvis paliek atvērtas, aizveroties un aizslēdzoties citām durvīm. Durvju vadības sistēma nodrošina, ka personāls pirms vilciena atiešanas var aizvērt un pēc tam aizslēgt šīs durvis.

| 4. | Durvis paliek aizvērtas un aizslēgtas, līdz tās tiek atbrīvotas atbilstīgi 4.2.5.5.6. punktam “Durvju atvēršana”. Ja durvju vadības ierīcēm tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve, aizslēgšanas mehānisms durvis notur aizslēgtā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.

Durvis paliek aizvērtas un aizslēgtas, līdz tās tiek atbrīvotas atbilstīgi 4.2.5.5.6. punktam “Durvju atvēršana”. Ja durvju vadības ierīcēm tiek pārtraukta elektroenerģijas padeve, aizslēgšanas mehānisms durvis notur aizslēgtā stāvoklī.

Piezīme. Skatīt PRM SITS 4.2.2.3.2. punktu par brīdinājuma signālu, durvīm aizveroties.

Šķēršļu noteikšana durvīs

| 5. | Pasažieru piekļuves ārdurvis ietver ierīces, kas konstatē, vai durvīs pie aizvēršanās nav šķērslis (piemēram, pasažieris). Ja tiek konstatēts šķērslis, durvis automātiski apstājas un saglabā atvērtu pozīciju uz ierobežotu laiku vai atveras atkārtoti. Sistēmai ir jābūt pietiekami jutīgai, lai konstatētu šķērsli saskaņā ar J-1. papildinājuma 32. rindā minētās specifikācijas 5.2.1.4.1. punktu, ar maksimālo spēku uz šķērsli atbilstīgi J-1. papildinājuma 32. rindā minētās specifikācijas 5.2.1.4.2.1. punktam. |
| --- | --- |

5.

Pasažieru piekļuves ārdurvis ietver ierīces, kas konstatē, vai durvīs pie aizvēršanās nav šķērslis (piemēram, pasažieris). Ja tiek konstatēts šķērslis, durvis automātiski apstājas un saglabā atvērtu pozīciju uz ierobežotu laiku vai atveras atkārtoti. Sistēmai ir jābūt pietiekami jutīgai, lai konstatētu šķērsli saskaņā ar J-1. papildinājuma 32. rindā minētās specifikācijas 5.2.1.4.1. punktu, ar maksimālo spēku uz šķērsli atbilstīgi J-1. papildinājuma 32. rindā minētās specifikācijas 5.2.1.4.2.1. punktam.

4.2.5.5.4.   Bojātu durvju aizslēgšana

| 1. | Uzstāda manuāli darbināmu mehānisku ierīci, lai (vilciena apkalpe vai tehniskās apkopes personāls) bojātas durvis varētu aizslēgt ar roku. |
| --- | --- |

1.

Uzstāda manuāli darbināmu mehānisku ierīci, lai (vilciena apkalpe vai tehniskās apkopes personāls) bojātas durvis varētu aizslēgt ar roku.

| 2. | Bojātu durvju aizslēgšanas ierīce:






  — | atvieno durvis, lai tās nevarētu atvērt ar jebkādu vadības ierīci, |
| --- | --- | --- |

2.

Bojātu durvju aizslēgšanas ierīce:

—

atvieno durvis, lai tās nevarētu atvērt ar jebkādu vadības ierīci,

| — | mehāniski aizslēdz durvis un notur tās aizvērtas, |
| --- | --- |

—

mehāniski aizslēdz durvis un notur tās aizvērtas,

| — | norāda atvienošanas ierīces statusu, |
| --- | --- |

—

norāda atvienošanas ierīces statusu,

| — | ļauj durvju aizvēršanas pārbaudes sistēmai neņemt vērā šīs durvis. |
| --- | --- |

—

ļauj durvju aizvēršanas pārbaudes sistēmai neņemt vērā šīs durvis.

4.2.5.5.5.   Vilciena apkalpei pieejamā informācija

| 1. | Atbilstīga durvju aizvēršanas kontroles sistēma nodrošina, ka vilciena apkalpe jebkurā brīdī var pārbaudīt, vai visas durvis ir aizvērtas un aizslēgtas. |
| --- | --- |

1.

Atbilstīga durvju aizvēršanas kontroles sistēma nodrošina, ka vilciena apkalpe jebkurā brīdī var pārbaudīt, vai visas durvis ir aizvērtas un aizslēgtas.

| 2. | Vilciena apkalpe saņem pastāvīgu informāciju par vienām vai vairākām durvīm, kas nav aizslēgtas. |
| --- | --- |

2.

Vilciena apkalpe saņem pastāvīgu informāciju par vienām vai vairākām durvīm, kas nav aizslēgtas.

| 3. | Vilciena apkalpe saņem attiecīgu norādi par jebkuru kļūmi durvju aizvēršanā un/vai aizslēgšanā. |
| --- | --- |

3.

Vilciena apkalpe saņem attiecīgu norādi par jebkuru kļūmi durvju aizvēršanā un/vai aizslēgšanā.

| 4. | Ar akustisku un vizuālu trauksmes signālu vilciena apkalpe saņem informāciju par ārkārtas gadījumā atvērtām vienām vai vairākām durvīm. |
| --- | --- |

4.

Ar akustisku un vizuālu trauksmes signālu vilciena apkalpe saņem informāciju par ārkārtas gadījumā atvērtām vienām vai vairākām durvīm.

| 5. | Ir pieļaujams, ka durvju aizvēršanas pārbaudes sistēma neņem vērā aizslēgtas bojātas durvis. |
| --- | --- |

5.

Ir pieļaujams, ka durvju aizvēršanas pārbaudes sistēma neņem vērā aizslēgtas bojātas durvis.

4.2.5.5.6.   Durvju atvēršana

| 1. | Vilciens ir aprīkots ar durvju atbrīvošanas vadības ierīcēm, kuras ļauj vilciena apkalpei vai automātiskai ierīcei, kas tiek iedarbināta, vilcienam apstājoties pie perona, atbrīvot durvis katrā pusē atsevišķi, lai, vilcienam stāvot, tās varētu atvērt pasažieri vai centrālā durvju atvēršanas vadības ierīce, ja tāda uzstādīta vilcienā. |
| --- | --- |

1.

Vilciens ir aprīkots ar durvju atbrīvošanas vadības ierīcēm, kuras ļauj vilciena apkalpei vai automātiskai ierīcei, kas tiek iedarbināta, vilcienam apstājoties pie perona, atbrīvot durvis katrā pusē atsevišķi, lai, vilcienam stāvot, tās varētu atvērt pasažieri vai centrālā durvju atvēršanas vadības ierīce, ja tāda uzstādīta vilcienā.

| 2. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (tostarp “pasažieru durvju” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), šī durvju atbrīvošanas vadības ierīce spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par peronu. |
| --- | --- |

2.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (tostarp “pasažieru durvju” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), šī durvju atbrīvošanas vadības ierīce spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par peronu.

| 3. | Visām durvīm jābūt vietējai atvēršanas vadības ierīcei vai atvēršanas aprīkojumam, kas pieejams pasažieriem gan no ritekļa ārpuses, gan no iekšpuses. |
| --- | --- |

3.

Visām durvīm jābūt vietējai atvēršanas vadības ierīcei vai atvēršanas aprīkojumam, kas pieejams pasažieriem gan no ritekļa ārpuses, gan no iekšpuses.

| 4. | Ja tiek izmantots pārvietojams pakāpiens, atvēršanas secība ietver pakāpiena novietošanu izvilktā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.

Ja tiek izmantots pārvietojams pakāpiens, atvēršanas secība ietver pakāpiena novietošanu izvilktā stāvoklī.

Piezīme. Skatīt PRM SITS 4.2.2.4.2. punktu par brīdinājuma signālu pie durvju atvēršanās.

4.2.5.5.7.   Durvis – Vilces bloķētājs

| 1. | Vilces spēku pieliek tikai tad, kad visas durvis ir aizvērtas un aizslēgtas. Šīs prasības izpildi nodrošina no durvju stāvokļa atkarīga automātiska vilces bloķēšanas sistēma. No durvju stāvokļa atkarīgā automātiskā vilces bloķēšanas sistēma novērš vilces spēka pielikšanu, ja visas durvis nav aizvērtas un aizslēgtas. |
| --- | --- |

1.

Vilces spēku pieliek tikai tad, kad visas durvis ir aizvērtas un aizslēgtas. Šīs prasības izpildi nodrošina no durvju stāvokļa atkarīga automātiska vilces bloķēšanas sistēma. No durvju stāvokļa atkarīgā automātiskā vilces bloķēšanas sistēma novērš vilces spēka pielikšanu, ja visas durvis nav aizvērtas un aizslēgtas.

| 2. | Vilces bloķēšanas sistēmu aprīko ar manuālu ierīci, kas paredzēta, lai atceltu bloķēšanu, un ko mašīnists iedarbina ārkārtas situācijās, lai savukārt pieliktu vilces spēku arī tad, ja visas durvis nav aizvērtas un aizslēgtas. |
| --- | --- |

2.

Vilces bloķēšanas sistēmu aprīko ar manuālu ierīci, kas paredzēta, lai atceltu bloķēšanu, un ko mašīnists iedarbina ārkārtas situācijās, lai savukārt pieliktu vilces spēku arī tad, ja visas durvis nav aizvērtas un aizslēgtas.

4.2.5.5.8.   Drošības prasības attiecībā uz 4.2.5.5.2.–4.2.5.5.7. punktu

| 1. | Attiecībā uz scenāriju “vienas durvis nav aizslēgtas (un vilciena apkalpe nav atbilstīgi informēta par šo durvju stāvokli) vai ir atbrīvotas vai atvērtas neatbilstīgās zonās (piemēram, vilciena nepareizajā pusē) vai situācijās (piemēram, vilcienam esot kustībā)” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt:






  — | “vienu letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās pasažieriem nav paredzēts stāvēt durvju zonā (tālsatiksmes vilcieni), vai |
| --- | --- | --- |

1.

Attiecībā uz scenāriju “vienas durvis nav aizslēgtas (un vilciena apkalpe nav atbilstīgi informēta par šo durvju stāvokli) vai ir atbrīvotas vai atvērtas neatbilstīgās zonās (piemēram, vilciena nepareizajā pusē) vai situācijās (piemēram, vilcienam esot kustībā)” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt:

—

“vienu letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās pasažieriem nav paredzēts stāvēt durvju zonā (tālsatiksmes vilcieni), vai

| — | “vienu letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās daži pasažieri stāv durvju zonā parastos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

“vienu letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās daži pasažieri stāv durvju zonā parastos ekspluatācijas apstākļos.

| 2. | Attiecībā uz scenāriju “vairākas durvis nav aizslēgtas (un vilciena apkalpe nav atbilstīgi informēta par šo durvju stāvokli) vai ir atbrīvotas vai atvērtas neatbilstīgās zonās (piemēram, vilciena nepareizajā pusē) vai situācijās (piemēram, vilcienam esot kustībā)” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt:






  — | “letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās pasažieriem nav paredzēts stāvēt durvju zonā (tālsatiksmes vilcieni), vai |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz scenāriju “vairākas durvis nav aizslēgtas (un vilciena apkalpe nav atbilstīgi informēta par šo durvju stāvokli) vai ir atbrīvotas vai atvērtas neatbilstīgās zonās (piemēram, vilciena nepareizajā pusē) vai situācijās (piemēram, vilcienam esot kustībā)” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt:

—

“letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu” vienībās, kurās pasažieriem nav paredzēts stāvēt durvju zonā (tālsatiksmes vilcieni), vai

| — | “letālus negadījumus un/vai smagus ievainojumus” vienībās, kurās daži pasažieri stāv durvju zonā parastos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

“letālus negadījumus un/vai smagus ievainojumus” vienībās, kurās daži pasažieri stāv durvju zonā parastos ekspluatācijas apstākļos.

| 3. | Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā.

4.2.5.5.9.   Durvju atvēršana ārkārtas gadījumos

Iekšēja avārijas atvēršana

| 1. | Visas durvis ir aprīkotas ar atsevišķu iekšēju avārijas atvēršanas ierīci, kas pieejama pasažieriem un ļauj durvīm atvērties. Šī ierīce darbojas, kad ātrums ir mazāks par 10 km/h. |
| --- | --- |

1.

Visas durvis ir aprīkotas ar atsevišķu iekšēju avārijas atvēršanas ierīci, kas pieejama pasažieriem un ļauj durvīm atvērties. Šī ierīce darbojas, kad ātrums ir mazāks par 10 km/h.

| 2. | Ir pieļaujami, ka šī ierīce darbojas pie jebkura ātruma (neatkarīgi no jebkāda ātruma signāla). Šādā gadījumā šī ierīce iedarbojas, kad veiktas vismaz divas secīgas darbības. |
| --- | --- |

2.

Ir pieļaujami, ka šī ierīce darbojas pie jebkura ātruma (neatkarīgi no jebkāda ātruma signāla). Šādā gadījumā šī ierīce iedarbojas, kad veiktas vismaz divas secīgas darbības.

| 3. | Šai ierīcei nav obligāti jāspēj iedarboties uz aizslēgtām bojātām durvīm. Šajā gadījumā durvis var vispirms atslēgt. |
| --- | --- |

3.

Šai ierīcei nav obligāti jāspēj iedarboties uz aizslēgtām bojātām durvīm. Šajā gadījumā durvis var vispirms atslēgt.

Drošības prasība

| 4. | Attiecībā uz scenāriju “divu blakus esošu durvju iekšējas avārijas atvēršanas sistēmas atteice brauciena laikā (kā noteikts šīs SITS 4.2.10.5. punktā), kamēr pārējo durvju iekšējā avārijas atvēršanas sistēma saglabā pieejamību” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu”.
  Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz scenāriju “divu blakus esošu durvju iekšējas avārijas atvēršanas sistēmas atteice brauciena laikā (kā noteikts šīs SITS 4.2.10.5. punktā), kamēr pārējo durvju iekšējā avārijas atvēršanas sistēma saglabā pieejamību” pierāda, ka risku kontrolē pieņemamā līmenī, ņemot vērā to, ka funkcijas atteicei piemīt tipisks un ticams potenciāls tieši izraisīt “letālu negadījumu un/vai smagu ievainojumu”.

Atbilstības apliecināšana (atbilstības novērtēšanas procedūra) ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.5. punktā.

Ārēja avārijas atvēršana

| 5. | Visas durvis ir aprīkotas ar atsevišķu ārēju avārijas atvēršanas ierīci, kas pieejama glābējiem un ar ko durvis var atvērt ārkārtas gadījumos. Šai ierīcei nav obligāti jāspēj iedarboties uz aizslēgtām bojātām durvīm. Šajā gadījumā durvis vispirms atslēdz. |
| --- | --- |

5.

Visas durvis ir aprīkotas ar atsevišķu ārēju avārijas atvēršanas ierīci, kas pieejama glābējiem un ar ko durvis var atvērt ārkārtas gadījumos. Šai ierīcei nav obligāti jāspēj iedarboties uz aizslēgtām bojātām durvīm. Šajā gadījumā durvis vispirms atslēdz.

Durvju neautomātiska (manuāla) atvēršana

| 6. | Cilvēka spēks, kas vajadzīgs durvju neautomātiskai (manuālai) atvēršanai, atbilst J-1. papildinājuma 33. rindā minētajai specifikācijai. |
| --- | --- |

6.

Cilvēka spēks, kas vajadzīgs durvju neautomātiskai (manuālai) atvēršanai, atbilst J-1. papildinājuma 33. rindā minētajai specifikācijai.

4.2.5.5.10.   Piemērošanas noteikumi vienībām, kas paredzētas vispārējai ekspluatācijai

| 1. | Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma durvju vadībai utt.). |
| --- | --- |

1.

Ņem vērā vienīgi funkcijas, kas saistītas ar vienības konstrukciju (piemēram, mašīnista kabīnes esība, apkalpes saskarņu sistēma durvju vadībai utt.).

| 2. | Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama durvju sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus. |
| --- | --- |

2.

Vilcienā nepieciešamo sistēmu signālu pārraidīšanai starp vienību un citām vilcienā sakabinātām vienībām, lai vilciena līmenī būtu pieejama durvju sistēma, īsteno un dokumentē, ņemot vērā funkcionālos aspektus.

| 3. | Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm. |
| --- | --- |

3.

Šī SITS neuzliek par pienākumu obligāti izmantot noteiktus tehniskus risinājumus attiecībā uz vienību fiziskajām saskarnēm.

4.2.5.6.   Ārdurvju sistēmas uzbūve

| 1. | Ja vienībai ir durvis, kas paredzētas tam, lai pasažieri varētu iekļūt vilcienā un izkļūt no tā, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Ja vienībai ir durvis, kas paredzētas tam, lai pasažieri varētu iekļūt vilcienā un izkļūt no tā, piemēro turpmāk izklāstītos noteikumus.

| 2. | Durvis aprīko ar caurspīdīgiem logiem, lai pasažieri varētu redzēt peronu. |
| --- | --- |

2.

Durvis aprīko ar caurspīdīgiem logiem, lai pasažieri varētu redzēt peronu.

| 3. | Pasažieru vienību ārējās virsmas konstruē tā, lai pie tām nevarētu pieķerties cilvēki “vizināšanās” nolūkā, kad durvis ir aizvērtas un aizslēgtas. |
| --- | --- |

3.

Pasažieru vienību ārējās virsmas konstruē tā, lai pie tām nevarētu pieķerties cilvēki “vizināšanās” nolūkā, kad durvis ir aizvērtas un aizslēgtas.

| 4. | Lai novērstu “vizināšanos”, izvairās ierīkot durvju sistēmas ārējos rokturus vai tos konstruē tā, lai tos nevarētu satvert tad, kad durvis ir aizvērtas. |
| --- | --- |

4.

Lai novērstu “vizināšanos”, izvairās ierīkot durvju sistēmas ārējos rokturus vai tos konstruē tā, lai tos nevarētu satvert tad, kad durvis ir aizvērtas.

| 5. | Margas un rokturus nostiprina tā, lai tie varētu izturēt spēkus, kas uz tiem iedarbojas ekspluatācijas laikā. |
| --- | --- |

5.

Margas un rokturus nostiprina tā, lai tie varētu izturēt spēkus, kas uz tiem iedarbojas ekspluatācijas laikā.

4.2.5.7.   Starpvagonu durvis

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai.

| 2. | Ja vienībai ir starpvagonu durvis vagonu vai vienību galos, tās aprīko ar ierīci, kas ļauj tās aizslēgt (piemēram, ja durvis nav savienotas ar pasažieriem paredzētām pārejām starp vagoniem vai vienībām utt.). |
| --- | --- |

2.

Ja vienībai ir starpvagonu durvis vagonu vai vienību galos, tās aprīko ar ierīci, kas ļauj tās aizslēgt (piemēram, ja durvis nav savienotas ar pasažieriem paredzētām pārejām starp vagoniem vai vienībām utt.).

4.2.5.8.   Gaisa kvalitāte iekštelpās

| 1. | Gaisa daudzums un kvalitāte ritekļa zonās, kurās atrodas pasažieri un/vai personāls, nedrīkst radīt draudus pasažieru un/vai personāla veselībai, kas būtu lielāki par tiem, ko rada ārējās vides gaisa kvalitāte. To nodrošina, izpildot turpmākās prasības.
  Ekspluatācijas apstākļos ventilācijas sistēma CO2 līmeni iekštelpās uztur pieļaujamās robežās. |
| --- | --- |

1.

Gaisa daudzums un kvalitāte ritekļa zonās, kurās atrodas pasažieri un/vai personāls, nedrīkst radīt draudus pasažieru un/vai personāla veselībai, kas būtu lielāki par tiem, ko rada ārējās vides gaisa kvalitāte. To nodrošina, izpildot turpmākās prasības.

Ekspluatācijas apstākļos ventilācijas sistēma CO2 līmeni iekštelpās uztur pieļaujamās robežās.

| 2. | CO2 līmenis visos ekspluatācijas apstākļos nedrīkst pārsniegt 5 000 ppm, izņemot divos turpmāk aprakstītajos gadījumos.






  — | Ja galvenās energoapgādes sistēmas vai ventilācijas sistēmas atteices dēļ tiek pārtraukta ventilācijas sistēmas darbība, avārijas ierīcēm jānodrošina ārējā gaisa pievadīšana visās pasažieru un personāla telpās.
  Ja šī avārijas ierīce, ko darbina akumulators, nodrošina piespiedu ventilāciju, nosaka, cik ilgi CO2 līmenis nepārsniegs 10 000 ppm; šim nolūkam izmanto pasažiernoslodzi, ko aprēķina, pamatojoties uz slodzes režīmu “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā”.
  Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.12. punktā.
  Šis laiks nedrīkst būt mazāks par 30 minūtēm.
  Laiku norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- | --- |

2.

CO2 līmenis visos ekspluatācijas apstākļos nedrīkst pārsniegt 5 000 ppm, izņemot divos turpmāk aprakstītajos gadījumos.

—

Ja galvenās energoapgādes sistēmas vai ventilācijas sistēmas atteices dēļ tiek pārtraukta ventilācijas sistēmas darbība, avārijas ierīcēm jānodrošina ārējā gaisa pievadīšana visās pasažieru un personāla telpās.

Ja šī avārijas ierīce, ko darbina akumulators, nodrošina piespiedu ventilāciju, nosaka, cik ilgi CO2 līmenis nepārsniegs 10 000 ppm; šim nolūkam izmanto pasažiernoslodzi, ko aprēķina, pamatojoties uz slodzes režīmu “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā”.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.12. punktā.

Šis laiks nedrīkst būt mazāks par 30 minūtēm.

Laiku norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| — | Ja tiek izslēgti vai aizvērti visi ārējās ventilācijas līdzekļi vai ja tiek izslēgta gaisa kondicionēšanas sistēma, lai pasargātu pasažierus no iespējamiem apkārtējās vides kaitīgajiem izgarojumiem, it sevišķi tuneļos, un ugunsgrēka gadījumā, kā aprakstīts 4.2.10.4.2. punktā. |
| --- | --- |

—

Ja tiek izslēgti vai aizvērti visi ārējās ventilācijas līdzekļi vai ja tiek izslēgta gaisa kondicionēšanas sistēma, lai pasargātu pasažierus no iespējamiem apkārtējās vides kaitīgajiem izgarojumiem, it sevišķi tuneļos, un ugunsgrēka gadījumā, kā aprakstīts 4.2.10.4.2. punktā.

4.2.5.9.   Sānu logi

| 1. | Ja pasažieri var atvērt sānu logus un vilciena personāls tos nevar bloķēt, atveres izmērus ierobežo, lai caur to nevarētu izkļūt lodveida priekšmets 10 cm diametrā. |
| --- | --- |

1.

Ja pasažieri var atvērt sānu logus un vilciena personāls tos nevar bloķēt, atveres izmērus ierobežo, lai caur to nevarētu izkļūt lodveida priekšmets 10 cm diametrā.

4.2.6.   Vides apstākļi un aerodinamiskā ietekme

4.2.6.1.   Vides apstākļi – vispārīgi noteikumi

| 1. | Vides apstākļi ir fizikāli, ķīmiski vai bioloģiski apstākļi, kas pastāv ārpus izstrādājuma un noteiktā laikposmā iedarbojas uz šo izstrādājumu. |
| --- | --- |

1.

Vides apstākļi ir fizikāli, ķīmiski vai bioloģiski apstākļi, kas pastāv ārpus izstrādājuma un noteiktā laikposmā iedarbojas uz šo izstrādājumu.

| 2. | Vides apstākļi, kam ritošais sastāvs ir pakļauts, ietekmē ritošā sastāva, kā arī tā komponentu projektēšanu. |
| --- | --- |

2.

Vides apstākļi, kam ritošais sastāvs ir pakļauts, ietekmē ritošā sastāva, kā arī tā komponentu projektēšanu.

| 3. | Vides parametri raksturoti turpmāk. Katram vides parametram noteikts nominālais diapazons, kas Eiropā visbiežāk novērojams, un tas ir pamats savstarpēji izmantojamam ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

3.

Vides parametri raksturoti turpmāk. Katram vides parametram noteikts nominālais diapazons, kas Eiropā visbiežāk novērojams, un tas ir pamats savstarpēji izmantojamam ritošajam sastāvam.

| 4. | Dažiem vides parametriem noteikti diapazoni, kas nav nominālais diapazons. Šādā gadījumā, projektējot ritošo sastāvu, izvēlas noteiktu diapazonu.
  Attiecībā uz turpmākajos punktos noteiktajām funkcijām izmantotos projektēšanas un/vai testēšanas noteikumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu ritošā sastāva atbilstību šajā SITS noteiktajām prasībām šajā diapazonā, norāda tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Dažiem vides parametriem noteikti diapazoni, kas nav nominālais diapazons. Šādā gadījumā, projektējot ritošo sastāvu, izvēlas noteiktu diapazonu.

Attiecībā uz turpmākajos punktos noteiktajām funkcijām izmantotos projektēšanas un/vai testēšanas noteikumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu ritošā sastāva atbilstību šajā SITS noteiktajām prasībām šajā diapazonā, norāda tehniskajā dokumentācijā.

| 5. | Izraudzīto(-os) diapazonu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā kā ritošā sastāva raksturlielumu. |
| --- | --- |

5.

Izraudzīto(-os) diapazonu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā kā ritošā sastāva raksturlielumu.

| 6. | Atkarībā no izraudzītajiem diapazoniem un piemērotajiem noteikumiem (kas norādīti tehniskajā dokumentācijā) varētu būt vajadzīgi atbilstīgi ekspluatācijas noteikumi, lai nodrošinātu ritošā sastāva un tīkla daļās iespējamo vides apstākļu tehnisko savietojamību.
  Ekspluatācijas noteikumi īpaši svarīgi ir tad, ja ritošo sastāvu, kas projektēts nominālajam diapazonam, ekspluatē konkrētā līnijā, kur zināmos gada posmos šis nominālais diapazons tiek pārsniegts. |
| --- | --- |

6.

Atkarībā no izraudzītajiem diapazoniem un piemērotajiem noteikumiem (kas norādīti tehniskajā dokumentācijā) varētu būt vajadzīgi atbilstīgi ekspluatācijas noteikumi, lai nodrošinātu ritošā sastāva un tīkla daļās iespējamo vides apstākļu tehnisko savietojamību.

Ekspluatācijas noteikumi īpaši svarīgi ir tad, ja ritošo sastāvu, kas projektēts nominālajam diapazonam, ekspluatē konkrētā līnijā, kur zināmos gada posmos šis nominālais diapazons tiek pārsniegts.

| 7. | Dalībvalstis nosaka no nominālā diapazona atšķirīgus diapazonus, ko izvēlas, lai izvairītos no ierobežojošiem ekspluatācijas noteikumiem, kuri atkarīgi no ģeogrāfiskā reģiona un klimatisko apstākļu īpatnībām, un tie uzskaitīti šīs SITS 7.4. punktā. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstis nosaka no nominālā diapazona atšķirīgus diapazonus, ko izvēlas, lai izvairītos no ierobežojošiem ekspluatācijas noteikumiem, kuri atkarīgi no ģeogrāfiskā reģiona un klimatisko apstākļu īpatnībām, un tie uzskaitīti šīs SITS 7.4. punktā.

4.2.6.1.1.   Temperatūra

| 1. | Ritošajam sastāvam ir jāatbilst šīs SITS prasībām vienā (vai vairākos) temperatūras diapazonos T1 (no – 25 °C līdz + 40 °C; nominālais diapazons) vai T2 (no – 40 °C līdz + 35 °C), vai T3 (no – 25 °C līdz + 45 °C), kā noteikts J-1. papildinājuma 34. rindā minētajā specifikācijā. |
| --- | --- |

1.

Ritošajam sastāvam ir jāatbilst šīs SITS prasībām vienā (vai vairākos) temperatūras diapazonos T1 (no – 25 °C līdz + 40 °C; nominālais diapazons) vai T2 (no – 40 °C līdz + 35 °C), vai T3 (no – 25 °C līdz + 45 °C), kā noteikts J-1. papildinājuma 34. rindā minētajā specifikācijā.

| 2. | Izraudzīto(-os) temperatūras diapazonu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Izraudzīto(-os) temperatūras diapazonu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 3. | Attiecībā uz temperatūru, ko ņem vērā, projektējot ritošā sastāva komponentus, ņem vērā arī šo komponentu integrāciju ritošajā sastāvā. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz temperatūru, ko ņem vērā, projektējot ritošā sastāva komponentus, ņem vērā arī šo komponentu integrāciju ritošajā sastāvā.

4.2.6.1.2.   Sniegs, ledus un krusa

| 1. | Ritošajam sastāvam ir jāatbilst šīs SITS prasībām attiecībā uz sniega, ledus un krusas apstākļiem, kā norādīts J-1. papildinājuma 35. rindā minētajā specifikācijā, kuri atbilst nominālajiem apstākļiem (diapazonam). |
| --- | --- |

1.

Ritošajam sastāvam ir jāatbilst šīs SITS prasībām attiecībā uz sniega, ledus un krusas apstākļiem, kā norādīts J-1. papildinājuma 35. rindā minētajā specifikācijā, kuri atbilst nominālajiem apstākļiem (diapazonam).

| 2. | Attiecībā uz sniega, ledus un krusas ietekmi, ko ņem vērā, projektējot ritošā sastāva komponentus, ņem vērā arī šo komponentu integrāciju ritošajā sastāvā. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz sniega, ledus un krusas ietekmi, ko ņem vērā, projektējot ritošā sastāva komponentus, ņem vērā arī šo komponentu integrāciju ritošajā sastāvā.

| 3. | Ja izraudzīti bargāki sniega, ledus un krusas apstākļi, ritošo sastāvu un apakšsistēmas daļas konstruē atbilstīgi SITS noteiktajām prasībām, ņemot vērā šādus scenārijus:






  — | kupenas (viegls, relatīvi sauss sniegs), kas vienmērīgi nosedz sliežu ceļu līdz 80 cm augstumam no sliežu galviņas augšas līmeņa, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja izraudzīti bargāki sniega, ledus un krusas apstākļi, ritošo sastāvu un apakšsistēmas daļas konstruē atbilstīgi SITS noteiktajām prasībām, ņemot vērā šādus scenārijus:

—

kupenas (viegls, relatīvi sauss sniegs), kas vienmērīgi nosedz sliežu ceļu līdz 80 cm augstumam no sliežu galviņas augšas līmeņa,

| — | smalks sniegs, sniegputenis ar lielu viegla, relatīvi sausa sniega daudzumu, |
| --- | --- |

—

smalks sniegs, sniegputenis ar lielu viegla, relatīvi sausa sniega daudzumu,

| — | temperatūras svārstības, temperatūras un mitruma svārstību apvienojums viena brauciena laikā, kas rada ritošā sastāva apledojumu, |
| --- | --- |

—

temperatūras svārstības, temperatūras un mitruma svārstību apvienojums viena brauciena laikā, kas rada ritošā sastāva apledojumu,

| — | ietekme apvienojumā ar zemu temperatūru atbilstīgi izraudzītajai temperatūras zonai, kas noteikta šīs SITS 4.2.6.1.1. punktā. |
| --- | --- |

—

ietekme apvienojumā ar zemu temperatūru atbilstīgi izraudzītajai temperatūras zonai, kas noteikta šīs SITS 4.2.6.1.1. punktā.

| 4. | Attiecībā uz šīs SITS 4.2.6.1.1. punktu (klimatiskā zona T2) un šo 4.2.6.1.2. punktu (bargi sniega, ledus un krusas apstākļi) nosaka un verificē noteikumus, ko ņem vērā, lai izpildītu SITS noteiktās prasības šajos bargajos apstākļos, it sevišķi projektēšanas un/vai testēšanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu turpmāk norādītās SITS prasības.






  — | Šīs SITS 4.2.2.5. punktā noteiktajam šķēršļu vairogam papildus jāspēj notīrīt sniegs vilciena priekšā.
  Šķēršļu vairogam sniegs jāatpazīst kā šķērslis, kas jānovāc; 4.2.2.5. punktā noteiktas šādas prasības (atsaucoties uz J-1. papildinājuma 36. rindā minēto specifikāciju):

  “Šķēršļu vairoga izmēriem pietiekamā mērā jānodrošina šķēršļu novākšana ratiņu ceļā. Tā uzbūvei jābūt viengabalainai, un tam jābūt konstruētam tā, lai tas nesvaidītu objektus augšup vai lejup. Parastos ekspluatācijas apstākļos šķēršļu vairoga zemākajai šķautnei jāatrodas tik zemu virs sliedēm, cik to atļauj ritekļa kustība un līnijas gabarīts.
  Šķēršļu vairoga priekšējai daļai jālīdzinās “V” burtam, kura smailes leņķis nepārsniedz 160°. To var konstruēt tā, lai tā ģeometrijas dēļ to varētu izmantot par sniega arklu.”

  Šīs SITS 4.2.2.5. punktā noteiktie spēki uzskatāmi par pietiekamiem sniega tīrīšanai. |
| --- | --- | --- |

4.

Attiecībā uz šīs SITS 4.2.6.1.1. punktu (klimatiskā zona T2) un šo 4.2.6.1.2. punktu (bargi sniega, ledus un krusas apstākļi) nosaka un verificē noteikumus, ko ņem vērā, lai izpildītu SITS noteiktās prasības šajos bargajos apstākļos, it sevišķi projektēšanas un/vai testēšanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu turpmāk norādītās SITS prasības.

—

Šīs SITS 4.2.2.5. punktā noteiktajam šķēršļu vairogam papildus jāspēj notīrīt sniegs vilciena priekšā.

Šķēršļu vairogam sniegs jāatpazīst kā šķērslis, kas jānovāc; 4.2.2.5. punktā noteiktas šādas prasības (atsaucoties uz J-1. papildinājuma 36. rindā minēto specifikāciju):

“Šķēršļu vairoga izmēriem pietiekamā mērā jānodrošina šķēršļu novākšana ratiņu ceļā. Tā uzbūvei jābūt viengabalainai, un tam jābūt konstruētam tā, lai tas nesvaidītu objektus augšup vai lejup. Parastos ekspluatācijas apstākļos šķēršļu vairoga zemākajai šķautnei jāatrodas tik zemu virs sliedēm, cik to atļauj ritekļa kustība un līnijas gabarīts.

Šķēršļu vairoga priekšējai daļai jālīdzinās “V” burtam, kura smailes leņķis nepārsniedz 160°. To var konstruēt tā, lai tā ģeometrijas dēļ to varētu izmantot par sniega arklu.”

Šīs SITS 4.2.2.5. punktā noteiktie spēki uzskatāmi par pietiekamiem sniega tīrīšanai.

| — | Attiecībā uz gaitas daļu, kas noteikta šīs SITS 4.2.3.5. punktā, ņem vērā pielipušo sniegu un apledojumu un tā iespējamo ietekmi uz gaitas stabilitāti un bremžu darbību. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz gaitas daļu, kas noteikta šīs SITS 4.2.3.5. punktā, ņem vērā pielipušo sniegu un apledojumu un tā iespējamo ietekmi uz gaitas stabilitāti un bremžu darbību.

| — | Bremžu darbība un bremžu energoapgāde atbilst šīs SITS 4.2.4. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

—

Bremžu darbība un bremžu energoapgāde atbilst šīs SITS 4.2.4. punktā noteiktajām prasībām.

| — | Signāls par vilciena tuvošanos atbilst šīs SITS 4.2.7.3. punktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

—

Signāls par vilciena tuvošanos atbilst šīs SITS 4.2.7.3. punktā noteiktajām prasībām.

| — | Redzamības nodrošināšana vilciena priekšā atbilst SITS 4.2.7.3.1.1. punktā (priekšējie lukturi) un 4.2.9.1.3.1. punktā (priekšējā redzamība) noteiktajām prasībām, ko nodrošina vējstikla aprīkojums atbilstīgi 4.2.9.2. punkta (darbība) noteikumiem. |
| --- | --- |

—

Redzamības nodrošināšana vilciena priekšā atbilst SITS 4.2.7.3.1.1. punktā (priekšējie lukturi) un 4.2.9.1.3.1. punktā (priekšējā redzamība) noteiktajām prasībām, ko nodrošina vējstikla aprīkojums atbilstīgi 4.2.9.2. punkta (darbība) noteikumiem.

| — | Mašīnistam nodrošina pieņemamus darba apstākļus, kā noteikts šīs SITS 4.2.9.1.7. punktā. |
| --- | --- |

—

Mašīnistam nodrošina pieņemamus darba apstākļus, kā noteikts šīs SITS 4.2.9.1.7. punktā.

| 5. | Sniega, ledus un krusas apstākļiem izraudzīto diapazonu (nomināli vai bargi) un pieņemtos noteikumus norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

5.

Sniega, ledus un krusas apstākļiem izraudzīto diapazonu (nomināli vai bargi) un pieņemtos noteikumus norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.6.2.   Aerodinamiskā ietekme

Aerodinamiskā ietekme

| 1. | Šā punkta noteikumus piemēro visam ritošajam sastāvam, izņemot ritošo sastāvu, kas paredzēts ekspluatēšanai 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm vai 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, kurām attiecīgie noteikumi ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

1.

Šā punkta noteikumus piemēro visam ritošajam sastāvam, izņemot ritošo sastāvu, kas paredzēts ekspluatēšanai 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm vai 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, kurām attiecīgie noteikumi ir atklāts punkts.

| 2. | Vilciens kustības laikā rada nepastāvīgu gaisa plūsmu ar atšķirīgu spiedienu, kas pārvietojas ar atšķirīgu ātrumu. Mainīgais spiediens un plūsmas ātrums ietekmē cilvēkus, priekšmetus un ēkas, kas atrodas sliežu ceļa tuvumā. Šie apstākļi ietekmē arī ritošo sastāvu (piemēram, aerodinamiskā slodze uz ritekļa konstrukciju, trieciens aprīkojumam) un ir jāņem vērā, projektējot ritošo sastāvu. |
| --- | --- |

2.

Vilciens kustības laikā rada nepastāvīgu gaisa plūsmu ar atšķirīgu spiedienu, kas pārvietojas ar atšķirīgu ātrumu. Mainīgais spiediens un plūsmas ātrums ietekmē cilvēkus, priekšmetus un ēkas, kas atrodas sliežu ceļa tuvumā. Šie apstākļi ietekmē arī ritošo sastāvu (piemēram, aerodinamiskā slodze uz ritekļa konstrukciju, trieciens aprīkojumam) un ir jāņem vērā, projektējot ritošo sastāvu.

| 3. | Vilciena ātrums kopā ar gaisa ātrumu rada aerodinamisku virpuli, kas var ietekmēt ritošā sastāva stabilitāti. |
| --- | --- |

3.

Vilciena ātrums kopā ar gaisa ātrumu rada aerodinamisku virpuli, kas var ietekmēt ritošā sastāva stabilitāti.

4.2.6.2.1.   Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales

| 1. | Vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu vtr > 160 km/h apmērā, kas brīvā dabā pārvietojas ar 4. tabulā noteikto references ātrumu, nedrīkst radīt gaisa ātruma izmaiņas, kuras pārsniedz 4. tabulā noteikto u2σ vērtību 0,2 m un 1,4 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa 3 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, visā vienības garāmbraukšanas laikā.

  4. tabula


  Robežkritēriji









  Maksimālais konstruktīvais ātrums vtr,max (km/h) | Mērījums attiecīgajā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa | Maksimālais pieļaujamais gaisa ātrums pie sliežu ceļa (u2σ robežvērtības (m/s)) | References ātrums vtr,ref (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 160 < vtr,max < 250 | 0,2 m | 20 | Maksimālais konstruktīvais ātrums |
| | 1,4 m | 15,5 | 200 km/h vai maksimālais konstruktīvais ātrums atkarībā no tā, kas ir mazāks |
| 250 ≤ vtr,max | 0,2 m | 22 | 300 km/h vai maksimālais konstruktīvais ātrums atkarībā no tā, kas ir mazāks |
| | 1,4 m | 15,5 | 200 km/h |

1.

Vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu vtr > 160 km/h apmērā, kas brīvā dabā pārvietojas ar 4. tabulā noteikto references ātrumu, nedrīkst radīt gaisa ātruma izmaiņas, kuras pārsniedz 4. tabulā noteikto u2σ vērtību 0,2 m un 1,4 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa 3 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, visā vienības garāmbraukšanas laikā.

tr

2σ

4. tabula

4. tabula

Robežkritēriji

Robežkritēriji

Maksimālais konstruktīvais ātrums vtr,max (km/h)

tr,max

Mērījums attiecīgajā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa

Maksimālais pieļaujamais gaisa ātrums pie sliežu ceļa (u2σ robežvērtības (m/s))

2σ

References ātrums vtr,ref (km/h)

tr,ref

160 < vtr,max < 250

tr,max

0,2 m

20

Maksimālais konstruktīvais ātrums

1,4 m

15,5

200 km/h vai maksimālais konstruktīvais ātrums atkarībā no tā, kas ir mazāks

250 ≤ vtr,max

tr,max

0,2 m

22

300 km/h vai maksimālais konstruktīvais ātrums atkarībā no tā, kas ir mazāks

1,4 m

15,5

200 km/h

| 2. | Testējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.






  — | Vienība, kas novērtēta pastāvīgā formējumā
  Testē pastāvīgo formējumu visā garumā.
  Vilciena sekciju ekspluatācijas gadījumā testē vismaz divas kopā sakabinātas vienības. |
| --- | --- | --- |

2.

Testējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.

—

Vienība, kas novērtēta pastāvīgā formējumā

Testē pastāvīgo formējumu visā garumā.

Vilciena sekciju ekspluatācijas gadījumā testē vismaz divas kopā sakabinātas vienības.

| — | Vienība, kas novērtēta iepriekš noteiktā formējumā
  Vilciena formējums, kas ietver gala ritekli un starpritekļus sastāvā, kurš ir vismaz 100 m garš vai maksimālajā iepriekš noteiktajā garumā, ja tas ir īsāks par 100 m. |
| --- | --- |

—

Vienība, kas novērtēta iepriekš noteiktā formējumā

Vilciena formējums, kas ietver gala ritekli un starpritekļus sastāvā, kurš ir vismaz 100 m garš vai maksimālajā iepriekš noteiktajā garumā, ja tas ir īsāks par 100 m.

| — | Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā):






  — | vienību testē vilciena formējumā, ko veido vismaz 100 m garš starpvagonu sastāvs, |
| --- | --- | --- |

—

Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā):

—

vienību testē vilciena formējumā, ko veido vismaz 100 m garš starpvagonu sastāvs,

| — | lokomotīves vai mašīnista kabīnes gadījumā šo ritekli novieto vilciena formējuma pirmajā un pēdējā pozīcijā, |
| --- | --- |

—

lokomotīves vai mašīnista kabīnes gadījumā šo ritekli novieto vilciena formējuma pirmajā un pēdējā pozīcijā,

| — | vagonu (pasažieru vagonu) gadījumā vilciena formējums ietver vismaz novērtējamās vienības tipa vagonu, kurš atrodas starpvagonu sastāva pirmajā un pēdējā pozīcijā. |
| --- | --- |

—

vagonu (pasažieru vagonu) gadījumā vilciena formējums ietver vismaz novērtējamās vienības tipa vagonu, kurš atrodas starpvagonu sastāva pirmajā un pēdējā pozīcijā.

Piezīme. Attiecībā uz vagoniem atbilstības novērtējums ir vajadzīgs tikai jaunas konstrukcijas gadījumā, kas ietekmē pazemināta gaisa spiediena zonu.

Piezīme.

| 3. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.13. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.13. punktā.

4.2.6.2.2.   Vilciena galvas radītais spiediena vilnis

| 1. | Divi garāmbraucoši vilcieni rada aerodinamisko slodzi, kas ietekmē abus vilcienus. Prasība attiecībā uz vilciena galvas radīto spiediena vilni brīvā dabā ļauj noteikt robežvērtības aerodinamiskajai slodzei, ko rada ritošais sastāvs brīvā dabā, pieņemot attālumu no sliežu ceļa ass līnijas sliežu ceļam, uz kura ir paredzēts ekspluatēt vilcienu.
  Attālums no sliežu ceļa ass līnijas ir atkarīgs no ātruma un līnijas sliežu ceļa platuma. Attāluma no sliežu ceļa ass līnijas minimālās vērtības atkarībā no ātruma un sliežu ceļa platuma ir noteiktas saskaņā ar INF SITS. |
| --- | --- |

1.

Divi garāmbraucoši vilcieni rada aerodinamisko slodzi, kas ietekmē abus vilcienus. Prasība attiecībā uz vilciena galvas radīto spiediena vilni brīvā dabā ļauj noteikt robežvērtības aerodinamiskajai slodzei, ko rada ritošais sastāvs brīvā dabā, pieņemot attālumu no sliežu ceļa ass līnijas sliežu ceļam, uz kura ir paredzēts ekspluatēt vilcienu.

Attālums no sliežu ceļa ass līnijas ir atkarīgs no ātruma un līnijas sliežu ceļa platuma. Attāluma no sliežu ceļa ass līnijas minimālās vērtības atkarībā no ātruma un sliežu ceļa platuma ir noteiktas saskaņā ar INF SITS.

| 2. | Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir virs 160 km/h, bet zem 250 km/h, braucot brīvā dabā ar maksimālo ātrumu, nedrīkst radīt maksimālas dubultā spiediena izmaiņas, kuras pārsniegtu 800 Pa vērtību diapazonā no 1,5 m līdz 3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 2,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, laikā, kad pabrauc garām vilciena galva. |
| --- | --- |

2.

Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir virs 160 km/h, bet zem 250 km/h, braucot brīvā dabā ar maksimālo ātrumu, nedrīkst radīt maksimālas dubultā spiediena izmaiņas, kuras pārsniegtu 800 Pa vērtību diapazonā no 1,5 m līdz 3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 2,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, laikā, kad pabrauc garām vilciena galva.

| 3. | Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, braucot brīvā dabā ar references ātrumu 250 km/h, nedrīkst radīt maksimālas dubultā spiediena izmaiņas, kuras pārsniegtu 800 Pa vērtību diapazonā no 1,5 m līdz 3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 2,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, laikā, kad pabrauc garām vilciena galva. |
| --- | --- |

3.

Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 250 km/h vai lielāks, braucot brīvā dabā ar references ātrumu 250 km/h, nedrīkst radīt maksimālas dubultā spiediena izmaiņas, kuras pārsniegtu 800 Pa vērtību diapazonā no 1,5 m līdz 3 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa un 2,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas, laikā, kad pabrauc garām vilciena galva.

| 4. | Testos verificējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.






  — | Vienība, kas novērtēta pastāvīgā vai iepriekš noteiktā formējumā:






  — | pastāvīgā formējuma atsevišķa vienība vai jebkura iepriekš noteiktā formējuma konfigurācija. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Testos verificējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.

—

Vienība, kas novērtēta pastāvīgā vai iepriekš noteiktā formējumā:

—

pastāvīgā formējuma atsevišķa vienība vai jebkura iepriekš noteiktā formējuma konfigurācija.

| — | Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā):






  — | vienību, kas aprīkota ar mašīnista kabīni, novērtē atsevišķi, |
| --- | --- | --- |

—

Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā):

—

vienību, kas aprīkota ar mašīnista kabīni, novērtē atsevišķi,

| — | citas vienības: šo prasību nepiemēro. |
| --- | --- |

—

citas vienības: šo prasību nepiemēro.

| 5. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.14. punktā. |
| --- | --- |

5.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.14. punktā.

4.2.6.2.3.   Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

| 1. | Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 200 km/h vai lielāks, aerodinamiski projektē tā, lai vilciena ātruma un tuneļa šķērsgriezuma konkrētā kombinācijā (references gadījums) solo braucienam vienkāršā cauruļveida tunelī bez slīpuma (bez jebkādām ejām utt.) tiktu izpildītas raksturīgo spiediena svārstību prasības. Prasības ir noteiktas 5. tabulā.

  5. tabula


  Prasības attiecībā uz vienībām solo braucienam cauruļveida tunelī bez slīpuma | References gadījums | Kritēriji references gadījumam |
| --- | --- | --- | --- |
| Vtr | Atu | ΔpN | ΔpN+ ΔpFr | ΔpN+ ΔpFr+ ΔpT |
| < 250 km/h | 200 km/h | 53,6 m2 | ≤ 1 750 Pa | ≤ 3 000 Pa | ≤ 3 700 Pa |
| ≥ 250 km/h | 250 km/h | 63,0 m2 | ≤ 1 600 Pa | ≤ 3 000 Pa | ≤ 4 100 Pa |

1.

Vienības, kuru maksimālais konstruktīvais ātrums ir 200 km/h vai lielāks, aerodinamiski projektē tā, lai vilciena ātruma un tuneļa šķērsgriezuma konkrētā kombinācijā (references gadījums) solo braucienam vienkāršā cauruļveida tunelī bez slīpuma (bez jebkādām ejām utt.) tiktu izpildītas raksturīgo spiediena svārstību prasības. Prasības ir noteiktas 5. tabulā.

5. tabula

5. tabula

Prasības attiecībā uz vienībām solo braucienam cauruļveida tunelī bez slīpuma

Prasības attiecībā uz vienībām solo braucienam cauruļveida tunelī bez slīpuma

References gadījums

Kritēriji references gadījumam

Vtr

tr

Atu

tu

ΔpN

N

ΔpN+ ΔpFr

N+

Fr

ΔpN+ ΔpFr+ ΔpT

N+

Fr+

T

< 250 km/h

200 km/h

53,6 m2

2

≤ 1 750 Pa

≤ 3 000 Pa

≤ 3 700 Pa

≥ 250 km/h

250 km/h

63,0 m2

2

≤ 1 600 Pa

≤ 3 000 Pa

≤ 4 100 Pa

Kur vtr ir vilciena ātrums un Atu ir tuneļa šķērsgriezuma laukums.

tr

tu

| 2. | Testos verificējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.






  — | Vienība, kas novērtēta pastāvīgā vai iepriekš noteiktā formējumā: novērtē vilcienu ar maksimālo garumu (ietverot vilciena sekciju kopdarbību). |
| --- | --- | --- |

2.

Testos verificējamais formējums dažādiem ritošā sastāva veidiem noteikts turpmāk.

—

Vienība, kas novērtēta pastāvīgā vai iepriekš noteiktā formējumā: novērtē vilcienu ar maksimālo garumu (ietverot vilciena sekciju kopdarbību).

| — | Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā) un kas aprīkota ar mašīnista kabīni: novērtē divus patvaļīgi izraudzītus vilciena sastāvus ar minimālo garumu 150 m apmērā, vienu ņemot ar vienību vadošajā pozīcijā un vienu – ar vienību sastāva astes galā. |
| --- | --- |

—

Vienība, kas novērtēta vispārējai ekspluatācijai (vilciena formējums, kas nav noteikts projektēšanas posmā) un kas aprīkota ar mašīnista kabīni: novērtē divus patvaļīgi izraudzītus vilciena sastāvus ar minimālo garumu 150 m apmērā, vienu ņemot ar vienību vadošajā pozīcijā un vienu – ar vienību sastāva astes galā.

| — | Citas vienības (vispārējas ekspluatācijas vagoni): pamatojoties uz vilciena formējumu vismaz 400 m garumā. |
| --- | --- |

—

Citas vienības (vispārējas ekspluatācijas vagoni): pamatojoties uz vilciena formējumu vismaz 400 m garumā.

| 3. | Atbilstības novērtēšanas procedūra, arī iepriekš minētie parametri, ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.15. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atbilstības novērtēšanas procedūra, arī iepriekš minētie parametri, ir aprakstīta šīs SITS 6.2.3.15. punktā.

4.2.6.2.4.   Sānvējš

| 1. | Šo prasību piemēro vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 140 km/h. |
| --- | --- |

1.

Šo prasību piemēro vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 140 km/h.

| 2. | Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 140 km/h un zem 250 km/h jutīgākā ritekļa raksturīgo vēja līkni (turpmāk – “CWC”) nosaka saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 37. rindā, un pēc tam norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 140 km/h un zem 250 km/h jutīgākā ritekļa raksturīgo vēja līkni (turpmāk – “CWC”) nosaka saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 37. rindā, un pēc tam norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

CWC

| 3. | Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku sānvēja ietekmi novērtē saskaņā ar vienu no šādām metodēm:






  a) | to nosaka atbilstīgi specifikācijai 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.3. punktā;
  vai |
| --- | --- | --- |

3.

Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku sānvēja ietekmi novērtē saskaņā ar vienu no šādām metodēm:

a)

to nosaka atbilstīgi specifikācijai 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.3. punktā;

vai

| b) | to nosaka, veicot novērtējumu saskaņā ar J-1. papildinājuma 37. rindā minēto specifikāciju. Iegūto novērtētās vienības jutīgākā ritekļa raksturīgo vēja līkni norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

b)

to nosaka, veicot novērtējumu saskaņā ar J-1. papildinājuma 37. rindā minēto specifikāciju. Iegūto novērtētās vienības jutīgākā ritekļa raksturīgo vēja līkni norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.6.2.5.   Aerodinamiskā ietekme uz balastētiem sliežu ceļiem

| 1. | Šo prasību piemēro vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 190 km/h vai lielāku. |
| --- | --- |

1.

Šo prasību piemēro vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 190 km/h vai lielāku.

| 2. | Prasība par vilcienu aerodinamisko ietekmi uz balastētiem sliežu ceļiem, lai ierobežotu balasta izsviešanas (balasta pacelšanas) radītos riskus, ir atklāts punkts. |
| --- | --- |

2.

Prasība par vilcienu aerodinamisko ietekmi uz balastētiem sliežu ceļiem, lai ierobežotu balasta izsviešanas (balasta pacelšanas) radītos riskus, ir atklāts punkts.

4.2.7.   Ārējie lukturi un vizuāla un akustiska brīdinājuma signālierīces

Ārējie lukturi un vizuāla un akustiska brīdinājuma signālierīces

4.2.7.1.   Ārējie lukturi

Ārējie lukturi

| 1. | Ārējie lukturi vai apgaismojums nedrīkst būt zaļā krāsā. Šāda prasība noteikta, lai šo apgaismojumu nevarētu sajaukt ar stacionārajiem signāliem. |
| --- | --- |

1.

Ārējie lukturi vai apgaismojums nedrīkst būt zaļā krāsā. Šāda prasība noteikta, lai šo apgaismojumu nevarētu sajaukt ar stacionārajiem signāliem.

| 2. | Šo prasību nepiemēro lukturiem, kuru gaismas intensitāte nepārsniedz 100 cd/m2 un kuri ietverti pasažieru durvju vadības pogās (un nav nepārtraukti iedegti). |
| --- | --- |

2.

Šo prasību nepiemēro lukturiem, kuru gaismas intensitāte nepārsniedz 100 cd/m2 un kuri ietverti pasažieru durvju vadības pogās (un nav nepārtraukti iedegti).

2

4.2.7.1.1.   Galvenie lukturi

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Vilciena priekšgalā ir divi balti galvenie lukturi, kas vilciena mašīnistam nodrošina redzamību. |
| --- | --- |

2.

Vilciena priekšgalā ir divi balti galvenie lukturi, kas vilciena mašīnistam nodrošina redzamību.

| 3. | Šie galvenie lukturi ir novietoti:






  — | vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa, |
| --- | --- | --- |

3.

Šie galvenie lukturi ir novietoti:

—

vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa,

| — | simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem. |
| --- | --- |

—

simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem.

| 4. | Galveno lukturu krāsa atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.3. punkta 1. tabulā. |
| --- | --- |

4.

Galveno lukturu krāsa atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.3. punkta 1. tabulā.

| 5. | Galvenie lukturi nodrošina divu līmeņu gaismas intensitāti: “tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” un “tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti”.
  Režīmā “tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” galveno lukturu gaismas intensitāte, mērot pa galvenā luktura optisko asi, atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.4. punkta 2. tabulas pirmajā rindā.
  Režīmā “tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” galveno lukturu minimālā gaismas intensitāte, mērot pa luktura optisko asi, atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.4. punkta 2. tabulas pirmajā rindā. |
| --- | --- |

5.

Galvenie lukturi nodrošina divu līmeņu gaismas intensitāti: “tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” un “tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti”.

Režīmā “tuvās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” galveno lukturu gaismas intensitāte, mērot pa galvenā luktura optisko asi, atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.4. punkta 2. tabulas pirmajā rindā.

Režīmā “tālās gaismas galvenie lukturi ieslēgti” galveno lukturu minimālā gaismas intensitāte, mērot pa luktura optisko asi, atbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.4. punkta 2. tabulas pirmajā rindā.

| 6. | Galveno lukturu uzstādīšana vienībā nodrošina to optiskās ass pielīdzinājuma korekciju uzstādīšanas laikā saskaņā ar J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.5. punktu izmantošanai tehniskās apkopes laikā. |
| --- | --- |

6.

Galveno lukturu uzstādīšana vienībā nodrošina to optiskās ass pielīdzinājuma korekciju uzstādīšanas laikā saskaņā ar J-1. papildinājuma 38. rindā minētās specifikācijas 5.3.5. punktu izmantošanai tehniskās apkopes laikā.

| 7. | Var paredzēt papildu galvenos lukturus (piemēram, augšējos galvenos lukturus). Šie papildu galvenie lukturu atbilst prasībām par galveno lukturu krāsu, kā noteikts iepriekš šajā punktā. |
| --- | --- |

7.

Var paredzēt papildu galvenos lukturus (piemēram, augšējos galvenos lukturus). Šie papildu galvenie lukturu atbilst prasībām par galveno lukturu krāsu, kā noteikts iepriekš šajā punktā.

Piezīme. Papildu galvenie lukturi nav obligāti. To izmantošanai ekspluatācijā var piemērot ierobežojumus.

Piezīme.

4.2.7.1.2.   Gabarītlukturi

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Lai vilciens būtu pamanāms, vilciena priekšgalā ir trīs balti gabarītlukturi. |
| --- | --- |

2.

Lai vilciens būtu pamanāms, vilciena priekšgalā ir trīs balti gabarītlukturi.

| 3. | Divus apakšējos gabarītlukturus novieto:






  — | vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa, |
| --- | --- | --- |

3.

Divus apakšējos gabarītlukturus novieto:

—

vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa,

| — | simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem. |
| --- | --- |

—

simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem.

| 4. | Trešo gabarītlukturi novieto centrā virs abiem apakšējiem lukturiem 600 mm vai lielākā attālumā pa vertikāli starp to centriem. |
| --- | --- |

4.

Trešo gabarītlukturi novieto centrā virs abiem apakšējiem lukturiem 600 mm vai lielākā attālumā pa vertikāli starp to centriem.

| 5. | Galvenajiem lukturiem un gabarītlukturiem var izmantot vienu un to pašu komponentu. |
| --- | --- |

5.

Galvenajiem lukturiem un gabarītlukturiem var izmantot vienu un to pašu komponentu.

| 6. | Gabarītlukturu krāsai ir jāatbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.1. punkta 4. tabulā. |
| --- | --- |

6.

Gabarītlukturu krāsai ir jāatbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.1. punkta 4. tabulā.

| 7. | Gabarītlukturu gaismas spektrālajam sadalījumam ir jāatbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.2. punktā. |
| --- | --- |

7.

Gabarītlukturu gaismas spektrālajam sadalījumam ir jāatbilst vērtībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.2. punktā.

| 8. | Gabarītlukturu gaismas intensitātei ir jāatbilst J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.4. punkta 6. tabulai. |
| --- | --- |

8.

Gabarītlukturu gaismas intensitātei ir jāatbilst J-1. papildinājuma 39. rindā minētās specifikācijas 5.4.4. punkta 6. tabulai.

4.2.7.1.3.   Aizmugurējie gabarītlukturi

| 1. | Lai vilciens būtu pamanāms, vienībām, ko izmanto vilciena astes daļā, aizmugurējā daļā ir divi sarkani aizmugurējie gabarītlukturi. |
| --- | --- |

1.

Lai vilciens būtu pamanāms, vienībām, ko izmanto vilciena astes daļā, aizmugurējā daļā ir divi sarkani aizmugurējie gabarītlukturi.

| 2. | Vienībām bez mašīnista kabīnes, kas novērtētas vispārējai ekspluatācijai, var izmantot portatīvus lukturus. Tādā gadījumā izmantoto portatīvo lukturu tips atbilst “kravas vagonu” SITS E papildinājumam. To darbību verificē, veicot konstrukcijas pārbaudi un komponentam (savstarpējas izmantojamības komponents “portatīvs aizmugurējais gabarītlukturis”) noteikto tipa pārbaudi, taču portatīvi lukturi nav obligāti. |
| --- | --- |

2.

Vienībām bez mašīnista kabīnes, kas novērtētas vispārējai ekspluatācijai, var izmantot portatīvus lukturus. Tādā gadījumā izmantoto portatīvo lukturu tips atbilst “kravas vagonu” SITS E papildinājumam. To darbību verificē, veicot konstrukcijas pārbaudi un komponentam (savstarpējas izmantojamības komponents “portatīvs aizmugurējais gabarītlukturis”) noteikto tipa pārbaudi, taču portatīvi lukturi nav obligāti.

| 3. | Šiem aizmugurējiem gabarītlukturiem ir jābūt novietotiem:






  — | vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa, |
| --- | --- | --- |

3.

Šiem aizmugurējiem gabarītlukturiem ir jābūt novietotiem:

—

vienādā augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa ar centriem 1 500–2 000 mm augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa,

| — | simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem. |
| --- | --- |

—

simetriski pret sliežu ceļa ass līniju un vismaz ar 1 000 mm attālumu starp to centriem.

| 4. | Aizmugurējo gabarītlukturu krāsai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 40. rindā minētās specifikācijas 5.5.3. punkta 7. tabulai. |
| --- | --- |

4.

Aizmugurējo gabarītlukturu krāsai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 40. rindā minētās specifikācijas 5.5.3. punkta 7. tabulai.

| 5. | Aizmugurējo gabarītlukturu gaismas intensitātei ir jāatbilst J-1. papildinājuma 40. rindā minētās specifikācijas 5.5.4. punkta 8. tabulai. |
| --- | --- |

5.

Aizmugurējo gabarītlukturu gaismas intensitātei ir jāatbilst J-1. papildinājuma 40. rindā minētās specifikācijas 5.5.4. punkta 8. tabulai.

4.2.7.1.4.   Lukturu vadība

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Mašīnists spēj vadīt:






  — | galvenos lukturus un gabarītlukturus no vietas, kur mašīnists parasti atrodas, vadot vilcienu, |
| --- | --- | --- |

2.

Mašīnists spēj vadīt:

—

galvenos lukturus un gabarītlukturus no vietas, kur mašīnists parasti atrodas, vadot vilcienu,

| — | aizmugurējos gabarītlukturus no mašīnista kabīnes. |
| --- | --- |

—

aizmugurējos gabarītlukturus no mašīnista kabīnes.

Lukturu vadīšanai var izmantot neatkarīgu komandu vai komandu kopumu.

Piezīme. Ja lukturus paredzēts izmantot, lai informētu par avārijas situāciju (ekspluatācijas noteikums, skatīt OPE SITS), tas jādara ar galvenajiem lukturiem pārtraukta izgaismojuma/mirgošanas režīmā.

Piezīme.

OPE

4.2.7.2.   Taure (akustiska brīdinājuma ierīce)

Taure (akustiska brīdinājuma ierīce)

4.2.7.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Lai vilcieni būtu dzirdami, tos aprīko ar skaņas signālierīcēm. |
| --- | --- |

2.

Lai vilcieni būtu dzirdami, tos aprīko ar skaņas signālierīcēm.

| 3. | Dzirdamo taures brīdinājuma skaņas signālu toņiem jābūt tādiem, lai tos atpazītu kā nākošus no vilciena, un tie nedrīkst būt vienādi ar autotransporta vai rūpnīcu, vai citu brīdinājuma ierīču skaņu signāliem. Taures brīdinājuma skaņas signāliem ir divi dažādi skanoši brīdinājuma skaņas signālu toņi:
  —   1. signāla tonis– atsevišķi skanoša brīdinājuma skaņas signāla toņa pamatfrekvence ir 660 Hz ± 30 Hz (augsts tonis),
  —   2. signāla tonis– atsevišķi skanoša brīdinājuma skaņas signāla toņa pamatfrekvence ir 370 Hz ± 20 Hz (zems tonis). |
| --- | --- |

3.

Dzirdamo taures brīdinājuma skaņas signālu toņiem jābūt tādiem, lai tos atpazītu kā nākošus no vilciena, un tie nedrīkst būt vienādi ar autotransporta vai rūpnīcu, vai citu brīdinājuma ierīču skaņu signāliem. Taures brīdinājuma skaņas signāliem ir divi dažādi skanoši brīdinājuma skaņas signālu toņi:

—   1. signāla tonis– atsevišķi skanoša brīdinājuma skaņas signāla toņa pamatfrekvence ir 660 Hz ± 30 Hz (augsts tonis),

1. signāla tonis

—   2. signāla tonis– atsevišķi skanoša brīdinājuma skaņas signāla toņa pamatfrekvence ir 370 Hz ± 20 Hz (zems tonis).

2. signāla tonis

| 4. | Ja brīvprātīgi tiek nodrošināti papildu brīdinājuma skaņas signāli (atsevišķi vai apvienoti), to skaņas spiediena līmenis nedrīkst pārsniegt turpmāk 4.2.7.2.2. punktā noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

4.

Ja brīvprātīgi tiek nodrošināti papildu brīdinājuma skaņas signāli (atsevišķi vai apvienoti), to skaņas spiediena līmenis nedrīkst pārsniegt turpmāk 4.2.7.2.2. punktā noteiktās vērtības.

Piezīme. To izmantošanai ekspluatācijā var piemērot ierobežojumus.

Piezīme.

4.2.7.2.2.   Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi

| 1. | C izsvērtais skaņas spiediena līmenis, ko rada katrs taures skaņas signāls, skanot atsevišķi (vai grupā, ja paredzēts, ka tie skanēs vienlaikus kā akords), atbilst specifikācijai, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 41. rindā. |
| --- | --- |

1.

C izsvērtais skaņas spiediena līmenis, ko rada katrs taures skaņas signāls, skanot atsevišķi (vai grupā, ja paredzēts, ka tie skanēs vienlaikus kā akords), atbilst specifikācijai, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 41. rindā.

| 2. | Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.17. punktā. |
| --- | --- |

2.

Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.17. punktā.

4.2.7.2.3.   Aizsardzība

| 1. | Brīdinājuma taures un to vadības sistēmas, cik vien iespējams, projektē vai aizsargā tā, lai tās turpinātu darboties pēc lidojošu objektu, piemēram, gružu, putekļu, sniega, krusas vai putnu, trieciena. |
| --- | --- |

1.

Brīdinājuma taures un to vadības sistēmas, cik vien iespējams, projektē vai aizsargā tā, lai tās turpinātu darboties pēc lidojošu objektu, piemēram, gružu, putekļu, sniega, krusas vai putnu, trieciena.

4.2.7.2.4.   Taures skaņas signālu vadība

| 1. | Mašīnists akustisko skaņas signālierīci spēj iedarbināt no visiem stāvokļiem, kuros tas atrodas, vadot vilcienu, kā noteikts šīs SITS 4.2.9. punktā. |
| --- | --- |

1.

Mašīnists akustisko skaņas signālierīci spēj iedarbināt no visiem stāvokļiem, kuros tas atrodas, vadot vilcienu, kā noteikts šīs SITS 4.2.9. punktā.

4.2.8.   Vilces iekārtas un elektroiekārtas

Vilces iekārtas un elektroiekārtas

4.2.8.1.   Vilces veiktspēja

Vilces veiktspēja

4.2.8.1.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Vilciena vilces sistēma nodrošina vilciena pārvietošanās iespējas ar dažādu kustības ātrumu līdz tā maksimālajam ekspluatācijas ātrumam. Galvenie faktori, kas nosaka vilces raksturlielumus, ir vilces spēks, vilciena formējums un masa, saķere, sliežu ceļa slīpums un vilciena rites pretestība. |
| --- | --- |

1.

Vilciena vilces sistēma nodrošina vilciena pārvietošanās iespējas ar dažādu kustības ātrumu līdz tā maksimālajam ekspluatācijas ātrumam. Galvenie faktori, kas nosaka vilces raksturlielumus, ir vilces spēks, vilciena formējums un masa, saķere, sliežu ceļa slīpums un vilciena rites pretestība.

| 2. | Lai varētu noteikt vilciena kopējo vilces veiktspēju, nosaka vienības veiktspēju vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtām un ko ekspluatē dažādos vilcienu formējumos. |
| --- | --- |

2.

Lai varētu noteikt vilciena kopējo vilces veiktspēju, nosaka vienības veiktspēju vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtām un ko ekspluatē dažādos vilcienu formējumos.

| 3. | Vilces veiktspēju raksturo maksimālais ekspluatācijas ātrums un vilces spēka profils (spēks pie riteņa loka = F (ātrums)). |
| --- | --- |

3.

Vilces veiktspēju raksturo maksimālais ekspluatācijas ātrums un vilces spēka profils (spēks pie riteņa loka = F (ātrums)).

| 4. | Vienību raksturo tās rites pretestība un masa. |
| --- | --- |

4.

Vienību raksturo tās rites pretestība un masa.

| 5. | Vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums, vilces spēka profils un rites pretestība ir svarīgi parametri, kas vajadzīgi, lai izstrādātu grafiku vilciena iekļaušanai attiecīgās līnijas kopējā satiksmes plānā, un šie parametri ir vienības tehniskās dokumentācijas daļa, kā aprakstīts šīs SITS 4.2.12.2. punktā. |
| --- | --- |

5.

Vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums, vilces spēka profils un rites pretestība ir svarīgi parametri, kas vajadzīgi, lai izstrādātu grafiku vilciena iekļaušanai attiecīgās līnijas kopējā satiksmes plānā, un šie parametri ir vienības tehniskās dokumentācijas daļa, kā aprakstīts šīs SITS 4.2.12.2. punktā.

4.2.8.1.2.   Veiktspējas prasības

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar vilces iekārtām.

| 2. | Vienības vilces spēka profilus (spēks pie riteņa loka = F (ātrums)) nosaka, izmantojot aprēķinus. Vienības rites pretestību aprēķina slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” atbilstīgi 4.2.2.10. punktam. |
| --- | --- |

2.

Vienības vilces spēka profilus (spēks pie riteņa loka = F (ātrums)) nosaka, izmantojot aprēķinus. Vienības rites pretestību aprēķina slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” atbilstīgi 4.2.2.10. punktam.

| 3. | Vienības vilces spēka profilus un rites pretestību norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu). |
| --- | --- |

3.

Vienības vilces spēka profilus un rites pretestību norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu).

| 4. | Maksimālo konstruktīvo ātrumu nosaka, pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” uz līdzena sliežu ceļa. Ja maksimālais konstruktīvais ātrums ir lielāks par 60 km/h, tā vērtībai ir jābūt tādai, kas dalās ar 5 km/h. |
| --- | --- |

4.

Maksimālo konstruktīvo ātrumu nosaka, pamatojoties uz minētajiem aprēķiniem slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” uz līdzena sliežu ceļa. Ja maksimālais konstruktīvais ātrums ir lielāks par 60 km/h, tā vērtībai ir jābūt tādai, kas dalās ar 5 km/h.

| 5. | Vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo ekspluatācijas ātrumu uz līdzena sliežu ceļa, ir jāspēj panākt paātrinājums vismaz 0,05 m/s2 apmērā slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā”. Šo prasību var verificēt ar aprēķiniem vai testēšanu (paātrinājuma mērījums) un piemēro maksimālajam konstruktīvajam ātrumam līdz 350 km/h. |
| --- | --- |

5.

Vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo ekspluatācijas ātrumu uz līdzena sliežu ceļa, ir jāspēj panākt paātrinājums vismaz 0,05 m/s2 apmērā slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā”. Šo prasību var verificēt ar aprēķiniem vai testēšanu (paātrinājuma mērījums) un piemēro maksimālajam konstruktīvajam ātrumam līdz 350 km/h.

2

| 6. | Prasības par vilces apturēšanu, kas nepieciešama bremzēšanai, noteiktas šīs SITS 4.2.4. punktā. |
| --- | --- |

6.

Prasības par vilces apturēšanu, kas nepieciešama bremzēšanai, noteiktas šīs SITS 4.2.4. punktā.

| 7. | Prasības par vilces funkcijas pieejamību ugunsgrēka gadījumā uz borta noteiktas 4.2.10.4.4. punktā. |
| --- | --- |

7.

Prasības par vilces funkcijas pieejamību ugunsgrēka gadījumā uz borta noteiktas 4.2.10.4.4. punktā.

Papildu prasības vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku

Papildu prasības vienībām, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku

| 8. | Vidējais paātrinājums uz līdzena sliežu ceļa slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” ir vismaz:






  — | 0,40 m/s2 no 0 līdz 40 km/h, |
| --- | --- | --- |

8.

Vidējais paātrinājums uz līdzena sliežu ceļa slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” ir vismaz:

—

0,40 m/s2 no 0 līdz 40 km/h,

2

| — | 0,32 m/s2 no 0 līdz 120 km/h, |
| --- | --- |

—

0,32 m/s2 no 0 līdz 120 km/h,

2

| — | 0,17 m/s2 no 0 līdz 160 km/h. |
| --- | --- |

—

0,17 m/s2 no 0 līdz 160 km/h.

2

Šo prasību var verificēt tikai ar aprēķiniem vai ar testēšanu (paātrinājuma mērījums) un aprēķiniem kopā.

| 9. | Vilces sistēmas konstrukcijā pieņem aprēķināto riteņa un sliedes saķeri, kas nepārsniedz:






  — | 0,30, uzsākot gaitu un ļoti mazā ātrumā, |
| --- | --- | --- |

9.

Vilces sistēmas konstrukcijā pieņem aprēķināto riteņa un sliedes saķeri, kas nepārsniedz:

—

0,30, uzsākot gaitu un ļoti mazā ātrumā,

| — | 0,275 pie 100 km/h, |
| --- | --- |

—

0,275 pie 100 km/h,

| — | 0,19 pie 200 km/h, |
| --- | --- |

—

0,19 pie 200 km/h,

| — | 0,10 pie 300 km/h. |
| --- | --- |

—

0,10 pie 300 km/h.

| 10. | Energoapgādes aprīkojuma viena atteice, kas skar vilces kapacitāti, neatņem vienībai vairāk kā 50 % no tās vilces spēka. |
| --- | --- |

10.

Energoapgādes aprīkojuma viena atteice, kas skar vilces kapacitāti, neatņem vienībai vairāk kā 50 % no tās vilces spēka.

4.2.8.2.   Energoapgāde

Energoapgāde

4.2.8.2.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šajā punktā aplūkotas prasības, kuras piemēro ritošajam sastāvam un kurām ir saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu. Tāpēc šo 4.2.8.2. punktu piemēro elektrovilces vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā punktā aplūkotas prasības, kuras piemēro ritošajam sastāvam un kurām ir saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu. Tāpēc šo 4.2.8.2. punktu piemēro elektrovilces vienībām.

| 2. | Energoapgādes SITS ir noteiktas šādas energoapgādes sistēmas: 25 kV 50 Hz maiņstrāvas sistēma, 15 kV 16,7 Hz maiņstrāvas sistēma, 3 kV un 1,5 kV līdzstrāvas sistēma. Tāpēc turpmāk noteiktās prasības attiecas tikai uz šīm 4 sistēmām, un norādes uz standartiem ir spēkā tikai šīm 4 sistēmām. |
| --- | --- |

2.

Energoapgādes SITS ir noteiktas šādas energoapgādes sistēmas: 25 kV 50 Hz maiņstrāvas sistēma, 15 kV 16,7 Hz maiņstrāvas sistēma, 3 kV un 1,5 kV līdzstrāvas sistēma. Tāpēc turpmāk noteiktās prasības attiecas tikai uz šīm 4 sistēmām, un norādes uz standartiem ir spēkā tikai šīm 4 sistēmām.

4.2.8.2.2.   Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā

| 1. | Elektrovilces vienības ir piemērotas ekspluatācijai vismaz vienas sprieguma un frekvenču sistēmas diapazonā, kā noteikts Energoapgādes SITS 4.2.3. punktā. |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienības ir piemērotas ekspluatācijai vismaz vienas sprieguma un frekvenču sistēmas diapazonā, kā noteikts Energoapgādes SITS 4.2.3. punktā.

| 2. | Mašīnista kabīnē kustības režīmā ir pieejama līnijas sprieguma faktiskā vērtība. |
| --- | --- |

2.

Mašīnista kabīnē kustības režīmā ir pieejama līnijas sprieguma faktiskā vērtība.

| 3. | Sprieguma un frekvenču sistēmas, kurām ritošais sastāvs paredzēts, norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Sprieguma un frekvenču sistēmas, kurām ritošais sastāvs paredzēts, norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.8.2.3.   Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontaktlīnijā

| 1. | Elektrovilces vienības, kas reģeneratīvās bremzēšanas režīmā novada elektroenerģiju atpakaļ gaisvadu kontaktlīnijā, atbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 42. rindā. |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienības, kas reģeneratīvās bremzēšanas režīmā novada elektroenerģiju atpakaļ gaisvadu kontaktlīnijā, atbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 42. rindā.

| 2. | Jābūt iespējai kontrolēt reģeneratīvās bremzēšanas izmantošanu. |
| --- | --- |

2.

Jābūt iespējai kontrolēt reģeneratīvās bremzēšanas izmantošanu.

4.2.8.2.4.   Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas

| 1. | Elektrovilces vienībām (tostarp deklarētiem pastāvīgiem un iepriekš noteiktiem formējumiem), kuru jauda pārsniedz 2 MW, ir jābūt aprīkotiem ar strāvas ierobežošanas funkciju. |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienībām (tostarp deklarētiem pastāvīgiem un iepriekš noteiktiem formējumiem), kuru jauda pārsniedz 2 MW, ir jābūt aprīkotiem ar strāvas ierobežošanas funkciju.

| 2. | Elektrovilces vienībām ir jābūt aprīkotām ar funkciju automātiskai strāvas regulēšanai ar spriegumu saistītos ārkārtējos ekspluatācijas apstākļos. Šī regulēšana ļauj ierobežot strāvu līdz “maksimālajai strāvai attiecībā pret spriegumu”, kā noteikts specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 43. rindā.

  Piezīme. Ekspluatācijas laikā konkrētā tīklā vai līnijā var izmantot mazāk ierobežojošu ierobežojumu (koeficienta “a” mazāka vērtība), ja ir panākta vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītāju. |
| --- | --- |

2.

Elektrovilces vienībām ir jābūt aprīkotām ar funkciju automātiskai strāvas regulēšanai ar spriegumu saistītos ārkārtējos ekspluatācijas apstākļos. Šī regulēšana ļauj ierobežot strāvu līdz “maksimālajai strāvai attiecībā pret spriegumu”, kā noteikts specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 43. rindā.

Piezīme. Ekspluatācijas laikā konkrētā tīklā vai līnijā var izmantot mazāk ierobežojošu ierobežojumu (koeficienta “a” mazāka vērtība), ja ir panākta vienošanās ar infrastruktūras pārvaldītāju.

Piezīme.

| 3. | Iepriekš minēto novērtēto maksimālo strāvu (nominālo strāvu) norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Iepriekš minēto novērtēto maksimālo strāvu (nominālo strāvu) norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.8.2.5.   Maksimālā strāva līdzstrāvas sistēmās stāvēšanas laikā

| 1. | Līdzstrāvas sistēmās maksimālo strāvu, ko ar vienu pantogrāfu var noņemt stāvlaikā, aprēķina un verificē, veicot mērījumus. |
| --- | --- |

1.

Līdzstrāvas sistēmās maksimālo strāvu, ko ar vienu pantogrāfu var noņemt stāvlaikā, aprēķina un verificē, veicot mērījumus.

| 2. | Robežvērtības norādītas Energoapgādes SITS 4.2.5. punktā. |
| --- | --- |

2.

Robežvērtības norādītas Energoapgādes SITS 4.2.5. punktā.

| 3. | Izmērīto vērtību un mērījumu nosacījumus attiecībā uz kontaktvadu materiālu norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Izmērīto vērtību un mērījumu nosacījumus attiecībā uz kontaktvadu materiālu norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.8.2.6.   Jaudas koeficients

| 1. | Vilciena jaudas koeficienta konstrukcijas datiem (ietverot vairāku vienību kopdarbību, kā noteikts šīs SITS 2.2. punktā) veic aprēķinu, lai verificētu pieņemamības kritērijus, kas noteikti J-1. papildinājuma 44. rindā minētajā specifikācijā. |
| --- | --- |

1.

Vilciena jaudas koeficienta konstrukcijas datiem (ietverot vairāku vienību kopdarbību, kā noteikts šīs SITS 2.2. punktā) veic aprēķinu, lai verificētu pieņemamības kritērijus, kas noteikti J-1. papildinājuma 44. rindā minētajā specifikācijā.

4.2.8.2.7.   Maiņstrāvas sistēmu energoapgādes traucējumi

| 1. | Elektrovilces vienība gaisvadu kontaktlīnijā nedrīkst radīt nepieļaujamu pārspriegumu un citas parādības, kas noteiktas J-1. papildinājuma 45. rindā minētās specifikācijas 10.1. punktā (harmonikas un dinamiskie efekti). |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienība gaisvadu kontaktlīnijā nedrīkst radīt nepieļaujamu pārspriegumu un citas parādības, kas noteiktas J-1. papildinājuma 45. rindā minētās specifikācijas 10.1. punktā (harmonikas un dinamiskie efekti).

| 2. | Savietojamības novērtējumu veic saskaņā ar metodiku, kas noteikta J-1. papildinājuma 45. rindā minētās specifikācijas 10.3. punktā. Minētās specifikācijas 5. tabulā aprakstītos posmus un hipotēzes nosaka pieteikuma iesniedzējs (3. aili “Iesaistītā persona” nepiemēro), ņemot vērā minētās specifikācijas D pielikumā norādītos izejas datus. Pieņemamības kritērijiem jāatbilst minētās specifikācijas 10.4. punktam. |
| --- | --- |

2.

Savietojamības novērtējumu veic saskaņā ar metodiku, kas noteikta J-1. papildinājuma 45. rindā minētās specifikācijas 10.3. punktā. Minētās specifikācijas 5. tabulā aprakstītos posmus un hipotēzes nosaka pieteikuma iesniedzējs (3. aili “Iesaistītā persona” nepiemēro), ņemot vērā minētās specifikācijas D pielikumā norādītos izejas datus. Pieņemamības kritērijiem jāatbilst minētās specifikācijas 10.4. punktam.

| 3. | Visas hipotēzes un datus, ko izmanto šim savietojamības novērtējumam, norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu). |
| --- | --- |

3.

Visas hipotēzes un datus, ko izmanto šim savietojamības novērtējumam, norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu).

4.2.8.2.8.   Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

| 1. | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma ir sistēma tās elektroenerģijas mērīšanai, ko elektrovilces vienība iegūst no gaisvadu kontaktlīnijas vai novada atpakaļ uz to (reģeneratīvās bremzēšanas laikā). |
| --- | --- |

1.

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma ir sistēma tās elektroenerģijas mērīšanai, ko elektrovilces vienība iegūst no gaisvadu kontaktlīnijas vai novada atpakaļ uz to (reģeneratīvās bremzēšanas laikā).

| 2. | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām jāatbilst šīs SITS D papildinājuma prasībām. |
| --- | --- |

2.

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmām jāatbilst šīs SITS D papildinājuma prasībām.

| 3. | Šo sistēmu var izmantot, lai norēķinātos par patērēto elektroenerģiju, un ar to iegūtos datus norēķiniem jāatzīst visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.

Šo sistēmu var izmantot, lai norēķinātos par patērēto elektroenerģiju, un ar to iegūtos datus norēķiniem jāatzīst visās dalībvalstīs.

| 4. | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas uzstādīšanu un tās borta novietojuma funkciju norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. Šajā dokumentācijā ietilpst apraksts par saziņu starp borta un lauka iekārtām. |
| --- | --- |

4.

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas uzstādīšanu un tās borta novietojuma funkciju norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā. Šajā dokumentācijā ietilpst apraksts par saziņu starp borta un lauka iekārtām.

| 5. | Šīs SITS 4.2.12.3. punktā aprakstītajā tehniskās apkopes dokumentācijā ietver periodisku verificēšanas procedūru, kas jāveic, lai nodrošinātu elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas vajadzīgo precizitātes līmeni tās kalpošanas laikā. |
| --- | --- |

5.

Šīs SITS 4.2.12.3. punktā aprakstītajā tehniskās apkopes dokumentācijā ietver periodisku verificēšanas procedūru, kas jāveic, lai nodrošinātu elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas vajadzīgo precizitātes līmeni tās kalpošanas laikā.

4.2.8.2.9.   Ar pantogrāfu saistītās prasības

4.2.8.2.9.1.   Darba diapazons pantogrāfa augstumā

4.2.8.2.9.1.1.   Saskares augstums ar kontaktvadiem (ritošā sastāva līmenis)

Pantogrāfs, kas uzstādīts uz elektrovilces vienības, nodrošina mehānisku mijiedarbību vismaz ar vienu no kontaktvadiem šādā augstumā:

| 1) | no 4 800 mm līdz 6 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti GC gabarītam; |
| --- | --- |

1)

no 4 800 mm līdz 6 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti GC gabarītam;

GC

| 2) | no 4 500 mm līdz 6 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti GA/GB gabarītam; |
| --- | --- |

2)

no 4 500 mm līdz 6 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti GA/GB gabarītam;

GA/GB

| 3) | no 5 550 mm līdz 6 800 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti T gabarītam (1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma); |
| --- | --- |

3)

no 5 550 mm līdz 6 800 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti T gabarītam (1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma);

T

| 4) | no 5 600 mm līdz 6 600 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti FIN1 gabarītam (1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēma). |
| --- | --- |

4)

no 5 600 mm līdz 6 600 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa sliežu ceļiem, kas paredzēti FIN1 gabarītam (1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēma).

FIN1

Piezīme. Strāvas noņemšanu verificē saskaņā ar šīs SITS 6.1.3.7. un 6.2.3.21. punktu, norādot kontaktvada augstumu testiem. Tomēr pieņemts, ka strāvas noņemšana no kontaktvada pie maziem ātrumiem ir iespējama visos iepriekš noteiktajos augstumos.

Piezīme.

4.2.8.2.9.1.2.   Pantogrāfa augstuma darba diapazons (SIK līmenis)

| 1. | Pantogrāfiem ir vismaz 2 000 mm darbības diapazons. |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfiem ir vismaz 2 000 mm darbības diapazons.

| 2. | Verificējamie raksturlielumi atbilst J-1. papildinājuma 46. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

2.

Verificējamie raksturlielumi atbilst J-1. papildinājuma 46. rindā minētās specifikācijas prasībām.

4.2.8.2.9.2.   Pantogrāfa galvas ģeometrija (SIK līmenis)

| 1. | Elektrovilces vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, vismaz viena uzstādāmā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipam jāatbilst vienai no divām specifikācijām, kuras sniegtas turpmāk 4.2.8.2.9.2.1. un 4.2.8.2.9.2.2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai sliežu ceļa platuma sistēmās, kas nav 1 520 mm sistēma, vismaz viena uzstādāmā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipam jāatbilst vienai no divām specifikācijām, kuras sniegtas turpmāk 4.2.8.2.9.2.1. un 4.2.8.2.9.2.2. punktā.

| 2. | Elektrovilces vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā, vismaz viena uzstādāmā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipam jāatbilst vienai no trīs specifikācijām, kuras sniegtas turpmāk 4.2.8.9.2.1., 4.2.8.9.2.2. un 4.2.8.9.2.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Elektrovilces vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā, vismaz viena uzstādāmā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipam jāatbilst vienai no trīs specifikācijām, kuras sniegtas turpmāk 4.2.8.9.2.1., 4.2.8.9.2.2. un 4.2.8.9.2.3. punktā.

| 3. | Uz elektrovilces vienības uzstādītā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Uz elektrovilces vienības uzstādītā pantogrāfa galvas ģeometrijas tipu(-us) norāda šīs SITS 4.2.12.2. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 4. | Pantogrāfa galvas platums nedrīkst pārsniegt 0,65 metrus. |
| --- | --- |

4.

Pantogrāfa galvas platums nedrīkst pārsniegt 0,65 metrus.

| 5. | Pantogrāfa galvām, kas aprīkotas ar ieliktņiem, kuriem ir neatkarīga piekare, jāatbilst J 1. papildinājuma 47. rindā minētajai specifikācijai. |
| --- | --- |

5.

Pantogrāfa galvām, kas aprīkotas ar ieliktņiem, kuriem ir neatkarīga piekare, jāatbilst J 1. papildinājuma 47. rindā minētajai specifikācijai.

| 6. | Kontakts starp kontaktvadu un pantogrāfa galvu ir pieļaujams ārpus ieliktņiem un visā strāvas vadītspējas platumā ierobežotās līniju sekcijās nelabvēlīgos apstākļos, piemēram, kad notiek ritekļa šūpošanās un pūš stiprs vējš. |
| --- | --- |

6.

Kontakts starp kontaktvadu un pantogrāfa galvu ir pieļaujams ārpus ieliktņiem un visā strāvas vadītspējas platumā ierobežotās līniju sekcijās nelabvēlīgos apstākļos, piemēram, kad notiek ritekļa šūpošanās un pūš stiprs vējš.

Vadītspējas platums un ieliktņu minimālais garums ir noteikts turpmāk saistībā ar pantogrāfa galvas ģeometriju.

4.2.8.2.9.2.1.   1 600 mm tipa pantogrāfa galvas ģeometrija

| 1. | Pantogrāfa galvas ģeometrijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 48. rindā minētajai specifikācijai. |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfa galvas ģeometrijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 48. rindā minētajai specifikācijai.

4.2.8.2.9.2.2.   1 950 mm tipa pantogrāfa galvas ģeometrija

| 1. | Pantogrāfa galvas ģeometrijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 49. rindā minētajai specifikācijai. |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfa galvas ģeometrijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 49. rindā minētajai specifikācijai.

| 2. | Izlādes ragiem atļauts izmantot kā izolējošu, tā arī neizolējošu materiālu. |
| --- | --- |

2.

Izlādes ragiem atļauts izmantot kā izolējošu, tā arī neizolējošu materiālu.

4.2.8.2.9.2.3.   2 000/2 260 mm tipa pantogrāfa galvas ģeometrija

| 1. | Pantogrāfa galvas profilam ir jābūt šādam: |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfa galvas profilam ir jābūt šādam:

4.2.8.2.9.3.   Pantogrāfa strāvas jauda (SIK līmenis)

| 1. | Pantogrāfus paredz nominālās strāvas (kā noteikts 4.2.8.2.4. punktā) pievadīšanai elektrovilces vienībai. |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfus paredz nominālās strāvas (kā noteikts 4.2.8.2.4. punktā) pievadīšanai elektrovilces vienībai.

| 2. | Veic analīzi, lai pārliecinātos, ka pantogrāfs spēj nest nominālo strāvu. Šajā analīzē ietver J-1. papildinājuma 50. rindā minētās specifikācijas prasību verifikāciju. |
| --- | --- |

2.

Veic analīzi, lai pārliecinātos, ka pantogrāfs spēj nest nominālo strāvu. Šajā analīzē ietver J-1. papildinājuma 50. rindā minētās specifikācijas prasību verifikāciju.

| 3. | Līdzstrāvas sistēmu pantogrāfus paredz maksimālajai strāvas jaudai stāvlaikā (kā noteikts šīs SITS 4.2.8.2.5. punktā). |
| --- | --- |

3.

Līdzstrāvas sistēmu pantogrāfus paredz maksimālajai strāvas jaudai stāvlaikā (kā noteikts šīs SITS 4.2.8.2.5. punktā).

4.2.8.2.9.4.   Ieliktņi (SIK līmenis)

| 1. | Ieliktņi ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, kuras tieši saskaras ar kontaktvadu. |
| --- | --- |

1.

Ieliktņi ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, kuras tieši saskaras ar kontaktvadu.

4.2.8.2.9.4.1.   Ieliktņu ģeometrija

| 1. | Ieliktņus projektē tā, lai tie ģeometriski atbilstu kādam no 4.2.8.2.9.2. punktā norādītajiem pantogrāfa galvas ģeometrijas veidiem. |
| --- | --- |

1.

Ieliktņus projektē tā, lai tie ģeometriski atbilstu kādam no 4.2.8.2.9.2. punktā norādītajiem pantogrāfa galvas ģeometrijas veidiem.

4.2.8.2.9.4.2.   Ieliktņu materiāls

| 1. | Materiālam, ko izmanto ieliktņiem, ir jābūt mehāniski un elektriski savietojamam ar kontaktvadu materiālu (kā noteikts ENE SITS 4.2.14. punktā), lai nodrošinātu atbilstīgu strāvas noņemšanu un novērstu kontaktvadu virsmas pārmērīgu abrāziju, tādējādi samazinot gan kontaktvadu, gan ieliktņu nodilumu. |
| --- | --- |

1.

Materiālam, ko izmanto ieliktņiem, ir jābūt mehāniski un elektriski savietojamam ar kontaktvadu materiālu (kā noteikts ENE SITS 4.2.14. punktā), lai nodrošinātu atbilstīgu strāvas noņemšanu un novērstu kontaktvadu virsmas pārmērīgu abrāziju, tādējādi samazinot gan kontaktvadu, gan ieliktņu nodilumu.

| 2. | Ir atļauts izmantot parasto grafītu vai ar piedevu materiālu piesūcinātu grafītu.
  Ja izmanto materiālu ar metāla piedevu, metāla masas daļa grafīta ieliktņos ir varš vai vara sakausējums un nedrīkst pārsniegt 35 % svara, ja to izmanto maiņstrāvas līnijās, vai 40 % svara, ja to izmanto līdzstrāvas līnijās.
  Pantogrāfus, ko novērtē saskaņā ar šo SITS, aprīko ar iepriekš minētā materiāla ieliktņiem. |
| --- | --- |

2.

Ir atļauts izmantot parasto grafītu vai ar piedevu materiālu piesūcinātu grafītu.

Ja izmanto materiālu ar metāla piedevu, metāla masas daļa grafīta ieliktņos ir varš vai vara sakausējums un nedrīkst pārsniegt 35 % svara, ja to izmanto maiņstrāvas līnijās, vai 40 % svara, ja to izmanto līdzstrāvas līnijās.

Pantogrāfus, ko novērtē saskaņā ar šo SITS, aprīko ar iepriekš minētā materiāla ieliktņiem.

| 3. | Ir pieļaujami arī ieliktņi no cita materiāla vai ar augstāku metāla saturu, vai no piesūcināta grafīta ar vara pārklājumu (ja atļauts infrastruktūras reģistrā) ar nosacījumu, ka:






  — | tie ir minēti atzītos standartos, atsaucoties uz ierobežojumiem, ja tādi ir, vai |
| --- | --- | --- |

3.

Ir pieļaujami arī ieliktņi no cita materiāla vai ar augstāku metāla saturu, vai no piesūcināta grafīta ar vara pārklājumu (ja atļauts infrastruktūras reģistrā) ar nosacījumu, ka:

—

tie ir minēti atzītos standartos, atsaucoties uz ierobežojumiem, ja tādi ir, vai

| — | tiem veikts piemērotības lietošanai tests (skatīt 6.1.3.8. punktu). |
| --- | --- |

—

tiem veikts piemērotības lietošanai tests (skatīt 6.1.3.8. punktu).

4.2.8.2.9.5.   Pantogrāfa statiskais kontaktspēks (SIK līmenis)

| 1. | Statiskais kontaktspēks ir vertikālais kontaktspēks, ar ko virzienā uz augšu pantogrāfa galva iedarbojas uz kontaktvadu un ko rada pantogrāfa pacelšanas iekārta, ritekļa stāvlaikā ar paceltu pantogrāfu. |
| --- | --- |

1.

Statiskais kontaktspēks ir vertikālais kontaktspēks, ar ko virzienā uz augšu pantogrāfa galva iedarbojas uz kontaktvadu un ko rada pantogrāfa pacelšanas iekārta, ritekļa stāvlaikā ar paceltu pantogrāfu.

| 2. | Statiskais kontaktspēks, ar ko pantogrāfs iedarbojas uz kontaktvadu, kā noteikts iepriekš, ir regulējams vismaz šādās robežās (atbilstīgi pantogrāfa izmantošanas jomai):






  — | maiņstrāvas sistēmām no 60 N līdz 90 N, |
| --- | --- | --- |

2.

Statiskais kontaktspēks, ar ko pantogrāfs iedarbojas uz kontaktvadu, kā noteikts iepriekš, ir regulējams vismaz šādās robežās (atbilstīgi pantogrāfa izmantošanas jomai):

—

maiņstrāvas sistēmām no 60 N līdz 90 N,

| — | 3 kV līdzstrāvas sistēmām no 90 N līdz 120 N, |
| --- | --- |

—

3 kV līdzstrāvas sistēmām no 90 N līdz 120 N,

| — | 1,5 kV līdzstrāvas sistēmām no 70 N līdz 140 N. |
| --- | --- |

—

1,5 kV līdzstrāvas sistēmām no 70 N līdz 140 N.

4.2.8.2.9.6.   Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskie raksturlielumi

| 1. | Vidējais kontaktspēks Fm ir pantogrāfa kontaktspēka vidējā statistiskā vērtība, ko veido kontaktspēka statiskie un aerodinamiskie komponenti ar dinamisku korekciju. |
| --- | --- |

1.

Vidējais kontaktspēks Fm ir pantogrāfa kontaktspēka vidējā statistiskā vērtība, ko veido kontaktspēka statiskie un aerodinamiskie komponenti ar dinamisku korekciju.

m

| 2. | Vidējo kontaktspēku ietekmē pats pantogrāfs, tā atrašanās vieta vilciena sastāvā, tā vertikālais pagarinājums, kā arī ritošais sastāvs, uz kura pantogrāfs uzmontēts. |
| --- | --- |

2.

Vidējo kontaktspēku ietekmē pats pantogrāfs, tā atrašanās vieta vilciena sastāvā, tā vertikālais pagarinājums, kā arī ritošais sastāvs, uz kura pantogrāfs uzmontēts.

| 3. | Ritošais sastāvs un tam uzmontētie pantogrāfi paredzēti vidējā kontaktspēka Fm pielikšanai kontaktvadam Energoapgādes SITS 4.2.12. punktā noteiktajās robežās, lai nodrošinātu strāvas noņemšanas kvalitāti bez pārmērīgas dzirksteļošanas un lai samazinātu ieliktņu nodilumu un bojājumus. Pantogrāfa vidējo kontaktspēku regulē, veicot dinamisko testēšanu. |
| --- | --- |

3.

Ritošais sastāvs un tam uzmontētie pantogrāfi paredzēti vidējā kontaktspēka Fm pielikšanai kontaktvadam Energoapgādes SITS 4.2.12. punktā noteiktajās robežās, lai nodrošinātu strāvas noņemšanas kvalitāti bez pārmērīgas dzirksteļošanas un lai samazinātu ieliktņu nodilumu un bojājumus. Pantogrāfa vidējo kontaktspēku regulē, veicot dinamisko testēšanu.

m

| 4. | Savstarpējas izmantojamības komponenta līmenī veiktā verifikācijā validē pantogrāfa dinamiskās īpašības un tā spēju noņemt strāvu no SITS atbilstošas gaisvadu kontaktlīnijas. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.1.3.7. punktā. |
| --- | --- |

4.

Savstarpējas izmantojamības komponenta līmenī veiktā verifikācijā validē pantogrāfa dinamiskās īpašības un tā spēju noņemt strāvu no SITS atbilstošas gaisvadu kontaktlīnijas. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.1.3.7. punktā.

| 5. | Ritošā sastāva apakšsistēmas līmenī veiktā verifikācijā (integrācija konkrētā riteklī) nodrošina iespēju kontaktspēku regulēt, ņemot vērā ritošā sastāva aerodinamisko ietekmi un pantogrāfa izvietojumu vienībā vai pastāvīga vai iepriekš noteikta formējuma vilcienā. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.20. punktā. |
| --- | --- |

5.

Ritošā sastāva apakšsistēmas līmenī veiktā verifikācijā (integrācija konkrētā riteklī) nodrošina iespēju kontaktspēku regulēt, ņemot vērā ritošā sastāva aerodinamisko ietekmi un pantogrāfa izvietojumu vienībā vai pastāvīga vai iepriekš noteikta formējuma vilcienā. Atbilstības novērtēšanas procedūra ir noteikta 6.2.3.20. punktā.

| 6. | Saskaņā ar Energoapgādes SITS vidējā kontaktspēka Fm diapazons nav saskaņots gaisvadu kontaktlīnijām, kas paredzētas ātrumam virs 320 km/h.
  Tāpēc elektrovilces vienības saistībā ar pantogrāfa dinamiskajiem raksturlielumiem saskaņā ar šo SITS var novērtēt tikai līdz 320 km/h ātrumam. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Energoapgādes SITS vidējā kontaktspēka Fm diapazons nav saskaņots gaisvadu kontaktlīnijām, kas paredzētas ātrumam virs 320 km/h.

m

Tāpēc elektrovilces vienības saistībā ar pantogrāfa dinamiskajiem raksturlielumiem saskaņā ar šo SITS var novērtēt tikai līdz 320 km/h ātrumam.

Ātruma diapazonam virs 320 km/h līdz maksimālajam ātrumam (ja tas lielāks par 320 km/h) piemēro inovatīvu risinājumu procedūru, kas aprakstīta šīs SITS 10. pantā un 6. nodaļā.

4.2.8.2.9.7.   Pantogrāfu izvietojums (ritošā sastāva līmenis)

| 1. | Pieļaujams, ka kontaktā ar gaisvadu kontaktlīnijas iekārtām vienlaikus ir vairāki pantogrāfi. |
| --- | --- |

1.

Pieļaujams, ka kontaktā ar gaisvadu kontaktlīnijas iekārtām vienlaikus ir vairāki pantogrāfi.

| 2. | Pantogrāfu skaitu un attālumus starp tiem nosaka, ņemot vērā iepriekš 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktās prasības par strāvas noņemšanas veiktspēju. |
| --- | --- |

2.

Pantogrāfu skaitu un attālumus starp tiem nosaka, ņemot vērā iepriekš 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktās prasības par strāvas noņemšanas veiktspēju.

| 3. | Ja novērtējamās vienības pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos attālums starp 2 secīgiem pantogrāfiem ir mazāks par attālumu, kas izraudzītajam gaisvadu kontaktlīnijas projektētā attāluma tipam noteikts Energoapgādes SITS 4.2.13. punktā, vai ja kontaktā ar gaisvadu kontaktlīnijas iekārtām vienlaikus ir vairāk par 2. pantogrāfiem, veic testu, lai pierādītu, ka attiecībā uz vājāko pantogrāfu (ko nosaka ar modelēšanas metodēm pirms testa) ir izpildītas iepriekš 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktās strāvas noņemšanas kvalitātes prasības. |
| --- | --- |

3.

Ja novērtējamās vienības pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos attālums starp 2 secīgiem pantogrāfiem ir mazāks par attālumu, kas izraudzītajam gaisvadu kontaktlīnijas projektētā attāluma tipam noteikts Energoapgādes SITS 4.2.13. punktā, vai ja kontaktā ar gaisvadu kontaktlīnijas iekārtām vienlaikus ir vairāk par 2. pantogrāfiem, veic testu, lai pierādītu, ka attiecībā uz vājāko pantogrāfu (ko nosaka ar modelēšanas metodēm pirms testa) ir izpildītas iepriekš 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktās strāvas noņemšanas kvalitātes prasības.

| 4. | Izraudzīto (un attiecīgi testā izmantoto) gaisvadu kontaktlīnijas projektētā attāluma tipu (Energoapgādes SITS 4.2.13. punktā noteiktie attālumi A, B vai C) norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu). |
| --- | --- |

4.

Izraudzīto (un attiecīgi testā izmantoto) gaisvadu kontaktlīnijas projektētā attāluma tipu (Energoapgādes SITS 4.2.13. punktā noteiktie attālumi A, B vai C) norāda tehniskajā dokumentācijā (skatīt 4.2.12.2. punktu).

4.2.8.2.9.8.   Braukšana caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām (ritošā sastāva līmenis)

| 1. | Vilcienus konstruē tā, lai tie varētu pārvietoties no vienas elektroenerģijas padeves sistēmas vai no vienas fāzes sekcijas uz blakus esošo (kā aprakstīts Energoapgādes SITS 4.2.15. un 4.2.16. punktā), nesavienojot sistēmas vai fāžu atdalīšanas sekcijas. |
| --- | --- |

1.

Vilcienus konstruē tā, lai tie varētu pārvietoties no vienas elektroenerģijas padeves sistēmas vai no vienas fāzes sekcijas uz blakus esošo (kā aprakstīts Energoapgādes SITS 4.2.15. un 4.2.16. punktā), nesavienojot sistēmas vai fāžu atdalīšanas sekcijas.

| 2. | Ja elektrovilces vienības konstruētas vairākām elektroenerģijas padeves sistēmām, tām, braucot caur sistēmu atdalīšanas sekcijām, jāspēj automātiski atpazīst elektroenerģijas padeves sistēmas spriegums pie pantogrāfa. |
| --- | --- |

2.

Ja elektrovilces vienības konstruētas vairākām elektroenerģijas padeves sistēmām, tām, braucot caur sistēmu atdalīšanas sekcijām, jāspēj automātiski atpazīst elektroenerģijas padeves sistēmas spriegums pie pantogrāfa.

| 3. | Braucot caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām, jābūt iespējai strāvas patēriņu samazināt līdz nulles līmenim. Infrastruktūras reģistrā iekļauta informācija par atļauto pantogrāfa novietojumu: nolaistā stāvoklī vai paceltā stāvoklī (ar atļauto pantogrāfu izvietojumu), braucot caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām. |
| --- | --- |

3.

Braucot caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām, jābūt iespējai strāvas patēriņu samazināt līdz nulles līmenim. Infrastruktūras reģistrā iekļauta informācija par atļauto pantogrāfa novietojumu: nolaistā stāvoklī vai paceltā stāvoklī (ar atļauto pantogrāfu izvietojumu), braucot caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām.

| 4. | Elektrovilces vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku aprīko ar vilciena vadības un uzraudzības borta sistēmu, kas spēj no lauka iekārtām saņemt informāciju par atdalīšanas sekcijas atrašanās vietu, un vadības un uzraudzības sistēma automātiski dod turpmākas komandas pantogrāfa vadībai un iedarbina galveno jaudas slēdzi bez mašīnista iejaukšanās. |
| --- | --- |

4.

Elektrovilces vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku aprīko ar vilciena vadības un uzraudzības borta sistēmu, kas spēj no lauka iekārtām saņemt informāciju par atdalīšanas sekcijas atrašanās vietu, un vadības un uzraudzības sistēma automātiski dod turpmākas komandas pantogrāfa vadībai un iedarbina galveno jaudas slēdzi bez mašīnista iejaukšanās.

| 5. | Vienības, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurām ir uzstādīta ETCS vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu sistēma, aprīko ar vilciena vadības un uzraudzības borta sistēmu, kura spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par atdalīšanas sekcijas atrašanās vietu, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā. Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu zem 250 km/h turpmākajām komandām nav obligāti jābūt automātiskām, taču ETCS sniegto informāciju par atdalīšanas sekcijām parāda borta iekārtās, lai mašīnists varētu rīkoties. |
| --- | --- |

5.

Vienības, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurām ir uzstādīta ETCS vilcienu vadības un signalizācijas lauka iekārtu sistēma, aprīko ar vilciena vadības un uzraudzības borta sistēmu, kura spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par atdalīšanas sekcijas atrašanās vietu, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā. Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu zem 250 km/h turpmākajām komandām nav obligāti jābūt automātiskām, taču ETCS sniegto informāciju par atdalīšanas sekcijām parāda borta iekārtās, lai mašīnists varētu rīkoties.

ETCS

ETCS

CCS

ETCS

4.2.8.2.9.9.   Pantogrāfa izolācija no ritekļa (ritošā sastāva līmenis)

| 1. | Pantogrāfus uz elektrovilces vienības montē tā, lai nodrošinātu, ka strāvas plūsma no strāvas noņēmēja galvas uz ritekļa iekārtām ir izolēta. Izolācijai ir jābūt piemērotai visu sistēmu spriegumiem, kam vienība ir paredzēta. |
| --- | --- |

1.

Pantogrāfus uz elektrovilces vienības montē tā, lai nodrošinātu, ka strāvas plūsma no strāvas noņēmēja galvas uz ritekļa iekārtām ir izolēta. Izolācijai ir jābūt piemērotai visu sistēmu spriegumiem, kam vienība ir paredzēta.

4.2.8.2.9.10.   Pantogrāfa nolaišana (ritošā sastāva līmenis)

| 1. | Elektrovilces vienības projektē tā, lai nolaistu pantogrāfu laikā, kas atbilst J-1. papildinājuma 51. rindā minētās specifikācijas 4.7. punktam (t. i., 3 sekundēs), un atbilstu prasībām par dinamiskās izolācijas attālumu saskaņā ar J-1. papildinājuma 52. rindā minēto specifikāciju, ja pantogrāfa nolaišanu iedarbina vilciena mašīnists vai tā notiek, reaģējot uz vilciena vadības funkciju (arī CCS funkcijām). |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienības projektē tā, lai nolaistu pantogrāfu laikā, kas atbilst J-1. papildinājuma 51. rindā minētās specifikācijas 4.7. punktam (t. i., 3 sekundēs), un atbilstu prasībām par dinamiskās izolācijas attālumu saskaņā ar J-1. papildinājuma 52. rindā minēto specifikāciju, ja pantogrāfa nolaišanu iedarbina vilciena mašīnists vai tā notiek, reaģējot uz vilciena vadības funkciju (arī CCS funkcijām).

CCS

| 2. | Pantogrāfs pilnībā nolaižas ātrāk nekā 10 sekundēs.
  Pirms pantogrāfa nolaišanas automātiski tiek atvērts galvenais jaudas slēdzis. |
| --- | --- |

2.

Pantogrāfs pilnībā nolaižas ātrāk nekā 10 sekundēs.

Pirms pantogrāfa nolaišanas automātiski tiek atvērts galvenais jaudas slēdzis.

| 3. | Ja elektrovilces vienība ir aprīkota ar automātisku nolaišanas iekārtu (ADD), kas nolaiž pantogrāfu strāvas noņēmēja galvas atteices gadījumā, ADD atbilst J-1. papildinājuma 51. rindā minētās specifikācijas 4.8. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ja elektrovilces vienība ir aprīkota ar automātisku nolaišanas iekārtu (ADD), kas nolaiž pantogrāfu strāvas noņēmēja galvas atteices gadījumā, ADD atbilst J-1. papildinājuma 51. rindā minētās specifikācijas 4.8. punkta prasībām.

ADD

ADD

| 4. | ADD uzstāda elektrovilces vienībās ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 160 km/h. |
| --- | --- |

4.

ADD uzstāda elektrovilces vienībās ar maksimālo konstruktīvo ātrumu virs 160 km/h.

ADD

| 5. | ADD uzstāda elektrovilces vienībās, kurām vajadzīga vairāku pantogrāfu pacelšana ekspluatācijas laikā un kuru maksimālais konstruktīvais ātrums pārsniedz 120 km/h. |
| --- | --- |

5.

ADD uzstāda elektrovilces vienībās, kurām vajadzīga vairāku pantogrāfu pacelšana ekspluatācijas laikā un kuru maksimālais konstruktīvais ātrums pārsniedz 120 km/h.

ADD

| 6. | Citās elektrovilces vienībās arī atļauts uzstādīt ADD. |
| --- | --- |

6.

Citās elektrovilces vienībās arī atļauts uzstādīt ADD.

ADD

4.2.8.2.10.   Vilciena elektriskā aizsardzība

| 1. | Elektrovilces vienības aizsargā pret iekšējo īssavienojumu (no vienības iekšienes). |
| --- | --- |

1.

Elektrovilces vienības aizsargā pret iekšējo īssavienojumu (no vienības iekšienes).

| 2. | Galvenā jaudas slēdža novietojums ir tāds, lai uz borta nodrošinātu augstsprieguma ķēžu aizsardzību, arī augstsprieguma savienojumu starp ritekļiem aizsardzību. Pantogrāfam, galvenajam jaudas slēdzim un augstsprieguma savienojumam starp tiem jāatrodas vienā riteklī. |
| --- | --- |

2.

Galvenā jaudas slēdža novietojums ir tāds, lai uz borta nodrošinātu augstsprieguma ķēžu aizsardzību, arī augstsprieguma savienojumu starp ritekļiem aizsardzību. Pantogrāfam, galvenajam jaudas slēdzim un augstsprieguma savienojumam starp tiem jāatrodas vienā riteklī.

| 3. | Elektrovilces vienībām ir jānodrošina pašaizsardzība pret īslaicīgu pārspriegumu, pārejošu pārspriegumu un maksimālo īsslēguma strāvu. Lai izpildītu šo prasību, vienības elektriskās aizsardzības koordinācijas konstrukcijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 53. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

3.

Elektrovilces vienībām ir jānodrošina pašaizsardzība pret īslaicīgu pārspriegumu, pārejošu pārspriegumu un maksimālo īsslēguma strāvu. Lai izpildītu šo prasību, vienības elektriskās aizsardzības koordinācijas konstrukcijai ir jāatbilst J-1. papildinājuma 53. rindā minētās specifikācijas prasībām.

4.2.8.3.   Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas

Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas

| 1. | Dīzeļdzinējiem jāatbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām attiecībā uz izplūdes gāzēm (sastāvs, robežvērtības). |
| --- | --- |

1.

Dīzeļdzinējiem jāatbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām attiecībā uz izplūdes gāzēm (sastāvs, robežvērtības).

4.2.8.4.   Elektrodrošība

Elektrodrošība

| 1. | Ritošā sastāva un tā spriegumaktīvo komponentu konstrukcijai ir jābūt tādai, lai vilciena personāls un pasažieri ne tieši, ne netieši nevarētu ar tiem saskarties ne parastas ekspluatācijas, ne arī iekārtas atteices gadījumā. Lai šo prasību izpildītu, piemēro J-1. papildinājuma 54. rindā minētās specifikācijas noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Ritošā sastāva un tā spriegumaktīvo komponentu konstrukcijai ir jābūt tādai, lai vilciena personāls un pasažieri ne tieši, ne netieši nevarētu ar tiem saskarties ne parastas ekspluatācijas, ne arī iekārtas atteices gadījumā. Lai šo prasību izpildītu, piemēro J-1. papildinājuma 54. rindā minētās specifikācijas noteikumus.

4.2.9.   Mašīnista kabīne un mašīnista un mašīnas saskarne

Mašīnista kabīne un mašīnista un mašīnas saskarne

| 1. | Šā punkta prasības piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šā punkta prasības piemēro vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

4.2.9.1.   Mašīnista kabīne

Mašīnista kabīne

4.2.9.1.1.   Vispārīgi noteikumi

| 1. | Vilciena mašīnista kabīni konstruē tā, lai tajā varētu strādāt viens mašīnists. |
| --- | --- |

1.

Vilciena mašīnista kabīni konstruē tā, lai tajā varētu strādāt viens mašīnists.

| 2. | Maksimāli pieļaujamais trokšņa līmenis kabīnē ir noteikts trokšņa SITS. |
| --- | --- |

2.

Maksimāli pieļaujamais trokšņa līmenis kabīnē ir noteikts trokšņa SITS.

4.2.9.1.2.   Piekļuve un izeja

4.2.9.1.2.1.   Piekļuve un izeja ekspluatācijas apstākļos

| 1. | Vilciena mašīnista kabīnei ir jābūt pieejamai no abām vilciena pusēm no 200 mm augstuma zem sliežu galviņas augšas līmeņa. |
| --- | --- |

1.

Vilciena mašīnista kabīnei ir jābūt pieejamai no abām vilciena pusēm no 200 mm augstuma zem sliežu galviņas augšas līmeņa.

| 2. | Ir pieļaujams, ka šī piekļuve ir vai nu tieši no ārpuses caur kabīnes ārdurvīm, vai caur zonu kabīnes aizmugurē. Ja piekļuve ir caur zonu kabīnes aizmugurē, šajā punktā noteiktās prasības piemēro ārējām piekļuvēm kabīnei abās ritekļa pusēs. |
| --- | --- |

2.

Ir pieļaujams, ka šī piekļuve ir vai nu tieši no ārpuses caur kabīnes ārdurvīm, vai caur zonu kabīnes aizmugurē. Ja piekļuve ir caur zonu kabīnes aizmugurē, šajā punktā noteiktās prasības piemēro ārējām piekļuvēm kabīnei abās ritekļa pusēs.

| 3. | Līdzekļiem, kas vilciena apkalpes locekļiem ļauj iekļūt kabīnē un izkļūt no tās, piemēram, pakāpieniem, margām vai atvēršanas rokturiem, jābūt drošiem un ērtiem, ar atbilstīgiem izmēriem (slīpums, platums, atstatums, forma), kurus novērtē, atsaucoties uz atzītiem standartiem. To konstrukcijā ņem vērā lietošanas ergonomiskos kritērijus. Pakāpieni nedrīkst būt ar asām malām, aiz kurām varētu aizķerties apkalpes locekļu apavi. |
| --- | --- |

3.

Līdzekļiem, kas vilciena apkalpes locekļiem ļauj iekļūt kabīnē un izkļūt no tās, piemēram, pakāpieniem, margām vai atvēršanas rokturiem, jābūt drošiem un ērtiem, ar atbilstīgiem izmēriem (slīpums, platums, atstatums, forma), kurus novērtē, atsaucoties uz atzītiem standartiem. To konstrukcijā ņem vērā lietošanas ergonomiskos kritērijus. Pakāpieni nedrīkst būt ar asām malām, aiz kurām varētu aizķerties apkalpes locekļu apavi.

| 4. | Lai mašīnists droši iekļūtu kabīnē, ritošo sastāvu ar ārējām pārejām aprīko ar margām un kāju aizsargstieņiem (aizsardzības plāksnēm). |
| --- | --- |

4.

Lai mašīnists droši iekļūtu kabīnē, ritošo sastāvu ar ārējām pārejām aprīko ar margām un kāju aizsargstieņiem (aizsardzības plāksnēm).

| 5. | Mašīnista kabīnes ārdurvīm jāveras tā, lai atvērtā veidā tās paliktu paredzētā references profila robežās (skatīt šīs SITS 4.2.3.1. punktu) (vienības stāvēšanas laikā). |
| --- | --- |

5.

Mašīnista kabīnes ārdurvīm jāveras tā, lai atvērtā veidā tās paliktu paredzētā references profila robežās (skatīt šīs SITS 4.2.3.1. punktu) (vienības stāvēšanas laikā).

| 6. | Mašīnista kabīnes ārdurvju ailas izmēriem jābūt vismaz 1 675 × 500 mm, ja kabīnei piekļūst pa pakāpieniem, vai 1 750 × 500 mm, ja kabīnei piekļūst grīdas līmenī. |
| --- | --- |

6.

Mašīnista kabīnes ārdurvju ailas izmēriem jābūt vismaz 1 675 × 500 mm, ja kabīnei piekļūst pa pakāpieniem, vai 1 750 × 500 mm, ja kabīnei piekļūst grīdas līmenī.

| 7. | Iekšējo durvju, ko apkalpe izmanto, lai iekļūtu kabīnē, ailas izmēriem jābūt vismaz 1 700 × 430 mm. |
| --- | --- |

7.

Iekšējo durvju, ko apkalpe izmanto, lai iekļūtu kabīnē, ailas izmēriem jābūt vismaz 1 700 × 430 mm.

| 8. | Mašīnista kabīnes ārdurvju un iekšējo durvju ailas platums drīkst samazināties augšgalā (leņķis augšējā ārmalā) ritekļa gabarītu dēļ, ja durvis izvietotas perpendikulāri attiecībā pret ritekļa malu. Šis sašaurinājums attiecas tikai uz ierobežojumu gabarīta dēļ augšējā daļā, un tā rezultātā ailas platums durvju augšējā daļā nedrīkst būt mazāks par 280 mm. |
| --- | --- |

8.

Mašīnista kabīnes ārdurvju un iekšējo durvju ailas platums drīkst samazināties augšgalā (leņķis augšējā ārmalā) ritekļa gabarītu dēļ, ja durvis izvietotas perpendikulāri attiecībā pret ritekļa malu. Šis sašaurinājums attiecas tikai uz ierobežojumu gabarīta dēļ augšējā daļā, un tā rezultātā ailas platums durvju augšējā daļā nedrīkst būt mazāks par 280 mm.

| 9. | Mašīnista kabīni un tās ieeju konstruē tā, lai vilciena apkalpe varētu novērst nepiederošu personu iekļūšanu kabīnē neatkarīgi no tā, vai kabīnē kāds uzturas, kā arī lai kabīnē esošā persona no tās varētu izkļūt bez instrumentu vai atslēgu palīdzības. |
| --- | --- |

9.

Mašīnista kabīni un tās ieeju konstruē tā, lai vilciena apkalpe varētu novērst nepiederošu personu iekļūšanu kabīnē neatkarīgi no tā, vai kabīnē kāds uzturas, kā arī lai kabīnē esošā persona no tās varētu izkļūt bez instrumentu vai atslēgu palīdzības.

| 10. | Mašīnista kabīnē jāvar iekļūt neatkarīgi no vilciena energoapgādes sistēmas darbības. Kabīnes ārējās durvis nedrīkst nejauši atvērties. |
| --- | --- |

10.

Mašīnista kabīnē jāvar iekļūt neatkarīgi no vilciena energoapgādes sistēmas darbības. Kabīnes ārējās durvis nedrīkst nejauši atvērties.

4.2.9.1.2.2.   Mašīnista kabīnes avārijas izeja

| 1. | Ārkārtas situācijā vilciena apkalpes evakuācijai no mašīnista kabīnes un glābšanas dienestu iekļūšanai kabīnē jābūt iespējamai no abām kabīnes pusēm, izmantojot vienu no šādām avārijas izejām: kabīnes ārdurvis (piekļuve tieši no ārpuses, kā noteikts 4.2.9.1.2.1. punktā), sānu logus vai avārijas lūkas. |
| --- | --- |

1.

Ārkārtas situācijā vilciena apkalpes evakuācijai no mašīnista kabīnes un glābšanas dienestu iekļūšanai kabīnē jābūt iespējamai no abām kabīnes pusēm, izmantojot vienu no šādām avārijas izejām: kabīnes ārdurvis (piekļuve tieši no ārpuses, kā noteikts 4.2.9.1.2.1. punktā), sānu logus vai avārijas lūkas.

| 2. | Visos gadījumos šo rezerves izeju minimālajiem izmēriem (brīvai zonai) ir jābūt 2 000 cm2, un iekšējam izmēram jābūt vismaz 400 mm, lai pa tām varētu atbrīvot iesprostotus cilvēkus. |
| --- | --- |

2.

Visos gadījumos šo rezerves izeju minimālajiem izmēriem (brīvai zonai) ir jābūt 2 000 cm2, un iekšējam izmēram jābūt vismaz 400 mm, lai pa tām varētu atbrīvot iesprostotus cilvēkus.

2

| 3. | Ja mašīnista kabīne atrodas vilciena priekšgalā, tai ir vismaz iekšējā izeja. Šī izeja nodrošina piekļuvi zonai, kas ir vismaz 2 metrus gara ar minimālajiem izmēriem, kuri atbilst 4.2.9.1.2.1. punkta 7. un 8. apakšpunktā noteiktajiem, un šajā zonā (tostarp uz grīdas) nedrīkst atrasties nekādi šķēršļi, kuri kavētu mašīnista izkļūšanu. Šai zonai jāatrodas vienības iekšienē, un tā var būt iekšēja zona vai zona, kas atvērta uz ārpusi. |
| --- | --- |

3.

Ja mašīnista kabīne atrodas vilciena priekšgalā, tai ir vismaz iekšējā izeja. Šī izeja nodrošina piekļuvi zonai, kas ir vismaz 2 metrus gara ar minimālajiem izmēriem, kuri atbilst 4.2.9.1.2.1. punkta 7. un 8. apakšpunktā noteiktajiem, un šajā zonā (tostarp uz grīdas) nedrīkst atrasties nekādi šķēršļi, kuri kavētu mašīnista izkļūšanu. Šai zonai jāatrodas vienības iekšienē, un tā var būt iekšēja zona vai zona, kas atvērta uz ārpusi.

4.2.9.1.3.   Ārējā redzamība

4.2.9.1.3.1.   Priekšējā redzamība

| 1. | Mašīnista kabīni projektē tā, lai mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no taisna sliežu ceļa, kā arī līkumos ar 300 m un lielāku rādiusu saskaņā ar F papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīni projektē tā, lai mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no taisna sliežu ceļa, kā arī līkumos ar 300 m un lielāku rādiusu saskaņā ar F papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem.

| 2. | Šī prasība jāievēro arī tad, ja mašīnists vilcienu vada stāvot saskaņā ar F papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz lokomotīvēm un vadības vagoniem, ja šos vagonus paredzēts vadīt, mašīnistam stāvot. |
| --- | --- |

2.

Šī prasība jāievēro arī tad, ja mašīnists vilcienu vada stāvot saskaņā ar F papildinājumā paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz lokomotīvēm un vadības vagoniem, ja šos vagonus paredzēts vadīt, mašīnistam stāvot.

| 3. | Lai izpildītu minēto prasību attiecībā uz lokomotīvēm ar centrālo kabīni un sliežu ceļu apkalpes mašīnām, ir pieļaujama mašīnista pārvietošanās kabīnē vairākās dažādās pozīcijās, lai redzētu zemu novietotus signālus. Šī prasība nav jāievēro tad, ja mašīnists vilcienu vada sēžot. |
| --- | --- |

3.

Lai izpildītu minēto prasību attiecībā uz lokomotīvēm ar centrālo kabīni un sliežu ceļu apkalpes mašīnām, ir pieļaujama mašīnista pārvietošanās kabīnē vairākās dažādās pozīcijās, lai redzētu zemu novietotus signālus. Šī prasība nav jāievēro tad, ja mašīnists vilcienu vada sēžot.

4.2.9.1.3.2.   Aizmugures un sānu redzamība

| 1. | Mašīnista kabīni projektē tā, lai vilciena stāvēšanas laikā mašīnistam būtu redzams atpakaļskats uz abām vilciena pusēm. Lai šo prasību izpildītu, atļauts izmantot vienu no šādiem līdzekļiem: atveramus sānu logus vai paneļus kabīnes abās pusēs, ārējos spoguļus, kameru sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīni projektē tā, lai vilciena stāvēšanas laikā mašīnistam būtu redzams atpakaļskats uz abām vilciena pusēm. Lai šo prasību izpildītu, atļauts izmantot vienu no šādiem līdzekļiem: atveramus sānu logus vai paneļus kabīnes abās pusēs, ārējos spoguļus, kameru sistēmu.

| 2. | Ja 1. apakšpunktā noteiktās prasības izpildei izmanto sānu logu vai paneli, tā atvērumam ir jābūt pietiekami lielam, lai mašīnists varētu pa to izbāzt galvu. Turklāt lokomotīvju un vadības vagonu, ko paredzēts izmantot vilciena formējumā ar lokomotīvi, konstrukcijai ir jābūt tādai, lai mašīnists varētu vienlaikus darbināt avārijas bremzes. |
| --- | --- |

2.

Ja 1. apakšpunktā noteiktās prasības izpildei izmanto sānu logu vai paneli, tā atvērumam ir jābūt pietiekami lielam, lai mašīnists varētu pa to izbāzt galvu. Turklāt lokomotīvju un vadības vagonu, ko paredzēts izmantot vilciena formējumā ar lokomotīvi, konstrukcijai ir jābūt tādai, lai mašīnists varētu vienlaikus darbināt avārijas bremzes.

4.2.9.1.4.   Iekštelpas plānojums

| 1. | Mašīnista kabīnes iekštelpas plānojumā ņem vērā mašīnista antropometriskos izmērus, kas noteikti E papildinājumā. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnes iekštelpas plānojumā ņem vērā mašīnista antropometriskos izmērus, kas noteikti E papildinājumā.

| 2. | Personāla brīvu pārvietošanos kabīnes iekšpusē nedrīkst traucēt šķēršļi. |
| --- | --- |

2.

Personāla brīvu pārvietošanos kabīnes iekšpusē nedrīkst traucēt šķēršļi.

| 3. | Kabīnes grīdā mašīnista darba zonā nedrīkst būt pakāpieni (izņemot pakāpienus iekļūšanai kabīnē un kāju paliktni). |
| --- | --- |

3.

Kabīnes grīdā mašīnista darba zonā nedrīkst būt pakāpieni (izņemot pakāpienus iekļūšanai kabīnē un kāju paliktni).

| 4. | Iekštelpas plānojumā nodrošina, ka lokomotīvi un vadības vagonu, ja šo vagonu paredzēts vadīt, mašīnistam stāvot, mašīnists varētu vadīt kā sēžot, tā arī stāvot. |
| --- | --- |

4.

Iekštelpas plānojumā nodrošina, ka lokomotīvi un vadības vagonu, ja šo vagonu paredzēts vadīt, mašīnistam stāvot, mašīnists varētu vadīt kā sēžot, tā arī stāvot.

| 5. | Kabīnē jābūt vismaz vienam mašīnista sēdeklim (skatīt 4.2.9.1.5. punktu), turklāt jābūt otram sēdeklim, kas nav mašīnista sēdeklis un ko var izmantot iespējamais palīgpersonāls. |
| --- | --- |

5.

Kabīnē jābūt vismaz vienam mašīnista sēdeklim (skatīt 4.2.9.1.5. punktu), turklāt jābūt otram sēdeklim, kas nav mašīnista sēdeklis un ko var izmantot iespējamais palīgpersonāls.

4.2.9.1.5.   Mašīnista sēdeklis

Prasības attiecībā uz komponentiem

Prasības attiecībā uz komponentiem

| 1. | Mašīnista sēdekli konstruē tā, lai mašīnists, sēžot tajā, varētu izpildīt visas parastās vadīšanas darbības, ņemot vērā E papildinājumā noteiktos mašīnista antropometriskos izmērus. Mašīnistam sēdeklī jābūt iespējai sēdēt fizioloģiski pareizā pozā. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista sēdekli konstruē tā, lai mašīnists, sēžot tajā, varētu izpildīt visas parastās vadīšanas darbības, ņemot vērā E papildinājumā noteiktos mašīnista antropometriskos izmērus. Mašīnistam sēdeklī jābūt iespējai sēdēt fizioloģiski pareizā pozā.

| 2. | Mašīnista sēdeklim ir jābūt regulējamam, lai mašīnists varētu ieņemt stāvokli, kas nodrošina ārējo redzamību atbilstīgi 4.2.9.1.3.1. punktā noteiktajai acu līmeņa atsauces pozīcijai. |
| --- | --- |

2.

Mašīnista sēdeklim ir jābūt regulējamam, lai mašīnists varētu ieņemt stāvokli, kas nodrošina ārējo redzamību atbilstīgi 4.2.9.1.3.1. punktā noteiktajai acu līmeņa atsauces pozīcijai.

| 3. | Sēdekļa konstrukcijā un mašīnistam lietojot sēdekli, jāņem vērā ergonomiskie rādītāji un ar veselību saistīti aspekti. |
| --- | --- |

3.

Sēdekļa konstrukcijā un mašīnistam lietojot sēdekli, jāņem vērā ergonomiskie rādītāji un ar veselību saistīti aspekti.

Prasības attiecībā uz mašīnista kabīnes integrāciju

Prasības attiecībā uz mašīnista kabīnes integrāciju

| 4. | Uzstādot kabīnē mašīnista sēdekli, tiek nodrošināta iespēja izpildīt 4.2.9.1.3.1. punktā noteiktās ārējās redzamības prasības, izmantojot regulējuma diapazonu, ko paredz sēdeklis (komponentu līmenī). Tas nedrīkst ietekmēt ergonomikas un veselības aspektus, kā arī mašīnista sēdekļa izmantošanu. |
| --- | --- |

4.

Uzstādot kabīnē mašīnista sēdekli, tiek nodrošināta iespēja izpildīt 4.2.9.1.3.1. punktā noteiktās ārējās redzamības prasības, izmantojot regulējuma diapazonu, ko paredz sēdeklis (komponentu līmenī). Tas nedrīkst ietekmēt ergonomikas un veselības aspektus, kā arī mašīnista sēdekļa izmantošanu.

| 5. | Avārijas gadījumā sēdeklis nedrīkst aizšķērsot mašīnista glābšanās ceļu. |
| --- | --- |

5.

Avārijas gadījumā sēdeklis nedrīkst aizšķērsot mašīnista glābšanās ceļu.

| 6. | Uzstādot mašīnista sēdekli lokomotīvēs un vadības vagonos, ja šos vagonus paredzēts arī vadīt, mašīnistam stāvot, ir jābūt iespējai to pielāgot tā, lai iegūtu brīvu telpu vilciena vadīšanai stāvot. |
| --- | --- |

6.

Uzstādot mašīnista sēdekli lokomotīvēs un vadības vagonos, ja šos vagonus paredzēts arī vadīt, mašīnistam stāvot, ir jābūt iespējai to pielāgot tā, lai iegūtu brīvu telpu vilciena vadīšanai stāvot.

4.2.9.1.6.   Mašīnista vadības pults ergonomika

| 1. | Mašīnista vadības pults un ekspluatācijas un vadības ierīces izvieto tā, lai mašīnists, atrodoties parastajā vadīšanas vietā, justos ērti un viņa kustības netiktu ierobežotas, ņemot vērā E papildinājumā noteiktos mašīnista antropometriskos izmērus. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista vadības pults un ekspluatācijas un vadības ierīces izvieto tā, lai mašīnists, atrodoties parastajā vadīšanas vietā, justos ērti un viņa kustības netiktu ierobežotas, ņemot vērā E papildinājumā noteiktos mašīnista antropometriskos izmērus.

| 2. | Lai uz vadības pults varētu novietot vadīšanas laikā nepieciešamos dokumentus papīra formātā, mašīnista sēdekļa priekšā jābūt vismaz 30 cm platai un 21 cm augstai lasāmzonai. |
| --- | --- |

2.

Lai uz vadības pults varētu novietot vadīšanas laikā nepieciešamos dokumentus papīra formātā, mašīnista sēdekļa priekšā jābūt vismaz 30 cm platai un 21 cm augstai lasāmzonai.

| 3. | Vilciena ekspluatācijas un vadības iekārtu daļām ir jābūt skaidri apzīmētām, lai mašīnists tās atpazītu. |
| --- | --- |

3.

Vilciena ekspluatācijas un vadības iekārtu daļām ir jābūt skaidri apzīmētām, lai mašīnists tās atpazītu.

| 4. | Ja vilces un/vai bremzēšanas spēku iedarbina ar sviru (kombinētu vai atsevišķu), vilces spēku palielina, spiežot sviru uz priekšu, bet bremzēšanas spēku palielina, velkot sviru mašīnista virzienā. |
| --- | --- |

4.

Ja vilces un/vai bremzēšanas spēku iedarbina ar sviru (kombinētu vai atsevišķu), vilces spēku palielina, spiežot sviru uz priekšu, bet bremzēšanas spēku palielina, velkot sviru mašīnista virzienā.

Ja avārijas bremzēšanas nolūkā sviru paredzēts iebīdīt īpašā stāvoklī, tad tam skaidri jāatšķiras no citiem sviras stāvokļiem (piemēram, ar robu).

4.2.9.1.7.   Klimata kontrole un gaisa kvalitāte

| 1. | Mašīnista kabīnē nodrošina svaiga gaisa plūsmu, lai CO2 līmenis nepārsniegtu šīs SITS 4.2.5.8. punktā noteiktās robežvērtības. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnē nodrošina svaiga gaisa plūsmu, lai CO2 līmenis nepārsniegtu šīs SITS 4.2.5.8. punktā noteiktās robežvērtības.

2

| 2. | Mašīnistam, atrodoties sēdus stāvoklī (kā noteikts 4.2.9.1.3. punktā), galvas un plecu rajonā nedrīkst būt ventilācijas sistēmas radītas gaisa plūsmas, kuras ātrums pārsniegtu piemērotu darba apstākļu nodrošināšanai vajadzīgās robežvērtības. |
| --- | --- |

2.

Mašīnistam, atrodoties sēdus stāvoklī (kā noteikts 4.2.9.1.3. punktā), galvas un plecu rajonā nedrīkst būt ventilācijas sistēmas radītas gaisa plūsmas, kuras ātrums pārsniegtu piemērotu darba apstākļu nodrošināšanai vajadzīgās robežvērtības.

4.2.9.1.8.   Iekšējais apgaismojums

| 1. | Kabīnes vispārējo apgaismojumu visos ritošā sastāva parastās ekspluatācijas režīmos regulē (arī izslēdz) mašīnists. Gaismas intensitātei mašīnista vadības pults līmenī jābūt lielākai par 75 lux, izņemot SCM, kuru gadījumā tai jābūt lielākai par 60 lux. |
| --- | --- |

1.

Kabīnes vispārējo apgaismojumu visos ritošā sastāva parastās ekspluatācijas režīmos regulē (arī izslēdz) mašīnists. Gaismas intensitātei mašīnista vadības pults līmenī jābūt lielākai par 75 lux, izņemot SCM, kuru gadījumā tai jābūt lielākai par 60 lux.

| 2. | Mašīnista vadības pults lasāmzona jānodrošina ar atsevišķu gaismas avotu, ko ieslēdz mašīnists un ko iespējams regulēt līdz līmenim, kurš pārsniedz 150 lux. |
| --- | --- |

2.

Mašīnista vadības pults lasāmzona jānodrošina ar atsevišķu gaismas avotu, ko ieslēdz mašīnists un ko iespējams regulēt līdz līmenim, kurš pārsniedz 150 lux.

| 3. | Nodrošina atsevišķu, regulējamu gaismas avotu instrumentiem. |
| --- | --- |

3.

Nodrošina atsevišķu, regulējamu gaismas avotu instrumentiem.

| 4. | Lai nejauktu iekšējo apgaismojumu ar ārējo stacionāro signālierīču gaismām, zaļas krāsas gaismas avotus vai zaļas krāsas apgaismojumu nedrīkst izmantot mašīnista kabīnē, izņemot esošajās B klases kabīnes signālierīču sistēmās (kā noteikts CCS SITS). |
| --- | --- |

4.

Lai nejauktu iekšējo apgaismojumu ar ārējo stacionāro signālierīču gaismām, zaļas krāsas gaismas avotus vai zaļas krāsas apgaismojumu nedrīkst izmantot mašīnista kabīnē, izņemot esošajās B klases kabīnes signālierīču sistēmās (kā noteikts CCS SITS).

CCS

4.2.9.2.   Vējstikls

Vējstikls

4.2.9.2.1.   Mehāniskās īpašības

| 1. | Logu izmēri, izvietojums, forma un apdare (arī tehniskās apkopes vajadzībām) nedrīkst ierobežot mašīnista ārējo redzamību (kā noteikts 4.2.9.1.3.1. punktā) un atvieglo vilciena vadīšanu. |
| --- | --- |

1.

Logu izmēri, izvietojums, forma un apdare (arī tehniskās apkopes vajadzībām) nedrīkst ierobežot mašīnista ārējo redzamību (kā noteikts 4.2.9.1.3.1. punktā) un atvieglo vilciena vadīšanu.

| 2. | Mašīnista kabīnes vējstiklam jāspēj izturēt lidojošu priekšmetu radītus triecienus, kā noteikts J-1. papildinājuma 55. rindā minētās specifikācijas 4.2.7. punktā, un ir jābūt noturīgam pret atslāņošanos, kā norādīts minētās specifikācijas 4.2.9. punktā. |
| --- | --- |

2.

Mašīnista kabīnes vējstiklam jāspēj izturēt lidojošu priekšmetu radītus triecienus, kā noteikts J-1. papildinājuma 55. rindā minētās specifikācijas 4.2.7. punktā, un ir jābūt noturīgam pret atslāņošanos, kā norādīts minētās specifikācijas 4.2.9. punktā.

4.2.9.2.2.   Optiskās īpašības

| 1. | Mašīnista kabīnes vējstikla optiskajai kvalitātei jebkuros ekspluatācijas apstākļos (arī, piemēram, kad vējstiklu apsilda, lai tas nesvīstu un neapsarmotu) jābūt tādai, kas neizmaina signālu redzamību (formu un krāsu). |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnes vējstikla optiskajai kvalitātei jebkuros ekspluatācijas apstākļos (arī, piemēram, kad vējstiklu apsilda, lai tas nesvīstu un neapsarmotu) jābūt tādai, kas neizmaina signālu redzamību (formu un krāsu).

| 2. | Pieļaujamajam leņķim starp uzstādīta vējstikla primāro un sekundāro attēlu jāatbilst robežvērtībām, kuras noteiktas J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Pieļaujamajam leņķim starp uzstādīta vējstikla primāro un sekundāro attēlu jāatbilst robežvērtībām, kuras noteiktas J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.2. punktā.

| 3. | Pieļaujamajai attēla deformācijai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.3. punktam. |
| --- | --- |

3.

Pieļaujamajai attēla deformācijai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.3. punktam.

| 4. | Gaismas izkliedei jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.4. punktam. |
| --- | --- |

4.

Gaismas izkliedei jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.4. punktam.

| 5. | Gaismas caurlaidībai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.5. punktam. |
| --- | --- |

5.

Gaismas caurlaidībai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.5. punktam.

| 6. | Krāsainībai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.6. punktam. |
| --- | --- |

6.

Krāsainībai jāatbilst J-1. papildinājuma 56. rindā minētās specifikācijas 4.2.6. punktam.

4.2.9.2.3.   Aprīkojums

| 1. | Vējstiklu aprīko ar pretaizsalšanas, pretaizsvīšanas un ārējās tīrīšanas ierīcēm, ko vada vilciena mašīnists. |
| --- | --- |

1.

Vējstiklu aprīko ar pretaizsalšanas, pretaizsvīšanas un ārējās tīrīšanas ierīcēm, ko vada vilciena mašīnists.

| 2. | Vējstikla tīrīšanas un atbrīvošanas ierīču izvietojumam, veidam un kvalitātei jānodrošina mašīnistam skaidra ārējā redzamība gandrīz visos laika un ekspluatācijas apstākļos, kā arī tās nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību. |
| --- | --- |

2.

Vējstikla tīrīšanas un atbrīvošanas ierīču izvietojumam, veidam un kvalitātei jānodrošina mašīnistam skaidra ārējā redzamība gandrīz visos laika un ekspluatācijas apstākļos, kā arī tās nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību.

| 3. | Nodrošina aizsardzību pret saules stariem, nemazinot ārējo zīmju, signālu un pārējās vizuālās informācijas redzamību, kad aizsardzības līdzeklis ir paceltā stāvoklī. |
| --- | --- |

3.

Nodrošina aizsardzību pret saules stariem, nemazinot ārējo zīmju, signālu un pārējās vizuālās informācijas redzamību, kad aizsardzības līdzeklis ir paceltā stāvoklī.

4.2.9.3.   Mašīnista un mašīnas saskarne

Mašīnista un mašīnas saskarne

4.2.9.3.1.   Mašīnista darbības uzraudzības funkcija

| 1. | Mašīnista kabīnē uzstāda ierīces, kas uzrauga mašīnista darbību un kas mašīnista darbības trūkuma gadījumā automātiski aptur vilcienu. Tas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam nodrošina borta tehniskās ierīces, lai izpildītu OPE SITS 4.2.2.9. punkta prasības. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnē uzstāda ierīces, kas uzrauga mašīnista darbību un kas mašīnista darbības trūkuma gadījumā automātiski aptur vilcienu. Tas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam nodrošina borta tehniskās ierīces, lai izpildītu OPE SITS 4.2.2.9. punkta prasības.

OPE

| 2. | To ierīču specifikācija, ar kurām uzrauga mašīnista darbības (un konstatē darbību trūkumu)

  Mašīnista darbību uzrauga apstākļos, kad vilciens ir kustības režīma konfigurācijā un pārvietojas (kustības konstatēšanas kritērijs ir maza ātruma robežvērtība). Šo uzraudzību veic, kontrolējot mašīnista darbības ar atzītām mašīnista saskarnēm, piemēram, konkrētām ierīcēm (pedāļiem, spiedpogām, skārienekrāniem utt.), un/vai atzītām mašīnista saskarnēm ar vilciena vadības un uzraudzības sistēmu.
  Ja ilgāk par X sekundēm nenotiek nekādas darbības nevienā no atzītām mašīnista saskarnēm, tiek nosūtīts signāls par mašīnista darbības trūkumu.
  Sistēma ļauj X laiku regulēt (darbnīcā kā tehniskās apkopes procesu) 5 līdz 60 sekunžu diapazonā.
  Ja kāda darbība notiek nepārtraukti ilgāku laiku nekā 60 sekundes un ja netiek veikta nekāda turpmāka darbība atzītā mašīnista saskarnē, arī tad tiek nosūtīts signāls par mašīnista darbības trūkumu.
  Pirms signāla nosūtīšanas par mašīnista darbības trūkumu mašīnists saņem brīdinājuma signālu, lai viņam būtu iespējams reaģēt un atiestatīt sistēmu.
  Sistēmai ir pieejama informācija par “nosūtīto mašīnista darbības trūkuma signālu”, lai to nosūtītu citām sistēmām (proti, radiosakaru sistēmai). |
| --- | --- |

2.

To ierīču specifikācija, ar kurām uzrauga mašīnista darbības (un konstatē darbību trūkumu)

To ierīču specifikācija, ar kurām uzrauga mašīnista darbības (un konstatē darbību trūkumu)

Mašīnista darbību uzrauga apstākļos, kad vilciens ir kustības režīma konfigurācijā un pārvietojas (kustības konstatēšanas kritērijs ir maza ātruma robežvērtība). Šo uzraudzību veic, kontrolējot mašīnista darbības ar atzītām mašīnista saskarnēm, piemēram, konkrētām ierīcēm (pedāļiem, spiedpogām, skārienekrāniem utt.), un/vai atzītām mašīnista saskarnēm ar vilciena vadības un uzraudzības sistēmu.

Ja ilgāk par X sekundēm nenotiek nekādas darbības nevienā no atzītām mašīnista saskarnēm, tiek nosūtīts signāls par mašīnista darbības trūkumu.

Sistēma ļauj X laiku regulēt (darbnīcā kā tehniskās apkopes procesu) 5 līdz 60 sekunžu diapazonā.

Ja kāda darbība notiek nepārtraukti ilgāku laiku nekā 60 sekundes un ja netiek veikta nekāda turpmāka darbība atzītā mašīnista saskarnē, arī tad tiek nosūtīts signāls par mašīnista darbības trūkumu.

Pirms signāla nosūtīšanas par mašīnista darbības trūkumu mašīnists saņem brīdinājuma signālu, lai viņam būtu iespējams reaģēt un atiestatīt sistēmu.

Sistēmai ir pieejama informācija par “nosūtīto mašīnista darbības trūkuma signālu”, lai to nosūtītu citām sistēmām (proti, radiosakaru sistēmai).

| 3. | Papildu prasība

  Mašīnista darbības trūkuma noteikšana ir funkcija, kam veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, programmatūru, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus, un aplēsto funkcijas atteices koeficientu (iepriekš aprakstītais mašīnista darbības trūkums netiek konstatēts) norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Papildu prasība

Papildu prasība

Mašīnista darbības trūkuma noteikšana ir funkcija, kam veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, programmatūru, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus, un aplēsto funkcijas atteices koeficientu (iepriekš aprakstītais mašīnista darbības trūkums netiek konstatēts) norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

| 4. | Darbības, kas tiek ierosinātas vilcienā, ja ir konstatēts, ka mašīnists neveic darbības

  Ja netiek veiktas mašīnista darbības, kad vilciens ir kustības režīma konfigurācijā un pārvietojas (kustības konstatēšanas kritērijs ir maza ātruma robežvērtība), tiek pilnībā iedarbinātas vilciena darba vai avārijas bremzes.
  Ja pilnībā tiek iedarbinātas darba bremzes, to darbības efektivitāti uzrauga automātiski, bet, ja tās netiek iedarbinātas, tad tiek iedarbinātas avārijas bremzes. |
| --- | --- |

4.

Darbības, kas tiek ierosinātas vilcienā, ja ir konstatēts, ka mašīnists neveic darbības

Darbības, kas tiek ierosinātas vilcienā, ja ir konstatēts, ka mašīnists neveic darbības

Ja netiek veiktas mašīnista darbības, kad vilciens ir kustības režīma konfigurācijā un pārvietojas (kustības konstatēšanas kritērijs ir maza ātruma robežvērtība), tiek pilnībā iedarbinātas vilciena darba vai avārijas bremzes.

Ja pilnībā tiek iedarbinātas darba bremzes, to darbības efektivitāti uzrauga automātiski, bet, ja tās netiek iedarbinātas, tad tiek iedarbinātas avārijas bremzes.

| 5. | Piezīmes







  — | Ir pieļaujams, ka šajā punktā minētās darbības veic CCS apakšsistēma. |
| --- | --- | --- |

5.

Piezīmes

Piezīmes

—

Ir pieļaujams, ka šajā punktā minētās darbības veic CCS apakšsistēma.

CCS

| — | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir jānosaka un jāpamato X laika vērtība (OPE un CSM SITS piemērošana, kā arī spēkā esošā prakses kodeksa vai atbilstības nodrošināšanas līdzekļu ievērošana; neietilpst šīs SITS darbības jomā). |
| --- | --- |

—

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir jānosaka un jāpamato X laika vērtība (OPE un CSM SITS piemērošana, kā arī spēkā esošā prakses kodeksa vai atbilstības nodrošināšanas līdzekļu ievērošana; neietilpst šīs SITS darbības jomā).

OPE

CSM

| — | Kā pārejas pasākumu ir atļauts arī uzstādīt fiksēta X laika sistēmu (regulēšana nav iespējama) ar noteikumu, ka X laiks ir 5 līdz 60 sekunžu diapazonā un ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pamatot šo fiksēto laiku (kā aprakstīts iepriekš). |
| --- | --- |

—

Kā pārejas pasākumu ir atļauts arī uzstādīt fiksēta X laika sistēmu (regulēšana nav iespējama) ar noteikumu, ka X laiks ir 5 līdz 60 sekunžu diapazonā un ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var pamatot šo fiksēto laiku (kā aprakstīts iepriekš).

| — | Dalībvalsts var prasīt, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas darbojas tās teritorijā, pielāgotu savu ritošo sastāvu X laika maksimālai robežai, ja dalībvalsts var pierādīt, ka tas nepieciešams drošības līmeņa saglabāšanai valstī. Visos citos gadījumos dalībvalstis nevar liegt piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas izmanto ilgāku laiku Z (norādītajā diapazonā). |
| --- | --- |

—

Dalībvalsts var prasīt, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas darbojas tās teritorijā, pielāgotu savu ritošo sastāvu X laika maksimālai robežai, ja dalībvalsts var pierādīt, ka tas nepieciešams drošības līmeņa saglabāšanai valstī. Visos citos gadījumos dalībvalstis nevar liegt piekļuvi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kas izmanto ilgāku laiku Z (norādītajā diapazonā).

4.2.9.3.2.   Ātruma rādītājs

| 1. | Šī funkcija un attiecīgais atbilstības novērtējums ir norādīts CCS SITS. |
| --- | --- |

1.

Šī funkcija un attiecīgais atbilstības novērtējums ir norādīts CCS SITS.

CCS

4.2.9.3.3.   Mašīnista displejs un ekrāni

| 1. | Attiecībā uz mašīnista kabīnē pieejamo informāciju un komandām noteiktās funkcionālās prasības kopā ar citām prasībām, ko piemēro konkrētai funkcijai, ir noteiktas punktā, kurā izklāstīta šī funkcija. Tas pats attiecas uz displejos un ekrānos redzamo informāciju un komandām.

  ERTMS informācija un komandas, tostarp displejā redzamās, ir noteiktas CCS SITS. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz mašīnista kabīnē pieejamo informāciju un komandām noteiktās funkcionālās prasības kopā ar citām prasībām, ko piemēro konkrētai funkcijai, ir noteiktas punktā, kurā izklāstīta šī funkcija. Tas pats attiecas uz displejos un ekrānos redzamo informāciju un komandām.

ERTMS informācija un komandas, tostarp displejā redzamās, ir noteiktas CCS SITS.

ERTMS

CCS

| 2. | Lai nodrošinātu funkcijas, kas iekļautas šīs SITS darbības jomā, informācijai un komandām, kuras mašīnistam nepieciešamas vilciena vadības nolūkā un kuras redzamas displejos vai ekrānos, jābūt izstrādātām tā, lai mašīnists tās varētu pareizi lietot un reaģēt uz tām. |
| --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu funkcijas, kas iekļautas šīs SITS darbības jomā, informācijai un komandām, kuras mašīnistam nepieciešamas vilciena vadības nolūkā un kuras redzamas displejos vai ekrānos, jābūt izstrādātām tā, lai mašīnists tās varētu pareizi lietot un reaģēt uz tām.

4.2.9.3.4.   Vadības ierīces un indikatori

| 1. | Funkcionālās prasības kopā ar citām prasībām, ko piemēro konkrētai funkcijai, noteiktas punktā, kurā izklāstīta šī funkcija. |
| --- | --- |

1.

Funkcionālās prasības kopā ar citām prasībām, ko piemēro konkrētai funkcijai, noteiktas punktā, kurā izklāstīta šī funkcija.

| 2. | Visu indikatoru apgaismojumam ir jābūt tādam, lai to rādījumus varētu pareizi nolasīt dabīgas vai mākslīgas gaismas, arī fona gaismas, apstākļos. |
| --- | --- |

2.

Visu indikatoru apgaismojumam ir jābūt tādam, lai to rādījumus varētu pareizi nolasīt dabīgas vai mākslīgas gaismas, arī fona gaismas, apstākļos.

| 3. | Iespējamie indikatoru un slēdžu apgaismojuma atspulgi mašīnista kabīnes logu stiklos nedrīkst nokļūt mašīnista redzamības zonā parastajā vadīšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

3.

Iespējamie indikatoru un slēdžu apgaismojuma atspulgi mašīnista kabīnes logu stiklos nedrīkst nokļūt mašīnista redzamības zonā parastajā vadīšanas stāvoklī.

| 4. | Lai nejauktu iekšējo apgaismojumu ar ārējo stacionāro signālierīču gaismām, zaļas krāsas gaismas avotus vai zaļas krāsas apgaismojumu nedrīkst izmantot mašīnista kabīnē, izņemot esošajā B klases kabīnes signālierīču sistēmā (saskaņā ar CCS SITS). |
| --- | --- |

4.

Lai nejauktu iekšējo apgaismojumu ar ārējo stacionāro signālierīču gaismām, zaļas krāsas gaismas avotus vai zaļas krāsas apgaismojumu nedrīkst izmantot mašīnista kabīnē, izņemot esošajā B klases kabīnes signālierīču sistēmā (saskaņā ar CCS SITS).

CCS

| 5. | Borta iekārtu radīto skaņas signālu līmenim mašīnista kabīnē vismaz par 6 dB(A) jāpārsniedz kabīnes trokšņa līmenis (šo trokšņa līmeni, ko izmanto kā atsauci, mēra trokšņa SITS noteiktajos apstākļos). |
| --- | --- |

5.

Borta iekārtu radīto skaņas signālu līmenim mašīnista kabīnē vismaz par 6 dB(A) jāpārsniedz kabīnes trokšņa līmenis (šo trokšņa līmeni, ko izmanto kā atsauci, mēra trokšņa SITS noteiktajos apstākļos).

4.2.9.3.5.   Apzīmējumi

| 1. | Mašīnista kabīnēs norādāma šāda informācija:






  — | maksimālais ātrums (Vmax), |
| --- | --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnēs norādāma šāda informācija:

—

maksimālais ātrums (Vmax),

| — | ritošā sastāva identifikācijas numurs (vilces ritekļa numurs), |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva identifikācijas numurs (vilces ritekļa numurs),

| — | portatīvā aprīkojuma izvietojums (piemēram, individuālās glābšanās ierīces, signālierīces), |
| --- | --- |

—

portatīvā aprīkojuma izvietojums (piemēram, individuālās glābšanās ierīces, signālierīces),

| — | avārijas izeja. |
| --- | --- |

—

avārijas izeja.

| 2. | Vadības ierīču un indikatoru apzīmēšanai kabīnē lieto saskaņotas piktogrammas. |
| --- | --- |

2.

Vadības ierīču un indikatoru apzīmēšanai kabīnē lieto saskaņotas piktogrammas.

4.2.9.3.6.   Personālam paredzēta radio tālvadības funkcija manevrēšanai

| 1. | Ja darbiniekam ir paredzēta radio tālvadības funkcija, lai vadītu vienību manevrēšanas laikā, ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai darbinieks varētu droši vadīt vilciena kustību un izvairīties no kļūdām tās ekspluatācijas gaitā. |
| --- | --- |

1.

Ja darbiniekam ir paredzēta radio tālvadības funkcija, lai vadītu vienību manevrēšanas laikā, ierīces konstrukcijai ir jābūt tādai, lai darbinieks varētu droši vadīt vilciena kustību un izvairīties no kļūdām tās ekspluatācijas gaitā.

| 2. | Tiek pieņemts, ka darbinieks, kas izmanto tālvadības funkciju, spēj vizuāli konstatēt vilciena kustību laikā, kad izmanto tālvadības ierīci. |
| --- | --- |

2.

Tiek pieņemts, ka darbinieks, kas izmanto tālvadības funkciju, spēj vizuāli konstatēt vilciena kustību laikā, kad izmanto tālvadības ierīci.

| 3. | Tālvadības funkcijas konstrukciju, arī drošības aspektus, novērtē atbilstīgi atzītajiem standartiem. |
| --- | --- |

3.

Tālvadības funkcijas konstrukciju, arī drošības aspektus, novērtē atbilstīgi atzītajiem standartiem.

4.2.9.4.   Borta instrumenti un portatīvās iekārtas

Borta instrumenti un portatīvās iekārtas

| 1. | Mašīnista kabīnē vai tās tuvumā jābūt vietai, kur var novietot šādu – mašīnistam avārijas gadījumā nepieciešamu – aprīkojumu:






  — | pārnēsājamu sarkanas un baltas gaismas lukturi, |
| --- | --- | --- |

1.

Mašīnista kabīnē vai tās tuvumā jābūt vietai, kur var novietot šādu – mašīnistam avārijas gadījumā nepieciešamu – aprīkojumu:

—

pārnēsājamu sarkanas un baltas gaismas lukturi,

| — | sliežu ķēžu īsslēguma ierīces, |
| --- | --- |

—

sliežu ķēžu īsslēguma ierīces,

| — | ķīļus, ko lieto, ja attiecīgajā sliežu ceļa slīpumā stāvbremžu veiktspēja nav pietiekama (skatīt 4.2.4.5.5. punktu “Stāvbremze”), |
| --- | --- |

—

ķīļus, ko lieto, ja attiecīgajā sliežu ceļa slīpumā stāvbremžu veiktspēja nav pietiekama (skatīt 4.2.4.5.5. punktu “Stāvbremze”),

| — | ugunsdzēsības aparātu (jāizvieto kabīnē, skatīt arī 4.2.10.3.1. punktu), |
| --- | --- |

—

ugunsdzēsības aparātu (jāizvieto kabīnē, skatīt arī 4.2.10.3.1. punktu),

| — | kravas vilcienu vilces vienībām, ko vada cilvēks: individuālās glābšanās ierīci, kā noteikts SRT SITS (skatīt SRT SITS 4.7.1. punktu). |
| --- | --- |

—

kravas vilcienu vilces vienībām, ko vada cilvēks: individuālās glābšanās ierīci, kā noteikts SRT SITS (skatīt SRT SITS 4.7.1. punktu).

SRT

SRT

4.2.9.5.   Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai

Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai

| 1. | Katrā mašīnista kabīnē jābūt:






  — | diviem āķiem drēbēm vai nišai ar drēbju pakaramo, |
| --- | --- | --- |

1.

Katrā mašīnista kabīnē jābūt:

—

diviem āķiem drēbēm vai nišai ar drēbju pakaramo,

| — | brīvai vietai 300 mm × 400 mm × 400 mm liela kofera vai somas novietošanai. |
| --- | --- |

—

brīvai vietai 300 mm × 400 mm × 400 mm liela kofera vai somas novietošanai.

4.2.9.6.   Datu reģistrēšanas ierīce

Datu reģistrēšanas ierīce

| 1. | Reģistrējamās informācijas saraksts noteikts OPE SITS. |
| --- | --- |

1.

Reģistrējamās informācijas saraksts noteikts OPE SITS.

OPE

| 2. | Vienību aprīko ar šīs informācijas reģistrēšanas līdzekļiem, kas atbilst turpmāk uzskaitītajām prasībām. |
| --- | --- |

2.

Vienību aprīko ar šīs informācijas reģistrēšanas līdzekļiem, kas atbilst turpmāk uzskaitītajām prasībām.

| 3. | Izpilda funkcionālās prasības, kas noteiktas J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.2.1., 4.2.2., 4.2.3. un 4.2.4. punktā. |
| --- | --- |

3.

Izpilda funkcionālās prasības, kas noteiktas J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.2.1., 4.2.2., 4.2.3. un 4.2.4. punktā.

| 4. | Reģistrēšanas veiktspējai ir jāatbilst R1 kategorijai, kas noteikta J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.2.2. punktā. |
| --- | --- |

4.

Reģistrēšanas veiktspējai ir jāatbilst R1 kategorijai, kas noteikta J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.2.2. punktā.

| 5. | Reģistrēto un izgūto datu integritātei (konsekvencei, precizitātei) ir jāatbilst J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.4. punktam. |
| --- | --- |

5.

Reģistrēto un izgūto datu integritātei (konsekvencei, precizitātei) ir jāatbilst J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.4. punktam.

| 6. | Datu integritāti aizsargā saskaņā ar J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.5. punktu. |
| --- | --- |

6.

Datu integritāti aizsargā saskaņā ar J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.5. punktu.

| 7. | Aizsargātajam glabāšanas līdzeklim piemēro “A” aizsardzības līmeni, kas noteikts J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.7. punktā. |
| --- | --- |

7.

Aizsargātajam glabāšanas līdzeklim piemēro “A” aizsardzības līmeni, kas noteikts J-1. papildinājuma 57. rindā minētās specifikācijas 4.3.1.7. punktā.

4.2.10.   Ugunsdrošība un evakuācija

Ugunsdrošība un evakuācija

4.2.10.1.   Vispārīgi noteikumi un kategorijas

Vispārīgi noteikumi un kategorijas

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām.

| 2. | Ritošo sastāvu konstruē tā, lai aizsargātu pasažierus un vilciena personālu uguns apdraudējuma gadījumā, piemēram, vilciena ugunsgrēka gadījumā, un avārijas gadījumos nodrošinātu cilvēku efektīvu evakuāciju un glābšanu. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja tiek ievērotas šajā SITS noteiktās prasības. |
| --- | --- |

2.

Ritošo sastāvu konstruē tā, lai aizsargātu pasažierus un vilciena personālu uguns apdraudējuma gadījumā, piemēram, vilciena ugunsgrēka gadījumā, un avārijas gadījumos nodrošinātu cilvēku efektīvu evakuāciju un glābšanu. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja tiek ievērotas šajā SITS noteiktās prasības.

| 3. | Vienības konstrukcijas ugunsdrošības kategoriju saskaņā ar SITS 4.1.4. punktu norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Vienības konstrukcijas ugunsdrošības kategoriju saskaņā ar SITS 4.1.4. punktu norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

4.2.10.2.   Ugunsdrošības profilakses pasākumi

Ugunsdrošības profilakses pasākumi

4.2.10.2.1.   Prasības attiecībā uz materiāliem

| 1. | Materiālu un komponentu izvēlē ņem vērā to ugunsdrošības īpašības, piemēram, uzliesmojamību, dūmainību un toksicitāti. |
| --- | --- |

1.

Materiālu un komponentu izvēlē ņem vērā to ugunsdrošības īpašības, piemēram, uzliesmojamību, dūmainību un toksicitāti.

| 2. | Materiāliem, ko izmanto ritošā sastāva vienības konstrukcijā, ir jāatbilst prasībām, kuras noteiktas specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 58. rindā, attiecībā uz ekspluatācijas kategoriju, kā noteikts turpmāk:






  — | “2. ekspluatācijas kategorija” A kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi), |
| --- | --- | --- |

2.

Materiāliem, ko izmanto ritošā sastāva vienības konstrukcijā, ir jāatbilst prasībām, kuras noteiktas specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 58. rindā, attiecībā uz ekspluatācijas kategoriju, kā noteikts turpmāk:

—

“2. ekspluatācijas kategorija” A kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi),

| — | “3. ekspluatācijas kategorija” B kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi), |
| --- | --- |

—

“3. ekspluatācijas kategorija” B kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot pasažieru vagonu lokomotīvi),

| — | “2. ekspluatācijas kategorija” kravas vilcienu lokomotīvēm un pašgājējām vienībām ar citu lietderīgo kravnesību (pasts, kravas utt.), |
| --- | --- |

—

“2. ekspluatācijas kategorija” kravas vilcienu lokomotīvēm un pašgājējām vienībām ar citu lietderīgo kravnesību (pasts, kravas utt.),

| — | “1. ekspluatācijas kategorija” SCM, prasības attiecinot uz zonām, kam var piekļūt personāls laikā, kad vienība ir transporta ekspluatācijas režīma konfigurācijā (skatīt šīs SITS 2.3. iedaļu). |
| --- | --- |

—

“1. ekspluatācijas kategorija” SCM, prasības attiecinot uz zonām, kam var piekļūt personāls laikā, kad vienība ir transporta ekspluatācijas režīma konfigurācijā (skatīt šīs SITS 2.3. iedaļu).

| 3. | Lai nodrošinātu produktu pastāvīgus raksturlielumus un ražošanas procesu:






  — | sertifikātu, kas apliecina materiāla atbilstību standartam un ko izdod tūlīt pēc šī materiāla testēšanas, pārskata reizi piecos gados, |
| --- | --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu produktu pastāvīgus raksturlielumus un ražošanas procesu:

—

sertifikātu, kas apliecina materiāla atbilstību standartam un ko izdod tūlīt pēc šī materiāla testēšanas, pārskata reizi piecos gados,

| — | ja produkta raksturlielumi un ražošanas process nemainās, kā arī ja nemainās prasības (SITS), nav jāveic šī materiāla jauna testēšana; ir tikai jāatjauno izdošanas datums sertifikātam. |
| --- | --- |

—

ja produkta raksturlielumi un ražošanas process nemainās, kā arī ja nemainās prasības (SITS), nav jāveic šī materiāla jauna testēšana; ir tikai jāatjauno izdošanas datums sertifikātam.

4.2.10.2.2.   Īpaši pasākumi attiecībā uz uzliesmojošiem šķidrumiem

| 1. | Dzelzceļa ritekļos ir jābūt pieejamiem līdzekļiem, ko izmanto, lai novērstu uzliesmojošu šķidrumu vai gāzu noplūdes izraisīta ugunsgrēka rašanos un izplatīšanos. |
| --- | --- |

1.

Dzelzceļa ritekļos ir jābūt pieejamiem līdzekļiem, ko izmanto, lai novērstu uzliesmojošu šķidrumu vai gāzu noplūdes izraisīta ugunsgrēka rašanos un izplatīšanos.

| 2. | Uzliesmojošiem šķidrumiem, ko izmanto kā dzesēšanas līdzekli kravas vilcienu lokomotīvju augstsprieguma aprīkojumā, ir jāatbilst prasībai R14, kura noteikta specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 59. rindā. |
| --- | --- |

2.

Uzliesmojošiem šķidrumiem, ko izmanto kā dzesēšanas līdzekli kravas vilcienu lokomotīvju augstsprieguma aprīkojumā, ir jāatbilst prasībai R14, kura noteikta specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 59. rindā.

4.2.10.2.3.   Sakarsušu bukšu atklāšana

Prasības noteiktas šīs SITS 4.2.3.3.2. punktā.

4.2.10.3.   Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

4.2.10.3.1.   Pārnēsājami ugunsdzēsības aparāti

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru un/vai personāla pārvadāšanai. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru un/vai personāla pārvadāšanai.

| 2. | Vienību aprīko ar atbilstīgiem un pietiekami efektīviem pārnēsājamiem ugunsdzēsības aparātiem pasažieru un/vai personāla zonās. |
| --- | --- |

2.

Vienību aprīko ar atbilstīgiem un pietiekami efektīviem pārnēsājamiem ugunsdzēsības aparātiem pasažieru un/vai personāla zonās.

| 3. | Ritošā sastāva vajadzībām par pietiekamiem uzskata ugunsdzēsības aparātus ar ūdeni, kam piejaukta attiecīga piedeva. |
| --- | --- |

3.

Ritošā sastāva vajadzībām par pietiekamiem uzskata ugunsdzēsības aparātus ar ūdeni, kam piejaukta attiecīga piedeva.

4.2.10.3.2.   Ugunsgrēka atklāšanas sistēma

| 1. | Aprīkojumu un ritošā sastāva zonas, kas pēc būtības rada ugunsgrēka risku, aprīko ar sistēmu, kura atklāj ugunsgrēku agrīnā stadijā. |
| --- | --- |

1.

Aprīkojumu un ritošā sastāva zonas, kas pēc būtības rada ugunsgrēka risku, aprīko ar sistēmu, kura atklāj ugunsgrēku agrīnā stadijā.

| 2. | Ja ir atklāts ugunsgrēks, tiek informēts mašīnists un uzsāktas atbilstīgas automātiskas darbības, lai pēc iespējas samazinātu turpmāku apdraudējumu pasažieriem un vilciena personālam. |
| --- | --- |

2.

Ja ir atklāts ugunsgrēks, tiek informēts mašīnists un uzsāktas atbilstīgas automātiskas darbības, lai pēc iespējas samazinātu turpmāku apdraudējumu pasažieriem un vilciena personālam.

| 3. | Kupejās ugunsgrēka atklāšanas sistēma aktivizē akustisku un optisku vietējo trauksmes signālu skartajā zonā. Akustiskajam signālam ir jābūt pietiekamam, lai pamodinātu pasažierus. Optiskajam signālam ir jābūt skaidri saskatāmam, un to nedrīkst aizsegt nekādi šķēršļi. |
| --- | --- |

3.

Kupejās ugunsgrēka atklāšanas sistēma aktivizē akustisku un optisku vietējo trauksmes signālu skartajā zonā. Akustiskajam signālam ir jābūt pietiekamam, lai pamodinātu pasažierus. Optiskajam signālam ir jābūt skaidri saskatāmam, un to nedrīkst aizsegt nekādi šķēršļi.

4.2.10.3.3.   Automātiska ugunsdzēsības sistēma kravas vienībām, ko darbina ar dīzeļdegvielu

| 1. | Šo punktu piemēro kravas vilcienu lokomotīvēm, ko darbina ar dīzeļdegvielu, un kravas pašgājējām vienībām, ko darbina ar dīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro kravas vilcienu lokomotīvēm, ko darbina ar dīzeļdegvielu, un kravas pašgājējām vienībām, ko darbina ar dīzeļdegvielu.

| 2. | Šīs vienības aprīko ar automātisku sistēmu, kas spēj atklāt dīzeļdegvielas aizdegšanos un izslēgt visu attiecīgo aprīkojumu, kā arī atvienot degvielas padevi. |
| --- | --- |

2.

Šīs vienības aprīko ar automātisku sistēmu, kas spēj atklāt dīzeļdegvielas aizdegšanos un izslēgt visu attiecīgo aprīkojumu, kā arī atvienot degvielas padevi.

4.2.10.3.4.   Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas pasažieru ritošajā sastāvā

| 1. | Šo punktu piemēro B kategorijas pasažieru ritošā sastāva vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro B kategorijas pasažieru ritošā sastāva vienībām.

| 2. | Vienību aprīko ar atbilstīgiem aizsarglīdzekļiem, lai būtu iespējams kontrolēt karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanos vilcienā. |
| --- | --- |

2.

Vienību aprīko ar atbilstīgiem aizsarglīdzekļiem, lai būtu iespējams kontrolēt karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanos vilcienā.

| 3. | Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudīta atbilstība šādām prasībām:






  — | vienībā uzstāda pilnīgi atdalošas šķērssienas katra ritekļa pasažieru/personāla zonās ar maksimālo atdalījumu 30 metru apmērā, kas nodrošina atbilstību prasībām attiecībā uz integritāti vismaz uz 15 minūtēm (pieņemot, ka ugunsgrēks var izcelties jebkurā šķērssienas pusē), vai citas ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas (turpmāk – “FCCS”), |
| --- | --- | --- |

3.

Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja pārbaudīta atbilstība šādām prasībām:

—

vienībā uzstāda pilnīgi atdalošas šķērssienas katra ritekļa pasažieru/personāla zonās ar maksimālo atdalījumu 30 metru apmērā, kas nodrošina atbilstību prasībām attiecībā uz integritāti vismaz uz 15 minūtēm (pieņemot, ka ugunsgrēks var izcelties jebkurā šķērssienas pusē), vai citas ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas (turpmāk – “FCCS”),

FCCS

| — | vienību aprīko ar ugunsgrēka barjerām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz integritāti un siltuma izolāciju vismaz uz 15 minūtēm, šādās vietās (atkarībā no attiecīgās vienības vajadzībām):






  — | starp mašīnista kabīni un nodalījumu aiz tās (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas aizmugurējā nodalījumā), |
| --- | --- | --- |

—

vienību aprīko ar ugunsgrēka barjerām, kuras atbilst prasībām attiecībā uz integritāti un siltuma izolāciju vismaz uz 15 minūtēm, šādās vietās (atkarībā no attiecīgās vienības vajadzībām):

—

starp mašīnista kabīni un nodalījumu aiz tās (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas aizmugurējā nodalījumā),

| — | starp iekšdedzes dzinēju un tā tuvumā esošajām pasažieru/personāla zonām (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas iekšdedzes dzinējā), |
| --- | --- |

—

starp iekšdedzes dzinēju un tā tuvumā esošajām pasažieru/personāla zonām (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas iekšdedzes dzinējā),

| — | starp nodalījumiem ar elektrobarošanas līniju un/vai vilces jaudas aprīkojumu un pasažieru/personāla zonu (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas elektrobarošanas līnijā un/vai vilces jaudas aprīkojumā), |
| --- | --- |

—

starp nodalījumiem ar elektrobarošanas līniju un/vai vilces jaudas aprīkojumu un pasažieru/personāla zonu (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas elektrobarošanas līnijā un/vai vilces jaudas aprīkojumā),

| — | testu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 60. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

—

testu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 60. rindā minētās specifikācijas prasībām.

| 4. | Ja pasažieru/personāla zonās pilnīgi atdalošu šķērssienu vietā izmanto citas FCCS, piemēro šādas prasības:






  — | tās uzstāda katrā vienības riteklī, kas paredzēts pasažieru un/vai personāla pārvadāšanai, |
| --- | --- | --- |

4.

Ja pasažieru/personāla zonās pilnīgi atdalošu šķērssienu vietā izmanto citas FCCS, piemēro šādas prasības:

FCCS

—

tās uzstāda katrā vienības riteklī, kas paredzēts pasažieru un/vai personāla pārvadāšanai,

| — | tās vismaz uz 15 minūtēm pēc ugunsgrēka izcelšanās aizkavē uguns un dūmu izplatīšanos bīstamā koncentrācijā tālāk par 30 m pasažieru/personāla zonās vienības iekšpusē; |
| --- | --- |

—

tās vismaz uz 15 minūtēm pēc ugunsgrēka izcelšanās aizkavē uguns un dūmu izplatīšanos bīstamā koncentrācijā tālāk par 30 m pasažieru/personāla zonās vienības iekšpusē;

šī parametra novērtējums ir atklāts punkts.

| 5. | Ja izmanto citas FCCS un ja tās balstās uz sistēmu, komponentu vai funkciju uzticamību un pieejamību, tām veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, programmatūru, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus, un aplēsto funkcijas atteices koeficientu (karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanās kontroles trūkums) norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

5.

Ja izmanto citas FCCS un ja tās balstās uz sistēmu, komponentu vai funkciju uzticamību un pieejamību, tām veic uzticamības pētījumu, ņemot vērā komponentu atteices režīmu, dublēšanas iespējas, programmatūru, periodiskas pārbaudes un citus noteikumus, un aplēsto funkcijas atteices koeficientu (karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanās kontroles trūkums) norāda 4.2.12. punktā noteiktajā tehniskajā dokumentācijā.

FCCS

Pamatojoties uz šo pētījumu, nosaka FCCS ekspluatācijas un tehniskās apkopes nosacījumus, un tos norāda 4.2.12.3. un 4.2.12.4. punktā aprakstītajā tehniskās apkopes un ekspluatācijas dokumentācijā.

FCCS

4.2.10.3.5.   Uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi kravas lokomotīvēm un kravas pašgājējām vienībām

| 1. | Šo punktu piemēro kravas vilcienu lokomotīvēm un kravas pašgājējām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro kravas vilcienu lokomotīvēm un kravas pašgājējām vienībām.

| 2. | Lai pasargātu mašīnista kabīni, šīm vienībām uzstāda ugunsdrošības barjeru. |
| --- | --- |

2.

Lai pasargātu mašīnista kabīni, šīm vienībām uzstāda ugunsdrošības barjeru.

| 3. | Šīm ugunsdrošības barjerām ir jāspēj izpildīt integritātes un siltuma izolācijas prasības vismaz 15 minūtes. Tām piemēro testu, ko veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 61. rindā minētās specifikācijas prasībām. |
| --- | --- |

3.

Šīm ugunsdrošības barjerām ir jāspēj izpildīt integritātes un siltuma izolācijas prasības vismaz 15 minūtes. Tām piemēro testu, ko veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 61. rindā minētās specifikācijas prasībām.

4.2.10.4.   Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām

Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām

4.2.10.4.1.   Avārijas apgaismojums

| 1. | Lai nodrošinātu aizsardzību un drošību vilcienā ārkārtas gadījumā, vilcienus aprīko ar avārijas apgaismojuma sistēmu. Šī sistēma nodrošina piemērotu apgaismojumu pasažieru un dienesta zonās: |
| --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu aizsardzību un drošību vilcienā ārkārtas gadījumā, vilcienus aprīko ar avārijas apgaismojuma sistēmu. Šī sistēma nodrošina piemērotu apgaismojumu pasažieru un dienesta zonās:

| 2. | vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku – minimālajā ekspluatācijas laikā 3 stundu garumā pēc galvenās energoapgādes atteices; |
| --- | --- |

2.

vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku – minimālajā ekspluatācijas laikā 3 stundu garumā pēc galvenās energoapgādes atteices;

| 3. | vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu zem 250 km/h – minimālajā ekspluatācijas laikā 90 minūšu garumā pēc galvenās energoapgādes atteices; |
| --- | --- |

3.

vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu zem 250 km/h – minimālajā ekspluatācijas laikā 90 minūšu garumā pēc galvenās energoapgādes atteices;

| 4. | vismaz 5 luksu apgaismojumu grīdas līmenī. |
| --- | --- |

4.

vismaz 5 luksu apgaismojumu grīdas līmenī.

| 5. | Apgaismojuma līmeņa vērtības konkrētās zonās un atbilstības novērtēšanas metodes ir noteiktas J-1. papildinājuma 62. rindā minētajā specifikācijā. |
| --- | --- |

5.

Apgaismojuma līmeņa vērtības konkrētās zonās un atbilstības novērtēšanas metodes ir noteiktas J-1. papildinājuma 62. rindā minētajā specifikācijā.

| 6. | Ugunsgrēka gadījumā avārijas apgaismojuma sistēmai vismaz 20 minūtes jāturpina nodrošināt vismaz 50 % avārijas apgaismojuma ritekļos, ko nav skārusi uguns. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja veikta apmierinoša atteices režīma analīze. |
| --- | --- |

6.

Ugunsgrēka gadījumā avārijas apgaismojuma sistēmai vismaz 20 minūtes jāturpina nodrošināt vismaz 50 % avārijas apgaismojuma ritekļos, ko nav skārusi uguns. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja veikta apmierinoša atteices režīma analīze.

4.2.10.4.2.   Dūmu izplatīšanās kontrole

| 1. | Šo punktu piemēro visām vienībām. Ugunsgrēka gadījumā zonās, kur atrodas pasažieri un/vai personāls, pēc iespējas samazina izgarojumu izplatīšanos, piemērojot turpmāk izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro visām vienībām. Ugunsgrēka gadījumā zonās, kur atrodas pasažieri un/vai personāls, pēc iespējas samazina izgarojumu izplatīšanos, piemērojot turpmāk izklāstītās prasības.

| 2. | Lai nepieļautu dūmu iekļūšanu vienībā no ārpuses, jānodrošina iespēja izslēgt vai aizvērt visas ārējās ventilācijas ierīces.
  Šīs prasības izpildi attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu verificē vienības līmenī. |
| --- | --- |

2.

Lai nepieļautu dūmu iekļūšanu vienībā no ārpuses, jānodrošina iespēja izslēgt vai aizvērt visas ārējās ventilācijas ierīces.

Šīs prasības izpildi attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmu verificē vienības līmenī.

| 3. | Lai novērstu ritekļa iekšienē iespējamu dūmu izplatīšanos, jānodrošina iespēja izslēgt konkrētā ritekļa ventilāciju un recirkulāciju, ko var panākt, izslēdzot ventilāciju. |
| --- | --- |

3.

Lai novērstu ritekļa iekšienē iespējamu dūmu izplatīšanos, jānodrošina iespēja izslēgt konkrētā ritekļa ventilāciju un recirkulāciju, ko var panākt, izslēdzot ventilāciju.

| 4. | Ir pieļaujami šīs darbības veikt neautomātiski, proti, tās veic vilciena apkalpe, vai ar tālvadību. Darbības var tikt īstenotas vilciena vai ritekļa līmenī. |
| --- | --- |

4.

Ir pieļaujami šīs darbības veikt neautomātiski, proti, tās veic vilciena apkalpe, vai ar tālvadību. Darbības var tikt īstenotas vilciena vai ritekļa līmenī.

| 5. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (arī “gaisa necaurlaidības” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), vienības borta vadības sistēma spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par gaisa necaurlaidību. |
| --- | --- |

5.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt līnijās, kurās ir uzstādīta ETCS lauka iekārtu vadības un signalizācijas sistēma (arī “gaisa necaurlaidības” informācija, kā aprakstīts CCS SITS A pielikuma 7. rindā), vienības borta vadības sistēma spēj no ETCS sistēmas saņemt informāciju par gaisa necaurlaidību.

ETCS

CCS

ETCS

4.2.10.4.3.   Trauksmes signāls pasažieriem un sakaru līdzekļi

Prasības noteiktas šīs SITS 4.2.5.2., 4.2.5.3. un 4.2.5.4. punktā.

4.2.10.4.4.   Kustības spēja

| 1. | Šo punktu piemēro A un B kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot arī pasažieru vilcienu lokomotīves). |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro A un B kategorijas pasažieru ritošajam sastāvam (ietverot arī pasažieru vilcienu lokomotīves).

| 2. | Vienību projektē tā, lai gadījumā, ja vilcienā ir izcēlies ugunsgrēks, vilciena kustības spēja būtu pietiekama, lai vilciens spētu aizbraukt līdz piemērotai ugunsdzēšanas vietai. |
| --- | --- |

2.

Vienību projektē tā, lai gadījumā, ja vilcienā ir izcēlies ugunsgrēks, vilciena kustības spēja būtu pietiekama, lai vilciens spētu aizbraukt līdz piemērotai ugunsdzēšanas vietai.

| 3. | Atbilstību apliecina, piemērojot specifikāciju, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 63. rindā un kurā noteikts, ka “2. tipa” ugunsgrēka skartās sistēmas funkcijas ir:






  — | bremzēšana A ugunsdrošības kategorijas ritošajam sastāvam – šo funkciju novērtē 4 minūtes, |
| --- | --- | --- |

3.

Atbilstību apliecina, piemērojot specifikāciju, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 63. rindā un kurā noteikts, ka “2. tipa” ugunsgrēka skartās sistēmas funkcijas ir:

—

bremzēšana A ugunsdrošības kategorijas ritošajam sastāvam – šo funkciju novērtē 4 minūtes,

| — | bremzēšana un vilce B ugunsdrošības kategorijas ritošajam sastāvam – šīs funkcijas novērtē 15 minūtes pie ātruma vismaz 80 km/h. |
| --- | --- |

—

bremzēšana un vilce B ugunsdrošības kategorijas ritošajam sastāvam – šīs funkcijas novērtē 15 minūtes pie ātruma vismaz 80 km/h.

4.2.10.5.   Prasības, kas attiecas uz evakuāciju

Prasības, kas attiecas uz evakuāciju

4.2.10.5.1.   Avārijas izejas pasažieriem

| 1. | Šo iedaļu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai. |
| --- | --- |

1.

Šo iedaļu piemēro visām vienībām, kas paredzētas pasažieru pārvadāšanai.

Definīcijas un paskaidrojumi

Definīcijas un paskaidrojumi

| 2. | Avārijas izeja – vilcienā pieejams drošības līdzeklis, kas avārijas gadījumā nodrošina vilcienā esošo cilvēku izkļūšanu no vilciena. Pasažieru ārdurvis ir īpašs avārijas izejas tips. |
| --- | --- |

2.

Avārijas izeja – vilcienā pieejams drošības līdzeklis, kas avārijas gadījumā nodrošina vilcienā esošo cilvēku izkļūšanu no vilciena. Pasažieru ārdurvis ir īpašs avārijas izejas tips.

| 3. | Brīva eja – eja vilcienā, kurā var iekļūt un no kuras var izkļūt no dažādiem galiem un kura nodrošina pasažieru un personāla netraucētu pārvietošanos pa vilciena garenisko asi. Iekšējās durvis, kas atrodas brīvajā ejā un kas paredzētas pasažieru lietošanai parastos ekspluatācijas apstākļos, un ko var atvērt arī energoapgādes atteices gadījumā, nav uzskatāmas par šķērsli pasažieru un personāla kustībai. |
| --- | --- |

3.

Brīva eja – eja vilcienā, kurā var iekļūt un no kuras var izkļūt no dažādiem galiem un kura nodrošina pasažieru un personāla netraucētu pārvietošanos pa vilciena garenisko asi. Iekšējās durvis, kas atrodas brīvajā ejā un kas paredzētas pasažieru lietošanai parastos ekspluatācijas apstākļos, un ko var atvērt arī energoapgādes atteices gadījumā, nav uzskatāmas par šķērsli pasažieru un personāla kustībai.

| 4. | Pasažieru salons – zona, kurā drīkst ieiet pasažieri, neprasot īpašu atļauju. |
| --- | --- |

4.

Pasažieru salons – zona, kurā drīkst ieiet pasažieri, neprasot īpašu atļauju.

| 5. | Kupeja – pasažieriem vai personālam paredzēta zona, ko pasažieri un personāls nevar izmantot kā brīvu eju. |
| --- | --- |

5.

Kupeja – pasažieriem vai personālam paredzēta zona, ko pasažieri un personāls nevar izmantot kā brīvu eju.

Prasības

Prasības

| 6. | Brīvajās ejās nodrošina pietiekamu skaitu avārijas izeju vienības abās pusēs. Pie tām izvieto norādes. Tām ir jābūt pieejamām un pietiekama izmēra, lai pa tām varētu izkļūt cilvēki. |
| --- | --- |

6.

Brīvajās ejās nodrošina pietiekamu skaitu avārijas izeju vienības abās pusēs. Pie tām izvieto norādes. Tām ir jābūt pieejamām un pietiekama izmēra, lai pa tām varētu izkļūt cilvēki.

| 7. | Pasažieriem jāspēj atvērt avārijas izejas no vilciena iekšpuses. |
| --- | --- |

7.

Pasažieriem jāspēj atvērt avārijas izejas no vilciena iekšpuses.

| 8. | Visām pasažieru ārdurvīm jābūt aprīkotām ar ārkārtas atvēršanas ierīcēm, kas ļauj tās izmantot par avārijas izejām (skatīt 4.2.5.5.9. punktu). |
| --- | --- |

8.

Visām pasažieru ārdurvīm jābūt aprīkotām ar ārkārtas atvēršanas ierīcēm, kas ļauj tās izmantot par avārijas izejām (skatīt 4.2.5.5.9. punktu).

| 9. | Katrā riteklī, kurā ir vietas 40 vai mazāk pasažieriem, jābūt vismaz divām avārijas izejām. |
| --- | --- |

9.

Katrā riteklī, kurā ir vietas 40 vai mazāk pasažieriem, jābūt vismaz divām avārijas izejām.

| 10. | Katrā riteklī, kurā ir vietas vairāk nekā 40 pasažieriem, jābūt vismaz trim avārijas izejām. |
| --- | --- |

10.

Katrā riteklī, kurā ir vietas vairāk nekā 40 pasažieriem, jābūt vismaz trim avārijas izejām.

| 11. | Katrā riteklī, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai, katrā ritekļa pusē jābūt vismaz vienai avārijas izejai. |
| --- | --- |

11.

Katrā riteklī, kas paredzēts pasažieru pārvadāšanai, katrā ritekļa pusē jābūt vismaz vienai avārijas izejai.

| 12. | Durvju skaitam un izmēriem jābūt tādiem, lai nodrošinātu pasažieru bez bagāžas pilnīgu evakuāciju 3 minūšu laikā. Ir pieļaujams uzskatīt, ka pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām palīdz citi pasažieri vai personāls un ka pasažieri ratiņkrēslos tiek evakuēti bez ratiņkrēsliem.
  Atbilstību šai prasībai verificē ar fizisku testu parastos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

12.

Durvju skaitam un izmēriem jābūt tādiem, lai nodrošinātu pasažieru bez bagāžas pilnīgu evakuāciju 3 minūšu laikā. Ir pieļaujams uzskatīt, ka pasažieriem ar ierobežotām pārvietošanās spējām palīdz citi pasažieri vai personāls un ka pasažieri ratiņkrēslos tiek evakuēti bez ratiņkrēsliem.

Atbilstību šai prasībai verificē ar fizisku testu parastos ekspluatācijas apstākļos.

4.2.10.5.2.   Mašīnista kabīnes avārijas izeja

Prasības noteiktas šīs SITS 4.2.9.1.2.2. punktā.

4.2.11.   Apkalpošana

Apkalpošana

4.2.11.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| 1. | Apkalpošanu un sīkus remontus, kas vajadzīgi drošai ekspluatācijai tehniskās apkopes starpposmos, jāspēj veikt, ja riteklis novietots stāvēšanai citur nekā tā parastajā apkalpošanas vietā. |
| --- | --- |

1.

Apkalpošanu un sīkus remontus, kas vajadzīgi drošai ekspluatācijai tehniskās apkopes starpposmos, jāspēj veikt, ja riteklis novietots stāvēšanai citur nekā tā parastajā apkalpošanas vietā.

| 2. | Šajā daļā apkopotas braucoša vai uz līnijas apstādināta vilciena apkalpošanas noteikumu prasības. Galvenokārt šo prasību mērķis ir nodrošināt, lai ritošajam sastāvam būtu šīs SITS citās iedaļās un infrastruktūras SITS noteikto prasību izpildei nepieciešamais aprīkojums. |
| --- | --- |

2.

Šajā daļā apkopotas braucoša vai uz līnijas apstādināta vilciena apkalpošanas noteikumu prasības. Galvenokārt šo prasību mērķis ir nodrošināt, lai ritošajam sastāvam būtu šīs SITS citās iedaļās un infrastruktūras SITS noteikto prasību izpildei nepieciešamais aprīkojums.

| 3. | Vilcienus jāspēj novietot bez apkalpes, nodrošinot strāvas padevi no kontakttīkla vai no papildu strāvas padeves avota apgaismošanas, gaisa kondicionēšanas, atvēsināto telpu utt. uzturēšanai. |
| --- | --- |

3.

Vilcienus jāspēj novietot bez apkalpes, nodrošinot strāvas padevi no kontakttīkla vai no papildu strāvas padeves avota apgaismošanas, gaisa kondicionēšanas, atvēsināto telpu utt. uzturēšanai.

4.2.11.2.   Vilciena tīrīšana no ārpuses

Vilciena tīrīšana no ārpuses

4.2.11.2.1.   Mašīnista kabīnes vējstikla tīrīšana

| 1. | Šis punkts ir piemērojams visām vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts ir piemērojams visām vienībām, kas aprīkotas ar mašīnista kabīni.

| 2. | Jābūt iespējai notīrīt mašīnista kabīnes vējstiklus no vilciena ārpuses, nenoņemot nevienu komponentu vai pārklājumu. |
| --- | --- |

2.

Jābūt iespējai notīrīt mašīnista kabīnes vējstiklus no vilciena ārpuses, nenoņemot nevienu komponentu vai pārklājumu.

4.2.11.2.2.   Vilcienu ārpuses tīrīšana ar mazgāšanas iekārtām

| 1. | Šis punkts ir piemērojams vienībām, kas aprīkotas ar vilces aprīkojumu un kuras paredzēts tīrīt no ārpuses ar mazgāšanas iekārtām. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts ir piemērojams vienībām, kas aprīkotas ar vilces aprīkojumu un kuras paredzēts tīrīt no ārpuses ar mazgāšanas iekārtām.

| 2. | Ja vilcienu paredzēts tīrīt no ārpuses, jābūt iespējai regulēt tā kustības ātrumu cauri vilcienu mazgāšanas iekārtai uz līdzena sliežu ceļa robežās starp 2 un 5 km/h. Šīs prasības mērķis ir nodrošināt savietojamību ar mazgāšanas iekārtām. |
| --- | --- |

2.

Ja vilcienu paredzēts tīrīt no ārpuses, jābūt iespējai regulēt tā kustības ātrumu cauri vilcienu mazgāšanas iekārtai uz līdzena sliežu ceļa robežās starp 2 un 5 km/h. Šīs prasības mērķis ir nodrošināt savietojamību ar mazgāšanas iekārtām.

4.2.11.3.   Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi

Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi

| 1. | Šis punkts ir piemērojams vienībām, kas aprīkotas ar hermetizētām sistēmām ar tvertni (un izmanto tīru vai atkārtoti lietotu ūdeni) un kas ir jāiztukšo pietiekami regulāri saskaņā ar grafiku konkrētos depo. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts ir piemērojams vienībām, kas aprīkotas ar hermetizētām sistēmām ar tvertni (un izmanto tīru vai atkārtoti lietotu ūdeni) un kas ir jāiztukšo pietiekami regulāri saskaņā ar grafiku konkrētos depo.

| 2. | Turpmāk nosauktie vienības pieslēgumi tualešu iztukšošanas sistēmai atbilst šādām specifikācijām:






  — | 3′′ iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa), skatīt G-1. papildinājumu, |
| --- | --- | --- |

2.

Turpmāk nosauktie vienības pieslēgumi tualešu iztukšošanas sistēmai atbilst šādām specifikācijām:

—

3′′ iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa), skatīt G-1. papildinājumu,

| — | skalošanas pieslēgums tualetes tvertnei (iekšējā daļa), kura izmantošana nav obligāta, skatīt G-1. papildinājumu. |
| --- | --- |

—

skalošanas pieslēgums tualetes tvertnei (iekšējā daļa), kura izmantošana nav obligāta, skatīt G-1. papildinājumu.

4.2.11.4.   Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar ūdens krāniem, uz kuriem attiecas šīs SITS 4.2.5.1. punkts. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar ūdens krāniem, uz kuriem attiecas šīs SITS 4.2.5.1. punkts.

| 2. | Ūdens, ko savstarpēji izmantojamā tīklā piegādā līdz ritošā sastāva uzpildes saskarnei, ir uzskatāms par dzeramo ūdeni atbilstīgi Direktīvā 98/83/EK minētajām prasībām, kā noteikts INF SITS 4.2.12.4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Ūdens, ko savstarpēji izmantojamā tīklā piegādā līdz ritošā sastāva uzpildes saskarnei, ir uzskatāms par dzeramo ūdeni atbilstīgi Direktīvā 98/83/EK minētajām prasībām, kā noteikts INF SITS 4.2.12.4. punktā.

Vilciena ūdens uzkrāšanas iekārtas nerada nekādu risku cilvēku veselībai papildus riskam, kas saistīts ar tāda ūdens uzkrāšanu, kurš uzpildīts atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, novērtējot cauruļu un blīvēšanas materiālus un kvalitāti. Materiāliem jābūt piemērotiem dzeramā ūdens pārvadāšanai un uzkrāšanai.

4.2.11.5.   Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar ūdenstvertni, kura apgādā sanitārās sistēmas, uz ko attiecas šīs SITS 4.2.5.1. punkts. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar ūdenstvertni, kura apgādā sanitārās sistēmas, uz ko attiecas šīs SITS 4.2.5.1. punkts.

| 2. | Pievada savienojums ūdenstvertnēm atbilst 1. attēlam specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 64. rindā. |
| --- | --- |

2.

Pievada savienojums ūdenstvertnēm atbilst 1. attēlam specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 64. rindā.

4.2.11.6.   Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kam paredzēta elektroenerģijas padeve stāvēšanas laikā. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kam paredzēta elektroenerģijas padeve stāvēšanas laikā.

| 2. | Vienība ir savietojama vismaz ar vienu no turpmāk nosauktajām ārējās elektroenerģijas padeves sistēmām un ir aprīkota (attiecīgā gadījumā) ar atbilstīgu saskarni elektriskā savienojuma izveidei ar minēto ārējās elektroenerģijas padeves sistēmu (spraudnis): |
| --- | --- |

2.

Vienība ir savietojama vismaz ar vienu no turpmāk nosauktajām ārējās elektroenerģijas padeves sistēmām un ir aprīkota (attiecīgā gadījumā) ar atbilstīgu saskarni elektriskā savienojuma izveidei ar minēto ārējās elektroenerģijas padeves sistēmu (spraudnis):

| 3. | elektroenerģijas padeves kontakttīklu (skatīt 4.2.8.2.9. punktu “Prasības attiecībā uz pantogrāfu”); |
| --- | --- |

3.

elektroenerģijas padeves kontakttīklu (skatīt 4.2.8.2.9. punktu “Prasības attiecībā uz pantogrāfu”);

| 4. | “UIC 552 tipa” vilciena elektroenerģijas padeves līniju (1 kV maiņstrāvas, 1,5 kV maiņstrāvas/līdzstrāvas, 3 kV līdzstrāvas līnijās); |
| --- | --- |

4.

“UIC 552 tipa” vilciena elektroenerģijas padeves līniju (1 kV maiņstrāvas, 1,5 kV maiņstrāvas/līdzstrāvas, 3 kV līdzstrāvas līnijās);

UIC

| 5. | vietējo ārējo strāvas padeves papildu avotu 400 V, ko var savienot ar “3P + zeme” tipa kontaktligzdu atbilstīgi specifikācijai, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 65. rindā. |
| --- | --- |

5.

vietējo ārējo strāvas padeves papildu avotu 400 V, ko var savienot ar “3P + zeme” tipa kontaktligzdu atbilstīgi specifikācijai, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 65. rindā.

4.2.11.7.   Degvielas uzpildes aprīkojums

Degvielas uzpildes aprīkojums

| 1. | Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar degvielas uzpildes sistēmu. |
| --- | --- |

1.

Šo punktu piemēro vienībām, kas aprīkotas ar degvielas uzpildes sistēmu.

| 2. | Vilcienus, ko darbina ar dīzeļdegvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/30/EK (5) II pielikumu, aprīko ar degvielas uzpildes sakabēm abos ritekļa sānos ne augstāk kā 1 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa; tās ir apļveida ar minimālo diametru 70 mm. |
| --- | --- |

2.

Vilcienus, ko darbina ar dīzeļdegvielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/30/EK (5) II pielikumu, aprīko ar degvielas uzpildes sakabēm abos ritekļa sānos ne augstāk kā 1 500 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa; tās ir apļveida ar minimālo diametru 70 mm.

5

| 3. | Vilcienus, ko darbina ar cita veida dīzeļdegvielu, aprīko ar atveri un degvielas tvertni, kura nodrošināta pret neuzmanības kļūdām, lai novērstu neatbilstīgas degvielas uzpildi. |
| --- | --- |

3.

Vilcienus, ko darbina ar cita veida dīzeļdegvielu, aprīko ar atveri un degvielas tvertni, kura nodrošināta pret neuzmanības kļūdām, lai novērstu neatbilstīgas degvielas uzpildi.

| 4. | Degvielas uzpildes sakabes tipu norāda tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Degvielas uzpildes sakabes tipu norāda tehniskajā dokumentācijā.

4.2.11.8.   Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde

Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde

| 1. | Vienībām ar maksimālo ātrumu 250 km/h vai lielāku vienībā nodrošina 3 000 VA barošanas avota savienojumu pie 230 V, 50 Hz. Kontaktligzdas izvieto tā, lai neviena vienības tīrāmā daļa nebūtu tālāk par 12 metriem no kontaktligzdas. |
| --- | --- |

1.

Vienībām ar maksimālo ātrumu 250 km/h vai lielāku vienībā nodrošina 3 000 VA barošanas avota savienojumu pie 230 V, 50 Hz. Kontaktligzdas izvieto tā, lai neviena vienības tīrāmā daļa nebūtu tālāk par 12 metriem no kontaktligzdas.

4.2.12.   Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija

Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija

| 1. | Šajā 4.2.12. punktā noteiktās prasības piemēro visām vienībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā 4.2.12. punktā noteiktās prasības piemēro visām vienībām.

4.2.12.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstīta atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK VI pielikuma 2.4. punktā noteiktajām prasībām nepieciešamā dokumentācija (punkta nosaukums – “Tehniskā dokumentācija”): “ar projektu saistītais tehniskais raksturojums, tostarp izpildei vajadzīgie kopskata un detalizācijas rasējumi, elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, datu apstrādes un automatizēto sistēmu apraksts, ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija un cita informācija, kas attiecas uz konkrēto apakšsistēmu”. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS 4.2.12. punktā aprakstīta atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK VI pielikuma 2.4. punktā noteiktajām prasībām nepieciešamā dokumentācija (punkta nosaukums – “Tehniskā dokumentācija”): “ar projektu saistītais tehniskais raksturojums, tostarp izpildei vajadzīgie kopskata un detalizācijas rasējumi, elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, datu apstrādes un automatizēto sistēmu apraksts, ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija un cita informācija, kas attiecas uz konkrēto apakšsistēmu”.

“ar projektu saistītais tehniskais raksturojums, tostarp izpildei vajadzīgie kopskata un detalizācijas rasējumi, elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, datu apstrādes un automatizēto sistēmu apraksts, ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija un cita informācija, kas attiecas uz konkrēto apakšsistēmu”.

| 2. | Šo dokumentāciju, kas ietilpst tehniskajā dokumentācijā, apkopo paziņotā iestāde, un tā jāpievieno “EK” verifikācijas deklarācijai. |
| --- | --- |

2.

Šo dokumentāciju, kas ietilpst tehniskajā dokumentācijā, apkopo paziņotā iestāde, un tā jāpievieno “EK” verifikācijas deklarācijai.

| 3. | Šo dokumentāciju, kas ietilpst tehniskajā dokumentācijā, nodod pieteikuma iesniedzējam, un pieteikuma iesniedzējs glabā to visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. |
| --- | --- |

3.

Šo dokumentāciju, kas ietilpst tehniskajā dokumentācijā, nodod pieteikuma iesniedzējam, un pieteikuma iesniedzējs glabā to visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku.

| 4. | Pieprasītā dokumentācija attiecas uz šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem. Šīs dokumentācijas saturs izklāstīts turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

4.

Pieprasītā dokumentācija attiecas uz šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem. Šīs dokumentācijas saturs izklāstīts turpmākajos punktos.

4.2.12.2.   Vispārēja dokumentācija

Vispārēja dokumentācija

Jāiesniedz šādi ritošo sastāvu raksturojoši dokumenti:

| 1) | vispārīgi rasējumi; |
| --- | --- |

1)

vispārīgi rasējumi;

| 2) | elektriskās, pneimatiskās un hidrauliskās shēmas, strāvas ķēdes shēmas, kas nepieciešamas attiecīgo sistēmu darbības un ekspluatācijas skaidrojumam; |
| --- | --- |

2)

elektriskās, pneimatiskās un hidrauliskās shēmas, strāvas ķēdes shēmas, kas nepieciešamas attiecīgo sistēmu darbības un ekspluatācijas skaidrojumam;

| 3) | datorizētu borta sistēmu apraksts, iekļaujot arī darbības aprakstu, saskarņu specifikāciju un datu apstrādi un protokolus; |
| --- | --- |

3)

datorizētu borta sistēmu apraksts, iekļaujot arī darbības aprakstu, saskarņu specifikāciju un datu apstrādi un protokolus;

| 4) | references profils un atbilstība savstarpēji izmantojamām references kontūrām G1, GA, GB, GC vai DE3, kā noteikts 4.2.3.1. punktā; |
| --- | --- |

4)

references profils un atbilstība savstarpēji izmantojamām references kontūrām G1, GA, GB, GC vai DE3, kā noteikts 4.2.3.1. punktā;

| 5) | masas izsvarojums un hipotēze par paredzamajiem slodzes režīmiem, kā noteikts 4.2.2.10. punkta prasībās; |
| --- | --- |

5)

masas izsvarojums un hipotēze par paredzamajiem slodzes režīmiem, kā noteikts 4.2.2.10. punkta prasībās;

| 6) | ass slodze un atstatums starp asīm, kā noteikts 4.2.3.2.1. punktā; |
| --- | --- |

6)

ass slodze un atstatums starp asīm, kā noteikts 4.2.3.2.1. punktā;

| 7) | testa ziņojums par gaitas dinamiskajiem parametriem, norādot arī testa sliežu ceļa kvalitāti un sliežu ceļa noslogojuma parametrus, tostarp iespējamos izmantošanas ierobežojumus, ja ritekļa tests ietver tikai daļu no testa apstākļiem, kā noteikts 4.2.3.4.2. punktā; |
| --- | --- |

7)

testa ziņojums par gaitas dinamiskajiem parametriem, norādot arī testa sliežu ceļa kvalitāti un sliežu ceļa noslogojuma parametrus, tostarp iespējamos izmantošanas ierobežojumus, ja ritekļa tests ietver tikai daļu no testa apstākļiem, kā noteikts 4.2.3.4.2. punktā;

| 8) | izraudzītā hipotēze ratiņu gaitas slodzes novērtēšanai, kā noteikts 4.2.3.5.1. punktā, kā arī 6.2.3.7. punktā attiecībā uz riteņpāriem; |
| --- | --- |

8)

izraudzītā hipotēze ratiņu gaitas slodzes novērtēšanai, kā noteikts 4.2.3.5.1. punktā, kā arī 6.2.3.7. punktā attiecībā uz riteņpāriem;

| 9) | bremzēšanas veiktspēja, ietverot atteices režīma analīzi (avārijas režīms), kā noteikts 4.2.4.5. punktā; |
| --- | --- |

9)

bremzēšanas veiktspēja, ietverot atteices režīma analīzi (avārijas režīms), kā noteikts 4.2.4.5. punktā;

| 10) | tualešu esība vienībā un to veids, skalošanas līdzekļa (ja neizmanto tīru ūdeni) raksturojums, notekūdeņu attīrīšanas sistēmas veids un atbilstības novērtēšanai piemērotie standarti, kā noteikts 4.2.5.1. punktā; |
| --- | --- |

10)

tualešu esība vienībā un to veids, skalošanas līdzekļa (ja neizmanto tīru ūdeni) raksturojums, notekūdeņu attīrīšanas sistēmas veids un atbilstības novērtēšanai piemērotie standarti, kā noteikts 4.2.5.1. punktā;

| 11) | noteikumi, ko piemēro attiecībā uz izraudzīto vides parametru diapazonu, ja tas atšķiras no nominālā, kā noteikts 4.2.6.1. punktā; |
| --- | --- |

11)

noteikumi, ko piemēro attiecībā uz izraudzīto vides parametru diapazonu, ja tas atšķiras no nominālā, kā noteikts 4.2.6.1. punktā;

| 12) | raksturīgā vēja līkne (turpmāk – “CWC”), kā noteikts 4.2.6.2.4. punktā; |
| --- | --- |

12)

raksturīgā vēja līkne (turpmāk – “CWC”), kā noteikts 4.2.6.2.4. punktā;

CWC

| 13) | vilces veiktspēja, kā noteikts 4.2.8.1.1. punktā; |
| --- | --- |

13)

vilces veiktspēja, kā noteikts 4.2.8.1.1. punktā;

| 14) | elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas uzstādīšana un tās borta novietojuma funkcija (nav obligāti), kā noteikts 4.2.8.2.8. punktā; apraksts par saziņu starp bortu un lauka iekārtām; |
| --- | --- |

14)

elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmas uzstādīšana un tās borta novietojuma funkcija (nav obligāti), kā noteikts 4.2.8.2.8. punktā; apraksts par saziņu starp bortu un lauka iekārtām;

| 15) | hipotēze un dati, kas ņemti vērā maiņstrāvas sistēmu savietojamības izpētē, kā noteikts 4.2.8.2.7. punktā; |
| --- | --- |

15)

hipotēze un dati, kas ņemti vērā maiņstrāvas sistēmu savietojamības izpētē, kā noteikts 4.2.8.2.7. punktā;

| 16) | novērtēšanas testos izmantoto pantogrāfu skaits, kuri vienlaikus atrodas kontaktā ar gaisvadu kontakttīkla (OCL) aprīkojumu, to atstatums un OCL projektētā attāluma tips (A, B vai C), kā noteikts 4.2.8.2.9.7. punktā. |
| --- | --- |

16)

novērtēšanas testos izmantoto pantogrāfu skaits, kuri vienlaikus atrodas kontaktā ar gaisvadu kontakttīkla (OCL) aprīkojumu, to atstatums un OCL projektētā attāluma tips (A, B vai C), kā noteikts 4.2.8.2.9.7. punktā.

OCL

OCL

4.2.12.3.   Tehniskās apkopes dokumentācija

Tehniskās apkopes dokumentācija

| 1. | Tehniskā apkope ir darbību kopums, ar kuru palīdzību saglabā vai atjauno darbojošos vienību tādā stāvoklī, kādā tā spēj pildīt paredzētās funkcijas, nodrošinot drošības sistēmu nemainīgu integritāti un atbilstību piemērojamajiem standartiem. |
| --- | --- |

1.

Tehniskā apkope ir darbību kopums, ar kuru palīdzību saglabā vai atjauno darbojošos vienību tādā stāvoklī, kādā tā spēj pildīt paredzētās funkcijas, nodrošinot drošības sistēmu nemainīgu integritāti un atbilstību piemērojamajiem standartiem.

Jāsniedz turpmāk izklāstītā informācija, kas vajadzīga, lai veiktu ritošā sastāva tehnisko apkopi.

| 2. | Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija, kur izklāstītas tehniskās apkopes darbību noteikšanas un plānošanas metodes, lai ritošā sastāva ekspluatācijas laikā nodrošinātu tā īpašību saglabāšanu pieļaujamās lietošanas robežās.
  Lai noteiktu pārbaudes kritērijus un tehniskās apkopes regularitāti, šajā dokumentācijā iekļauj ievaddatus. |
| --- | --- |

2.

Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija, kur izklāstītas tehniskās apkopes darbību noteikšanas un plānošanas metodes, lai ritošā sastāva ekspluatācijas laikā nodrošinātu tā īpašību saglabāšanu pieļaujamās lietošanas robežās.

Lai noteiktu pārbaudes kritērijus un tehniskās apkopes regularitāti, šajā dokumentācijā iekļauj ievaddatus.

| 3. | Tehniskās apkopes apraksta dokumentācija, kur paskaidrots, kā jāveic tehniskā apkope. |
| --- | --- |

3.

Tehniskās apkopes apraksta dokumentācija, kur paskaidrots, kā jāveic tehniskā apkope.

4.2.12.3.1.   Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija

Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācijā jābūt šādai informācijai:

| 1. | vienības tehniskās apkopes plāna izveidei izmantotie precedenti, principi un metodes; |
| --- | --- |

1.

vienības tehniskās apkopes plāna izveidei izmantotie precedenti, principi un metodes;

| 2. | ekspluatācijas profils – vienības parastā ekspluatācijas režīma ierobežojumi (piem., km/mēnesī, klimatiskie robežlielumi, atļautie kravu veidi utt.); |
| --- | --- |

2.

ekspluatācijas profils – vienības parastā ekspluatācijas režīma ierobežojumi (piem., km/mēnesī, klimatiskie robežlielumi, atļautie kravu veidi utt.);

| 3. | attiecīgie dati, kas izmantoti tehniskās apkopes plānošanai, un šo datu izcelsme (pieredzes nodošana); |
| --- | --- |

3.

attiecīgie dati, kas izmantoti tehniskās apkopes plānošanai, un šo datu izcelsme (pieredzes nodošana);

| 4. | testi, izmeklēšana un aprēķini, kas veikti tehniskās apkopes plānošanai. |
| --- | --- |

4.

testi, izmeklēšana un aprēķini, kas veikti tehniskās apkopes plānošanai.

Tehniskajai apkopei nepieciešamie līdzekļi (telpas, instrumenti utt.) norādīti 4.2.12.3.2. punktā “Tehniskās apkopes dokumentu kopums”.

4.2.12.3.2.   Tehniskās apkopes dokumentu kopums

| 1. | Tehniskās apkopes apraksta dokumentācijā apraksta, kā veicama tehniskā apkope. |
| --- | --- |

1.

Tehniskās apkopes apraksta dokumentācijā apraksta, kā veicama tehniskā apkope.

| 2. | Tehniskā apkope aptver visas nepieciešamās darbības, piemēram, pārbaudes, uzraudzību, testus, mērījumus, daļu maiņu, regulēšanu, remontus. |
| --- | --- |

2.

Tehniskā apkope aptver visas nepieciešamās darbības, piemēram, pārbaudes, uzraudzību, testus, mērījumus, daļu maiņu, regulēšanu, remontus.

| 3. | Tehniskās apkopes darbības iedala šādi:






  — | profilaktiska tehniskā apkope – notiek pēc grafika un kontrolēti, |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskās apkopes darbības iedala šādi:

—

profilaktiska tehniskā apkope – notiek pēc grafika un kontrolēti,

| — | korektīva tehniskā apkope. |
| --- | --- |

—

korektīva tehniskā apkope.

Tehniskās apkopes apraksta dokumentu kopumu veido turpmāk minētā informācija.

| 4. | Komponentu hierarhija un funkcionālais raksturojums. Hierarhija nosaka ritošā sastāva robežas, uzskaitot visus šā ritošā sastāva produkta struktūrai piederošos komponentus un izmantojot attiecīgu atsevišķu līmeņu skaitu. Pēdējais komponents hierarhijas sarakstā ir aizstājama detaļa. |
| --- | --- |

4.

Komponentu hierarhija un funkcionālais raksturojums. Hierarhija nosaka ritošā sastāva robežas, uzskaitot visus šā ritošā sastāva produkta struktūrai piederošos komponentus un izmantojot attiecīgu atsevišķu līmeņu skaitu. Pēdējais komponents hierarhijas sarakstā ir aizstājama detaļa.

| 5. | Shematiskas strāvas diagrammas, savienojumu diagrammas un elektroinstalāciju diagrammas. |
| --- | --- |

5.

Shematiskas strāvas diagrammas, savienojumu diagrammas un elektroinstalāciju diagrammas.

| 6. | Rezerves daļu saraksts: daļu saraksts ar rezerves daļu (aizstājamu detaļu) tehnisko un funkcionālo raksturojumu.
  Sarakstā iekļauj visas detaļas, kuras vajadzētu nomainīt, ja izpildīti attiecīgi nosacījumi, vai kuras būtu nepieciešams nomainīt elektrisku vai mehānisku kļūmju dēļ, vai kuras, iespējams, būtu jānomaina nejauša bojājuma dēļ (piemēram, vējstikls).
  Norāda savstarpējas izmantojamības komponentus un atsauci uz šo komponentu attiecīgo atbilstības deklarāciju. |
| --- | --- |

6.

Rezerves daļu saraksts: daļu saraksts ar rezerves daļu (aizstājamu detaļu) tehnisko un funkcionālo raksturojumu.

Sarakstā iekļauj visas detaļas, kuras vajadzētu nomainīt, ja izpildīti attiecīgi nosacījumi, vai kuras būtu nepieciešams nomainīt elektrisku vai mehānisku kļūmju dēļ, vai kuras, iespējams, būtu jānomaina nejauša bojājuma dēļ (piemēram, vējstikls).

Norāda savstarpējas izmantojamības komponentus un atsauci uz šo komponentu attiecīgo atbilstības deklarāciju.

| 7. | Norāda komponentu robežvērtības, kuras nedrīkst pārsniegt ekspluatācijas procesā; atļauts noteikt īpašus ekspluatācijas ierobežojumus avārijas režīmā (pārsniegtas robežvērtības). |
| --- | --- |

7.

Norāda komponentu robežvērtības, kuras nedrīkst pārsniegt ekspluatācijas procesā; atļauts noteikt īpašus ekspluatācijas ierobežojumus avārijas režīmā (pārsniegtas robežvērtības).

| 8. | Eiropas tiesiskās saistības: ja uz komponentiem vai sistēmām attiecas īpašas Eiropas tiesiskās saistības, šīs saistības ir jāuzskaita. |
| --- | --- |

8.

Eiropas tiesiskās saistības: ja uz komponentiem vai sistēmām attiecas īpašas Eiropas tiesiskās saistības, šīs saistības ir jāuzskaita.

| 9. | Detalizēts uzdevumu kopums, kas ietver darbības, procedūras un līdzekļus, kurus pieteikuma iesniedzējs ierosina tehniskās apkopes veikšanai. |
| --- | --- |

9.

Detalizēts uzdevumu kopums, kas ietver darbības, procedūras un līdzekļus, kurus pieteikuma iesniedzējs ierosina tehniskās apkopes veikšanai.

| 10. | Tehniskās apkopes darbību apraksts.
  Jādokumentē šādi aspekti (ja tie attiecas uz piemērošanu):






  — | rezerves daļu pareizai izjaukšanai un salikšanai nepieciešamie izjaukšanas un salikšanas instrukciju rasējumi, |
| --- | --- | --- |

10.

Tehniskās apkopes darbību apraksts.

Jādokumentē šādi aspekti (ja tie attiecas uz piemērošanu):

—

rezerves daļu pareizai izjaukšanai un salikšanai nepieciešamie izjaukšanas un salikšanas instrukciju rasējumi,

| — | tehniskās apkopes kritēriji, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes kritēriji,

| — | pārbaudes un testi, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi,

| — | uzdevuma veikšanai nepieciešamie instrumenti un materiāli (īpaši instrumenti), |
| --- | --- |

—

uzdevuma veikšanai nepieciešamie instrumenti un materiāli (īpaši instrumenti),

| — | uzdevuma veikšanai nepieciešamie patērējamie materiāli, |
| --- | --- |

—

uzdevuma veikšanai nepieciešamie patērējamie materiāli,

| — | individuālie aizsarglīdzekļi (īpaši). |
| --- | --- |

—

individuālie aizsarglīdzekļi (īpaši).

| 11. | Nepieciešamie testi un procedūras, kas veicamas pēc katras tehniskās apkopes darbības pirms ritošā sastāva atpakaļnodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

11.

Nepieciešamie testi un procedūras, kas veicamas pēc katras tehniskās apkopes darbības pirms ritošā sastāva atpakaļnodošanas ekspluatācijā.

| 12. | Loģiski paredzamu situāciju radītu bojājumu izlabošanas (kļūmju noteikšanas) rokasgrāmatas vai iekārtas; iekļauj arī sistēmu funkcionālās un shematiskās diagrammas vai datorizētas kļūmju noteikšanas sistēmas. |
| --- | --- |

12.

Loģiski paredzamu situāciju radītu bojājumu izlabošanas (kļūmju noteikšanas) rokasgrāmatas vai iekārtas; iekļauj arī sistēmu funkcionālās un shematiskās diagrammas vai datorizētas kļūmju noteikšanas sistēmas.

4.2.12.4.   Ekspluatācijas dokumentācija

Ekspluatācijas dokumentācija

Vienības ekspluatācijai nepieciešamo tehnisko dokumentāciju veido:

| 1) | ekspluatācijas raksturojums parastā režīmā, arī vienības ekspluatācijas raksturlielumi un ierobežojumi (piemēram, ritekļa gabarīti, maksimālais konstruktīvais ātrums, ass slodzes, bremžu veiktspēja utt.); |
| --- | --- |

1)

ekspluatācijas raksturojums parastā režīmā, arī vienības ekspluatācijas raksturlielumi un ierobežojumi (piemēram, ritekļa gabarīti, maksimālais konstruktīvais ātrums, ass slodzes, bremžu veiktspēja utt.);

| 2) | dažādu loģiski paredzamu avārijas režīmu raksturojums šajā SITS minētu ierīču vai funkciju būtisku drošības kļūmju gadījumos, kā arī attiecīgās vienībai piemērojamās robežvērtības un iespējamie paredzamie ekspluatācijas apstākļi; |
| --- | --- |

2)

dažādu loģiski paredzamu avārijas režīmu raksturojums šajā SITS minētu ierīču vai funkciju būtisku drošības kļūmju gadījumos, kā arī attiecīgās vienībai piemērojamās robežvērtības un iespējamie paredzamie ekspluatācijas apstākļi;

| 3) | vadības un uzraudzības sistēmu apraksts, pēc kura var noteikt drošībai būtiska aprīkojuma vai funkciju atteices, kā aprakstīts šajā SITS (piemēram, 4.2.4.9. punktā, kas attiecas uz bremzēšanas funkciju); |
| --- | --- |

3)

vadības un uzraudzības sistēmu apraksts, pēc kura var noteikt drošībai būtiska aprīkojuma vai funkciju atteices, kā aprakstīts šajā SITS (piemēram, 4.2.4.9. punktā, kas attiecas uz bremzēšanas funkciju);

| 4) | šos tehniskos ekspluatācijas dokumentus iekļauj tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4)

šos tehniskos ekspluatācijas dokumentus iekļauj tehniskajā dokumentācijā.

4.2.12.5.   Pacelšanas shēma un instrukcijas

Pacelšanas shēma un instrukcijas

Šajā dokumentācijā iekļauj:

| 1) | celšanas un pacelšanas ar domkratu procesa aprakstu un attiecīgās instrukcijas; |
| --- | --- |

1)

celšanas un pacelšanas ar domkratu procesa aprakstu un attiecīgās instrukcijas;

| 2) | celšanas un pacelšanas saskarņu raksturojumu. |
| --- | --- |

2)

celšanas un pacelšanas saskarņu raksturojumu.

4.2.12.6.   Glābšanas instrukcijas

Glābšanas instrukcijas

Šajā dokumentācijā iekļauj:

| 1) | ārkārtas pasākumu veikšanai nepieciešamo procedūru aprakstu un attiecīgos profilaktiskos pasākumus, piemēram, avārijas izeju izmantošanu, piekļuvi ritošajam sastāvam glābšanas nolūkā, bremžu atvienošanu, elektrisko iezemējumu, vilkšanu; |
| --- | --- |

1)

ārkārtas pasākumu veikšanai nepieciešamo procedūru aprakstu un attiecīgos profilaktiskos pasākumus, piemēram, avārijas izeju izmantošanu, piekļuvi ritošajam sastāvam glābšanas nolūkā, bremžu atvienošanu, elektrisko iezemējumu, vilkšanu;

| 2) | izklāstīto ārkārtas pasākumu ietekmi, piemēram, bremžu veiktspējas mazināšanos pēc bremžu atvienošanas. |
| --- | --- |

2)

izklāstīto ārkārtas pasākumu ietekmi, piemēram, bremžu veiktspējas mazināšanos pēc bremžu atvienošanas.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1.   Saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu

Saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu

6. tabula

6. tabula

Saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu

Saskarne ar energoapgādes apakšsistēmu

| Atsauce uz LOC un PAS SITS | | Atsauce uz energoapgādes SITS | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Gabarīta noteikšana | 4.2.3.1. | Pantogrāfa gabarīts | 4.2.10. |
| Pantogrāfa galvas ģeometrija | 4.2.8.2.9.2. | D papildinājums |
| Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā | 4.2.8.2.2. | Spriegums un frekvence | 4.2.3. |
| | | Energoapgādes sistēmas veiktspējas parametri | |
| — | Maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas |

Atsauce uz LOC un PAS SITS

LOC

PAS

Atsauce uz energoapgādes SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Gabarīta noteikšana

4.2.3.1.

Pantogrāfa gabarīts

4.2.10.

Pantogrāfa galvas ģeometrija

4.2.8.2.9.2.

D papildinājums

Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā

4.2.8.2.2.

Spriegums un frekvence

4.2.3.

Energoapgādes sistēmas veiktspējas parametri

—

Maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas

4.2.8.2.4.

| — | Vilciena maksimālā strāva |
| --- | --- |

—

Vilciena maksimālā strāva

4.2.4.

| — | Jaudas koeficients |
| --- | --- |

—

Jaudas koeficients

4.2.8.2.6.

| — | Jaudas koeficients |
| --- | --- |

—

Jaudas koeficients

4.2.4.

| — | Vidējais lietderīgais spriegums |
| --- | --- |

—

Vidējais lietderīgais spriegums

4.2.4.

| — | Maksimālā strāva stāvlaikā |
| --- | --- |

—

Maksimālā strāva stāvlaikā

4.2.8.2.5.

| — | Līdzstrāvas sistēmai paredzētu vilcienu strāvas stiprums stāvlaikā |
| --- | --- |

—

Līdzstrāvas sistēmai paredzētu vilcienu strāvas stiprums stāvlaikā

4.2.5.

Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontakttīklā

4.2.8.2.3.

Reģeneratīvā bremzēšana

4.2.6.

Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija

4.2.8.2.8.

Lauka energodatu apkopošanas sistēma

4.2.17.

| — | Pantogrāfa augstums |
| --- | --- |

—

Pantogrāfa augstums

4.2.8.2.9.1.

Gaisvadu kontaktlīnijas ģeometrija

4.2.9.

| — | Pantogrāfa galvas ģeometrija |
| --- | --- |

—

Pantogrāfa galvas ģeometrija

4.2.8.2.9.2.

Ieliktņu materiāls

4.2.8.2.9.4.

Kontaktvadu materiāls

4.2.14.

Pantogrāfa statiskais kontaktspēks

4.2.8.2.9.5.

Vidējais kontaktspēks

4.2.11.

Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskās īpašības

4.2.8.2.9.6.

Strāvas noņemšanas dinamiskās īpašības un kvalitāte

4.2.12.

Pantogrāfu izvietojums

4.2.8.2.9.7.

Atstatums starp pantogrāfiem

4.2.13.

Braukšana caur fāžu vai sistēmu atdalīšanas sekcijām

4.2.8.2.9.8.

Atdalīšanas sekcijas:

| — | fāžu |
| --- | --- |

—

fāžu

4.2.15.

| — | sistēmu |
| --- | --- |

—

sistēmu

4.2.16.

Vilciena elektriskā aizsardzība

4.2.8.2.10.

Elektriskās aizsardzības koordinēšanas pasākumi

4.2.7.

Maiņstrāvas sistēmu energoapgādes traucējumi

4.2.8.2.7.

Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas energoapgādes sistēmām

4.2.8.

4.3.2.   Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

7. tabula

7. tabula

Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

Saskarne ar infrastruktūras apakšsistēmu

| Atsauce uz LOC un PAS SITS | | Atsauce uz infrastruktūras SITS | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Ritošā sastāva kinemātiskais gabarīts | 4.2.3.1. | Būvju gabarīts | 4.2.3.1. |
| Attālums starp sliežu ceļu asīm | 4.2.3.2. |
| Vertikālas līknes minimālais rādiuss | 4.2.3.5. |
| Ass slodzes parametrs | 4.2.3.2.1. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm | 4.2.6.1. |
| Sliežu ceļa izturība pret sānspēkiem | 4.2.6.3. |
| Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm | 4.2.7.1. |
| Jaunu uzbērumu un zemes spiediena ietekmes ekvivalentā vertikālā slodze | 4.2.7.2. |
| Esošo tiltu un uzbērumu izturība pret satiksmes slodzēm | 4.2.7.4. |
| Gaitas dinamiskie parametri | 4.2.3.4.2. | Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts | 4.2.4.3. |
| Sliežu ceļa noslogojuma gaitas dinamiskās robežvērtības | 4.2.3.4.2.2. | Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm | 4.2.6.1. |
| Sliežu ceļa izturība pret sānspēkiem | 4.2.6.3. |
| Ekvivalentais koniskums | 4.2.3.4.3. | Ekvivalentais koniskums | 4.2.4.5. |
| Riteņpāra ģeometriskie raksturlielumi | 4.2.3.5.2.1. | Nominālais sliežu ceļa platums | 4.2.4.1. |
| Riteņu ģeometriskie raksturlielumi | 4.2.3.5.2.2. | Sliedes galviņas profils līdzenam sliežu ceļam | 4.2.4.6. |
| Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem | 4.2.3.5.2.3. | Pārmiju un krustojumu ekspluatācijas ģeometrija | 4.2.5.3. |
| Minimālais līknes rādiuss | 4.2.3.6. | Horizontālas līknes minimālais rādiuss | 4.2.3.4. |
| Maksimālais vidējais palēninājums | 4.2.4.5.1. | Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena spēkiem | 4.2.6.2. |
| Vilces un bremzēšanas ietekme | 4.2.7.1.5. |
| Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība | 4.2.6.2.1. | Tādu jaunu struktūru izturība, kuras atrodas pāri vai blakus sliežu ceļiem | 4.2.7.3. |
| Vilciena galvas radītais spiediena vilnis | 4.2.6.2.2. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | 4.2.10.1. |
| Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | 4.2.6.2.3. | Attālums starp sliežu ceļu asīm | 4.2.3.2. |
| Sānvējš | 4.2.6.2.4. | Sānvēja ietekme | 4.2.10.2. |
| Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu | 4.2.6.2.5. | Balasta pacelšana | 4.2.10.3. |
| Tualešu iztukšošanas sistēma | 4.2.11.3. | Tualešu iztukšošana | 4.2.12.2. |
| Vilcienu ārpuses tīrīšana ar mazgāšanas iekārtām | 4.2.11.2.2. | Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas | 4.2.12.3. |
| Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas | 4.2.11.4. | Ūdens krājumu atjaunošana | 4.2.12.4. |
| Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne | 4.2.11.5. |
| Degvielas uzpildes aprīkojums | 4.2.11.7. | Degvielas uzpilde | 4.2.12.5. |
| Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai | 4.2.11.6. | Stacionāras energoapgādes iekārtas | 4.2.12.6. |

Atsauce uz LOC un PAS SITS

LOC

PAS

Atsauce uz infrastruktūras SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Ritošā sastāva kinemātiskais gabarīts

4.2.3.1.

Būvju gabarīts

4.2.3.1.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

4.2.3.2.

Vertikālas līknes minimālais rādiuss

4.2.3.5.

Ass slodzes parametrs

4.2.3.2.1.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret sānspēkiem

4.2.6.3.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm

4.2.7.1.

Jaunu uzbērumu un zemes spiediena ietekmes ekvivalentā vertikālā slodze

4.2.7.2.

Esošo tiltu un uzbērumu izturība pret satiksmes slodzēm

4.2.7.4.

Gaitas dinamiskie parametri

4.2.3.4.2.

Ārējās sliedes paaugstinājuma deficīts

4.2.4.3.

Sliežu ceļa noslogojuma gaitas dinamiskās robežvērtības

4.2.3.4.2.2.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm

4.2.6.1.

Sliežu ceļa izturība pret sānspēkiem

4.2.6.3.

Ekvivalentais koniskums

4.2.3.4.3.

Ekvivalentais koniskums

4.2.4.5.

Riteņpāra ģeometriskie raksturlielumi

4.2.3.5.2.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

4.2.4.1.

Riteņu ģeometriskie raksturlielumi

4.2.3.5.2.2.

Sliedes galviņas profils līdzenam sliežu ceļam

4.2.4.6.

Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem

4.2.3.5.2.3.

Pārmiju un krustojumu ekspluatācijas ģeometrija

4.2.5.3.

Minimālais līknes rādiuss

4.2.3.6.

Horizontālas līknes minimālais rādiuss

4.2.3.4.

Maksimālais vidējais palēninājums

4.2.4.5.1.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena spēkiem

4.2.6.2.

Vilces un bremzēšanas ietekme

4.2.7.1.5.

Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība

4.2.6.2.1.

Tādu jaunu struktūru izturība, kuras atrodas pāri vai blakus sliežu ceļiem

4.2.7.3.

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis

4.2.6.2.2.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.10.1.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.6.2.3.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

4.2.3.2.

Sānvējš

4.2.6.2.4.

Sānvēja ietekme

4.2.10.2.

Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu

4.2.6.2.5.

Balasta pacelšana

4.2.10.3.

Tualešu iztukšošanas sistēma

4.2.11.3.

Tualešu iztukšošana

4.2.12.2.

Vilcienu ārpuses tīrīšana ar mazgāšanas iekārtām

4.2.11.2.2.

Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas

4.2.12.3.

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas

4.2.11.4.

Ūdens krājumu atjaunošana

4.2.12.4.

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

4.2.11.5.

Degvielas uzpildes aprīkojums

4.2.11.7.

Degvielas uzpilde

4.2.12.5.

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai

4.2.11.6.

Stacionāras energoapgādes iekārtas

4.2.12.6.

4.3.3.   Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

8. tabula

8. tabula

Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu

| Atsauce uz LOC un PAS SITS | | Atsauce uz satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Avārijas sakabe | 4.2.2.2.4. | Ārkārtas pasākumi | 4.2.3.6.3. |
| Ass slodzes parametrs | 4.2.3.2. | Vilciena formējums | 4.2.2.5. |
| Bremzēšanas veiktspēja | 4.2.4.5. | Vilciena bremzēšana | 4.2.2.6. |
| Ārējie priekšējie un aizmugurējie lukturi | 4.2.7.1. | Vilciena redzamība | 4.2.2.1. |
| Taure | 4.2.7.2. | Vilciena dzirdamība | 4.2.2.2. |
| Ārējā redzamība | 4.2.9.1.3. | Prasības attiecībā uz sliežu ceļa malās esošu signālu un gabarītlukturu redzamību | 4.2.2.8. |
| Vējstikla optiskās īpašības | 4.2.9.2.2. |
| Iekšējais apgaismojums | 4.2.9.1.8. |
| Mašīnista darbības uzraudzības funkcija | 4.2.9.3.1. | Mašīnista modrība | 4.2.2.9. |
| Datu reģistrēšanas ierīce | 4.2.9.6. | Uzraudzības datu reģistrēšana vilcienā | 4.2.3.5.2. |

Atsauce uz LOC un PAS SITS

LOC

PAS

Atsauce uz satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Avārijas sakabe

4.2.2.2.4.

Ārkārtas pasākumi

4.2.3.6.3.

Ass slodzes parametrs

4.2.3.2.

Vilciena formējums

4.2.2.5.

Bremzēšanas veiktspēja

4.2.4.5.

Vilciena bremzēšana

4.2.2.6.

Ārējie priekšējie un aizmugurējie lukturi

4.2.7.1.

Vilciena redzamība

4.2.2.1.

Taure

4.2.7.2.

Vilciena dzirdamība

4.2.2.2.

Ārējā redzamība

4.2.9.1.3.

Prasības attiecībā uz sliežu ceļa malās esošu signālu un gabarītlukturu redzamību

4.2.2.8.

Vējstikla optiskās īpašības

4.2.9.2.2.

Iekšējais apgaismojums

4.2.9.1.8.

Mašīnista darbības uzraudzības funkcija

4.2.9.3.1.

Mašīnista modrība

4.2.2.9.

Datu reģistrēšanas ierīce

4.2.9.6.

Uzraudzības datu reģistrēšana vilcienā

4.2.3.5.2.

4.3.4.   Saskarne ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

Saskarne ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

9. tabula

9. tabula

Saskarne ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

Saskarne ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

| Atsauce uz LOC un PAS SITS | | Atsauce uz CCS SITS | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz sliežu ceļu ķēžu bāzes savietojamības raksturlielumi | 4.2.3.3.1.1. | Ritekļa ģeometrija
  Ritekļa konstrukcija
  Izolējošas emisijas
  EMS | CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija |
| Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz asu skaitītāju bāzes savietojamības raksturlielumi | 4.2.3.3.1.2. | Ritekļa ģeometrija
  Riteņa ģeometrija
  Ritekļa konstrukcija
  EMS | CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija |
| Ritošā sastāva un induktīvās cilpas iekārtu savietojamības raksturlielumi | 4.2.3.3.1.3. | Ritekļa konstrukcija | CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija |
| Avārijas bremzēšanas vadība | 4.2.4.4.1. | ETCS borta iekārtu darbība | 4.2.2. |
| Avārijas bremzēšanas veiktspēja | 4.2.4.5.2. | Vilciena garantētā bremzēšanas veiktspēja un tās raksturlielumi | 4.2.2. |
| Vilciena attālināšanās no perona | 4.2.5.3. | FIS vilciena saskarnei | CCS SITS A pielikuma 7. rindā minētā specifikācija |
| Durvju atvēršana | 4.2.5.5. |
| Atdalīšanas sekcijas | 4.2.8.2.9.8. |
| Dūmu izplatīšanās kontrole | 4.2.10.4.2. |
| Ārējā redzamība | 4.2.9.1.3. | Vadības iekārtu lauka objektu redzamība | 4.2.15. |

Atsauce uz LOC un PAS SITS

LOC

PAS

Atsauce uz CCS SITS

CCS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz sliežu ceļu ķēžu bāzes savietojamības raksturlielumi

4.2.3.3.1.1.

Ritekļa ģeometrija

Ritekļa konstrukcija

Izolējošas emisijas

EMS

CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija

CCS

Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu uz asu skaitītāju bāzes savietojamības raksturlielumi

4.2.3.3.1.2.

Ritekļa ģeometrija

Riteņa ģeometrija

Ritekļa konstrukcija

EMS

CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija

CCS

Ritošā sastāva un induktīvās cilpas iekārtu savietojamības raksturlielumi

4.2.3.3.1.3.

Ritekļa konstrukcija

CCS SITS A pielikuma 77. rindā minētā specifikācija

CCS

Avārijas bremzēšanas vadība

4.2.4.4.1.

ETCS borta iekārtu darbība

ETCS

4.2.2.

Avārijas bremzēšanas veiktspēja

4.2.4.5.2.

Vilciena garantētā bremzēšanas veiktspēja un tās raksturlielumi

4.2.2.

Vilciena attālināšanās no perona

4.2.5.3.

FIS vilciena saskarnei

FIS

CCS SITS A pielikuma 7. rindā minētā specifikācija

CCS

Durvju atvēršana

4.2.5.5.

Atdalīšanas sekcijas

4.2.8.2.9.8.

Dūmu izplatīšanās kontrole

4.2.10.4.2.

Ārējā redzamība

4.2.9.1.3.

Vadības iekārtu lauka objektu redzamība

4.2.15.

4.3.5.   Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

10. tabula

10. tabula

Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

Saskarne ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

| Atsauce uz LOC un PAS SITS | | Atsauce uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Informācija pasažieriem (PRM) | 4.2.5. | Borta displeji | 4.2.13.1. |
| Skaļruņu sakaru sistēma | 4.2.5.2. | Automātiskie balss paziņojumi | 4.2.13.2. |
| Informācija pasažieriem (PRM) | 4.2.5. |

Atsauce uz LOC un PAS SITS

LOC

PAS

Atsauce uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Informācija pasažieriem (PRM)

PRM

4.2.5.

Borta displeji

4.2.13.1.

Skaļruņu sakaru sistēma

4.2.5.2.

Automātiskie balss paziņojumi

4.2.13.2.

Informācija pasažieriem (PRM)

PRM

4.2.5.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Ekspluatācijas noteikumi

| 1. | Ņemot vērā 3. iedaļā minētās pamatprasības, šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijas noteikumi ir izklāstīti:






  — | 4.3.3. punktā “Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu”, kurā ir atsauce uz šīs SITS attiecīgajiem 4.2. iedaļas punktiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Ņemot vērā 3. iedaļā minētās pamatprasības, šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijas noteikumi ir izklāstīti:

—

4.3.3. punktā “Saskarne ar satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu”, kurā ir atsauce uz šīs SITS attiecīgajiem 4.2. iedaļas punktiem,

| — | 4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”.

| 2. | Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības vadības sistēmām, ņemot vērā šos noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības vadības sistēmām, ņemot vērā šos noteikumus.

| 3. | Ekspluatācijas noteikumi ir īpaši nepieciešami, lai nodrošinātu slīpumā apturēta vilciena nekustīgu stāvēšanu atbilstīgi šīs SITS 4.2.4.2.1. punktā un 4.2.4.5.5. punktā (prasības bremzēšanai) noteiktajām prasībām.
  Skaļruņu sakaru sistēmas, pasažieru trauksmes signāla, avārijas izeju un ieejas durvju ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti, ņemot vērā šajā SITS paredzētos noteikumus un ekspluatācijas dokumentāciju. |
| --- | --- |

3.

Ekspluatācijas noteikumi ir īpaši nepieciešami, lai nodrošinātu slīpumā apturēta vilciena nekustīgu stāvēšanu atbilstīgi šīs SITS 4.2.4.2.1. punktā un 4.2.4.5.5. punktā (prasības bremzēšanai) noteiktajām prasībām.

Skaļruņu sakaru sistēmas, pasažieru trauksmes signāla, avārijas izeju un ieejas durvju ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti, ņemot vērā šajā SITS paredzētos noteikumus un ekspluatācijas dokumentāciju.

| 4. | SITS 4.2.12.4. punktā minētajā ekspluatācijas tehniskajā dokumentācijā norādīti ritošā sastāva raksturlielumi, kuri jāņem vērā, lai definētu ekspluatācijas noteikumus avārijas režīmā. |
| --- | --- |

4.

SITS 4.2.12.4. punktā minētajā ekspluatācijas tehniskajā dokumentācijā norādīti ritošā sastāva raksturlielumi, kuri jāņem vērā, lai definētu ekspluatācijas noteikumus avārijas režīmā.

| 5. | Celšanas un glābšanas procedūras tiek izstrādātas, iekļaujot tajās vilciena, kas noskrējis no sliedēm, vai vilciena, kas nespēj turpināt parasto kustību, glābšanas metodes un līdzekļus, ņemot vērā:






  — | celšanas un pacelšanas ar domkratu noteikumus, kuri izklāstīti šīs SITS 4.2.2.6. un 4.2.12.5. punktā, |
| --- | --- | --- |

5.

Celšanas un glābšanas procedūras tiek izstrādātas, iekļaujot tajās vilciena, kas noskrējis no sliedēm, vai vilciena, kas nespēj turpināt parasto kustību, glābšanas metodes un līdzekļus, ņemot vērā:

—

celšanas un pacelšanas ar domkratu noteikumus, kuri izklāstīti šīs SITS 4.2.2.6. un 4.2.12.5. punktā,

| — | noteikumus, kas attiecas uz glābšanai paredzēto bremzēšanas sistēmu, kura aprakstīta šīs SITS 4.2.4.10. un 4.2.12.6. punktā. |
| --- | --- |

—

noteikumus, kas attiecas uz glābšanai paredzēto bremzēšanas sistēmu, kura aprakstīta šīs SITS 4.2.4.10. un 4.2.12.6. punktā.

| 6. | Uz sliedēm strādājoša personāla vai pasažieru, kas atrodas uz perona, drošības noteikumus izstrādā par stacionārajām iekārtām atbildīgās struktūras, ņemot vērā šīs SITS attiecīgos noteikumus un tehnisko dokumentāciju (piemēram, ātruma ietekme). |
| --- | --- |

6.

Uz sliedēm strādājoša personāla vai pasažieru, kas atrodas uz perona, drošības noteikumus izstrādā par stacionārajām iekārtām atbildīgās struktūras, ņemot vērā šīs SITS attiecīgos noteikumus un tehnisko dokumentāciju (piemēram, ātruma ietekme).

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Tehniskās apkopes noteikumi

| 1. | Ņemot vērā 3. nodaļā minētās pamatprasības, šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva tehniskās apkopes noteikumi ir izklāstīti:






  — | 4.2.11. punktā “Apkalpošana”, |
| --- | --- | --- |

1.

Ņemot vērā 3. nodaļā minētās pamatprasības, šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva tehniskās apkopes noteikumi ir izklāstīti:

—

4.2.11. punktā “Apkalpošana”,

| — | 4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punktā “Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija”.

| 2. | Citos 4.2. iedaļas punktos (4.2.3.4. un 4.2.3.5. punktā) noteiktas īpašu raksturlielumu robežvērtības, kuras verificējamas tehniskās apkopes procesā. |
| --- | --- |

2.

Citos 4.2. iedaļas punktos (4.2.3.4. un 4.2.3.5. punktā) noteiktas īpašu raksturlielumu robežvērtības, kuras verificējamas tehniskās apkopes procesā.

| 3. | Ņemot vērā minēto informāciju un informāciju, kas sniegta 4.2. iedaļā, tehniskās apkopes darbības līmenī (nav iekļauts šajā SITS paredzētā novērtējuma darbības jomā) tiek noteiktas atbilstīgas pielaides un intervāli, lai nodrošinātu ritošā sastāva atbilstību pamatprasībām visā tā ekspluatācijas laikā. Veic šādas darbības:






  — | nosaka ekspluatācijas vērtības, ja tādas nav noteiktas šajā SITS vai ja ekspluatācijas apstākļu dēļ pieļaujams izmantot no šajā SITS noteiktajām atšķirīgas ekspluatācijas robežvērtības, |
| --- | --- | --- |

3.

Ņemot vērā minēto informāciju un informāciju, kas sniegta 4.2. iedaļā, tehniskās apkopes darbības līmenī (nav iekļauts šajā SITS paredzētā novērtējuma darbības jomā) tiek noteiktas atbilstīgas pielaides un intervāli, lai nodrošinātu ritošā sastāva atbilstību pamatprasībām visā tā ekspluatācijas laikā. Veic šādas darbības:

—

nosaka ekspluatācijas vērtības, ja tādas nav noteiktas šajā SITS vai ja ekspluatācijas apstākļu dēļ pieļaujams izmantot no šajā SITS noteiktajām atšķirīgas ekspluatācijas robežvērtības,

| — | pamato ekspluatācijas vērtības, sniedzot 4.2.12.3.1. punktā “Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija” prasītajai informācijai līdzvērtīgu informāciju. |
| --- | --- |

—

pamato ekspluatācijas vērtības, sniedzot 4.2.12.3.1. punktā “Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija” prasītajai informācijai līdzvērtīgu informāciju.

| 4. | Pamatojoties uz šajā punktā minēto informāciju, tehniskās apkopes darbības līmenī (nav iekļauts šajā SITS paredzētā novērtējuma darbības jomā) tiek noteikts tehniskās apkopes plāns, kurā paredz detalizētu tehniskās apkopes uzdevumu kopumu, iekļaujot tajā tehniskās apkopes darbības, testus un procedūras, līdzekļus, tehniskās apkopes kritērijus, regularitāti un tehniskās apkopes uzdevumu veikšanai vajadzīgo darba laika ilgumu. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz šajā punktā minēto informāciju, tehniskās apkopes darbības līmenī (nav iekļauts šajā SITS paredzētā novērtējuma darbības jomā) tiek noteikts tehniskās apkopes plāns, kurā paredz detalizētu tehniskās apkopes uzdevumu kopumu, iekļaujot tajā tehniskās apkopes darbības, testus un procedūras, līdzekļus, tehniskās apkopes kritērijus, regularitāti un tehniskās apkopes uzdevumu veikšanai vajadzīgo darba laika ilgumu.

4.6.   Profesionālās prasmes

Profesionālās prasmes

| 1. | Personālam nepieciešamās profesionālās prasmes, kas vajadzīgas šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijai, nav noteiktas šajā SITS. |
| --- | --- |

1.

Personālam nepieciešamās profesionālās prasmes, kas vajadzīgas šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijai, nav noteiktas šajā SITS.

| 2. | Tās ir daļēji iekļautas OPE SITS un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK (6). |
| --- | --- |

2.

Tās ir daļēji iekļautas OPE SITS un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK (6).

OPE

6

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Veselības un drošības nosacījumi

| 1. | Šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijai un tehniskajai apkopei nepieciešamā personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumi iekļauti pamatprasībās Nr. 1.1., 1.3., 2.5.1., 2.6.1. (Direktīvā 2008/57/EK dotā numerācija); 3.2. iedaļā ievietotajā tabulā minēti šīs SITS punkti, kuros noteikti šo pamatprasību izpildei nepieciešamie tehniskie nosacījumi. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS darbības jomā iekļautā ritošā sastāva ekspluatācijai un tehniskajai apkopei nepieciešamā personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumi iekļauti pamatprasībās Nr. 1.1., 1.3., 2.5.1., 2.6.1. (Direktīvā 2008/57/EK dotā numerācija); 3.2. iedaļā ievietotajā tabulā minēti šīs SITS punkti, kuros noteikti šo pamatprasību izpildei nepieciešamie tehniskie nosacījumi.

| 2. | It īpaši šādu 4.2. iedaļas punktu noteikumi paredz personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumus:






  — | 4.2.2.2.5. punkts. Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai |
| --- | --- | --- |

2.

It īpaši šādu 4.2. iedaļas punktu noteikumi paredz personāla veselības aizsardzības un drošības nosacījumus:

—

4.2.2.2.5. punkts. Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai

| — | 4.2.2.5. punkts. Pasīvā drošība |
| --- | --- |

—

4.2.2.5. punkts. Pasīvā drošība

| — | 4.2.2.8. punkts. Durvis uz personāla un kravas telpām |
| --- | --- |

—

4.2.2.8. punkts. Durvis uz personāla un kravas telpām

| — | 4.2.6.2.1. punkts. Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales |
| --- | --- |

—

4.2.6.2.1. punkts. Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales

| — | 4.2.7.2.2. punkts. Brīdinājuma taures skaņas signāla skaņas spiediens |
| --- | --- |

—

4.2.7.2.2. punkts. Brīdinājuma taures skaņas signāla skaņas spiediens

| — | 4.2.8.4. punkts. Elektrodrošība |
| --- | --- |

—

4.2.8.4. punkts. Elektrodrošība

| — | 4.2.9. punkts. Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

—

4.2.9. punkts. Mašīnista kabīne

| — | 4.2.10. punkts. Ugunsdrošība un evakuācija |
| --- | --- |

—

4.2.10. punkts. Ugunsdrošība un evakuācija

4.8.   Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrs

Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrs

| 1. | Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā iekļaujamā ritošā sastāva raksturlielumi ir uzskaitīti Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (7). |
| --- | --- |

1.

Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā iekļaujamā ritošā sastāva raksturlielumi ir uzskaitīti Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (7).

7

| 2. | Saskaņā ar minētā lēmuma par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru II pielikumu un Direktīvas 2008/57/EK 34. panta 2.a punktu ar ritošā sastāva tehniskajiem raksturlielumiem saistītie parametri, kas ir jāreģistrē, ir tipa pārbaudes sertifikātam pievienotajā tehniskajā dokumentācijā sniegtie parametri. Tāpēc šajā SITS ir noteikts, ka attiecīgie raksturlielumi ir jānorāda 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar minētā lēmuma par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru II pielikumu un Direktīvas 2008/57/EK 34. panta 2.a punktu ar ritošā sastāva tehniskajiem raksturlielumiem saistītie parametri, kas ir jāreģistrē, ir tipa pārbaudes sertifikātam pievienotajā tehniskajā dokumentācijā sniegtie parametri. Tāpēc šajā SITS ir noteikts, ka attiecīgie raksturlielumi ir jānorāda 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

| 3. | Saskaņā ar iepriekš šīs 4.8. iedaļas 1. punktā minētā lēmuma 5. pantu tā piemērošanas norādījumi ietver katram parametram paredzētu atsauci uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju punktiem, kuros noteiktas prasības attiecīgajam parametram. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar iepriekš šīs 4.8. iedaļas 1. punktā minētā lēmuma 5. pantu tā piemērošanas norādījumi ietver katram parametram paredzētu atsauci uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju punktiem, kuros noteiktas prasības attiecīgajam parametram.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Definīcija

| 1. | Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 2. panta f) punktā noteiktajai definīcijai savstarpējas izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kurš iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība”. |
| --- | --- |

1.

Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 2. panta f) punktā noteiktajai definīcijai savstarpējas izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kurš iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība”.

| 2. | Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru. |
| --- | --- |

2.

Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

| 3. | Turpmāk 5.3. iedaļā raksturotie savstarpējas izmantojamības komponenti (turpmāk – “SIK”) ir komponenti, kuru:






  — | specifikācija attiecas uz šīs SITS 4.2. iedaļā noteiktu prasību; atsauce uz 4.2. iedaļas attiecīgo punktu norādīta 5.3. iedaļā; tā nosaka, kādā veidā dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību ietekmē konkrētais komponents;
  ja 5.3. iedaļā norādīts, ka prasība ir novērtēta SIK līmenī, tās pašas prasības novērtējums apakšsistēmas līmenī nav nepieciešams, |
| --- | --- | --- |

3.

Turpmāk 5.3. iedaļā raksturotie savstarpējas izmantojamības komponenti (turpmāk – “SIK”) ir komponenti, kuru:

—

specifikācija attiecas uz šīs SITS 4.2. iedaļā noteiktu prasību; atsauce uz 4.2. iedaļas attiecīgo punktu norādīta 5.3. iedaļā; tā nosaka, kādā veidā dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību ietekmē konkrētais komponents;

ja 5.3. iedaļā norādīts, ka prasība ir novērtēta SIK līmenī, tās pašas prasības novērtējums apakšsistēmas līmenī nav nepieciešams,

| — | specifikācijām var būt nepieciešamas papildu prasības, piemēram, prasības saskarnēm; šīs papildu prasības arī noteiktas 5.3. iedaļā, |
| --- | --- |

—

specifikācijām var būt nepieciešamas papildu prasības, piemēram, prasības saskarnēm; šīs papildu prasības arī noteiktas 5.3. iedaļā,

| — | novērtēšanas procedūra neatkarīgi no attiecīgās apakšsistēmas ir aprakstīta 6.1. iedaļā. |
| --- | --- |

—

novērtēšanas procedūra neatkarīgi no attiecīgās apakšsistēmas ir aprakstīta 6.1. iedaļā.

| 4. | Atbilstīgi aprakstam 5.3. iedaļā jānorāda un jāpierāda katra savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas joma. |
| --- | --- |

4.

Atbilstīgi aprakstam 5.3. iedaļā jānorāda un jāpierāda katra savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas joma.

5.2.   Inovatīvi risinājumi

Inovatīvi risinājumi

| 1. | Kā noteikts 10. pantā, inovatīviem risinājumiem varētu būt vajadzīgas jaunas specifikācijas un/vai jaunas atbilstības novērtēšanas metodes. Gadījumos, kad savstarpējas izmantojamības komponentam paredzēts inovatīvs risinājums, šādas specifikācijas un novērtējuma metodes izstrādā saskaņā ar 6.1.5. punktā izklāstīto procesu. |
| --- | --- |

1.

Kā noteikts 10. pantā, inovatīviem risinājumiem varētu būt vajadzīgas jaunas specifikācijas un/vai jaunas atbilstības novērtēšanas metodes. Gadījumos, kad savstarpējas izmantojamības komponentam paredzēts inovatīvs risinājums, šādas specifikācijas un novērtējuma metodes izstrādā saskaņā ar 6.1.5. punktā izklāstīto procesu.

5.3.   Savstarpējas izmantojamības komponentu specifikācijas

Savstarpējas izmantojamības komponentu specifikācijas

Turpmāk tekstā minēti un raksturoti savstarpējas izmantojamības komponenti.

5.3.1.   Automātiskā centra bufera sakabe

Automātiskā centra bufera sakabe

Automātisko sakabi projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | gala sakabes veids (galviņas mehāniskā un pneimatiskā saskarne).
  “10. tipa” automātiskā sakabe atbilst J-1. papildinājuma 66. rindā minētajai specifikācijai.

  Piezīme. Citu tipu automātiskās sakabes, kas nav “10. tipa” automātiskās sakabes, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota); |
| --- | --- |

1)

gala sakabes veids (galviņas mehāniskā un pneimatiskā saskarne).

“10. tipa” automātiskā sakabe atbilst J-1. papildinājuma 66. rindā minētajai specifikācijai.

Piezīme. Citu tipu automātiskās sakabes, kas nav “10. tipa” automātiskās sakabes, neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota);

Piezīme.

| 2) | stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt; |
| --- | --- |

2)

stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt;

| 3) | šos raksturlielumus novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

3)

šos raksturlielumus novērtē SIK līmenī.

5.3.2.   Neautomātiska (manuāla) gala sakabe

Neautomātiska (manuāla) gala sakabe

Neautomātisku (manuālu) gala sakabi projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | gala sakabes veids (mehāniskā saskarne).
  “UIC tipu” veido buferis, vilces iekārta un skrūvveida sakabes sistēma, kura atbilst prasībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 67. rindā un J-1. papildinājuma 68. rindā minēto specifikāciju daļās, kuras attiecas uz pasažieru vagoniem; vienības, kas nav vagoni ar neautomātiskas (manuālas) sakabes sistēmām, aprīko ar buferi, vilces iekārtu un skrūvveida sakabes sistēmu, kura attiecīgi atbilst J-1. papildinājuma 67. rindā un J-1. papildinājuma 68. rindā minēto specifikāciju attiecīgajām daļām.

  Piezīme. Citu tipu neautomātiskās (manuālās) gala sakabes neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota); |
| --- | --- |

1)

gala sakabes veids (mehāniskā saskarne).

“UIC tipu” veido buferis, vilces iekārta un skrūvveida sakabes sistēma, kura atbilst prasībām, kas noteiktas J-1. papildinājuma 67. rindā un J-1. papildinājuma 68. rindā minēto specifikāciju daļās, kuras attiecas uz pasažieru vagoniem; vienības, kas nav vagoni ar neautomātiskas (manuālas) sakabes sistēmām, aprīko ar buferi, vilces iekārtu un skrūvveida sakabes sistēmu, kura attiecīgi atbilst J-1. papildinājuma 67. rindā un J-1. papildinājuma 68. rindā minēto specifikāciju attiecīgajām daļām.

UIC

Piezīme. Citu tipu neautomātiskās (manuālās) gala sakabes neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota);

Piezīme.

| 2) | stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt; |
| --- | --- |

2)

stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt;

| 3) | šos raksturlielumus novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

3)

šos raksturlielumus novērtē SIK līmenī.

5.3.3.   Avārijas sakabes

Avārijas sakabes

Avārijas sakabi projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | gala sakabes veids, kas spēj veidot saskarni.
  Avārijas sakabe, ko savieno ar “10. tipa” automātisko sakabi, atbilst J-1. papildinājuma 69. rindā minētajai specifikācijai.

  Piezīme. Citu tipu avārijas sakabes neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota); |
| --- | --- |

1)

gala sakabes veids, kas spēj veidot saskarni.

Avārijas sakabe, ko savieno ar “10. tipa” automātisko sakabi, atbilst J-1. papildinājuma 69. rindā minētajai specifikācijai.

Piezīme. Citu tipu avārijas sakabes neuzskata par savstarpējas izmantojamības komponentiem (specifikācija nav publiskota);

Piezīme.

| 2) | stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt; |
| --- | --- |

2)

stiepes un spiedes spēks, ko tā spēj izturēt;

| 3) | veids, kādā to paredzēts uzstādīt glābšanas vienībai; |
| --- | --- |

3)

veids, kādā to paredzēts uzstādīt glābšanas vienībai;

| 4) | šos raksturlielumus un atbilstību šīs SITS 4.2.2.2.4. punkta prasībām novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

4)

šos raksturlielumus un atbilstību šīs SITS 4.2.2.2.4. punkta prasībām novērtē SIK līmenī.

5.3.4.   Riteņi

Riteņi

Riteni projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | ģeometriskie raksturlielumi: velšanās virsmas nominālais diametrs; |
| --- | --- |

1)

ģeometriskie raksturlielumi: velšanās virsmas nominālais diametrs;

| 2) | mehāniskie raksturlielumi: maksimālais vertikālais statiskais spēks un maksimālais ātrums; |
| --- | --- |

2)

mehāniskie raksturlielumi: maksimālais vertikālais statiskais spēks un maksimālais ātrums;

| 3) | termomehāniskie raksturlielumi: maksimālā bremzēšanas enerģija; |
| --- | --- |

3)

termomehāniskie raksturlielumi: maksimālā bremzēšanas enerģija;

| 4) | ritenim jāatbilst prasībām, kas 4.2.3.5.2.2. punktā noteiktas ģeometriskajiem, mehāniskajiem un termomehāniskajiem raksturlielumiem; šīs prasības vērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

4)

ritenim jāatbilst prasībām, kas 4.2.3.5.2.2. punktā noteiktas ģeometriskajiem, mehāniskajiem un termomehāniskajiem raksturlielumiem; šīs prasības vērtē SIK līmenī.

5.3.5.   RPA (Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības) sistēma

RPA (Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības) sistēma

SIK “RPA sistēma” projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | pneimatiskā tipa bremžu sistēma.

  Piezīme. RPA sistēma netiek uzskatīta par savstarpējas izmantojamības komponentu cita veida bremzēšanas sistēmām, piemēram, hidrauliskajām, dinamiskajām un jauktajām sistēmām, un tādā gadījumā šo punktu nepiemēro; |
| --- | --- |

1)

pneimatiskā tipa bremžu sistēma.

Piezīme. RPA sistēma netiek uzskatīta par savstarpējas izmantojamības komponentu cita veida bremzēšanas sistēmām, piemēram, hidrauliskajām, dinamiskajām un jauktajām sistēmām, un tādā gadījumā šo punktu nepiemēro;

Piezīme.

| 2) | maksimālais ekspluatācijas ātrums; |
| --- | --- |

2)

maksimālais ekspluatācijas ātrums;

| 3) | RPA sistēmai jāatbilst prasībām, kas šīs SITS 4.2.4.6.2. punktā noteiktas riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas veiktspējai. |
| --- | --- |

3)

RPA sistēmai jāatbilst prasībām, kas šīs SITS 4.2.4.6.2. punktā noteiktas riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmas veiktspējai.

Pēc izvēles var ietvert riteņu rotācijas monitoringa sistēmu.

5.3.6.   Galvenie lukturi

Galvenie lukturi

| 1. | Galveno lukturi projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Galveno lukturi projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem.

| 2. | Galvenajam lukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.1. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Galvenajam lukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.1. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

5.3.7.   Gabarītlukturi

Gabarītlukturi

| 1. | Gabarīktlukturi projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Gabarīktlukturi projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem.

| 2. | Gabarīktlukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.2. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Gabarīktlukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.2. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

5.3.8.   Aizmugurējie gabarītlukturi

Aizmugurējie gabarītlukturi

| 1. | Aizmugurējo gabarītlukturi projektē un novērtē tā ekspluatācijas jomai, proti, stacionārs lukturis vai portatīvs lukturis. |
| --- | --- |

1.

Aizmugurējo gabarītlukturi projektē un novērtē tā ekspluatācijas jomai, proti, stacionārs lukturis vai portatīvs lukturis.

| 2. | Aizmugurējam gabarītlukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.3. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Aizmugurējam gabarītlukturim jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.1.3. punktā noteiktas attiecībā uz tā krāsu un gaismas intensitāti. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

| 3. | Portatīvu aizmugurējo gabarītlukturu piestiprinājumam pie ritekļa saskarne atbilst “kravas vagonu” SITS E papildinājumam. |
| --- | --- |

3.

Portatīvu aizmugurējo gabarītlukturu piestiprinājumam pie ritekļa saskarne atbilst “kravas vagonu” SITS E papildinājumam.

5.3.9.   Taures signālierīces

Taures signālierīces

| 1. | Taures signālierīce jāprojektē un jānovērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka tās skaņas spiediena līmenis references riteklī (vai references uzstādīšana); šo raksturlielumu var ietekmēt taures signālierīces uzstādīšana konkrētā riteklī. |
| --- | --- |

1.

Taures signālierīce jāprojektē un jānovērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka tās skaņas spiediena līmenis references riteklī (vai references uzstādīšana); šo raksturlielumu var ietekmēt taures signālierīces uzstādīšana konkrētā riteklī.

| 2. | Taures signālierīcei jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.2.1. punktā noteiktas attiecībā uz tās signālu toņiem. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Taures signālierīcei jāatbilst prasībām, kas 4.2.7.2.1. punktā noteiktas attiecībā uz tās signālu toņiem. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

5.3.10.   Pantogrāfs

Pantogrāfs

Pantogrāfu projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā;
  ja pantogrāfs ir paredzēts dažādām sprieguma sistēmām, ņem vērā dažādus prasību kopumus; |
| --- | --- |

1)

sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā;

ja pantogrāfs ir paredzēts dažādām sprieguma sistēmām, ņem vērā dažādus prasību kopumus;

| 2) | viena no 3. pantogrāfa galvas ģeometrijām, kā noteikts 4.2.8.2.9.2. punktā; |
| --- | --- |

2)

viena no 3. pantogrāfa galvas ģeometrijām, kā noteikts 4.2.8.2.9.2. punktā;

| 3) | strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā; |
| --- | --- |

3)

strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā;

| 4) | maksimālā strāva, ko līdzstrāvas sistēmās stāvlaikā pa kontaktvadu var saņemt no gaisvadu kontaktlīnijas.

  Piezīme. SITS 4.2.8.2.5. punktā norādītajai maksimālajai strāvai stāvlaikā jābūt savietojamai ar iepriekš minēto vērtību, ņemot vērā gaisvadu kontaktlīnijas raksturlielumus (1 vai 2 kontaktvadi); |
| --- | --- |

4)

maksimālā strāva, ko līdzstrāvas sistēmās stāvlaikā pa kontaktvadu var saņemt no gaisvadu kontaktlīnijas.

Piezīme. SITS 4.2.8.2.5. punktā norādītajai maksimālajai strāvai stāvlaikā jābūt savietojamai ar iepriekš minēto vērtību, ņemot vērā gaisvadu kontaktlīnijas raksturlielumus (1 vai 2 kontaktvadi);

Piezīme.

| 5) | maksimālais ekspluatācijas ātrums: maksimālo ekspluatācijas ātrumu vērtē atbilstīgi 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

5)

maksimālais ekspluatācijas ātrums: maksimālo ekspluatācijas ātrumu vērtē atbilstīgi 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajām prasībām;

| 6) | augstuma diapazons dinamiskajiem parametriem: standarta un/vai 1 520 mm, vai 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmām; |
| --- | --- |

6)

augstuma diapazons dinamiskajiem parametriem: standarta un/vai 1 520 mm, vai 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmām;

| 7) | iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī; |
| --- | --- |

7)

iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī;

| 8) | arī pantogrāfa augstuma darba diapazonu (4.2.8.2.9.1.2. punkts), pantogrāfa galvas ģeometriju (4.2.8.2.9.2. punkts), pantogrāfa strāvas jaudu (4.2.8.2.9.3. punkts), pantogrāfa statisko kontaktspēku (4.2.8.2.9.5. punkts) un paša pantogrāfa dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts) novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

8)

arī pantogrāfa augstuma darba diapazonu (4.2.8.2.9.1.2. punkts), pantogrāfa galvas ģeometriju (4.2.8.2.9.2. punkts), pantogrāfa strāvas jaudu (4.2.8.2.9.3. punkts), pantogrāfa statisko kontaktspēku (4.2.8.2.9.5. punkts) un paša pantogrāfa dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts) novērtē SIK līmenī.

5.3.11.   Ieliktņi

Ieliktņi

| 1) | Ieliktņi ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, kuras saskaras ar kontaktvadu. |
| --- | --- |

1)

Ieliktņi ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, kuras saskaras ar kontaktvadu.

Ieliktņus projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 2) | ieliktņu ģeometrija, kas noteikta 4.2.8.2.9.4.1. punktā; |
| --- | --- |

2)

ieliktņu ģeometrija, kas noteikta 4.2.8.2.9.4.1. punktā;

| 3) | ieliktņu materiāls, kas atbilst 4.2.8.2.9.4.2. punktā noteiktajam; |
| --- | --- |

3)

ieliktņu materiāls, kas atbilst 4.2.8.2.9.4.2. punktā noteiktajam;

| 4) | sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā; |
| --- | --- |

4)

sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā;

| 5) | strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā; |
| --- | --- |

5)

strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā;

| 6) | līdzstrāvas sistēmām – maksimālā strāva stāvlaikā, kas noteikta 4.2.8.2.5. punktā; |
| --- | --- |

6)

līdzstrāvas sistēmām – maksimālā strāva stāvlaikā, kas noteikta 4.2.8.2.5. punktā;

| 7) | iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

7)

iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī.

5.3.12.   Galvenais jaudas slēdzis

Galvenais jaudas slēdzis

Galveno jaudas slēdzi projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka:

| 1) | sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā; |
| --- | --- |

1)

sprieguma sistēmas(-u) veids, kā noteikts 4.2.8.2.1. punktā;

| 2) | strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā (maksimālā strāva); |
| --- | --- |

2)

strāvas jauda, kas norādīta 4.2.8.2.4. punktā (maksimālā strāva);

| 3) | iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī; |
| --- | --- |

3)

iepriekš uzskaitītās prasības novērtē SIK līmenī;

| 4) | atvienošanu nosaka saskaņā ar J-1. papildinājuma 70. rindā minēto specifikāciju (skatīt šīs SITS 4.2.8.2.10. punktu). To novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

4)

atvienošanu nosaka saskaņā ar J-1. papildinājuma 70. rindā minēto specifikāciju (skatīt šīs SITS 4.2.8.2.10. punktu). To novērtē SIK līmenī.

5.3.13.   Mašīnista sēdeklis

Mašīnista sēdeklis

| 1. | Mašīnista sēdekli projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka augstuma un garenvirziena pozīcijas iespējamo regulējumu diapazons. |
| --- | --- |

1.

Mašīnista sēdekli projektē un novērtē ekspluatācijas jomai, ko nosaka augstuma un garenvirziena pozīcijas iespējamo regulējumu diapazons.

| 2. | Mašīnista sēdeklim jāatbilst prasībām, kas attiecībā uz komponentiem noteiktas 4.2.9.1.5. punktā. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Mašīnista sēdeklim jāatbilst prasībām, kas attiecībā uz komponentiem noteiktas 4.2.9.1.5. punktā. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

5.3.14.   Tualešu iztukšošanas pieslēgums

Tualešu iztukšošanas pieslēgums

| 1. | Tualešu iztukšošanas pieslēgumu projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Tualešu iztukšošanas pieslēgumu projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem.

| 2. | Tualešu iztukšošanas pieslēgumam jāatbilst 4.2.11.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šīs prasības vērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Tualešu iztukšošanas pieslēgumam jāatbilst 4.2.11.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šīs prasības vērtē SIK līmenī.

5.3.15.   Pievada savienojums ūdenstvertnēm

Pievada savienojums ūdenstvertnēm

| 1. | Pievada savienojumu ūdenstvertnēm projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

1.

Pievada savienojumu ūdenstvertnēm projektē un novērtē bez tā ekspluatācijas jomas ierobežojumiem.

| 2. | Pievada savienojumam ūdenstvertnēm jāatbilst 4.2.11.5. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šīs prasības novērtē SIK līmenī. |
| --- | --- |

2.

Pievada savienojumam ūdenstvertnēm jāatbilst 4.2.11.5. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šīs prasības novērtē SIK līmenī.

6.   ATBILSTĪBAS VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN “EK” VERIFIKĀCIJA

| 1. | Atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un “EK” verifikācijas procedūru moduļi ir aprakstīti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (8). |
| --- | --- |

1.

Atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un “EK” verifikācijas procedūru moduļi ir aprakstīti Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (8).

8

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1.   Atbilstības novērtēšana

Atbilstības novērtēšana

| 1. | Direktīvas 2008/57/EK 13. panta 1. punktā un IV pielikumā noteikts, ka pirms savstarpējas izmantojamības komponenta laišanas tirgū ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, jāiesniedz “EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2008/57/EK 13. panta 1. punktā un IV pielikumā noteikts, ka pirms savstarpējas izmantojamības komponenta laišanas tirgū ražotājam vai tā pilnvarotam pārstāvim, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, jāiesniedz “EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai.

| 2. | Savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu veic saskaņā ar konkrētajam komponentam paredzēto(-ajiem) moduli(-ļiem), kas noteikts(-i) šīs SITS 6.1.2. punktā. |
| --- | --- |

2.

Savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu veic saskaņā ar konkrētajam komponentam paredzēto(-ajiem) moduli(-ļiem), kas noteikts(-i) šīs SITS 6.1.2. punktā.

6.1.2.   Moduļu piemērošana

Moduļu piemērošana

Savstarpējas izmantojamības komponentu “EK” atbilstības sertifikācijas moduļi

Savstarpējas izmantojamības komponentu “EK” atbilstības sertifikācijas moduļi

| CA modulis | Iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |
| CA1 modulis | Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana individuālās pārbaudēs |
| CA2 modulis | Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana pēc nejauši izvēlētiem intervāliem |
| CB modulis | EK tipa pārbaude |
| CC modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli |
| CD modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā |
| CF modulis | Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu |
| CH modulis | Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu |
| CH1 modulis | Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi |
| CV modulis | Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |

CA modulis

Iekšējā ražošanas kontrole

CA1 modulis

Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana individuālās pārbaudēs

CA2 modulis

Iekšējā ražošanas kontrole un produkta verificēšana pēc nejauši izvēlētiem intervāliem

CB modulis

EK tipa pārbaude

CC modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz iekšējo ražošanas kontroli

CD modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā

CF modulis

Atbilstība tipam, pamatojoties uz produkta verificēšanu

CH modulis

Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu

CH1 modulis

Atbilstība, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi

CV modulis

Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

| 1. | Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, vajadzīgā komponenta novērtēšanai izvēlas vienu no šajā tabulā norādītajiem moduļiem vai moduļu kombinācijām.













  Punkts | Novērtējamais komponents | CA modulis | CA1 vai CA2 modulis | CB + CC modulis | CB + CD modulis | CB + CF modulis | CH modulis | CH1 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.3.1. | Automātiskā centra bufera sakabe | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.2. | Neautomātiska (manuāla) gala sakabe | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.3. | Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.4. | Ritenis | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.5. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.6. | Galvenais lukturis | | X (9) | X | X | | X (9) | X |
| 5.3.7. | Gabarītlukturis | | X (9) | X | X | | X (9) | X |
| 5.3.8. | Aizmugurējais gabarītlukturis | | X (9) | X | X | | X (9) | X |
| 5.3.9. | Taures signālierīces | | X (9) | X | X | | X (9) | X |
| 5.3.10. | Pantogrāfs | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.11. | Pantogrāfa ieliktņi | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.12. | Galvenais jaudas slēdzis | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.13. | Mašīnista sēdeklis | | X (9) | | X | X | X (9) | X |
| 5.3.14. | Tualešu iztukšošanas pieslēgums | X | | X | | | X | |
| 5.3.15. | Pievada savienojums ūdenstvertnēm | X | | X | | | X | |

1.

Ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, vajadzīgā komponenta novērtēšanai izvēlas vienu no šajā tabulā norādītajiem moduļiem vai moduļu kombinācijām.

Punkts

Novērtējamais komponents

CA modulis

CA1 vai CA2 modulis

CB + CC modulis

CB + CD modulis

CB + CF modulis

CH modulis

CH1 modulis

5.3.1.

Automātiskā centra bufera sakabe

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.2.

Neautomātiska (manuāla) gala sakabe

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.3.

Buksēšanas sakabe glābšanas darbiem

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.4.

Ritenis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.5.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.6.

Galvenais lukturis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.7.

Gabarītlukturis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.8.

Aizmugurējais gabarītlukturis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.9.

Taures signālierīces

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.10.

Pantogrāfs

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.11.

Pantogrāfa ieliktņi

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.12.

Galvenais jaudas slēdzis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.13.

Mašīnista sēdeklis

X (9)

9

X

X

X (9)

9

X

5.3.14.

Tualešu iztukšošanas pieslēgums

X

X

X

5.3.15.

Pievada savienojums ūdenstvertnēm

X

X

X

| 2. | SITS 6.1.3. punktā noteikts, kādos gadījumos papildus šīs SITS 4.2. iedaļā izklāstītajām prasībām jāizmanto īpaša novērtēšanas procedūra. |
| --- | --- |

2.

SITS 6.1.3. punktā noteikts, kādos gadījumos papildus šīs SITS 4.2. iedaļā izklāstītajām prasībām jāizmanto īpaša novērtēšanas procedūra.

6.1.3.   Savstarpējas izmantojamības komponentu īpašas novērtēšanas procedūras

Savstarpējas izmantojamības komponentu īpašas novērtēšanas procedūras

6.1.3.1.   Riteņi (5.3.4. punkts)

Riteņi (5.3.4. punkts)

| 1. | Riteņa mehāniskos raksturlielumus pierāda ar mehāniskās stiprības aprēķiniem, ņemot vērā trīs slodzes gadījumus: taisns sliežu ceļš (riteņpāris centrēts), liekumi (uzmala piespiesta sliedei) un pārmiju un pārbrauktuvju šķērsošana (uzmalas iekšējās virsmas saķere ar sliedi), kā noteikts specifikācijas, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 71. rindā, 7.2.1. un 7.2.2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Riteņa mehāniskos raksturlielumus pierāda ar mehāniskās stiprības aprēķiniem, ņemot vērā trīs slodzes gadījumus: taisns sliežu ceļš (riteņpāris centrēts), liekumi (uzmala piespiesta sliedei) un pārmiju un pārbrauktuvju šķērsošana (uzmalas iekšējās virsmas saķere ar sliedi), kā noteikts specifikācijas, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 71. rindā, 7.2.1. un 7.2.2. punktā.

| 2. | Kaltiem un velmētiem riteņiem izvēles kritēriji noteikti J-1. papildinājuma 71. rindā minētās specifikācijas 7.2.3. punktā; ja aprēķinātās vērtības pārsniedz izvēles kritērijus, lai pierādītu atbilstību prasībām, jāveic stenda pārbaudes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 71. rindā minētās specifikācijas 7.3. punktā. |
| --- | --- |

2.

Kaltiem un velmētiem riteņiem izvēles kritēriji noteikti J-1. papildinājuma 71. rindā minētās specifikācijas 7.2.3. punktā; ja aprēķinātās vērtības pārsniedz izvēles kritērijus, lai pierādītu atbilstību prasībām, jāveic stenda pārbaudes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 71. rindā minētās specifikācijas 7.3. punktā.

| 3. | Citus riteņu veidus atļauts izmantot vienīgi valsts iekšējās līnijās. Šādā gadījumā izvēles kritērijus un noguruma sprieguma kritērijus nosaka valsts noteikumos. Dalībvalstis paziņo šos valsts noteikumus. |
| --- | --- |

3.

Citus riteņu veidus atļauts izmantot vienīgi valsts iekšējās līnijās. Šādā gadījumā izvēles kritērijus un noguruma sprieguma kritērijus nosaka valsts noteikumos. Dalībvalstis paziņo šos valsts noteikumus.

| 4. | Pieņēmumu par maksimālā vertikālā statiskā spēka slodzes režīmiem skaidri norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

4.

Pieņēmumu par maksimālā vertikālā statiskā spēka slodzes režīmiem skaidri norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

Termomehāniskās īpašības

Termomehāniskās īpašības

| 5. | Ja riteni izmanto vienības bremzēšanai ar klučiem, kas iedarbojas uz riteņa velšanās virsmu, riteņa termomehāniskās īpašības pierāda, ņemot vērā paredzēto maksimālo bremzēšanas enerģiju. Ritenim veic atbilstības novērtējumu saskaņā ar specifikācijas, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 71. rindā, 6. punktu, lai pārbaudītu, vai riteņa loka šķērskustība bremzēšanas procesā un atlikuma spriegumi lokā nepārsniedz pieļaujamās robežas, kas noteiktas, izmantojot noteiktos izvēles kritērijus. |
| --- | --- |

5.

Ja riteni izmanto vienības bremzēšanai ar klučiem, kas iedarbojas uz riteņa velšanās virsmu, riteņa termomehāniskās īpašības pierāda, ņemot vērā paredzēto maksimālo bremzēšanas enerģiju. Ritenim veic atbilstības novērtējumu saskaņā ar specifikācijas, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 71. rindā, 6. punktu, lai pārbaudītu, vai riteņa loka šķērskustība bremzēšanas procesā un atlikuma spriegumi lokā nepārsniedz pieļaujamās robežas, kas noteiktas, izmantojot noteiktos izvēles kritērijus.

Riteņu verifikācija

Riteņu verifikācija

| 6. | Izstrādā verificēšanas procedūru, ar ko ražošanas posmā nodrošina, ka nekādi bojājumi nevar kaitēt drošībai, ja notiek jebkādas riteņu mehānisko raksturlielumu izmaiņas.
  Verificē riteņa materiāla stiepes stiprību, riteņa velšanās virsmas cietību, izturību pret plaisāšanu, triecienizturību, materiālu īpašības un materiālu tīrību.
  Verificēšanas procedūrā nosaka partijas parauga lielumu katra atsevišķa raksturlieluma verificēšanai. |
| --- | --- |

6.

Izstrādā verificēšanas procedūru, ar ko ražošanas posmā nodrošina, ka nekādi bojājumi nevar kaitēt drošībai, ja notiek jebkādas riteņu mehānisko raksturlielumu izmaiņas.

Verificē riteņa materiāla stiepes stiprību, riteņa velšanās virsmas cietību, izturību pret plaisāšanu, triecienizturību, materiālu īpašības un materiālu tīrību.

Verificēšanas procedūrā nosaka partijas parauga lielumu katra atsevišķa raksturlieluma verificēšanai.

| 7. | Ir atļauta cita riteņu atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro riteņpāriem. Šie nosacījumi ir aprakstīti 6.2.3.7. punktā. |
| --- | --- |

7.

Ir atļauta cita riteņu atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro riteņpāriem. Šie nosacījumi ir aprakstīti 6.2.3.7. punktā.

| 8. | Inovatīva risinājuma gadījumā, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, ritenim jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu). |
| --- | --- |

8.

Inovatīva risinājuma gadījumā, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, ritenim jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu).

6.1.3.2.   Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (5.3.5. punkts)

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (5.3.5. punkts)

| 1. | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu verificē saskaņā ar metodiku, kas noteikta specifikācijas, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 72. rindā. Ja tiek norādīta atsauce uz minētās specifikācijas 6.2. punktu “Obligāto testēšanas programmu pārskats”, piemēro tikai 6.2.3. punktu, turklāt to piemēro visām RPA sistēmām. |
| --- | --- |

1.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmu verificē saskaņā ar metodiku, kas noteikta specifikācijas, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 72. rindā. Ja tiek norādīta atsauce uz minētās specifikācijas 6.2. punktu “Obligāto testēšanas programmu pārskats”, piemēro tikai 6.2.3. punktu, turklāt to piemēro visām RPA sistēmām.

| 2. | Inovatīva risinājuma gadījumā, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmai jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu). |
| --- | --- |

2.

Inovatīva risinājuma gadījumā, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēmai jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu).

6.1.3.3.   Galvenie lukturi (5.3.6. punkts)

Galvenie lukturi (5.3.6. punkts)

| 1. | Galveno lukturu krāsu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 73. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam. |
| --- | --- |

1.

Galveno lukturu krāsu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 73. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam.

| 2. | Galveno lukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 73. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam. |
| --- | --- |

2.

Galveno lukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 73. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam.

6.1.3.4.   Gabarītlukturi (5.3.7. punkts)

Gabarītlukturi (5.3.7. punkts)

| 1. | Gabarītlukturu krāsu un gabarītlukturu gaismas spektrālo sadalījumu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 74. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam. |
| --- | --- |

1.

Gabarītlukturu krāsu un gabarītlukturu gaismas spektrālo sadalījumu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 74. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam.

| 2. | Gabarītlukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 74. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam |
| --- | --- |

2.

Gabarītlukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 74. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam

6.1.3.5.   Aizmugurējie gabarītlukturi (5.3.8. punkts)

Aizmugurējie gabarītlukturi (5.3.8. punkts)

| 1. | Aizmugurējo gabarītlukturu krāsu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 75. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam. |
| --- | --- |

1.

Aizmugurējo gabarītlukturu krāsu testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 75. rindā minētās specifikācijas 6.3. punktam.

| 2. | Aizmugurējo gabarītlukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 75. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam. |
| --- | --- |

2.

Aizmugurējo gabarītlukturu gaismas intensitāti testē atbilstīgi J-1. papildinājuma 75. rindā minētās specifikācijas 6.4. punktam.

6.1.3.6.   Taures signālierīce (5.3.9. punkts)

Taures signālierīce (5.3.9. punkts)

| 1. | Brīdinājuma taures signālu toņus mēra un verificē atbilstīgi J-1. papildinājuma 76. rindā minētās specifikācijas 6. punktam. |
| --- | --- |

1.

Brīdinājuma taures signālu toņus mēra un verificē atbilstīgi J-1. papildinājuma 76. rindā minētās specifikācijas 6. punktam.

| 2. | Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņus references riteklī mēra un verificē atbilstīgi J-1. papildinājuma 76. rindā minētās specifikācijas 6. punktam. |
| --- | --- |

2.

Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņus references riteklī mēra un verificē atbilstīgi J-1. papildinājuma 76. rindā minētās specifikācijas 6. punktam.

6.1.3.7.   Pantogrāfs (5.3.10. punkts)

Pantogrāfs (5.3.10. punkts)

| 1. | Līdzstrāvas sistēmām paredzēto pantogrāfu maksimālo strāvu stāvlaikā no katra kontaktvada verificē šādos apstākļos:






  — | pantogrāfam jāsaskaras ar vienu vara kontaktvadu, |
| --- | --- | --- |

1.

Līdzstrāvas sistēmām paredzēto pantogrāfu maksimālo strāvu stāvlaikā no katra kontaktvada verificē šādos apstākļos:

—

pantogrāfam jāsaskaras ar vienu vara kontaktvadu,

| — | pantogrāfa pieliktais statiskais kontaktspēks atbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 77. rindā, |
| --- | --- |

—

pantogrāfa pieliktais statiskais kontaktspēks atbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 77. rindā,

| — | un kontaktpunkta temperatūra, kas testēšanā nepārtraukti novērota 30 minūtes, nedrīkst pārsniegt vērtības, kuras norādītas specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 78. rindā. |
| --- | --- |

—

un kontaktpunkta temperatūra, kas testēšanā nepārtraukti novērota 30 minūtes, nedrīkst pārsniegt vērtības, kuras norādītas specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 78. rindā.

| 2. | Visu pantogrāfu statisko kontaktspēku verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 79. rindā. |
| --- | --- |

2.

Visu pantogrāfu statisko kontaktspēku verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 79. rindā.

| 3. | Pantogrāfa dinamiskos raksturlielumus attiecībā uz strāvas noņemšanu novērtē ar modelēšanas metodi atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 80. rindā.
  Modelēšanu veic, izmantojot vismaz divu dažādu tipu gaisvadu kontaktlīnijas; modelēšanas dati atbilst līnijas sekcijām, kas infrastruktūras reģistrā reģistrētas kā atbilstīgas SITS (“EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2011/622/ES (10)), attiecībā uz atbilstīgo ātrumu un apgādes sistēmu līdz piedāvātā savstarpējas izmantojamības pantogrāfa konstruktīvajam ātrumam.
  Modelēšanu atļauts veikt, izmantojot tādus gaisvadu kontaktlīniju tipus, kuriem vēl tiek veikta SIK sertifikācija vai deklarācija vai deklarācija saskaņā ar Ieteikumu 2011/622/ES, ja tie atbilst pārējām ENE SITS noteiktajām prasībām. Modelētajai strāvas noņemšanas kvalitātei jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajai kvalitātei attiecībā uz pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi katrai gaisvadu kontaktlīnijai.
  Ja modelēšanas rezultāti ir pieņemami, veic dinamisko testēšanu uz vietas, izmantojot vienas no modelēšanai izmantotajām divu tipu gaisvadu kontaktlīnijām reprezentatīvu sekciju.
  Mijiedarbības raksturlielumus mēra saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 81. rindā.
  Testēto pantogrāfu uzstāda uz ritošā sastāva, kura radītais vidējais kontaktspēks nepārsniedz 4.2.8.2.9.6. punktā norādītās augstākās un zemākās robežvērtības līdz pantogrāfa konstruktīvajam ātrumam. Testēšanu veic abos brauciena virzienos.
  Pantogrāfu, kas paredzēti ekspluatēšanai 1 435 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, testi ietver sliežu ceļa sekcijas ar zemu kontaktvada piekari (t. i., no 5 līdz 5,3 m) un sliežu ceļa sekcijas ar augstu kontaktvada piekari (t. i., no 5,5 līdz 5,75 m).
  Pantogrāfu, kas paredzēti ekspluatēšanai 1 520 mm un 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, testi ietver sliežu ceļa sekcijas ar kontaktvada piekari augstumā no 6 līdz 6,3 m.
  Testus veic vismaz pie trim dažādiem pieaugošiem ātrumiem līdz testējamā pantogrāfa konstruktīvā ātruma sasniegšanai un ar konstruktīvo ātrumu.
  Divu secīgu testu ātrumu starpība nedrīkst būt lielāka par 50 km/h.
  Izmērītajai strāvas noņemšanas kvalitātei jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajai kvalitātei attiecībā uz pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību.
  Ja visiem minētajiem novērtējumiem bijuši labi rezultāti, tad uzskata, ka testētā pantogrāfa konstrukcija atbilst SITS noteiktajām prasībām attiecībā uz strāvas noņemšanas kvalitāti.
  Pantogrāfa, kam ir “EK” verifikācijas deklarācija, izmantošanai dažādas konstrukcijas ritošajos sastāvos nepieciešamie papildu testi ritošā sastāva līmenī attiecībā uz strāvas noņemšanas kvalitāti noteikti 6.2.3.20. punktā. |
| --- | --- |

3.

Pantogrāfa dinamiskos raksturlielumus attiecībā uz strāvas noņemšanu novērtē ar modelēšanas metodi atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 80. rindā.

Modelēšanu veic, izmantojot vismaz divu dažādu tipu gaisvadu kontaktlīnijas; modelēšanas dati atbilst līnijas sekcijām, kas infrastruktūras reģistrā reģistrētas kā atbilstīgas SITS (“EK” atbilstības deklarācija vai deklarācija saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2011/622/ES (10)), attiecībā uz atbilstīgo ātrumu un apgādes sistēmu līdz piedāvātā savstarpējas izmantojamības pantogrāfa konstruktīvajam ātrumam.

10

Modelēšanu atļauts veikt, izmantojot tādus gaisvadu kontaktlīniju tipus, kuriem vēl tiek veikta SIK sertifikācija vai deklarācija vai deklarācija saskaņā ar Ieteikumu 2011/622/ES, ja tie atbilst pārējām ENE SITS noteiktajām prasībām. Modelētajai strāvas noņemšanas kvalitātei jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajai kvalitātei attiecībā uz pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi katrai gaisvadu kontaktlīnijai.

Ja modelēšanas rezultāti ir pieņemami, veic dinamisko testēšanu uz vietas, izmantojot vienas no modelēšanai izmantotajām divu tipu gaisvadu kontaktlīnijām reprezentatīvu sekciju.

Mijiedarbības raksturlielumus mēra saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 81. rindā.

Testēto pantogrāfu uzstāda uz ritošā sastāva, kura radītais vidējais kontaktspēks nepārsniedz 4.2.8.2.9.6. punktā norādītās augstākās un zemākās robežvērtības līdz pantogrāfa konstruktīvajam ātrumam. Testēšanu veic abos brauciena virzienos.

Pantogrāfu, kas paredzēti ekspluatēšanai 1 435 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, testi ietver sliežu ceļa sekcijas ar zemu kontaktvada piekari (t. i., no 5 līdz 5,3 m) un sliežu ceļa sekcijas ar augstu kontaktvada piekari (t. i., no 5,5 līdz 5,75 m).

Pantogrāfu, kas paredzēti ekspluatēšanai 1 520 mm un 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmās, testi ietver sliežu ceļa sekcijas ar kontaktvada piekari augstumā no 6 līdz 6,3 m.

Testus veic vismaz pie trim dažādiem pieaugošiem ātrumiem līdz testējamā pantogrāfa konstruktīvā ātruma sasniegšanai un ar konstruktīvo ātrumu.

Divu secīgu testu ātrumu starpība nedrīkst būt lielāka par 50 km/h.

Izmērītajai strāvas noņemšanas kvalitātei jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punktā noteiktajai kvalitātei attiecībā uz pacēlumu, vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību.

Ja visiem minētajiem novērtējumiem bijuši labi rezultāti, tad uzskata, ka testētā pantogrāfa konstrukcija atbilst SITS noteiktajām prasībām attiecībā uz strāvas noņemšanas kvalitāti.

Pantogrāfa, kam ir “EK” verifikācijas deklarācija, izmantošanai dažādas konstrukcijas ritošajos sastāvos nepieciešamie papildu testi ritošā sastāva līmenī attiecībā uz strāvas noņemšanas kvalitāti noteikti 6.2.3.20. punktā.

6.1.3.8.   Ieliktņi (5.3.11. punkts)

Ieliktņi (5.3.11. punkts)

| 1. | Ieliktņus verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 82. rindā. |
| --- | --- |

1.

Ieliktņus verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 82. rindā.

| 2. | Ieliktņus, kas ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, verificē vienu reizi kopā ar pantogrāfu (skatīt 6.1.3.7. punktu) un novērtē strāvas noņemšanas kvalitāti. |
| --- | --- |

2.

Ieliktņus, kas ir pantogrāfa galvas nomaināmās daļas, verificē vienu reizi kopā ar pantogrāfu (skatīt 6.1.3.7. punktu) un novērtē strāvas noņemšanas kvalitāti.

| 3. | Ja tiek izmantots materiāls, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, ieliktnim jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu). |
| --- | --- |

3.

Ja tiek izmantots materiāls, par kuru ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi, ieliktnim jāveic piemērotības lietošanai novērtējums (CV modulis; skatīt arī 6.1.6. punktu).

6.1.4.   Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana

Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana

| 1. | Šīs SITS H papildinājumā sīkāk izklāstīti projektēšanas posmi, kuros jāveic savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo prasību izpildes novērtēšana.






  — | Projektēšanas un izstrādes posms:






  — | konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šīs SITS H papildinājumā sīkāk izklāstīti projektēšanas posmi, kuros jāveic savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo prasību izpildes novērtēšana.

—

Projektēšanas un izstrādes posms:

—

konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude,

| — | tipa tests: tests konstrukcijas verificēšanai, ja tas noteikts un kā tas noteikts 4.2. iedaļā. |
| --- | --- |

—

tipa tests: tests konstrukcijas verificēšanai, ja tas noteikts un kā tas noteikts 4.2. iedaļā.

| — | Ražošanas posms: regulārā testēšana, lai verificētu ražošanas atbilstību.
  Par regulāro testu novērtēšanu atbildīgo struktūru nosaka atkarībā no izraudzītā novērtēšanas moduļa. |
| --- | --- |

—

Ražošanas posms: regulārā testēšana, lai verificētu ražošanas atbilstību.

Par regulāro testu novērtēšanu atbildīgo struktūru nosaka atkarībā no izraudzītā novērtēšanas moduļa.

| 2. | H papildinājuma struktūra atbilst 4.2. iedaļai; savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās prasības un to novērtēšanas metodes noteiktas 5.3. iedaļā, atsaucoties uz 4.2. iedaļas attiecīgajiem punktiem; vajadzības gadījumā norādīta arī atsauce uz 6.1.3. punkta apakšpunktu. |
| --- | --- |

2.

H papildinājuma struktūra atbilst 4.2. iedaļai; savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās prasības un to novērtēšanas metodes noteiktas 5.3. iedaļā, atsaucoties uz 4.2. iedaļas attiecīgajiem punktiem; vajadzības gadījumā norādīta arī atsauce uz 6.1.3. punkta apakšpunktu.

6.1.5.   Inovatīvi risinājumi

Inovatīvi risinājumi

| 1. | Ja tiek piedāvāts savstarpējas izmantojamības komponenta inovatīvs risinājums (kā definēts 10. pantā), ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, piemēro 10. pantā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.

Ja tiek piedāvāts savstarpējas izmantojamības komponenta inovatīvs risinājums (kā definēts 10. pantā), ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, piemēro 10. pantā aprakstīto procedūru.

6.1.6.   Piemērotības lietošanai novērtēšana

Piemērotības lietošanai novērtēšana

| 1. | Piemērotības lietošanai novērtējumu saskaņā ar tipa validēšanas procedūru, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (CV modulis), var ietvert novērtēšanas procedūrā attiecībā uz šādiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, ja ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi saistībā ar piedāvāto konstrukciju:






  — | riteņi (skatīt 6.1.3.1. punktu), |
| --- | --- | --- |

1.

Piemērotības lietošanai novērtējumu saskaņā ar tipa validēšanas procedūru, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (CV modulis), var ietvert novērtēšanas procedūrā attiecībā uz šādiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, ja ražotājs nav guvis pietiekamu pieredzi saistībā ar piedāvāto konstrukciju:

—

riteņi (skatīt 6.1.3.1. punktu),

| — | riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (skatīt 6.1.3.2. punktu), |
| --- | --- |

—

riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (skatīt 6.1.3.2. punktu),

| — | ieliktņi (skatīt 6.1.3.8. punktu). |
| --- | --- |

—

ieliktņi (skatīt 6.1.3.8. punktu).

| 2. | Pirms ekspluatācijas testa, lai sertificētu komponenta konstrukciju, izmanto piemērotu moduli (CB vai CH1). |
| --- | --- |

2.

Pirms ekspluatācijas testa, lai sertificētu komponenta konstrukciju, izmanto piemērotu moduli (CB vai CH1).

| 3. | Ekspluatācijas testus veic pēc priekšlikuma, ko iesniedzis ražotājs, kurš vienojies ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu par ieguldījumu šādā novērtējumā. |
| --- | --- |

3.

Ekspluatācijas testus veic pēc priekšlikuma, ko iesniedzis ražotājs, kurš vienojies ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu par ieguldījumu šādā novērtējumā.

6.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma

Ritošā sastāva apakšsistēma

6.2.1.   “EK” verifikācija (vispārīgi noteikumi)

“EK” verifikācija (vispārīgi noteikumi)

| 1. | Ritošā sastāva apakšsistēmai piemērojamās “EK” verifikācijas procedūras ir izklāstītas Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā un VI pielikumā. |
| --- | --- |

1.

Ritošā sastāva apakšsistēmai piemērojamās “EK” verifikācijas procedūras ir izklāstītas Direktīvas 2008/57/EK 18. pantā un VI pielikumā.

| 2. | Ritošā sastāva vienības “EK” verifikācijas procedūru īsteno saskaņā ar šīs SITS 6.2.2. punktā noteikto(-ajiem) moduli(-ļiem). |
| --- | --- |

2.

Ritošā sastāva vienības “EK” verifikācijas procedūru īsteno saskaņā ar šīs SITS 6.2.2. punktā noteikto(-ajiem) moduli(-ļiem).

| 3. | Ja pieteikuma iesniedzējs lūdzis veikt pirmā posma novērtējumu, kas aptver projektēšanas posmu vai projektēšanas un ražošanas posmu, viņa izraudzītā paziņotā iestāde izdod paziņojumu par pagaidu verifikāciju (turpmāk – ISV) un izstrādā EK apakšsistēmu atbilstības starpposma deklarāciju. |
| --- | --- |

3.

Ja pieteikuma iesniedzējs lūdzis veikt pirmā posma novērtējumu, kas aptver projektēšanas posmu vai projektēšanas un ražošanas posmu, viņa izraudzītā paziņotā iestāde izdod paziņojumu par pagaidu verifikāciju (turpmāk – ISV) un izstrādā EK apakšsistēmu atbilstības starpposma deklarāciju.

ISV

6.2.2.   Moduļu piemērošana

Moduļu piemērošana

Apakšsistēmu “EK” verifikācijas moduļi

Apakšsistēmu “EK” verifikācijas moduļi

| SB modulis | EK tipa pārbaude |
| --- | --- |
| SD modulis | “EK” verifikācija, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā |
| SF modulis | “EK” verifikācija, pamatojoties uz produkta verificēšanu |
| SH1 modulis | “EK” verifikācija, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi |

SB modulis

EK tipa pārbaude

SD modulis

“EK” verifikācija, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā

SF modulis

“EK” verifikācija, pamatojoties uz produkta verificēšanu

SH1 modulis

“EK” verifikācija, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi

| 1. | Pieteikuma iesniedzējam katrai attiecīgajai apakšsistēmai (vai apakšsistēmas daļai) jāizvēlas viena no šīm moduļu kombinācijām:
  (SB + SD) vai (SB + SF), vai (SH1).
  Novērtējumu veic saskaņā ar izraudzīto moduļu kombināciju. |
| --- | --- |

1.

Pieteikuma iesniedzējam katrai attiecīgajai apakšsistēmai (vai apakšsistēmas daļai) jāizvēlas viena no šīm moduļu kombinācijām:

(SB + SD) vai (SB + SF), vai (SH1).

Novērtējumu veic saskaņā ar izraudzīto moduļu kombināciju.

| 2. | Ja vairākās “EK” verifikācijās (piemēram, saskaņā ar vairākām SITS, kuras attiecas uz vienu un to pašu apakšsistēmu) paredzēta verifikācija, kas pamatota uz vienu un to pašu ražošanas procesa novērtējumu (SD vai SF modulis), ir pieļaujams apvienot vairākus SB moduļa novērtējumus ar vienu ražošanas procesa novērtējuma moduli (SD vai SF). Tādā gadījumā projektēšanas un izstrādes posmiem ISV izdod, pamatojoties uz SB moduli. |
| --- | --- |

2.

Ja vairākās “EK” verifikācijās (piemēram, saskaņā ar vairākām SITS, kuras attiecas uz vienu un to pašu apakšsistēmu) paredzēta verifikācija, kas pamatota uz vienu un to pašu ražošanas procesa novērtējumu (SD vai SF modulis), ir pieļaujams apvienot vairākus SB moduļa novērtējumus ar vienu ražošanas procesa novērtējuma moduli (SD vai SF). Tādā gadījumā projektēšanas un izstrādes posmiem ISV izdod, pamatojoties uz SB moduli.

ISV

| 3. | Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāta derīgumu norāda saskaņā ar šīs SITS 7.1.3. punktu ““EK” verifikācijas noteikumi” attiecībā uz B posmu. |
| --- | --- |

3.

Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāta derīgumu norāda saskaņā ar šīs SITS 7.1.3. punktu ““EK” verifikācijas noteikumi” attiecībā uz B posmu.

| 4. | SITS 6.2.3. punktā noteikts, kādos gadījumos papildus šīs SITS 4.2. iedaļā izklāstītajām prasībām jāizmanto īpaša novērtēšanas procedūra. |
| --- | --- |

4.

SITS 6.2.3. punktā noteikts, kādos gadījumos papildus šīs SITS 4.2. iedaļā izklāstītajām prasībām jāizmanto īpaša novērtēšanas procedūra.

6.2.3.   Apakšsistēmu īpašas novērtēšanas procedūras

Apakšsistēmu īpašas novērtēšanas procedūras

6.2.3.1.   Slodzes režīmi un masas raksturojumi (4.2.2.10. punkts)

Slodzes režīmi un masas raksturojumi (4.2.2.10. punkts)

| 1. | Masas raksturojumus mēra slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā”, izņemot patērējamos materiālus, uz ko tas neattiecas (piemēram, ir pieņemama “pašmasa”). |
| --- | --- |

1.

Masas raksturojumus mēra slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā”, izņemot patērējamos materiālus, uz ko tas neattiecas (piemēram, ir pieņemama “pašmasa”).

| 2. | Pārējos slodzes režīmus atļauts noteikt ar aprēķiniem. |
| --- | --- |

2.

Pārējos slodzes režīmus atļauts noteikt ar aprēķiniem.

| 3. | Ja riteklis ir atzīts par atbilstīgu konkrētam tipam (saskaņā ar šīs SITS 6.2.2. un 7.1.3. punktu):






  — | ritekļa kopējā svērtā masa slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā” nedrīkst par vairāk nekā 3 % pārsniegt šim tipam deklarēto ritekļa kopējo masu, kas norādīta “EK” verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā un 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā, |
| --- | --- | --- |

3.

Ja riteklis ir atzīts par atbilstīgu konkrētam tipam (saskaņā ar šīs SITS 6.2.2. un 7.1.3. punktu):

—

ritekļa kopējā svērtā masa slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā” nedrīkst par vairāk nekā 3 % pārsniegt šim tipam deklarēto ritekļa kopējo masu, kas norādīta “EK” verifikācijas tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā un 4.2.12. punktā aprakstītajā tehniskajā dokumentācijā,

| — | turklāt vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku masa uz asi slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” nedrīkst par vairāk nekā 4 % pārsniegt deklarēto masu uz asi tai pašā slodzes režīmā. |
| --- | --- |

—

turklāt vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku masa uz asi slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” nedrīkst par vairāk nekā 4 % pārsniegt deklarēto masu uz asi tai pašā slodzes režīmā.

6.2.3.2.   Riteņa slodze (4.2.3.2.2. punkts)

Riteņa slodze (4.2.3.2.2. punkts)

| 1. | Riteņa slodzi mēra, ņemot vērā slodzes režīmu “konstrukcijas masa darba režīmā” (ar to pašu izņēmumu, kā norādīts iepriekš 6.2.3.1. punktā). |
| --- | --- |

1.

Riteņa slodzi mēra, ņemot vērā slodzes režīmu “konstrukcijas masa darba režīmā” (ar to pašu izņēmumu, kā norādīts iepriekš 6.2.3.1. punktā).

6.2.3.3.   Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa (4.2.3.4.1. punkts)

Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa (4.2.3.4.1. punkts)

| 1. | Atbilstību apliecina saskaņā ar vienu no metodēm, kas noteiktas specifikācijā, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 83. rindā, ar grozījumiem, kas izdarīti ar J-2. papildinājuma 2. rindā minēto tehnisko dokumentu. |
| --- | --- |

1.

Atbilstību apliecina saskaņā ar vienu no metodēm, kas noteiktas specifikācijā, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 83. rindā, ar grozījumiem, kas izdarīti ar J-2. papildinājuma 2. rindā minēto tehnisko dokumentu.

| 2. | Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 520 mm sistēmā, ir atļautas alternatīvas atbilstības novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

2.

Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 520 mm sistēmā, ir atļautas alternatīvas atbilstības novērtēšanas metodes.

6.2.3.4.   Gaitas dinamiskie parametri – tehniskās prasības (4.2.3.4.2.A punkts)

Gaitas dinamiskie parametri – tehniskās prasības (4.2.3.4.2.A punkts)

| 1. | Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 435 mm vai 1 524 mm, vai 1 668 mm sistēmā, atbilstību apliecina saskaņā ar J-1. papildinājuma 84. rindā minētās specifikācijas 5. punktu. |
| --- | --- |

1.

Vienībām, kas paredzētas ekspluatēšanai 1 435 mm vai 1 524 mm, vai 1 668 mm sistēmā, atbilstību apliecina saskaņā ar J-1. papildinājuma 84. rindā minētās specifikācijas 5. punktu.

SITS 4.2.3.4.2.1. un 4.2.3.4.2.2. punktā minētos parametrus novērtē, izmantojot kritērijus, kas noteikti specifikācijā, uz kuru atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 84. rindā.

J-1. papildinājuma 84. rindā minētajā specifikācijā paredzētos atbilstības nosacījumus groza saskaņā ar J-2. papildinājuma 2. rindā minēto tehnisko dokumentu.

6.2.3.5.   Atbilstības novērtējums attiecībā uz drošības prasībām

Atbilstības novērtējums attiecībā uz drošības prasībām

Atbilstību 4.2. punktā noteiktajām drošības prasībām apliecina, kā aprakstīts turpmāk.

| 1. | Šī novērtējumā jomā ir tikai ritošā sastāva konstrukcija, ņemot vērā to, ka ekspluatācija, testēšana un tehniskā apkope tiek veiktas saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja definētajiem noteikumiem (kā aprakstīts tehniskajā dokumentācijā).

  Piezīmes







  — | Nosakot prasības par testēšanu un tehnisko apkopi, pieteikuma iesniedzējam jāņem vērā obligātais drošības līmenis (atbilstība); atbilstības pierādīšanā iekļauj arī prasības par testēšanu un tehnisko apkopi. |
| --- | --- | --- |

1.

Šī novērtējumā jomā ir tikai ritošā sastāva konstrukcija, ņemot vērā to, ka ekspluatācija, testēšana un tehniskā apkope tiek veiktas saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja definētajiem noteikumiem (kā aprakstīts tehniskajā dokumentācijā).

Piezīmes

Piezīmes

—

Nosakot prasības par testēšanu un tehnisko apkopi, pieteikuma iesniedzējam jāņem vērā obligātais drošības līmenis (atbilstība); atbilstības pierādīšanā iekļauj arī prasības par testēšanu un tehnisko apkopi.

| — | Pārējās apakšsistēmas un cilvēkfaktori (kļūdas) nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

—

Pārējās apakšsistēmas un cilvēkfaktori (kļūdas) nav jāņem vērā.

| 2. | Visi pieņēmumi, kas izmantoti, lai izstrādātu uzdevuma profilu, skaidri jādokumentē pierādījumos. |
| --- | --- |

2.

Visi pieņēmumi, kas izmantoti, lai izstrādātu uzdevuma profilu, skaidri jādokumentē pierādījumos.

| 3. | Atbilstību 4.2.3.4.2., 4.2.4.2.2., 4.2.5.3.5., 4.2.5.5.8. un 4.2.5.5.9. punktā noteiktajām drošības prasībām attiecībā uz bīstamu atteiču scenāriju smaguma/seku pakāpi pierāda, izmantojot vienu no divām turpmāk nosauktajām metodēm:






  1) | saskaņota riska pieņemamības kritērija piemērošana attiecībā uz 4.2. punktā noteikto smagumu (piemēram, “letāli gadījumi” avārijas bremzēšanas scenārijā).
  Pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties izmantot šo metodi ar nosacījumu, ka ir pieejams saskaņots riska pieņemamības kritērijs, kas noteikts kopīgā drošības metodē riska novērtēšanai (KDMRN) un tās grozījumos (Komisijas Regula (EK) Nr. 352/2009 (11)).
  Pieteikuma iesniedzējs atbilstību saskaņotajam kritērijam pierāda, piemērojot KDMRN I pielikuma 3. punktu. Pierādījumus var balstīt uz šādiem principiem (un to kombinācijām): līdzība references sistēmai(-ām), prakses kodeksu piemērošana un riska precīza noteikšana (piemēram, varbūtīguma pieeja).
  Pieteikuma iesniedzējs izraugās iestādi, kas novērtē tā sniegto pierādījumu. Šo uzdevumu veic vai nu paziņotā iestāde, kas atbild par ritošā sastāva apakšsistēmas verificēšanu, vai KDMRN dotajai definīcijai atbilstīga novērtēšanas iestāde.
  Visas dalībvalstis atzīst šo pierādījumu; vai |
| --- | --- | --- |

3.

Atbilstību 4.2.3.4.2., 4.2.4.2.2., 4.2.5.3.5., 4.2.5.5.8. un 4.2.5.5.9. punktā noteiktajām drošības prasībām attiecībā uz bīstamu atteiču scenāriju smaguma/seku pakāpi pierāda, izmantojot vienu no divām turpmāk nosauktajām metodēm:

1)

saskaņota riska pieņemamības kritērija piemērošana attiecībā uz 4.2. punktā noteikto smagumu (piemēram, “letāli gadījumi” avārijas bremzēšanas scenārijā).

Pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties izmantot šo metodi ar nosacījumu, ka ir pieejams saskaņots riska pieņemamības kritērijs, kas noteikts kopīgā drošības metodē riska novērtēšanai (KDMRN) un tās grozījumos (Komisijas Regula (EK) Nr. 352/2009 (11)).

11

Pieteikuma iesniedzējs atbilstību saskaņotajam kritērijam pierāda, piemērojot KDMRN I pielikuma 3. punktu. Pierādījumus var balstīt uz šādiem principiem (un to kombinācijām): līdzība references sistēmai(-ām), prakses kodeksu piemērošana un riska precīza noteikšana (piemēram, varbūtīguma pieeja).

Pieteikuma iesniedzējs izraugās iestādi, kas novērtē tā sniegto pierādījumu. Šo uzdevumu veic vai nu paziņotā iestāde, kas atbild par ritošā sastāva apakšsistēmas verificēšanu, vai KDMRN dotajai definīcijai atbilstīga novērtēšanas iestāde.

Visas dalībvalstis atzīst šo pierādījumu; vai

| 2) | riska noteikšana un novērtēšana saskaņā ar KDMRN, lai noteiktu riska pieņemamības kritēriju, ko izmantos, un pierādītu atbilstību šim kritērijam.
  Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā gadījumā izvēlēties šo metodi.
  Pieteikuma iesniedzējs norāda KDMRN dotajai definīcijai atbilstīgu novērtēšanas iestādi, kas novērtē tā iesniegtos pierādījumus.
  Iesniedz drošības novērtējuma ziņojumu saskaņā ar KDMRN un tās grozījumu prasībām.
  Attiecīgās dalībvalsts iestādei, kas atbild par drošību, jāņem vērā drošības novērtējuma ziņojums, kā noteikts KDMRN I pielikuma 2.5.6. iedaļā un 15. panta 2. punktā.
  Ja ritekļu nodošanai ekspluatācijā vajadzīgas papildu atļaujas, attiecībā uz drošības novērtējuma ziņojuma atzīšanu citās dalībvalstīs piemēro KDMRN 15. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

2)

riska noteikšana un novērtēšana saskaņā ar KDMRN, lai noteiktu riska pieņemamības kritēriju, ko izmantos, un pierādītu atbilstību šim kritērijam.

Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā gadījumā izvēlēties šo metodi.

Pieteikuma iesniedzējs norāda KDMRN dotajai definīcijai atbilstīgu novērtēšanas iestādi, kas novērtē tā iesniegtos pierādījumus.

Iesniedz drošības novērtējuma ziņojumu saskaņā ar KDMRN un tās grozījumu prasībām.

Attiecīgās dalībvalsts iestādei, kas atbild par drošību, jāņem vērā drošības novērtējuma ziņojums, kā noteikts KDMRN I pielikuma 2.5.6. iedaļā un 15. panta 2. punktā.

Ja ritekļu nodošanai ekspluatācijā vajadzīgas papildu atļaujas, attiecībā uz drošības novērtējuma ziņojuma atzīšanu citās dalībvalstīs piemēro KDMRN 15. panta 5. punktu.

| 4. | Attiecībā uz visiem SITS punktiem, kas uzskaitīti iepriekš 3. apakšpunktā, attiecīgajos dokumentos, kurus pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai (piemēram, “EK” sertifikātā, ko izdod paziņotā iestāde, vai drošības novērtējuma ziņojumā), skaidri norāda “izmantoto metodi” (1. vai 2. metode). 2. metodes gadījumā norāda arī “izmantoto riska pieņemamības kritēriju”. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz visiem SITS punktiem, kas uzskaitīti iepriekš 3. apakšpunktā, attiecīgajos dokumentos, kurus pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai (piemēram, “EK” sertifikātā, ko izdod paziņotā iestāde, vai drošības novērtējuma ziņojumā), skaidri norāda “izmantoto metodi” (1. vai 2. metode). 2. metodes gadījumā norāda arī “izmantoto riska pieņemamības kritēriju”.

6.2.3.6.   Jaunu riteņu profilu projektētās vērtības (4.2.3.4.3.1. punkts)

Jaunu riteņu profilu projektētās vērtības (4.2.3.4.3.1. punkts)

| 1. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 435 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām (SR izmērs, 4.2.3.5.2.1. punkts, 1. attēls) izvēlas tādus, lai tad, kad projektētais riteņpāris tiek kombinēts ar katru no reprezentatīvajiem sliežu ceļa parametriem, kā noteikts turpmāk 12. tabulā, nodrošinātu, ka netiek pārsniegtas turpmāk 11. tabulā noteiktās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.
  Ekvivalentā koniskuma novērtēšana ir izklāstīta J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

  11. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības








  Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h) | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības | Testēšanas apstākļi
  (skatīt 12. tabulu) |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 60 | N/P | N/P |
| > 60 un < 190 | 0,30 | Visi |
| ≥ 190 un ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| > 230 un ≤ 280 | 0,20 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| > 280 un ≤ 300 | 0,10 | 1, 3, 5 un 6 |
| > 300 | 0,10 | 1 un 3 |

1.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 435 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām (SR izmērs, 4.2.3.5.2.1. punkts, 1. attēls) izvēlas tādus, lai tad, kad projektētais riteņpāris tiek kombinēts ar katru no reprezentatīvajiem sliežu ceļa parametriem, kā noteikts turpmāk 12. tabulā, nodrošinātu, ka netiek pārsniegtas turpmāk 11. tabulā noteiktās ekvivalentā koniskuma robežvērtības.

Ekvivalentā koniskuma novērtēšana ir izklāstīta J-2. papildinājuma 2. rindā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

11. tabula

11. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h)

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības

Testēšanas apstākļi

(skatīt 12. tabulu)

≤ 60

N/P

N/P

> 60 un < 190

0,30

Visi

≥ 190 un ≤ 230

0,25

1, 2, 3, 4, 5 un 6

> 230 un ≤ 280

0,20

1, 2, 3, 4, 5 un 6

> 280 un ≤ 300

0,10

1, 3, 5 un 6

> 300

0,10

1 un 3

12. tabula

12. tabula

Tīklam reprezentatīvi sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā

Tīklam reprezentatīvi sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā

| Testēšanas apstākļi Nr. | Sliedes galviņas profils | Sliežu sānslīpums | Sliežu ceļa platums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 435 mm |
| 2 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/40 | 1 435 mm |
| 3 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 437 mm |
| 4 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/40 | 1 437 mm |
| 5 | Sliedes sekcija 60 E2 | 1/40 | 1 435 mm |
| 6 | Sliedes sekcija 60 E2 | 1/40 | 1 437 mm |
| 7 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/20 | 1 435 mm |
| 8 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/40 | 1 435 mm |
| 9 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/20 | 1 437 mm |
| 10 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/40 | 1 437 mm |

Testēšanas apstākļi Nr.

Sliedes galviņas profils

Sliežu sānslīpums

Sliežu ceļa platums

1

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 435 mm

2

Sliedes sekcija 60 E1

1/40

1 435 mm

3

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 437 mm

4

Sliedes sekcija 60 E1

1/40

1 437 mm

5

Sliedes sekcija 60 E2

1/40

1 435 mm

6

Sliedes sekcija 60 E2

1/40

1 437 mm

7

Sliedes sekcija 54 E1

1/20

1 435 mm

8

Sliedes sekcija 54 E1

1/40

1 435 mm

9

Sliedes sekcija 54 E1

1/20

1 437 mm

10

Sliedes sekcija 54 E1

1/40

1 437 mm

Uzskata, ka šā punkta prasības ir izpildītas, ja riteņpāriem ir nenodiluši S1002 vai GV 1/40 profili, kā noteikts J-1. papildinājuma 86. rindā minētajā specifikācijā, ar attālumu starp aktīvajām virsmām no 1 420 mm līdz 1 426 mm.

| 2. | Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām izvēlas ar turpmāk uzskaitītajām vērtībām.

  13. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības








  Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h) | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības | Testēšanas apstākļi
  (skatīt 14. tabulu) |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 60 | N/P | N/P |
| > 60 un ≤ 190 | 0,30 | 1, 2, 3, 4, 5 un 6 |
| > 190 un ≤ 230 | 0,25 | 1, 2, 3 un 4 |
| > 230 un ≤ 280 | 0,20 | 1, 2, 3 un 4 |
| > 280 un ≤ 300 | 0,10 | 3, 4, 7 un 8 |
| > 300 | 0,10 | 7 un 8 |

2.

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, riteņu profilu un attālumu starp riteņu aktīvajām virsmām izvēlas ar turpmāk uzskaitītajām vērtībām.

13. tabula

13. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h)

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības

Testēšanas apstākļi

(skatīt 14. tabulu)

≤ 60

N/P

N/P

> 60 un ≤ 190

0,30

1, 2, 3, 4, 5 un 6

> 190 un ≤ 230

0,25

1, 2, 3 un 4

> 230 un ≤ 280

0,20

1, 2, 3 un 4

> 280 un ≤ 300

0,10

3, 4, 7 un 8

> 300

0,10

7 un 8

14. tabula

14. tabula

Sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā.

Sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā.

| Testēšanas apstākļi Nr. | Sliedes galviņas profils | Sliežu sānslīpums | Sliežu ceļa platums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/40 | 1 524 mm |
| 2 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/40 | 1 526 mm |
| 3 | Sliedes sekcija 60 E2 | 1/40 | 1 524 mm |
| 4 | Sliedes sekcija 60 E2 | 1/40 | 1 526 mm |
| 5 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/40 | 1 524 mm |
| 6 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/40 | 1 526 mm |
| 7 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 524 mm |
| 8 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 526 mm |

Testēšanas apstākļi Nr.

Sliedes galviņas profils

Sliežu sānslīpums

Sliežu ceļa platums

1

Sliedes sekcija 60 E1

1/40

1 524 mm

2

Sliedes sekcija 60 E1

1/40

1 526 mm

3

Sliedes sekcija 60 E2

1/40

1 524 mm

4

Sliedes sekcija 60 E2

1/40

1 526 mm

5

Sliedes sekcija 54 E1

1/40

1 524 mm

6

Sliedes sekcija 54 E1

1/40

1 526 mm

7

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 524 mm

8

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 526 mm

Uzskata, ka šā punkta prasības ir izpildītas, ja riteņpāriem ir nenodiluši S1002 vai GV 1/40 profili, kā noteikts J-1. papildinājuma 86. rindā minētajā specifikācijā, ar 1 510 mm attālumu starp aktīvajām virsmām.

| 3. | Veicot testu ar modelēšanas metodi uz reprezentatīvā sliežu ceļa ar projektēto riteņpāri un turpmāk 16. tabulā norādītajos apstākļos, vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, ekvivalentā koniskuma robežvērtības nedrīkst pārsniegt 15. tabulā noteiktās vērtības.

  15. tabula


  Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības








  Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h) | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības | Testēšanas apstākļi
  (skatīt 16. tabulu) |
| --- | --- | --- | --- |
| ≤ 60 | N/P | N/P |
| > 60 un < 190 | 0,30 | Visi |
| ≥ 190 un ≤ 230 | 0,25 | 1 un 2 |
| > 230 un ≤ 280 | 0,20 | 1 un 2 |
| > 280 un ≤ 300 | 0,10 | 1 un 2 |
| > 300 | 0,10 | 1 un 2 |

3.

Veicot testu ar modelēšanas metodi uz reprezentatīvā sliežu ceļa ar projektēto riteņpāri un turpmāk 16. tabulā norādītajos apstākļos, vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, ekvivalentā koniskuma robežvērtības nedrīkst pārsniegt 15. tabulā noteiktās vērtības.

15. tabula

15. tabula

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ekvivalentā koniskuma projektētās robežvērtības

Ritekļa maksimālais ekspluatācijas ātrums (km/h)

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības

Testēšanas apstākļi

(skatīt 16. tabulu)

≤ 60

N/P

N/P

> 60 un < 190

0,30

Visi

≥ 190 un ≤ 230

0,25

1 un 2

> 230 un ≤ 280

0,20

1 un 2

> 280 un ≤ 300

0,10

1 un 2

> 300

0,10

1 un 2

16. tabula

16. tabula

Sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā.

Sliežu ceļa apstākļi ekvivalentā koniskuma testēšanai. Visas sliežu sekcijas ir noteiktas J-1. papildinājuma 85. rindā minētajā specifikācijā.

| Testa apstākļi Nr. | Sliedes galviņas profils | Sliežu sānslīpums | Sliežu ceļa platums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 668 mm |
| 2 | Sliedes sekcija 60 E1 | 1/20 | 1 670 mm |
| 3 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/20 | 1 668 mm |
| 4 | Sliedes sekcija 54 E1 | 1/20 | 1 670 mm |

Testa apstākļi Nr.

Sliedes galviņas profils

Sliežu sānslīpums

Sliežu ceļa platums

1

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 668 mm

2

Sliedes sekcija 60 E1

1/20

1 670 mm

3

Sliedes sekcija 54 E1

1/20

1 668 mm

4

Sliedes sekcija 54 E1

1/20

1 670 mm

Uzskata, ka šā punkta prasības ir izpildītas, ja riteņpāriem ir nenodiluši S1002 vai GV 1/40 profili, kā noteikts J-1. papildinājuma 86. rindā minētajā specifikācijā, ar attālumu starp aktīvajām virsmām no 1 653 mm līdz 1 659 mm.

6.2.3.7.   Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi (4.2.3.5.2.1. punkts)

Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi (4.2.3.5.2.1. punkts)

Riteņpāris

Riteņpāris

| 1. | Mezgla atbilstību pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 87. rindā minēto specifikāciju, kurā noteiktas aksiālā spēka robežvērtības, un uz attiecīgajiem verifikācijas testiem. |
| --- | --- |

1.

Mezgla atbilstību pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 87. rindā minēto specifikāciju, kurā noteiktas aksiālā spēka robežvērtības, un uz attiecīgajiem verifikācijas testiem.

Asis

Asis

| 2. | Ass mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumu atbilstību pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 88. rindā minētās specifikācijas 4., 5. un 6. punktu attiecībā uz bezpiedziņas asīm vai J-1. papildinājuma 89. rindā minētās specifikācijas 4., 5. un 6. punktu attiecībā uz dzenošajām asīm.
  Pieļaujamā sprieguma izvēles kritēriji ir noteikti J-1. papildinājuma 88. rindā minētās specifikācijas 7. punktā attiecībā uz bezpiedziņas asīm vai J-1. papildinājuma 89. rindā minētās specifikācijas 7. punktā attiecībā uz dzenošajām asīm. |
| --- | --- |

2.

Ass mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumu atbilstību pierāda, pamatojoties uz J-1. papildinājuma 88. rindā minētās specifikācijas 4., 5. un 6. punktu attiecībā uz bezpiedziņas asīm vai J-1. papildinājuma 89. rindā minētās specifikācijas 4., 5. un 6. punktu attiecībā uz dzenošajām asīm.

Pieļaujamā sprieguma izvēles kritēriji ir noteikti J-1. papildinājuma 88. rindā minētās specifikācijas 7. punktā attiecībā uz bezpiedziņas asīm vai J-1. papildinājuma 89. rindā minētās specifikācijas 7. punktā attiecībā uz dzenošajām asīm.

| 3. | Pieņēmumu par slodzes režīmiem aprēķinu veikšanai skaidri norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

3.

Pieņēmumu par slodzes režīmiem aprēķinu veikšanai skaidri norāda šīs SITS 4.2.12. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā.

Asu verifikācija

Asu verifikācija

| 4. | Izstrādā verificēšanas procedūru, ar ko ražošanas posmā nodrošina, ka nekādi bojājumi nevar kaitēt drošībai, ja notiek jebkādas asu mehānisko raksturlielumu izmaiņas. |
| --- | --- |

4.

Izstrādā verificēšanas procedūru, ar ko ražošanas posmā nodrošina, ka nekādi bojājumi nevar kaitēt drošībai, ja notiek jebkādas asu mehānisko raksturlielumu izmaiņas.

| 5. | Verificē ass materiāla stiepes stiprību, triecienizturību, virsmas integritāti, materiālu īpašības un materiālu tīrību.
  Verificēšanas procedūrā nosaka partijas parauga lielumu katra atsevišķa raksturlieluma verificēšanai. |
| --- | --- |

5.

Verificē ass materiāla stiepes stiprību, triecienizturību, virsmas integritāti, materiālu īpašības un materiālu tīrību.

Verificēšanas procedūrā nosaka partijas parauga lielumu katra atsevišķa raksturlieluma verificēšanai.

Ass bukses/gultņi

Ass bukses/gultņi

| 6. | Ritgultņa mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumu atbilstību pierāda saskaņā ar J-1. papildinājuma 90. rindā minēto specifikāciju. |
| --- | --- |

6.

Ritgultņa mehāniskās izturības un noguruma raksturlielumu atbilstību pierāda saskaņā ar J-1. papildinājuma 90. rindā minēto specifikāciju.

| 7. | Cita atbilstības novērtēšanas metode, kas piemērojama riteņpāriem, asīm un riteņiem gadījumos, kad EN standartos nav ietverts piedāvātais tehniskais risinājums
  Ir atļauts izmantot citus standartus, ja EN standartos nav ietverts piedāvātais tehniskais risinājums. Tādā gadījumā paziņotā iestāde verificē, vai izraudzītie standarti ietilpst tehniski saskaņotā standartu kopumā, kas piemērojams riteņpāru projektēšanai, konstrukcijai un testēšanai un kurā paredzētas īpašas prasības attiecībā uz riteņpāri, riteņiem, asīm un asu gultņiem, kuras aptver:






  — | riteņpāru mezglus, |
| --- | --- | --- |

7.

Cita atbilstības novērtēšanas metode, kas piemērojama riteņpāriem, asīm un riteņiem gadījumos, kad EN standartos nav ietverts piedāvātais tehniskais risinājums

Ir atļauts izmantot citus standartus, ja EN standartos nav ietverts piedāvātais tehniskais risinājums. Tādā gadījumā paziņotā iestāde verificē, vai izraudzītie standarti ietilpst tehniski saskaņotā standartu kopumā, kas piemērojams riteņpāru projektēšanai, konstrukcijai un testēšanai un kurā paredzētas īpašas prasības attiecībā uz riteņpāri, riteņiem, asīm un asu gultņiem, kuras aptver:

—

riteņpāru mezglus,

| — | mehānisko izturību, |
| --- | --- |

—

mehānisko izturību,

| — | noguruma raksturlielumus, |
| --- | --- |

—

noguruma raksturlielumus,

| — | pieļaujamā sprieguma robežvērtības, |
| --- | --- |

—

pieļaujamā sprieguma robežvērtības,

| — | termomehāniskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

—

termomehāniskos raksturlielumus.

Iepriekš minētā pierādījuma ietvaros drīkst atsaukties vienīgi uz publiskotiem standartiem.

| 8. | Īpašs gadījums, kas attiecas uz riteņpāriem, asīm un asu buksēm/gultņiem, kuri ražoti saskaņā ar esošu konstrukciju
  Tādu produktu gadījumā, kas ražoti saskaņā ar konstrukciju, kura tikusi izstrādāta un jau tikusi izmantota produktu laišanai tirgū pirms šiem produktiem piemērojamās SITS stāšanās spēkā, pieteikuma iesniedzējs var atkāpties no iepriekš minētās atbilstības novērtēšanas procedūras un atbilstību šīs SITS prasībām var pierādīt, atsaucoties uz iepriekšējo pieteikumu ietvaros veiktu konstrukcijas pārskatīšanu un tipa pārbaudi līdzvērtīgos apstākļos. Šo pierādījumu dokumentē un uzskata, ka tas nodrošina tādu pašu pierādījuma līmeni, kādu sniedz SB modulis vai konstrukcijas pārbaude atbilstīgi SH1 modulim. |
| --- | --- |

8.

Īpašs gadījums, kas attiecas uz riteņpāriem, asīm un asu buksēm/gultņiem, kuri ražoti saskaņā ar esošu konstrukciju

Tādu produktu gadījumā, kas ražoti saskaņā ar konstrukciju, kura tikusi izstrādāta un jau tikusi izmantota produktu laišanai tirgū pirms šiem produktiem piemērojamās SITS stāšanās spēkā, pieteikuma iesniedzējs var atkāpties no iepriekš minētās atbilstības novērtēšanas procedūras un atbilstību šīs SITS prasībām var pierādīt, atsaucoties uz iepriekšējo pieteikumu ietvaros veiktu konstrukcijas pārskatīšanu un tipa pārbaudi līdzvērtīgos apstākļos. Šo pierādījumu dokumentē un uzskata, ka tas nodrošina tādu pašu pierādījuma līmeni, kādu sniedz SB modulis vai konstrukcijas pārbaude atbilstīgi SH1 modulim.

6.2.3.8.   Avārijas bremzēšana (4.2.4.5.2. punkts)

Avārijas bremzēšana (4.2.4.5.2. punkts)

| 1. | Testējamā bremzēšanas veiktspēja ir bremzēšanas ceļš atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 91. rindā. Palēninājumu novērtē pēc bremzēšanas ceļa garuma. |
| --- | --- |

1.

Testējamā bremzēšanas veiktspēja ir bremzēšanas ceļš atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 91. rindā. Palēninājumu novērtē pēc bremzēšanas ceļa garuma.

| 2. | Testēšanu veic uz sausām sliedēm pie šāda sākotnējā ātruma (ja tas ir mazāks par maksimālo konstruktīvo ātrumu): 30 km/h, 100 km/h, 120 km/h, 140 km/h, 160 km/h, 200 km/h; posmos, kas nepārsniedz 40 km/h, sākot no 200 km/h līdz vienības maksimālajam konstruktīvajam ātrumam. |
| --- | --- |

2.

Testēšanu veic uz sausām sliedēm pie šāda sākotnējā ātruma (ja tas ir mazāks par maksimālo konstruktīvo ātrumu): 30 km/h, 100 km/h, 120 km/h, 140 km/h, 160 km/h, 200 km/h; posmos, kas nepārsniedz 40 km/h, sākot no 200 km/h līdz vienības maksimālajam konstruktīvajam ātrumam.

| 3. | Testēšanu veic vienības slodzes režīmos “konstrukcijas masa darba režīmā”, “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” un “maksimālā bremzēšanas slodze” (kā noteikts 4.2.2.10. un 4.2.4.5.2. punktā).
  Ja divi no iepriekš minētajiem slodzes režīmiem rada līdzīgus bremžu testēšanas apstākļus saskaņā ar attiecīgajiem EN standartiem vai normatīvajiem dokumentiem, ir atļauts samazināt testēšanas apstākļu skaitu no 3 līdz 2. |
| --- | --- |

3.

Testēšanu veic vienības slodzes režīmos “konstrukcijas masa darba režīmā”, “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības” un “maksimālā bremzēšanas slodze” (kā noteikts 4.2.2.10. un 4.2.4.5.2. punktā).

Ja divi no iepriekš minētajiem slodzes režīmiem rada līdzīgus bremžu testēšanas apstākļus saskaņā ar attiecīgajiem EN standartiem vai normatīvajiem dokumentiem, ir atļauts samazināt testēšanas apstākļu skaitu no 3 līdz 2.

| 4. | Testēšanas rezultātu novērtēšanai izmanto metodiku, kurā ņem vērā šādus aspektus:






  — | izejas datu korekcija, |
| --- | --- | --- |

4.

Testēšanas rezultātu novērtēšanai izmanto metodiku, kurā ņem vērā šādus aspektus:

—

izejas datu korekcija,

| — | testēšanas atkārtojamība, proti, testēšanas rezultātu validācijai testēšanu atkārto vairākas reizes; novērtē testēšanas rezultātu un standartnovirzes absolūto starpību. |
| --- | --- |

—

testēšanas atkārtojamība, proti, testēšanas rezultātu validācijai testēšanu atkārto vairākas reizes; novērtē testēšanas rezultātu un standartnovirzes absolūto starpību.

6.2.3.9.   Darba bremzēšana (4.2.4.5.3. punkts)

Darba bremzēšana (4.2.4.5.3. punkts)

| 1. | Testējamā maksimālā darba bremzēšanas veiktspēja ir bremzēšanas ceļš atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 92. rindā. Palēninājumu novērtē pēc bremzēšanas ceļa garuma. |
| --- | --- |

1.

Testējamā maksimālā darba bremzēšanas veiktspēja ir bremzēšanas ceļš atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 92. rindā. Palēninājumu novērtē pēc bremzēšanas ceļa garuma.

| 2. | Testēšanu veic uz sausām sliedēm pie sākotnējā ātruma, kas ir vienāds ar vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu, kādā no 4.2.4.5.2. punktā definētajiem slodzes režīmiem. |
| --- | --- |

2.

Testēšanu veic uz sausām sliedēm pie sākotnējā ātruma, kas ir vienāds ar vienības maksimālo konstruktīvo ātrumu, kādā no 4.2.4.5.2. punktā definētajiem slodzes režīmiem.

| 3. | Testēšanas rezultātu novērtēšanai izmanto metodiku, kurā ņem vērā šādus aspektus:






  — | izejas datu korekciju, |
| --- | --- | --- |

3.

Testēšanas rezultātu novērtēšanai izmanto metodiku, kurā ņem vērā šādus aspektus:

—

izejas datu korekciju,

| — | testēšanas atkārtojamību, proti, testēšanas rezultātu validācijai testēšanu atkārto vairākas reizes; novērtē testēšanas rezultātu un standartnovirzes absolūto starpību. |
| --- | --- |

—

testēšanas atkārtojamību, proti, testēšanas rezultātu validācijai testēšanu atkārto vairākas reizes; novērtē testēšanas rezultātu un standartnovirzes absolūto starpību.

6.2.3.10.   Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (4.2.4.6.2. punkts)

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (4.2.4.6.2. punkts)

| 1. | Ja vienība ir aprīkota ar RPA, vienībā integrētas RPA sistēmas veiktspējas (bremzēšanas ceļa maksimālais pagarinājums, salīdzinot ar bremzēšanas ceļa garumu uz sausām sliedēm) validācijai jāveic vienības testēšana sliktos saķeres apstākļos saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 93. rindā. |
| --- | --- |

1.

Ja vienība ir aprīkota ar RPA, vienībā integrētas RPA sistēmas veiktspējas (bremzēšanas ceļa maksimālais pagarinājums, salīdzinot ar bremzēšanas ceļa garumu uz sausām sliedēm) validācijai jāveic vienības testēšana sliktos saķeres apstākļos saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 93. rindā.

6.2.3.11.   Sanitārās sistēmas (4.2.5.1. punkts)

Sanitārās sistēmas (4.2.5.1. punkts)

| 1. | Ja sanitārā sistēma pieļauj šķidrumu izvadīšanu apkārtējā vidē (piemēram, uz sliežu ceļa), atbilstības novērtēšanu var veikt, pamatojoties uz iepriekšējiem ekspluatācijas testiem, ja ir ievēroti šādi noteikumi:






  — | ekspluatācijas testu rezultāti iegūti ar tādu tipu iekārtām, kurās izmanto identisku notekūdeņu attīrīšanas metodi, |
| --- | --- | --- |

1.

Ja sanitārā sistēma pieļauj šķidrumu izvadīšanu apkārtējā vidē (piemēram, uz sliežu ceļa), atbilstības novērtēšanu var veikt, pamatojoties uz iepriekšējiem ekspluatācijas testiem, ja ir ievēroti šādi noteikumi:

—

ekspluatācijas testu rezultāti iegūti ar tādu tipu iekārtām, kurās izmanto identisku notekūdeņu attīrīšanas metodi,

| — | testēšana veikta apstākļos, kas līdzīgi apstākļiem, kādos paredzēts ekspluatēt novērtējamo vienību; jāņem vērā notekūdeņu apjoms, vides apstākļi, kā arī citi parametri, kuri varētu ietekmēt attīrīšanas procesa ātrumu un efektivitāti. |
| --- | --- |

—

testēšana veikta apstākļos, kas līdzīgi apstākļiem, kādos paredzēts ekspluatēt novērtējamo vienību; jāņem vērā notekūdeņu apjoms, vides apstākļi, kā arī citi parametri, kuri varētu ietekmēt attīrīšanas procesa ātrumu un efektivitāti.

Ja nav piemērotu ekspluatācijas testu rezultātu, jāveic tipa testēšana.

6.2.3.12.   Gaisa kvalitāte iekštelpās (4.2.5.8. un 4.2.9.1.7. punkts)

Gaisa kvalitāte iekštelpās (4.2.5.8. un 4.2.9.1.7. punkts)

| 1. | CO2 līmeņa atbilstību atļauts novērtēt, aprēķinot svaiga gaisa ieplūdes apjomu, pieņemot, ka āra gaisa CO2 saturs ir 400 ppm un ka viens pasažieris stundā izdala 32 gramus CO2. Iespējamo pasažieru skaitu aprēķina atbilstīgi pasažieru skaitam šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajā slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības”. |
| --- | --- |

1.

CO2 līmeņa atbilstību atļauts novērtēt, aprēķinot svaiga gaisa ieplūdes apjomu, pieņemot, ka āra gaisa CO2 saturs ir 400 ppm un ka viens pasažieris stundā izdala 32 gramus CO2. Iespējamo pasažieru skaitu aprēķina atbilstīgi pasažieru skaitam šīs SITS 4.2.2.10. punktā noteiktajā slodzes režīmā “konstrukcijas masa pie normālas lietderīgās kravnesības”.

2

2

2

6.2.3.13.   Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales (4.2.6.2.1. punkts)

Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales (4.2.6.2.1. punkts)

| 1. | Atbilstību novērtē, pamatojoties uz vispusīgu testu rezultātiem, kurus iegūst uz taisna sliežu ceļa. Vertikālais attālums starp sliežu galviņas augšas līmeni un apkārtējās zemes līmeni līdz 3 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas nepārsniedz 0,50–1,5 m zem sliežu galviņas augšas līmeņa. U2σ vērtības ir maksimālo izrietošo gaisa ātrumu 2σ ticamības intervāla augšējā robeža horizontālā plaknē iepriekš norādītajos mērījumu punktos. Vērtības iegūst vismaz no 20 neatkarīgiem un salīdzināmiem testa paraugiem tāda vēja ātruma gadījumā, kas mazāks par vai vienāds ar 2 m/s.
  U2σ izsaka kā:
  U2σ = Ū + 2σ
  kur: | Ū ir visu gaisa ātruma mērījumu Ui vidējā vērtība i vilcienu pabraukšanai garām, ja i ≥ 20; |
| --- | --- | --- |

1.

Atbilstību novērtē, pamatojoties uz vispusīgu testu rezultātiem, kurus iegūst uz taisna sliežu ceļa. Vertikālais attālums starp sliežu galviņas augšas līmeni un apkārtējās zemes līmeni līdz 3 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas nepārsniedz 0,50–1,5 m zem sliežu galviņas augšas līmeņa. U2σ vērtības ir maksimālo izrietošo gaisa ātrumu 2σ ticamības intervāla augšējā robeža horizontālā plaknē iepriekš norādītajos mērījumu punktos. Vērtības iegūst vismaz no 20 neatkarīgiem un salīdzināmiem testa paraugiem tāda vēja ātruma gadījumā, kas mazāks par vai vienāds ar 2 m/s.

2σ

U2σ izsaka kā:

2σ

U2σ = Ū + 2σ

2σ

kur:

Ū ir visu gaisa ātruma mērījumu Ui vidējā vērtība i vilcienu pabraukšanai garām, ja i ≥ 20;

i

| | σ ir visu gaisa ātruma mērījumu Ui standartnovirze i vilcienu pabraukšanai garām, ja i ≥ 20. |
| --- | --- |

σ ir visu gaisa ātruma mērījumu Ui standartnovirze i vilcienu pabraukšanai garām, ja i ≥ 20.

i

| 2. | Mērījumi ietver laikposmu, kas sākas 4 sekundes pirms pirmās ass pabraukšanas garām un turpinās līdz brīdim, kad paiet 10 sekundes pēc pēdējās ass pabraukšanas garām.
  Testējamā vilciena ātrums vtr,test.
  Vtr,test = vtr,ref vai
  vtr,test = 250 km/h vai vtr,max atkarībā no tā, kas ir mazāks.
  Vismaz 50 % no vilcienu pabraukšanām garām jābūt ± 5 % diapazonā no vtr,test, un visām vilcienu pabraukšanām garām jābūt ± 10 % diapazonā no vtr,test. |
| --- | --- |

2.

Mērījumi ietver laikposmu, kas sākas 4 sekundes pirms pirmās ass pabraukšanas garām un turpinās līdz brīdim, kad paiet 10 sekundes pēc pēdējās ass pabraukšanas garām.

Testējamā vilciena ātrums vtr,test.

Vtr,test = vtr,ref vai

vtr,test = 250 km/h vai vtr,max atkarībā no tā, kas ir mazāks.

Vismaz 50 % no vilcienu pabraukšanām garām jābūt ± 5 % diapazonā no vtr,test, un visām vilcienu pabraukšanām garām jābūt ± 10 % diapazonā no vtr,test.

tr,test

tr,test

| 3. | Datu turpmākā apstrādē izmanto visus derīgos mērījumus.
  Visus Um,i mērījumus koriģē:
  Ui = Um,i * vtr,ref/vtr,i

  kur vtr,i ir vilciena ātrums testa posmā i un vtr,ref ir references vilciena ātrums. |
| --- | --- |

3.

Datu turpmākā apstrādē izmanto visus derīgos mērījumus.

Visus Um,i mērījumus koriģē:

m,i

Ui = Um,i * vtr,ref/vtr,i

i

m,i

tr,ref

tr,i

kur vtr,i ir vilciena ātrums testa posmā i un vtr,ref ir references vilciena ātrums.

tr,i

tr,ref

| 4. | Testa veikšanas vietā nedrīkst būt nekādu priekšmetu, kas nodrošina patvērumu no vilciena radītās gaisa plūsmas. |
| --- | --- |

4.

Testa veikšanas vietā nedrīkst būt nekādu priekšmetu, kas nodrošina patvērumu no vilciena radītās gaisa plūsmas.

| 5. | Meteoroloģiskajiem apstākļiem testēšanas laikā jāatbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 94. rindā. |
| --- | --- |

5.

Meteoroloģiskajiem apstākļiem testēšanas laikā jāatbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 94. rindā.

| 6. | Sensoriem, precizitātei, derīgo datu atlasei un datu apstrādei jāatbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 94. rindā. |
| --- | --- |

6.

Sensoriem, precizitātei, derīgo datu atlasei un datu apstrādei jāatbilst specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 94. rindā.

6.2.3.14.   Vilciena galvas radītais spiediena vilnis (4.2.6.2.2. punkts)

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis (4.2.6.2.2. punkts)

| 1. | Atbilstību novērtē, pamatojoties uz vispusīgu testu rezultātiem apstākļos, kas noteikti J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.5.2. punktā. Atbilstības novērtēšanai var izmantot arī vai nu J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.3. punktā izklāstīto validēto plūsmu dinamikas datorizēto (CFD) modelēšanas metodi, vai kā alternatīvu atbilstības novērtējumu ir atļauts izmantot modelēšanu ar kustīgiem objektiem, kā noteikts J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.4.3. punktā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstību novērtē, pamatojoties uz vispusīgu testu rezultātiem apstākļos, kas noteikti J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.5.2. punktā. Atbilstības novērtēšanai var izmantot arī vai nu J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.3. punktā izklāstīto validēto plūsmu dinamikas datorizēto (CFD) modelēšanas metodi, vai kā alternatīvu atbilstības novērtējumu ir atļauts izmantot modelēšanu ar kustīgiem objektiem, kā noteikts J-1. papildinājuma 95. rindā minētās specifikācijas 5.4.3. punktā.

CFD

6.2.3.15.   Maksimālās spiediena svārstības tuneļos (4.2.6.2.3. punkts)

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos (4.2.6.2.3. punkts)

| 1. | Atbilstību pierāda, pamatojoties uz vispusīgiem testiem, kurus veic, ar references ātrumu vai ar lielāku ātrumu braucot pa tuneli, kura šķērsgriezuma laukums ir pēc iespējas tuvāks references gadījumam. Pāreju uz references nosacījumiem veic ar validētu simulācijas programmatūru. |
| --- | --- |

1.

Atbilstību pierāda, pamatojoties uz vispusīgiem testiem, kurus veic, ar references ātrumu vai ar lielāku ātrumu braucot pa tuneli, kura šķērsgriezuma laukums ir pēc iespējas tuvāks references gadījumam. Pāreju uz references nosacījumiem veic ar validētu simulācijas programmatūru.

| 2. | Novērtējot visa vilciena vai vilciena sekciju atbilstību, novērtējumu veic ar maksimālo vilciena vai sakabinātu vilciena sekciju garumu līdz 400 m. |
| --- | --- |

2.

Novērtējot visa vilciena vai vilciena sekciju atbilstību, novērtējumu veic ar maksimālo vilciena vai sakabinātu vilciena sekciju garumu līdz 400 m.

| 3. | Novērtējot lokomotīvju vai vadības vagonu atbilstību, novērtējums pamatojas uz diviem patvaļīgi izraudzītiem vilciena sastāviem ar minimālo garumu 150 m, vienu ņemot ar vadošo lokomotīvi vai vadības vagonu (lai pārbaudītu ΔpN) un otru – ar lokomotīvi vai vadības vagonu aizmugurē (lai pārbaudītu ΔpT). ΔpFr ir noteikts 1 250 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 400 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h). |
| --- | --- |

3.

Novērtējot lokomotīvju vai vadības vagonu atbilstību, novērtējums pamatojas uz diviem patvaļīgi izraudzītiem vilciena sastāviem ar minimālo garumu 150 m, vienu ņemot ar vadošo lokomotīvi vai vadības vagonu (lai pārbaudītu ΔpN) un otru – ar lokomotīvi vai vadības vagonu aizmugurē (lai pārbaudītu ΔpT). ΔpFr ir noteikts 1 250 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 400 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h).

| 4. | Novērtējot tikai vagonu atbilstību, novērtējumu izdara, pamatojoties uz vienu 400 m garu vilcienu.
  ΔpN ir noteikts 1 750 Pa un ΔpT – 700 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 600 Pa un 1 100 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h). |
| --- | --- |

4.

Novērtējot tikai vagonu atbilstību, novērtējumu izdara, pamatojoties uz vienu 400 m garu vilcienu.

ΔpN ir noteikts 1 750 Pa un ΔpT – 700 Pa (vilcieniem ar vtr,max < 250 km/h) vai 1 600 Pa un 1 100 Pa (vilcieniem ar vtr,max ≥ 250 km/h).

| 5. | Informāciju par attālumu xp starp ieejas portālu un mērījuma vietu, ΔpFr, ΔpN un ΔpT definīcijas, minimālo tuneļa garumu un papildu informāciju par raksturīgās spiediena variācijas atvasināšanu skatīt specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 96. rindā. |
| --- | --- |

5.

Informāciju par attālumu xp starp ieejas portālu un mērījuma vietu, ΔpFr, ΔpN un ΔpT definīcijas, minimālo tuneļa garumu un papildu informāciju par raksturīgās spiediena variācijas atvasināšanu skatīt specifikācijā, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 96. rindā.

| 6. | Spiediena izmaiņas augstuma izmaiņu dēļ starp ieejas un izejas vietu tunelī novērtējumā neņem vērā. |
| --- | --- |

6.

Spiediena izmaiņas augstuma izmaiņu dēļ starp ieejas un izejas vietu tunelī novērtējumā neņem vērā.

6.2.3.16.   Sānvējš (4.2.6.2.4. punkts)

Sānvējš (4.2.6.2.4. punkts)

| 1. | Atbilstības novērtējums ir pilnībā noteikts 4.2.6.2.4. punktā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstības novērtējums ir pilnībā noteikts 4.2.6.2.4. punktā.

6.2.3.17.   Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņi (4.2.7.2.2. punkts)

Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņi (4.2.7.2.2. punkts)

| 1. | Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņus mēra un verificē atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 97. rindā. |
| --- | --- |

1.

Brīdinājuma taures skaņas spiediena līmeņus mēra un verificē atbilstīgi specifikācijai, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 97. rindā.

6.2.3.18.   Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas (4.2.8.2.4. punkts)

Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas (4.2.8.2.4. punkts)

| 1. | Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 98. rindā minēto specifikāciju. |
| --- | --- |

1.

Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 98. rindā minēto specifikāciju.

6.2.3.19.   Jaudas koeficients (4.2.8.2.6. punkts)

Jaudas koeficients (4.2.8.2.6. punkts)

| 1. | Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 99. rindā minēto specifikāciju. |
| --- | --- |

1.

Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar J-1. papildinājuma 99. rindā minēto specifikāciju.

6.2.3.20.   Strāvas noņemšanas dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts)

Strāvas noņemšanas dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts)

| 1. | Ja uz ritošā sastāva vienības, kas novērtēta atbilstīgi LOC un PAS SITS, uzstādīts pantogrāfs, kuram ir “EK” deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību vai piemērotību lietošanai, līdz vienības konstruktīvā ātruma robežai veic dinamisko testēšanu, lai saskaņā ar J-1. papildinājuma 100. rindā minēto specifikāciju izmērītu vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību. |
| --- | --- |

1.

Ja uz ritošā sastāva vienības, kas novērtēta atbilstīgi LOC un PAS SITS, uzstādīts pantogrāfs, kuram ir “EK” deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību vai piemērotību lietošanai, līdz vienības konstruktīvā ātruma robežai veic dinamisko testēšanu, lai saskaņā ar J-1. papildinājuma 100. rindā minēto specifikāciju izmērītu vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību.

LOC

PAS

| 2. | Vienībai, ko paredzēts ekspluatēt 1 435 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, katru uzstādīto pantogrāfu testē abos brauciena virzienos, un šajos testos iekļauj sliežu ceļu sekcijas ar zemu kontaktvada piekari (t. i., no 5 līdz 5,3 m) un sliežu ceļu sekcijas ar augstu kontaktvada piekari (t. i., no 5,5 līdz 5,75 m).
  Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 520 mm un 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, testos ietver sliežu ceļu sekcijas ar kontaktvada piekari augstumā no 6 līdz 6,3 m. |
| --- | --- |

2.

Vienībai, ko paredzēts ekspluatēt 1 435 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, katru uzstādīto pantogrāfu testē abos brauciena virzienos, un šajos testos iekļauj sliežu ceļu sekcijas ar zemu kontaktvada piekari (t. i., no 5 līdz 5,3 m) un sliežu ceļu sekcijas ar augstu kontaktvada piekari (t. i., no 5,5 līdz 5,75 m).

Vienībām, ko paredzēts ekspluatēt 1 520 mm un 1 524 mm sliežu ceļa platuma sistēmā, testos ietver sliežu ceļu sekcijas ar kontaktvada piekari augstumā no 6 līdz 6,3 m.

| 3. | Testus veic vismaz pie trim dažādiem pieaugošiem ātrumiem, līdz sasniegts testējamās vienības konstruktīvais ātrums, kā arī pie konstruktīvā ātruma. Divu secīgu testu ātrumu starpība nedrīkst būt lielāka par 50 km/h. |
| --- | --- |

3.

Testus veic vismaz pie trim dažādiem pieaugošiem ātrumiem, līdz sasniegts testējamās vienības konstruktīvais ātrums, kā arī pie konstruktīvā ātruma. Divu secīgu testu ātrumu starpība nedrīkst būt lielāka par 50 km/h.

| 4. | Testēšanas laikā katrai energoapgādes sistēmai statisko kontaktspēku koriģē 4.2.8.2.9.5. punktā noteiktajā diapazonā. |
| --- | --- |

4.

Testēšanas laikā katrai energoapgādes sistēmai statisko kontaktspēku koriģē 4.2.8.2.9.5. punktā noteiktajā diapazonā.

| 5. | Mērījumu rezultātiem jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punkta prasībām attiecībā uz vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību. |
| --- | --- |

5.

Mērījumu rezultātiem jāatbilst 4.2.8.2.9.6. punkta prasībām attiecībā uz vidējo kontaktspēku un standartnovirzi vai dzirksteļošanas procentuālo attiecību.

6.2.3.21.   Pantogrāfu izvietojums (4.2.8.2.9.7. punkts)

Pantogrāfu izvietojums (4.2.8.2.9.7. punkts)

| 1. | Strāvas noņemšanas dinamisko īpašību raksturlielumus verificē, kā minēts iepriekš 6.2.3.20. punktā. |
| --- | --- |

1.

Strāvas noņemšanas dinamisko īpašību raksturlielumus verificē, kā minēts iepriekš 6.2.3.20. punktā.

6.2.3.22.   Vējstikls (4.2.9.2. punkts)

Vējstikls (4.2.9.2. punkts)

| 1. | Vējstikla raksturlielumus verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 101. rindā. |
| --- | --- |

1.

Vējstikla raksturlielumus verificē saskaņā ar specifikāciju, uz ko atsauce izdarīta J-1. papildinājuma 101. rindā.

6.2.3.23.   Ugunsgrēka atklāšanas sistēmas (4.2.10.3.2. punkts)

Ugunsgrēka atklāšanas sistēmas (4.2.10.3.2. punkts)

| 1. | SITS 4.2.10.3.2. punkta 1. apakšpunktā noteikto prasību uzskata par izpildītu, pārliecinoties, ka ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsgrēka atklāšanas sistēmu šādās zonās:






  — | slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums, |
| --- | --- | --- |

1.

SITS 4.2.10.3.2. punkta 1. apakšpunktā noteikto prasību uzskata par izpildītu, pārliecinoties, ka ritošais sastāvs ir aprīkots ar ugunsgrēka atklāšanas sistēmu šādās zonās:

—

slēgtā vai neslēgtā tehniskajā nodalījumā vai skapī, kurā atrodas elektrobarošanas līnija un/vai vilces jaudas aprīkojums,

| — | tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju, |
| --- | --- |

—

tehniskajā zonā ar iekšdedzes dzinēju,

| — | guļamvagonos un guļamkupejās, arī to apkalpes nodalījumos un to tuvumā esošās ejās, un to tuvumā esošā iekšdedzes apsildes aprīkojumā. |
| --- | --- |

—

guļamvagonos un guļamkupejās, arī to apkalpes nodalījumos un to tuvumā esošās ejās, un to tuvumā esošā iekšdedzes apsildes aprīkojumā.

6.2.4.   Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana

Projektēšanas posmi, kuros jāveic novērtēšana

| 1. | Šīs SITS H papildinājumā ir sīki izklāstīts, kurā projektēšanas posmā veic novērtējumu.






  — | Projektēšanas un izstrādes posms:






  — | konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šīs SITS H papildinājumā ir sīki izklāstīts, kurā projektēšanas posmā veic novērtējumu.

—

Projektēšanas un izstrādes posms:

—

konstrukcijas pārskatīšana un/vai konstrukcijas pārbaude,

| — | tipa tests: tests konstrukcijas verificēšanai, ja tas noteikts un kā tas noteikts 4.2. iedaļā. |
| --- | --- |

—

tipa tests: tests konstrukcijas verificēšanai, ja tas noteikts un kā tas noteikts 4.2. iedaļā.

| — | Ražošanas posms: regulārā testēšana, lai verificētu ražošanas atbilstību.
  Par regulāro testu novērtēšanu atbildīgo struktūru nosaka atkarībā no izraudzītā novērtēšanas moduļa. |
| --- | --- |

—

Ražošanas posms: regulārā testēšana, lai verificētu ražošanas atbilstību.

Par regulāro testu novērtēšanu atbildīgo struktūru nosaka atkarībā no izraudzītā novērtēšanas moduļa.

| 2. | H papildinājuma struktūra atbilst 4.2. iedaļai, kurā noteiktas ritošā sastāva apakšsistēmai piemērojamās prasības un to novērtēšanas metodes; vajadzības gadījumā norādīta arī atsauce uz 6.2.2.2. punkta apakšpunktu.
  Īpaši tādos gadījumos, kad H papildinājumā norādīta tipa pārbaude, testēšanas apstākļu un prasību noteikšanai ņem vērā 4.2. iedaļu. |
| --- | --- |

2.

H papildinājuma struktūra atbilst 4.2. iedaļai, kurā noteiktas ritošā sastāva apakšsistēmai piemērojamās prasības un to novērtēšanas metodes; vajadzības gadījumā norādīta arī atsauce uz 6.2.2.2. punkta apakšpunktu.

Īpaši tādos gadījumos, kad H papildinājumā norādīta tipa pārbaude, testēšanas apstākļu un prasību noteikšanai ņem vērā 4.2. iedaļu.

| 3. | Ja vairākās “EK” verifikācijās (piemēram, saskaņā ar vairākām SITS, kuras attiecas uz vienu un to pašu apakšsistēmu) paredzēta verifikācija, kas pamatota uz vienu un to pašu ražošanas procesa novērtējumu (SD vai SF modulis), ir pieļaujams apvienot vairākus SB moduļa novērtējumus ar vienu ražošanas procesa novērtējuma moduli (SD vai SF). Tādā gadījumā projektēšanas un izstrādes posmiem ISV izdod, pamatojoties uz SB moduli. |
| --- | --- |

3.

Ja vairākās “EK” verifikācijās (piemēram, saskaņā ar vairākām SITS, kuras attiecas uz vienu un to pašu apakšsistēmu) paredzēta verifikācija, kas pamatota uz vienu un to pašu ražošanas procesa novērtējumu (SD vai SF modulis), ir pieļaujams apvienot vairākus SB moduļa novērtējumus ar vienu ražošanas procesa novērtējuma moduli (SD vai SF). Tādā gadījumā projektēšanas un izstrādes posmiem ISV izdod, pamatojoties uz SB moduli.

ISV

| 4. | Ja izmanto SB moduli, “EK” apakšsistēmu atbilstības starpposma deklarācijas derīgumu norāda saskaņā ar šīs SITS 7.1.3. punktā ““EK” verifikācijas noteikumi” izvirzītajiem noteikumiem attiecībā uz B posmu. |
| --- | --- |

4.

Ja izmanto SB moduli, “EK” apakšsistēmu atbilstības starpposma deklarācijas derīgumu norāda saskaņā ar šīs SITS 7.1.3. punktā ““EK” verifikācijas noteikumi” izvirzītajiem noteikumiem attiecībā uz B posmu.

6.2.5.   Inovatīvi risinājumi

Inovatīvi risinājumi

| 1. | Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums (kā noteikts 10. pantā) ritošā sastāva apakšsistēmai, pieteikuma iesniedzējs piemēro 10. panta aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

1.

Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums (kā noteikts 10. pantā) ritošā sastāva apakšsistēmai, pieteikuma iesniedzējs piemēro 10. panta aprakstīto procedūru.

6.2.6.   Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācijas novērtēšana

Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācijas novērtēšana

| 1. | Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā noteikts, ka paziņotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kurā iekļauti visi nepieciešamie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā noteikts, ka paziņotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kurā iekļauti visi nepieciešamie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti.

| 2. | Paziņotā iestāde tikai pārliecinās, ka ir iesniegti šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. Paziņotajai iestādei nav jāverificē informācija, ko satur iesniegtie dokumenti. |
| --- | --- |

2.

Paziņotā iestāde tikai pārliecinās, ka ir iesniegti šīs SITS 4.2.12. punktā noteiktie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. Paziņotajai iestādei nav jāverificē informācija, ko satur iesniegtie dokumenti.

6.2.7.   Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana

Vispārējai ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana

| 1. | Novērtējot vispārējai ekspluatācijai paredzētas jaunas, modernizētas vai atjaunotas vienības atbilstību šai SITS (saskaņā ar 4.1.2. punktu), dažu šajā SITS noteikto prasību novērtēšanā jāizmanto references vilciens. Šī prasība minēta 4.2. iedaļas attiecīgajos noteikumos. Tāpat dažas no šīs SITS prasībām attiecībā uz vilciena līmeni nav iespējams novērtēt vienības līmenī; šie gadījumi saistībā ar attiecīgajām prasībām ir izklāstīti šīs SITS 4.2. iedaļā. |
| --- | --- |

1.

Novērtējot vispārējai ekspluatācijai paredzētas jaunas, modernizētas vai atjaunotas vienības atbilstību šai SITS (saskaņā ar 4.1.2. punktu), dažu šajā SITS noteikto prasību novērtēšanā jāizmanto references vilciens. Šī prasība minēta 4.2. iedaļas attiecīgajos noteikumos. Tāpat dažas no šīs SITS prasībām attiecībā uz vilciena līmeni nav iespējams novērtēt vienības līmenī; šie gadījumi saistībā ar attiecīgajām prasībām ir izklāstīti šīs SITS 4.2. iedaļā.

| 2. | Paziņotā iestāde neveic lietojuma jomas verifikāciju attiecībā uz ritošā sastāva tipu, kas, sakabināts ar novērtējamo vienību, nodrošina vilciena atbilstību šai SITS. |
| --- | --- |

2.

Paziņotā iestāde neveic lietojuma jomas verifikāciju attiecībā uz ritošā sastāva tipu, kas, sakabināts ar novērtējamo vienību, nodrošina vilciena atbilstību šai SITS.

| 3. | Pēc tam, kad šāda vienība ir saņēmusi ekspluatācijas atļauju, par tās izmantošanu (SITS atbilstīgā vai neatbilstīgā) vilciena formējumā atbild dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, ievērojot OPE SITS 4.2.2.5. punkta noteikumus (vilciena formējums). |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad šāda vienība ir saņēmusi ekspluatācijas atļauju, par tās izmantošanu (SITS atbilstīgā vai neatbilstīgā) vilciena formējumā atbild dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, ievērojot OPE SITS 4.2.2.5. punkta noteikumus (vilciena formējums).

OPE

6.2.8.   Iepriekš noteiktos formējumos ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana

Iepriekš noteiktos formējumos ekspluatācijai paredzētu vienību novērtēšana

| 1. | Ja (saskaņā ar 4.1.2. nodaļu) novērtē jaunu, modernizētu vai atjaunotu vienību, ko paredzēts iekļaut iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), “EK” verifikācijas sertifikātā norāda formējumu(-us), uz ko attiecas šis novērtējums: ar novērtējamo vienību sakabināta ritošā sastāva tipu, ritekļu skaitu formējumā(-os) un ritekļu izvietojumu formējumā(-os), kas nodrošinās vilciena formējuma atbilstību šai SITS. |
| --- | --- |

1.

Ja (saskaņā ar 4.1.2. nodaļu) novērtē jaunu, modernizētu vai atjaunotu vienību, ko paredzēts iekļaut iepriekš noteiktā(-os) formējumā(-os), “EK” verifikācijas sertifikātā norāda formējumu(-us), uz ko attiecas šis novērtējums: ar novērtējamo vienību sakabināta ritošā sastāva tipu, ritekļu skaitu formējumā(-os) un ritekļu izvietojumu formējumā(-os), kas nodrošinās vilciena formējuma atbilstību šai SITS.

| 2. | SITS noteiktās prasības vilciena līmenī novērtē, izmantojot references vilciena formējumu, ja šajā SITS tāds noteikts. |
| --- | --- |

2.

SITS noteiktās prasības vilciena līmenī novērtē, izmantojot references vilciena formējumu, ja šajā SITS tāds noteikts.

| 3. | Pēc tam, kad šāda vienība ir saņēmusi ekspluatācijas atļauju, to var sakabināt ar citām vienībām, lai izveidotu “EK” verifikācijas sertifikātā minētos formējumus. |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad šāda vienība ir saņēmusi ekspluatācijas atļauju, to var sakabināt ar citām vienībām, lai izveidotu “EK” verifikācijas sertifikātā minētos formējumus.

6.2.9.   Īpašs gadījums – esošā pastāvīgā formējumā iekļaušanai paredzētu vienību novērtēšana

Īpašs gadījums – esošā pastāvīgā formējumā iekļaušanai paredzētu vienību novērtēšana

6.2.9.1.   Konteksts

Konteksts

| 1. | Šo īpašo novērtēšanas gadījumu piemēro tad, ja jāaizvieto ekspluatācijā nodota pastāvīga formējuma daļa.
  Turpmāk tekstā raksturoti divi gadījumi, kas atkarīgi no pastāvīgā formējuma statusa SITS kontekstā.
  Pastāvīgā formējuma daļa, kurai veic novērtējumu, turpmāk tekstā tiek dēvēta par “vienību”. |
| --- | --- |

1.

Šo īpašo novērtēšanas gadījumu piemēro tad, ja jāaizvieto ekspluatācijā nodota pastāvīga formējuma daļa.

Turpmāk tekstā raksturoti divi gadījumi, kas atkarīgi no pastāvīgā formējuma statusa SITS kontekstā.

Pastāvīgā formējuma daļa, kurai veic novērtējumu, turpmāk tekstā tiek dēvēta par “vienību”.

6.2.9.2.   SITS atbilstīgs pastāvīgs formējums

SITS atbilstīgs pastāvīgs formējums

| 1. | Ja atbilstību šai SITS novērtē jaunai, modernizētai vai atjaunotai vienībai, kuru paredzēts iekļaut esošā pastāvīgā formējumā, un ja esošajam pastāvīgajam formējumam ir derīgs “EK” verifikācijas sertifikāts, vērtē vienīgi esošā pastāvīgā formējuma jaunās daļas atbilstību šai SITS, lai atjauninātu esošā pastāvīgā formējuma sertifikātu, ko uzskata par atjaunotu (skatīt arī 7.1.2.2. punktu). |
| --- | --- |

1.

Ja atbilstību šai SITS novērtē jaunai, modernizētai vai atjaunotai vienībai, kuru paredzēts iekļaut esošā pastāvīgā formējumā, un ja esošajam pastāvīgajam formējumam ir derīgs “EK” verifikācijas sertifikāts, vērtē vienīgi esošā pastāvīgā formējuma jaunās daļas atbilstību šai SITS, lai atjauninātu esošā pastāvīgā formējuma sertifikātu, ko uzskata par atjaunotu (skatīt arī 7.1.2.2. punktu).

6.2.9.3.   SITS neatbilstīgs pastāvīgs formējums

SITS neatbilstīgs pastāvīgs formējums

| 1. | Ja atbilstību šai SITS novērtē jaunai, modernizētai vai atjaunotai vienībai, kuru paredzēts iekļaut esošā pastāvīgā formējumā, un ja esošajam pastāvīgajam formējumam nav derīga “EK” verifikācijas sertifikāta, “EK” verifikācijas sertifikātā norāda, ka novērtējums neattiecas uz SITS prasībām, ko piemēro pastāvīgajam formējumam, bet attiecas vienīgi uz novērtēto vienību. |
| --- | --- |

1.

Ja atbilstību šai SITS novērtē jaunai, modernizētai vai atjaunotai vienībai, kuru paredzēts iekļaut esošā pastāvīgā formējumā, un ja esošajam pastāvīgajam formējumam nav derīga “EK” verifikācijas sertifikāta, “EK” verifikācijas sertifikātā norāda, ka novērtējums neattiecas uz SITS prasībām, ko piemēro pastāvīgajam formējumam, bet attiecas vienīgi uz novērtēto vienību.

6.3.   Apakšsistēma, kurā iekļauti savstarpējas izmantojamības komponenti bez “EK” deklarācijas

Apakšsistēma, kurā iekļauti savstarpējas izmantojamības komponenti bez “EK” deklarācijas

6.3.1.   Nosacījumi

Nosacījumi

| 1. | Pārejas periodā, kas beidzas 2017. gada 31. maijā, paziņotā iestāde drīkst izdot “EK” verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai arī tad, ja dažiem tajā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav attiecīgās “EK” atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS (nesertificēti SIK), ja ir atbilstība šādiem kritērijiem:






  a) | paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļā, kā arī 6.2.–7. iedaļā (izņemot “Īpašus gadījumus”) noteiktajām prasībām; turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 5. un 6.1. iedaļai; un |
| --- | --- | --- |

1.

Pārejas periodā, kas beidzas 2017. gada 31. maijā, paziņotā iestāde drīkst izdot “EK” verifikācijas sertifikātu apakšsistēmai arī tad, ja dažiem tajā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav attiecīgās “EK” atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS (nesertificēti SIK), ja ir atbilstība šādiem kritērijiem:

a)

paziņotā iestāde ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību šīs SITS 4. iedaļā, kā arī 6.2.–7. iedaļā (izņemot “Īpašus gadījumus”) noteiktajām prasībām; turklāt uz SIK neattiecas atbilstība 5. un 6.1. iedaļai; un

| b) | attiecīgajā “EK” deklarācijā par atbilstību vai piemērotību lietošanai neiekļautie savstarpējas izmantojamības komponenti tiek lietoti jau apstiprinātā apakšsistēmā un vismaz vienā dalībvalstī ir nodoti ekspluatācijā pirms datuma, kad sāk piemērot šo SITS. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā “EK” deklarācijā par atbilstību vai piemērotību lietošanai neiekļautie savstarpējas izmantojamības komponenti tiek lietoti jau apstiprinātā apakšsistēmā un vismaz vienā dalībvalstī ir nodoti ekspluatācijā pirms datuma, kad sāk piemērot šo SITS.

| 2. | Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo “EK” deklarācijas par atbilstību vai piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

2.

Šādi novērtētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nesagatavo “EK” deklarācijas par atbilstību vai piemērotību lietošanai.

6.3.2.   Dokumentācija

Dokumentācija

| 1. | Apakšsistēmas “EK” verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi. |
| --- | --- |

1.

Apakšsistēmas “EK” verifikācijas sertifikātā skaidri norāda, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā iestāde apakšsistēmas verificēšanas procesā ir novērtējusi.

| 2. | Apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:






  a) | kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- | --- |

2.

Apakšsistēmas “EK” verifikācijas deklarācijā skaidri norāda:

a)

kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti kā apakšsistēmas daļa;

| b) | apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir tādi savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

b)

apstiprinājumu, ka apakšsistēmā ir tādi savstarpējas izmantojamības komponenti, kas ir identiski komponentiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa;

| c) | paskaidrojumu, kāpēc pirms šo savstarpējas izmantojamības komponentu iekļaušanas apakšsistēmā ražotājs nav nodrošinājis “EK” atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, kā arī informāciju par piemērojamajiem valsts noteikumiem, kas paziņoti saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu. |
| --- | --- |

c)

paskaidrojumu, kāpēc pirms šo savstarpējas izmantojamības komponentu iekļaušanas apakšsistēmā ražotājs nav nodrošinājis “EK” atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, kā arī informāciju par piemērojamajiem valsts noteikumiem, kas paziņoti saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu.

6.3.3.   Saskaņā ar 6.3.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope

Saskaņā ar 6.3.1. punktu sertificēto apakšsistēmu tehniskā apkope

| 1. | Pārejas periodā, kā arī pēc pārejas perioda beigām, līdz apakšsistēma ir modernizēta vai atjaunota (pamatojoties uz dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu), tos savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav “EK” deklarācijas par atbilstību vai piemērotību lietošanai un kuri ir viena un tā paša tipa komponenti, ECM atbildībā drīkst izmantot kā daļas, kas vajadzīgas apakšsistēmas tehniskajai apkopei (rezerves daļas). |
| --- | --- |

1.

Pārejas periodā, kā arī pēc pārejas perioda beigām, līdz apakšsistēma ir modernizēta vai atjaunota (pamatojoties uz dalībvalsts lēmumu par SITS piemērošanu), tos savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav “EK” deklarācijas par atbilstību vai piemērotību lietošanai un kuri ir viena un tā paša tipa komponenti, ECM atbildībā drīkst izmantot kā daļas, kas vajadzīgas apakšsistēmas tehniskajai apkopei (rezerves daļas).

ECM

| 2. | ECM jebkurā gadījumā jānodrošina, ka tehniskajai apkopei vajadzīgo rezerves daļu komponenti ir piemēroti lietošanai paredzētajam mērķim, tiek izmantoti savā ekspluatācijas jomā, nodrošina savstarpēju izmantojamību dzelzceļa sistēmā un vienlaikus atbilst pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem. |
| --- | --- |

2.

ECM jebkurā gadījumā jānodrošina, ka tehniskajai apkopei vajadzīgo rezerves daļu komponenti ir piemēroti lietošanai paredzētajam mērķim, tiek izmantoti savā ekspluatācijas jomā, nodrošina savstarpēju izmantojamību dzelzceļa sistēmā un vienlaikus atbilst pamatprasībām. Šādiem komponentiem jābūt izsekojamiem un sertificētiem saskaņā ar dzelzceļa nozarē vispāratzītiem valsts vai starptautiskiem noteikumiem vai prakses kodeksiem.

ECM

7.   ĪSTENOŠANA

7.1.   Īstenošanas vispārīgie noteikumi

Īstenošanas vispārīgie noteikumi

7.1.1.   Piemērošana jaunuzbūvētam ritošajam sastāvam

Piemērošana jaunuzbūvētam ritošajam sastāvam

7.1.1.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| 1. | Šo SITS piemēro visām tās darbības jomā iekļautā ritošā sastāva vienībām, kas nodotas ekspluatācijā pēc 12. pantā noteiktā piemērošanas sākuma datuma, izņemot gadījumus, kad piemēro 7.1.1.2. punktu “Pārejas periods” vai 7.1.1.3. punktu “Piemērošana sliežu ceļa mašīnām (SCM)”, vai 7.1.1.4. punktu “Piemērošana ritekļiem, kas paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā”. |
| --- | --- |

1.

Šo SITS piemēro visām tās darbības jomā iekļautā ritošā sastāva vienībām, kas nodotas ekspluatācijā pēc 12. pantā noteiktā piemērošanas sākuma datuma, izņemot gadījumus, kad piemēro 7.1.1.2. punktu “Pārejas periods” vai 7.1.1.3. punktu “Piemērošana sliežu ceļa mašīnām (SCM)”, vai 7.1.1.4. punktu “Piemērošana ritekļiem, kas paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā”.

| 2. | Šo SITS nepiemēro esošām ritošā sastāva vienībām, kas šīs SITS piemērošanas sākuma datumā jau ir nodotas ekspluatācijā kādas dalībvalsts dzelzceļa tīklā (vai tā daļās), līdz tās tiek modernizētas vai atjaunotas (skatīt 7.1.2. punktu). |
| --- | --- |

2.

Šo SITS nepiemēro esošām ritošā sastāva vienībām, kas šīs SITS piemērošanas sākuma datumā jau ir nodotas ekspluatācijā kādas dalībvalsts dzelzceļa tīklā (vai tā daļās), līdz tās tiek modernizētas vai atjaunotas (skatīt 7.1.2. punktu).

| 3. | Ikvienam ritošajam sastāvam, kas izgatavots saskaņā ar projektu, kurš izstrādāts pēc datuma, kad sāk piemērot šo SITS, jāatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.

Ikvienam ritošajam sastāvam, kas izgatavots saskaņā ar projektu, kurš izstrādāts pēc datuma, kad sāk piemērot šo SITS, jāatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām.

7.1.1.2.   Pārejas periods

Pārejas periods

7.1.1.2.1.   SITS piemērošana pārejas periodā

| 1. | Tā kā daudzu projektu vai līgumu īstenošana sākta pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, iespējams, tiks ražots tāds ritošais sastāvs, kas pilnībā neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām. Attiecībā uz šajos projektos vai līgumos iekļauto ritošo sastāvu un saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punkta f) apakšpunktu ir noteikts pārejas periods, kurā šīs SITS piemērošana nav obligāta. |
| --- | --- |

1.

Tā kā daudzu projektu vai līgumu īstenošana sākta pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, iespējams, tiks ražots tāds ritošais sastāvs, kas pilnībā neatbilst šajā SITS noteiktajām prasībām. Attiecībā uz šajos projektos vai līgumos iekļauto ritošo sastāvu un saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 3. punkta f) apakšpunktu ir noteikts pārejas periods, kurā šīs SITS piemērošana nav obligāta.

| 2. | Pārejas periodu piemēro:






  — | 7.1.1.2.2. punktā noteiktajiem projektiem izstrādes beigu posmā, |
| --- | --- | --- |

2.

Pārejas periodu piemēro:

—

7.1.1.2.2. punktā noteiktajiem projektiem izstrādes beigu posmā,

| — | 7.1.1.2.3. punktā noteiktajiem spēkā esošiem līgumiem, |
| --- | --- |

—

7.1.1.2.3. punktā noteiktajiem spēkā esošiem līgumiem,

| — | 7.1.1.2.4. punktā noteiktajam esošas konstrukcijas ritošajam sastāvam. |
| --- | --- |

—

7.1.1.2.4. punktā noteiktajam esošas konstrukcijas ritošajam sastāvam.

| 3. | Ritošajam sastāvam, uz kuru attiecas viens no iepriekš minētajiem trim gadījumiem, nav obligāti jāpiemēro šī SITS, ja izpildīts viens no šādiem nosacījumiem.






  — | Tāda ritošā sastāva gadījumā, kas ietverts 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS vai 2011. gada parasto dzelzceļu sistēmas lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS darbības jomā, piemēro attiecīgo SITS, tostarp īstenošanas noteikumus un “tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāta” derīguma periodu (septiņi gadi). |
| --- | --- | --- |

3.

Ritošajam sastāvam, uz kuru attiecas viens no iepriekš minētajiem trim gadījumiem, nav obligāti jāpiemēro šī SITS, ja izpildīts viens no šādiem nosacījumiem.

—

Tāda ritošā sastāva gadījumā, kas ietverts 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS vai 2011. gada parasto dzelzceļu sistēmas lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS darbības jomā, piemēro attiecīgo SITS, tostarp īstenošanas noteikumus un “tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikāta” derīguma periodu (septiņi gadi).

| — | Tāda ritošā sastāva gadījumā, kas nav ietverts ne 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS, ne 2011. gada parasto dzelzceļu sistēmas lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS darbības jomā, ekspluatācijas atļauju izsniedz pārejas periodā, kas beidz pēc sešiem gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma. |
| --- | --- |

—

Tāda ritošā sastāva gadījumā, kas nav ietverts ne 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS, ne 2011. gada parasto dzelzceļu sistēmas lokomotīvju un pasažieru ritošā sastāva SITS darbības jomā, ekspluatācijas atļauju izsniedz pārejas periodā, kas beidz pēc sešiem gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma.

| 4. | Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas pārejas periodā šo SITS nepiemērot, tiek norādīts, ka pārējās SITS un/vai paziņotie valsts noteikumi tiek piemēroti saskaņā ar to attiecīgo darbības jomu un īstenošanas noteikumiem attiecībā uz ekspluatācijas atļauju atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 22.–25. pantam.
  It sevišķi SITS, ko atceļ ar šo SITS, turpina piemērot saskaņā ar 11. pantā norādītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.

Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas pārejas periodā šo SITS nepiemērot, tiek norādīts, ka pārējās SITS un/vai paziņotie valsts noteikumi tiek piemēroti saskaņā ar to attiecīgo darbības jomu un īstenošanas noteikumiem attiecībā uz ekspluatācijas atļauju atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 22.–25. pantam.

It sevišķi SITS, ko atceļ ar šo SITS, turpina piemērot saskaņā ar 11. pantā norādītajiem nosacījumiem.

7.1.1.2.2.   Projektu izstrādes beigu posmā definīcija

| 1. | Ritošo sastāvu projektē un izgatavo saskaņā ar projektu izstrādes beigu posmā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 2. panta t) punktā noteiktajai definīcijai. |
| --- | --- |

1.

Ritošo sastāvu projektē un izgatavo saskaņā ar projektu izstrādes beigu posmā atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 2. panta t) punktā noteiktajai definīcijai.

| 2. | Šīs SITS piemērošanas sākuma datumā projektam jābūt izstrādes beigu posmā. |
| --- | --- |

2.

Šīs SITS piemērošanas sākuma datumā projektam jābūt izstrādes beigu posmā.

7.1.1.2.3.   Spēkā esošu līgumu definīcija

| 1. | Ritošo sastāvu projektē un izgatavo saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma. |
| --- | --- |

1.

Ritošo sastāvu projektē un izgatavo saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma.

| 2. | Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz pierādījumi par spēkā esošā sākotnējā līguma parakstīšanas datumu. Nosakot attiecīgā līguma parakstīšanas datumu, netiek ņemts vērā to pielikumu, kuros ir sākotnējā līguma grozījumi, datums. |
| --- | --- |

2.

Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz pierādījumi par spēkā esošā sākotnējā līguma parakstīšanas datumu. Nosakot attiecīgā līguma parakstīšanas datumu, netiek ņemts vērā to pielikumu, kuros ir sākotnējā līguma grozījumi, datums.

7.1.1.2.4.   Esoša projekta ritošā sastāva definīcija

| 1. | Ritošo sastāvu izgatavo saskaņā ar projektu, kas izstrādāts pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma un kas tādēļ nav novērtēts saskaņā ar šo SITS. |
| --- | --- |

1.

Ritošo sastāvu izgatavo saskaņā ar projektu, kas izstrādāts pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma un kas tādēļ nav novērtēts saskaņā ar šo SITS.

| 2. | Šīs SITS nozīmē ritošo sastāvu var uzskatīt par “izgatavotu saskaņā ar esošu projektu”, ja ir izpildīts kāds no šiem diviem nosacījumiem:






  — | pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka jaunais ritošais sastāvs tiks ražots saskaņā ar apstiprinātu projektu, uz kuru pamatojoties jau ražo ritošo sastāvu, kam ekspluatācijas atļauja dalībvalstī piešķirta pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, |
| --- | --- | --- |

2.

Šīs SITS nozīmē ritošo sastāvu var uzskatīt par “izgatavotu saskaņā ar esošu projektu”, ja ir izpildīts kāds no šiem diviem nosacījumiem:

—

pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka jaunais ritošais sastāvs tiks ražots saskaņā ar apstiprinātu projektu, uz kuru pamatojoties jau ražo ritošo sastāvu, kam ekspluatācijas atļauja dalībvalstī piešķirta pirms šīs SITS piemērošanas sākuma datuma,

| — | ražotājs vai pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka šīs SITS piemērošanas sākuma datumā attiecīgais projekts bija pirmsražošanas posmā vai ka izstrādājums tiek ražots sērijveidā; lai to pierādītu, vismaz vienam modelim jāatrodas montāžas posmā ar esošu atpazīstamu virsbūvi un apakšuzņēmējiem jau pasūtīto komponentu daudzumam jāatbilst 90 % no komponentu kopējā daudzuma. |
| --- | --- |

—

ražotājs vai pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka šīs SITS piemērošanas sākuma datumā attiecīgais projekts bija pirmsražošanas posmā vai ka izstrādājums tiek ražots sērijveidā; lai to pierādītu, vismaz vienam modelim jāatrodas montāžas posmā ar esošu atpazīstamu virsbūvi un apakšuzņēmējiem jau pasūtīto komponentu daudzumam jāatbilst 90 % no komponentu kopējā daudzuma.

Pieteikuma iesniedzējam valsts drošības iestādei jāpierāda, ka šā punkta attiecīgajā aizzīmes punktā minētie noteikumi (atkarībā no konkrētās situācijas) ir izpildīti.

| 3. | Attiecībā uz izmaiņām esošā projektā līdz 2017. gada 31. maijam piemēro šādus noteikumus:






  — | ja esošā projektā izdarītās izmaiņas nepieciešamas vienīgi, lai nodrošinātu ritošā sastāva tehnisko savietojamību ar stacionārām iekārtām (atbilstīgi saskarnēm ar infrastruktūras, energoapgādes vai vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmām), nav obligāti jāpiemēro šī SITS, |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz izmaiņām esošā projektā līdz 2017. gada 31. maijam piemēro šādus noteikumus:

—

ja esošā projektā izdarītās izmaiņas nepieciešamas vienīgi, lai nodrošinātu ritošā sastāva tehnisko savietojamību ar stacionārām iekārtām (atbilstīgi saskarnēm ar infrastruktūras, energoapgādes vai vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmām), nav obligāti jāpiemēro šī SITS,

| — | ja projektā veiktas cita veida izmaiņas, nepiemēro šo punktu, kas attiecas uz “esošu projektu”. |
| --- | --- |

—

ja projektā veiktas cita veida izmaiņas, nepiemēro šo punktu, kas attiecas uz “esošu projektu”.

7.1.1.3.   Piemērošana dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētām mobilām iekārtām

Piemērošana dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētām mobilām iekārtām

| 1. | Šīs SITS piemērošana nav obligāta dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētām mobilām iekārtām (kā noteikts 2.2 un 2.3. iedaļā). |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS piemērošana nav obligāta dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētām mobilām iekārtām (kā noteikts 2.2 un 2.3. iedaļā).

| 2. | Lai sagatavotu “EK” verifikācijas deklarāciju, piemērojot šo SITS, pieteikuma iesniedzējs var brīvprātīgi veikt 6.2.1. punktā minēto atbilstības novērtējumu; dalībvalstīm jāatzīst šī “EK” verifikācijas deklarācija. |
| --- | --- |

2.

Lai sagatavotu “EK” verifikācijas deklarāciju, piemērojot šo SITS, pieteikuma iesniedzējs var brīvprātīgi veikt 6.2.1. punktā minēto atbilstības novērtējumu; dalībvalstīm jāatzīst šī “EK” verifikācijas deklarācija.

| 3. | Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas nepiemērot šo SITS, dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas var apstiprināt atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 24. vai 25. pantam. |
| --- | --- |

3.

Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas nepiemērot šo SITS, dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas var apstiprināt atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 24. vai 25. pantam.

7.1.1.4.   Piemērošana ritekļiem, kas paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā

Piemērošana ritekļiem, kas paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā

| 1. | Pārejas periodā, kas beidzas pēc sešiem gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, šīs SITS piemērošana nav obligāta ritekļiem, kuri paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā. |
| --- | --- |

1.

Pārejas periodā, kas beidzas pēc sešiem gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, šīs SITS piemērošana nav obligāta ritekļiem, kuri paredzēti ekspluatēšanai tikai 1 520 mm sistēmā.

| 2. | Lai sagatavotu “EK” verifikācijas deklarāciju, piemērojot šo SITS, pieteikuma iesniedzējs var brīvprātīgi veikt 6.2.1. punktā minēto atbilstības novērtējumu; dalībvalstīm jāatzīst šī “EK” verifikācijas deklarācija. |
| --- | --- |

2.

Lai sagatavotu “EK” verifikācijas deklarāciju, piemērojot šo SITS, pieteikuma iesniedzējs var brīvprātīgi veikt 6.2.1. punktā minēto atbilstības novērtējumu; dalībvalstīm jāatzīst šī “EK” verifikācijas deklarācija.

| 3. | Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas nepiemērot šo SITS, ritekli var apstiprināt atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 24. vai 25. pantam. |
| --- | --- |

3.

Ja pieteikuma iesniedzējs izvēlas nepiemērot šo SITS, ritekli var apstiprināt atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 24. vai 25. pantam.

7.1.1.5.   Pārejas pasākums attiecībā uz ugunsdrošības prasībām

Pārejas pasākums attiecībā uz ugunsdrošības prasībām

| 1. | Pārejas periodā, kas beidzas pēc trīs gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, kā alternatīvs variants šīs SITS 4.2.10.2.1. punktā noteiktajām materiālu prasībām ir atļauts piemērot atbilstības verifikāciju attiecībā uz materiālu ugunsdrošības prasībām saskaņā ar paziņotiem valsts noteikumiem (izmantojot attiecīgo ekspluatācijas kategoriju) no kāda no šādiem standartu kopumiem: |
| --- | --- |

1.

Pārejas periodā, kas beidzas pēc trīs gadiem pēc šīs SITS piemērošanas sākuma datuma, kā alternatīvs variants šīs SITS 4.2.10.2.1. punktā noteiktajām materiālu prasībām ir atļauts piemērot atbilstības verifikāciju attiecībā uz materiālu ugunsdrošības prasībām saskaņā ar paziņotiem valsts noteikumiem (izmantojot attiecīgo ekspluatācijas kategoriju) no kāda no šādiem standartu kopumiem:

| 2. | Lielbritānijas standarti BS6853, GM/RT2130, 3. izdevums. |
| --- | --- |

2.

Lielbritānijas standarti BS6853, GM/RT2130, 3. izdevums.

| 3. | Francijas standarti NF F 16-101:1988 un NF F 16-102/1992. |
| --- | --- |

3.

Francijas standarti NF F 16-101:1988 un NF F 16-102/1992.

| 4. | Vācijas standarti DIN 5510-2:2009, tostarp toksicitātes mērījumi. |
| --- | --- |

4.

Vācijas standarti DIN 5510-2:2009, tostarp toksicitātes mērījumi.

| 5. | Itālijas standarti UNI CEI 11170-1:2005 un UNI CEI 11170-3:2005. |
| --- | --- |

5.

Itālijas standarti UNI CEI 11170-1:2005 un UNI CEI 11170-3:2005.

| 6. | Polijas standarti PN-K-02511:2000 un PN-K-02502:1992. |
| --- | --- |

6.

Polijas standarti PN-K-02511:2000 un PN-K-02502:1992.

| 7. | Spānijas standarti DT-PCI/5A. |
| --- | --- |

7.

Spānijas standarti DT-PCI/5A.

| 8. | Minētajā periodā ir atļauts aizstāt atsevišķus materiālus ar materiāliem, kas atbilst EN 45545-2:2013 (kā noteikts šīs SITS 4.2.10.2.1. punktā). |
| --- | --- |

8.

Minētajā periodā ir atļauts aizstāt atsevišķus materiālus ar materiāliem, kas atbilst EN 45545-2:2013 (kā noteikts šīs SITS 4.2.10.2.1. punktā).

7.1.1.6.   Pārejas pasākums attiecībā uz trokšņa prasībām, kas noteiktas 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS

Pārejas pasākums attiecībā uz trokšņa prasībām, kas noteiktas 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS

| 1. | Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 190 km/h vai lielāku, kuras paredzētas ekspluatēšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, piemēro 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.5. punkta “Ārējais troksnis” un 4.2.7.6. punkta “Iekšējais troksnis” prasības. |
| --- | --- |

1.

Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 190 km/h vai lielāku, kuras paredzētas ekspluatēšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, piemēro 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.5. punkta “Ārējais troksnis” un 4.2.7.6. punkta “Iekšējais troksnis” prasības.

| 2. | Šis pārejas pasākums ir piemērojams, līdz sāk piemērot pārskatīto trokšņa SITS, kas ietver visus ritošā sastāva tipus. |
| --- | --- |

2.

Šis pārejas pasākums ir piemērojams, līdz sāk piemērot pārskatīto trokšņa SITS, kas ietver visus ritošā sastāva tipus.

7.1.1.7.   Pārejas pasākums attiecībā uz sānvēja prasībām, kas noteiktas 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS

Pārejas pasākums attiecībā uz sānvēja prasībām, kas noteiktas 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS

| 1. | Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, kuras paredzētas ekspluatēšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, ir atļauts piemērot 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.3. punkta “Sānvējš” prasības, kā noteikts šīs SITS 4.2.6.2.4. punktā. |
| --- | --- |

1.

Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, kuras paredzētas ekspluatēšanai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīklā, ir atļauts piemērot 2008. gada ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva SITS 4.2.6.3. punkta “Sānvējš” prasības, kā noteikts šīs SITS 4.2.6.2.4. punktā.

| 2. | Šis pārejas pasākums ir piemērojams līdz šīs SITS 4.2.6.2.4. punkta pārskatīšanai. |
| --- | --- |

2.

Šis pārejas pasākums ir piemērojams līdz šīs SITS 4.2.6.2.4. punkta pārskatīšanai.

7.1.2.   Esoša ritošā sastāva atjaunošana un modernizācija

Esoša ritošā sastāva atjaunošana un modernizācija

7.1.2.1.   Ievads

Ievads

| 1. | Šajā punktā sniegtā informācija attiecas uz Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu. |
| --- | --- |

1.

Šajā punktā sniegtā informācija attiecas uz Direktīvas 2008/57/EK 20. pantu.

7.1.2.2.   Atjaunošana

Atjaunošana

Ritošā sastāva atjaunošanas gadījumā dalībvalsts, lai noteiktu šīs SITS piemērošanas nepieciešamību, ievēro šādus principus:

| 1) | jauns novērtējums par atbilstību šai SITS ir nepieciešams tikai tiem šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem, kuru raksturlielumus ietekmējušas izdarītās izmaiņas; |
| --- | --- |

1)

jauns novērtējums par atbilstību šai SITS ir nepieciešams tikai tiem šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem, kuru raksturlielumus ietekmējušas izdarītās izmaiņas;

| 2) | ja tiek atjaunots SITS prasībām neatbilstīgs esošs ritošais sastāvs, bet atjaunošanas procesā nav ekonomiski izdevīgi pildīt SITS noteiktās prasības, atjaunoto ritošo sastāvu var apstiprināt, ja pierāda, ka pamatparametrs ir uzlabots, lai tā raksturlielumus tuvinātu SITS noteiktajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

2)

ja tiek atjaunots SITS prasībām neatbilstīgs esošs ritošais sastāvs, bet atjaunošanas procesā nav ekonomiski izdevīgi pildīt SITS noteiktās prasības, atjaunoto ritošo sastāvu var apstiprināt, ja pierāda, ka pamatparametrs ir uzlabots, lai tā raksturlielumus tuvinātu SITS noteiktajiem raksturlielumiem;

| 3) | valstu pārejas stratēģijas, kas saistītas ar citu SITS (piemēram, SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām) īstenošanu, var ietekmēt to, kādā mērā ir jāpiemēro šī SITS; |
| --- | --- |

3)

valstu pārejas stratēģijas, kas saistītas ar citu SITS (piemēram, SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām) īstenošanu, var ietekmēt to, kādā mērā ir jāpiemēro šī SITS;

| 4) | ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un “EK” verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti; |
| --- | --- |

4)

ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un “EK” verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti;

| 5) | ja aizvieto esošā ritošā sastāva, kura konstrukcija neatbilst SITS, visu vienību vai vienībā ietilpstošu(-us) ritekli (ritekļus) (piemēram, nopietnu bojājumu dēļ; skatīt arī 6.2.9. punktu), nav nepieciešams veikt novērtējumu par atbilstību šai SITS, ja vienība vai riteklis (ritekļi) ir identiski tiem, kurus aizvieto; šādām vienībām jābūt izsekojamām un sertificētām saskaņā ar visiem valstu vai starptautiskiem noteikumiem vai jebkuru dzelzceļa nozarē vispāratzītu prakses kodeksu; |
| --- | --- |

5)

ja aizvieto esošā ritošā sastāva, kura konstrukcija neatbilst SITS, visu vienību vai vienībā ietilpstošu(-us) ritekli (ritekļus) (piemēram, nopietnu bojājumu dēļ; skatīt arī 6.2.9. punktu), nav nepieciešams veikt novērtējumu par atbilstību šai SITS, ja vienība vai riteklis (ritekļi) ir identiski tiem, kurus aizvieto; šādām vienībām jābūt izsekojamām un sertificētām saskaņā ar visiem valstu vai starptautiskiem noteikumiem vai jebkuru dzelzceļa nozarē vispāratzītu prakses kodeksu;

| 6) | ja aizvieto vienības vai ritekļus, kas atbilst SITS, nav jāveic novērtējums par atbilstību šai SITS. |
| --- | --- |

6)

ja aizvieto vienības vai ritekļus, kas atbilst SITS, nav jāveic novērtējums par atbilstību šai SITS.

7.1.2.3.   Modernizācija

Modernizācija

Modernizējot ritošo sastāvu, dalībvalsts, lai noteiktu šīs SITS piemērošanas nepieciešamību, ievēro šādus principus:

| 1) | apakšsistēmas daļas un parametrus, ko neietekmē modernizācijas procesā veiktās izmaiņas, neiekļauj novērtējumā par atbilstību šajā SITS noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

1)

apakšsistēmas daļas un parametrus, ko neietekmē modernizācijas procesā veiktās izmaiņas, neiekļauj novērtējumā par atbilstību šajā SITS noteiktajām prasībām;

| 2) | jauns novērtējums par atbilstību šai SITS ir nepieciešams tikai tiem šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem, kuru raksturlielumus ietekmējušas izdarītās izmaiņas; |
| --- | --- |

2)

jauns novērtējums par atbilstību šai SITS ir nepieciešams tikai tiem šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem, kuru raksturlielumus ietekmējušas izdarītās izmaiņas;

| 3) | ja modernizācijas procesā nav ekonomiski izdevīgi pildīt SITS noteiktās prasības, veikto modernizāciju var apstiprināt, ja pierāda, ka pamatparametrs ir uzlabots, lai tā raksturlielumus tuvinātu SITS noteiktajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

3)

ja modernizācijas procesā nav ekonomiski izdevīgi pildīt SITS noteiktās prasības, veikto modernizāciju var apstiprināt, ja pierāda, ka pamatparametrs ir uzlabots, lai tā raksturlielumus tuvinātu SITS noteiktajiem raksturlielumiem;

| 4) | dalībvalstij noteiktās pamatnostādnes attiecībā uz izmaiņām, kas uzskatāmas par modernizāciju, dotas piemērošanas rokasgrāmatā; |
| --- | --- |

4)

dalībvalstij noteiktās pamatnostādnes attiecībā uz izmaiņām, kas uzskatāmas par modernizāciju, dotas piemērošanas rokasgrāmatā;

| 5) | valstu pārejas stratēģijas, kas saistītas ar citu SITS (piemēram, SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām) īstenošanu, var ietekmēt to, kādā mērā ir jāpiemēro šī SITS; |
| --- | --- |

5)

valstu pārejas stratēģijas, kas saistītas ar citu SITS (piemēram, SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām) īstenošanu, var ietekmēt to, kādā mērā ir jāpiemēro šī SITS;

| 6) | ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un “EK” verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

6)

ja projektā ir iekļauti SITS neatbilstoši elementi, par atbilstības novērtēšanas un “EK” verificēšanas procedūrām jāvienojas ar attiecīgo dalībvalsti.

7.1.3.   Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu noteikumi

Tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu noteikumi

7.1.3.1.   Ritošā sastāva apakšsistēma

Ritošā sastāva apakšsistēma

| 1. | Šis punkts attiecas uz ritošā sastāva tipu (vienības tipu šajā SITS), kurš atbilst Direktīvas 2008/57/EK 2. panta w) punktā dotajai definīcijai un kuram atbilstīgi šīs SITS 6.2. iedaļā minētajiem noteikumiem piemēro “EK” tipa vai konstrukcijas verifikācijas procedūru. |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz ritošā sastāva tipu (vienības tipu šajā SITS), kurš atbilst Direktīvas 2008/57/EK 2. panta w) punktā dotajai definīcijai un kuram atbilstīgi šīs SITS 6.2. iedaļā minētajiem noteikumiem piemēro “EK” tipa vai konstrukcijas verifikācijas procedūru.

| 2. | Tipa vai konstrukcijas pārbaužu novērtējuma pamats saskaņā ar SITS noteikts šīs SITS H papildinājuma 2. un 3. ailē (projektēšanas un izstrādes posms). |
| --- | --- |

2.

Tipa vai konstrukcijas pārbaužu novērtējuma pamats saskaņā ar SITS noteikts šīs SITS H papildinājuma 2. un 3. ailē (projektēšanas un izstrādes posms).

A posms

A posms

| 3. | A posms sākas brīdī, kad pieteikuma iesniedzējs ir izvēlējies par “EK” verifikāciju atbildīgo paziņoto iestādi, un beidzas “EK” tipa pārbaudes sertifikāta izdošanas brīdī. |
| --- | --- |

3.

A posms sākas brīdī, kad pieteikuma iesniedzējs ir izvēlējies par “EK” verifikāciju atbildīgo paziņoto iestādi, un beidzas “EK” tipa pārbaudes sertifikāta izdošanas brīdī.

| 4. | Tipa novērtējuma pamatu saskaņā ar SITS nosaka A posma periodam, kas nav ilgāks par septiņiem gadiem. A posma periodā nemaina novērtējuma pamatu, kuru paziņotā iestāde izmanto, lai veiktu “EK” verifikāciju. |
| --- | --- |

4.

Tipa novērtējuma pamatu saskaņā ar SITS nosaka A posma periodam, kas nav ilgāks par septiņiem gadiem. A posma periodā nemaina novērtējuma pamatu, kuru paziņotā iestāde izmanto, lai veiktu “EK” verifikāciju.

| 5. | Ja A posma periodā stājas spēkā šīs SITS pārskatītā redakcija, ir atļauts – bet nav obligāti – izmantot pārskatīto redakciju vai nu pilnībā, vai konkrētas tās iedaļas. Ja pieteikums attiecas uz konkrētām iedaļām, pieteikuma iesniedzējam ir jāpamato un jānorāda, ka piemērojamās prasības joprojām ir konsekventas, un paziņotajai iestādei tas ir jāapstiprina. |
| --- | --- |

5.

Ja A posma periodā stājas spēkā šīs SITS pārskatītā redakcija, ir atļauts – bet nav obligāti – izmantot pārskatīto redakciju vai nu pilnībā, vai konkrētas tās iedaļas. Ja pieteikums attiecas uz konkrētām iedaļām, pieteikuma iesniedzējam ir jāpamato un jānorāda, ka piemērojamās prasības joprojām ir konsekventas, un paziņotajai iestādei tas ir jāapstiprina.

B posms

B posms

| 6. | B posma periods nosaka paziņotās iestādes izdota tipa pārbaudes sertifikāta derīguma ilgumu. Šajā laikā vienībām var izdot “EK” sertifikātu, pamatojoties uz atbilstību tipam. |
| --- | --- |

6.

B posma periods nosaka paziņotās iestādes izdota tipa pārbaudes sertifikāta derīguma ilgumu. Šajā laikā vienībām var izdot “EK” sertifikātu, pamatojoties uz atbilstību tipam.

| 7. | Šis apakšsistēmas tipa pārbaudes “EK” verifikācijas sertifikāts ir spēkā septiņu gadu B posma periodā no tā izdošanas datuma, pat ja stājas spēkā šīs SITS pārskatītā redakcija. Šajā periodā tā paša tipa jaunu ritošo sastāvu atļauts nodot ekspluatācijā, pamatojoties uz “EK” verifikācijas deklarāciju, kurā dota norāde uz tipa verifikācijas sertifikātu. |
| --- | --- |

7.

Šis apakšsistēmas tipa pārbaudes “EK” verifikācijas sertifikāts ir spēkā septiņu gadu B posma periodā no tā izdošanas datuma, pat ja stājas spēkā šīs SITS pārskatītā redakcija. Šajā periodā tā paša tipa jaunu ritošo sastāvu atļauts nodot ekspluatācijā, pamatojoties uz “EK” verifikācijas deklarāciju, kurā dota norāde uz tipa verifikācijas sertifikātu.

Tāda tipa vai konstrukcijas izmaiņas, kam jau ir “EK” verifikācijas sertifikāts

Tāda tipa vai konstrukcijas izmaiņas, kam jau ir “EK” verifikācijas sertifikāts

| 8. | Veicot izmaiņas ritošajā sastāvā, kam jau ir “EK” tipa vai konstrukcijas verifikācijas sertifikāts, piemēro šādus noteikumus:






  — | atļauts atkārtoti vērtēt vienīgi tās izmaiņas, kas ietekmē šīs SITS jaunākajā, tobrīd spēkā esošajā redakcijā noteiktos pamatparametrus, |
| --- | --- | --- |

8.

Veicot izmaiņas ritošajā sastāvā, kam jau ir “EK” tipa vai konstrukcijas verifikācijas sertifikāts, piemēro šādus noteikumus:

—

atļauts atkārtoti vērtēt vienīgi tās izmaiņas, kas ietekmē šīs SITS jaunākajā, tobrīd spēkā esošajā redakcijā noteiktos pamatparametrus,

| — | lai izdotu “EK” verifikācijas sertifikātu, paziņotā iestāde drīkst atsaukties uz:






  — | sākotnējo tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu attiecībā uz konstrukcijas daļām, kurās nav izdarītas izmaiņas, ar noteikumu, ka šis sertifikāts vēl ir spēkā (B posma perioda septiņos gados), |
| --- | --- | --- |

—

lai izdotu “EK” verifikācijas sertifikātu, paziņotā iestāde drīkst atsaukties uz:

—

sākotnējo tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātu attiecībā uz konstrukcijas daļām, kurās nav izdarītas izmaiņas, ar noteikumu, ka šis sertifikāts vēl ir spēkā (B posma perioda septiņos gados),

| — | tipa vai konstrukcijas pārbaudes papildu sertifikātu (ar kuru groza sākotnējo sertifikātu), kas izdots konstrukcijas daļām, kuras ietekmē šīs SITS jaunākajā, tobrīd spēkā esošajā redakcijā noteiktos parametrus. |
| --- | --- |

—

tipa vai konstrukcijas pārbaudes papildu sertifikātu (ar kuru groza sākotnējo sertifikātu), kas izdots konstrukcijas daļām, kuras ietekmē šīs SITS jaunākajā, tobrīd spēkā esošajā redakcijā noteiktos parametrus.

7.1.3.2.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Savstarpējas izmantojamības komponenti

| 1. | Šis punkts attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentu, kuram jāveic tipa pārbaude (CB modulis) vai piemērotības lietošanai pārbaude (CV modulis). |
| --- | --- |

1.

Šis punkts attiecas uz savstarpējas izmantojamības komponentu, kuram jāveic tipa pārbaude (CB modulis) vai piemērotības lietošanai pārbaude (CV modulis).

| 2. | Tipa vai konstrukcijas vai piemērotības lietošanai pārbaudes sertifikāts ir spēkā piecus gadus. Šajā laikā tāda paša tipa jaunus komponentus var nodot ekspluatācijā, iepriekš neveicot jaunu tipa pārbaudi. Pirms piecu gadu perioda beigām komponentus novērtē saskaņā ar šīs SITS jaunāko, tobrīd spēkā esošo redakciju, pārbaudot tās prasības, kuras, salīdzinot ar sertifikācijas pamatu, ir grozītas vai ir jaunas. |
| --- | --- |

2.

Tipa vai konstrukcijas vai piemērotības lietošanai pārbaudes sertifikāts ir spēkā piecus gadus. Šajā laikā tāda paša tipa jaunus komponentus var nodot ekspluatācijā, iepriekš neveicot jaunu tipa pārbaudi. Pirms piecu gadu perioda beigām komponentus novērtē saskaņā ar šīs SITS jaunāko, tobrīd spēkā esošo redakciju, pārbaudot tās prasības, kuras, salīdzinot ar sertifikācijas pamatu, ir grozītas vai ir jaunas.

7.2.   Savietojamība ar citām apakšsistēmām

Savietojamība ar citām apakšsistēmām

| 1. | Šīs SITS ir izstrādāta, ņemot vērā citas apakšsistēmas, kas atbilst to attiecīgajām SITS. Tādēļ saskarnes ar stacionāro iekārtu infrastruktūras, energoapgādes un vilcienu vadības apakšsistēmām ir paredzētas apakšsistēmām, kuras atbilst infrastruktūras SITS, energoapgādes SITS un CCS SITS. |
| --- | --- |

1.

Šīs SITS ir izstrādāta, ņemot vērā citas apakšsistēmas, kas atbilst to attiecīgajām SITS. Tādēļ saskarnes ar stacionāro iekārtu infrastruktūras, energoapgādes un vilcienu vadības apakšsistēmām ir paredzētas apakšsistēmām, kuras atbilst infrastruktūras SITS, energoapgādes SITS un CCS SITS.

CCS

| 2. | Ņemot vērā šo apstākli, ar ritošo sastāvu saistītās īstenošanas metodes un posmi ir atkarīgi no infrastruktūras SITS, energoapgādes SITS un CCS SITS īstenošanas gaitas. |
| --- | --- |

2.

Ņemot vērā šo apstākli, ar ritošo sastāvu saistītās īstenošanas metodes un posmi ir atkarīgi no infrastruktūras SITS, energoapgādes SITS un CCS SITS īstenošanas gaitas.

CCS

| 3. | Turklāt SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām, paredz dažādu tehnisko raksturlielumu kopumu (piemēram, “satiksmes kods” infrastruktūras SITS, “energoapgādes sistēma” energoapgādes SITS). |
| --- | --- |

3.

Turklāt SITS, kas attiecas uz stacionārām iekārtām, paredz dažādu tehnisko raksturlielumu kopumu (piemēram, “satiksmes kods” infrastruktūras SITS, “energoapgādes sistēma” energoapgādes SITS).

| 4. | Attiecībā uz ritošo sastāvu atbilstīgie tehniskie raksturlielumi tiek reģistrēti “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā” saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 34. pantu un Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (skatīt arī šīs SITS 4.8. iedaļu). |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz ritošo sastāvu atbilstīgie tehniskie raksturlielumi tiek reģistrēti “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā” saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 34. pantu un Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (skatīt arī šīs SITS 4.8. iedaļu).

| 5. | Attiecībā uz stacionārajām iekārtām tie ir daļa no galvenajām pazīmēm, ko reģistrē infrastruktūras reģistrā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 35. pantu un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/633/ES (12) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz stacionārajām iekārtām tie ir daļa no galvenajām pazīmēm, ko reģistrē infrastruktūras reģistrā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 35. pantu un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/633/ES (12) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām.

12

7.3.   Īpašie gadījumi

Īpašie gadījumi

7.3.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

| 1. | Turpmākajos punktos uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas vajadzīgi un apstiprināti katras dalībvalsts konkrētos dzelzceļa tīklos. |
| --- | --- |

1.

Turpmākajos punktos uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas vajadzīgi un apstiprināti katras dalībvalsts konkrētos dzelzceļa tīklos.

| 2. | Īpašos gadījumus iedala šādi:

  “P” gadījumi– pastāvīgi gadījumi;

  “T” gadījumi– pagaidu gadījumi, kad mērķa sistēmu ir plānots nākotnē sasniegt. |
| --- | --- |

2.

Īpašos gadījumus iedala šādi:

“P” gadījumi– pastāvīgi gadījumi;

“P” gadījumi

“T” gadījumi– pagaidu gadījumi, kad mērķa sistēmu ir plānots nākotnē sasniegt.

“T” gadījumi

| 3. | Ikvienu īpašo gadījumu, ko šīs SITS darbības jomā piemēro ritošajam sastāvam, paredz šajā SITS. |
| --- | --- |

3.

Ikvienu īpašo gadījumu, ko šīs SITS darbības jomā piemēro ritošajam sastāvam, paredz šajā SITS.

| 4. | Atsevišķiem īpašajiem gadījumiem ir saskarnes ar citām SITS. Ja kādā šīs SITS punktā ir norāde uz citu SITS, kam piemēro īpašo gadījumu, vai ja ritošajam sastāvam īpašo gadījumu piemēro, pamatojoties uz citā SITS norādīto īpašo gadījumu, to apraksta arī šajā SITS. |
| --- | --- |

4.

Atsevišķiem īpašajiem gadījumiem ir saskarnes ar citām SITS. Ja kādā šīs SITS punktā ir norāde uz citu SITS, kam piemēro īpašo gadījumu, vai ja ritošajam sastāvam īpašo gadījumu piemēro, pamatojoties uz citā SITS norādīto īpašo gadījumu, to apraksta arī šajā SITS.

| 5. | Turklāt daži īpašie gadījumi neliedz SITS atbilstīgam ritošajam sastāvam piekļuvi valsts tīklam. Tādā gadījumā tas skaidri norādīts 7.3.2. punkta attiecīgajā iedaļā. |
| --- | --- |

5.

Turklāt daži īpašie gadījumi neliedz SITS atbilstīgam ritošajam sastāvam piekļuvi valsts tīklam. Tādā gadījumā tas skaidri norādīts 7.3.2. punkta attiecīgajā iedaļā.

7.3.2.   Īpašo gadījumu uzskaitījums

Īpašo gadījumu uzskaitījums

7.3.2.1.   Mehāniskās saskarnes (4.2.2.2. punkts)

Mehāniskās saskarnes (4.2.2.2. punkts)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Gala sakabe, augstums virs sliežu galviņas augšas līmeņa (4.2.2.2.3. punkts, A pielikums).

A.1.   Buferi

Buferu ass līnijas augstumam visos slodzes režīmos un visās nolietojuma pakāpēs jābūt 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) diapazonā virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

A.2.   Skrūvveida sakabe

Vilces āķa ass līnijas augstumam visos slodzes režīmos un visās nolietojuma pakāpēs jābūt 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) diapazonā virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai (4.2.2.2.5. punkts)

Vienībām, kas aprīkotas ar neautomātiskas (manuālas) sakabes sistēmām (saskaņā ar 4.2.2.2.3. punkta b) apakšpunktu), alternatīvi ir atļauts nodrošināt atbilstību šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.2.   Gabarītu noteikšana (4.2.3.1. punkts)

Gabarītu noteikšana (4.2.3.1. punkts)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Vienības augšējās daļas un apakšējās daļas references profilu ir atļauts noteikt saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu, vienības augšējās daļas un apakšējās daļas profilu kopā ar pantogrāfa gabarītu ir atļauts alternatīvi noteikt saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.3.   Prasības attiecībā uz ritošo sastāvu savietojamībai ar lauka iekārtām (4.2.3.3.2.2. punkts)

Prasības attiecībā uz ritošo sastāvu savietojamībai ar lauka iekārtām (4.2.3.3.2.2. punkts)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt Somijas dzelzceļa tīklā (1 524 mm platuma sliežu ceļš), kur ass gultņu stāvokļa monitoringam izmanto lauka iekārtas, mērķzonai uz ass gultņa apakšējās virsmas, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu HABD lauka iekārtu darbību, jāizmanto EN 15437-1:2009 noteiktie izmēri, dotās vērtības aizvietojot ar turpmāk minētajām.

HABD

Sistēmā, kurā izmanto lauka iekārtas:

EN 15437-1:2009 5.1. un 5.2. punktā minētos izmērus aizstāj ar turpmāk norādītajiem izmēriem. Ir divas atšķirīgas mērķzonas (I un II), kurās iekļautas aizliegtās un noteiktās mērījumu zonas.

| | I mērķzonas izmēri:







  — | WTA – lielāks par vai vienāds ar 50 mm, |
| --- | --- | --- |

I mērķzonas izmēri:

I mērķzonas izmēri:

—

WTA – lielāks par vai vienāds ar 50 mm,

| — | LTA – lielāks par vai vienāds ar 200 mm, |
| --- | --- |

—

LTA – lielāks par vai vienāds ar 200 mm,

| — | YTA – no 1 045 mm līdz 1 115 mm, |
| --- | --- |

—

YTA – no 1 045 mm līdz 1 115 mm,

| — | WPZ – lielāks par vai vienāds ar 140 mm, |
| --- | --- |

—

WPZ – lielāks par vai vienāds ar 140 mm,

| — | LPZ – lielāks par vai vienāds ar 500 mm, |
| --- | --- |

—

LPZ – lielāks par vai vienāds ar 500 mm,

| — | YPZ – 1 080 mm ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

YPZ – 1 080 mm ± 5 mm.

| | II mērķzonas izmēri:







  — | WTA – lielāks par vai vienāds ar 14 mm, |
| --- | --- | --- |

II mērķzonas izmēri:

II mērķzonas izmēri:

—

WTA – lielāks par vai vienāds ar 14 mm,

| — | LTA – lielāks par vai vienāds ar 200 mm, |
| --- | --- |

—

LTA – lielāks par vai vienāds ar 200 mm,

| — | YTA – no 892 mm līdz 896 mm, |
| --- | --- |

—

YTA – no 892 mm līdz 896 mm,

| — | WPZ – lielāks par vai vienāds ar 28 mm, |
| --- | --- |

—

WPZ – lielāks par vai vienāds ar 28 mm,

| — | LPZ – lielāks par vai vienāds ar 500 mm, |
| --- | --- |

—

LPZ – lielāks par vai vienāds ar 500 mm,

| — | YPZ – 894 mm ± 2 mm. |
| --- | --- |

—

YPZ – 894 mm ± 2 mm.

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Ritošajam sastāvam, kura ass gultņu stāvokļa monitoringam izmanto lauka iekārtas, ir šādas mērķzonas uz ass gultņa apakšējās virsmas (EN 15437-1:2009 noteiktie izmēri).

18. tabula

18. tabula

Mērķzona

Mērķzona

| | YTA (mm) | WTA (mm) | LTA (mm) | YPZ (mm) | WPZ (mm) | LPZ (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600 mm | 1 110 ± 2 | ≥ 70 | ≥ 180 | 1 110 ± 2 | ≥ 125 | ≥ 500 |

YTA (mm)

TA

WTA (mm)

TA

LTA (mm)

TA

YPZ (mm)

PZ

WPZ (mm)

PZ

LPZ (mm)

PZ

1 600 mm

1 110 ± 2

≥ 70

≥ 180

1 110 ± 2

≥ 125

≥ 500

Īpašais gadījums – Portugāle (“P”)

Īpašais gadījums – Portugāle (“P”)

Vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt Portugāles dzelzceļa tīklā (1 668 mm platuma sliežu ceļš) un kuru ass gultņu stāvokļa monitoringam izmanto lauka iekārtas, mērķzonai, kam jāpaliek brīvai, lai netraucētu HABD lauka iekārtu veiktās pārbaudes, un tās pozīcijai attiecībā pret ritekļa ass līniju jābūt:

HABD

| — | YTA = 1 000 mm (mērķzonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju), |
| --- | --- |

—

YTA = 1 000 mm (mērķzonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju),

| — | WTA ≥ 65 mm (mērķzonas platums sānvirzienā), |
| --- | --- |

—

WTA ≥ 65 mm (mērķzonas platums sānvirzienā),

| — | LTA ≥ 100 mm (mērķzonas garums garenvirzienā), |
| --- | --- |

—

LTA ≥ 100 mm (mērķzonas garums garenvirzienā),

| — | YPZ = 1 000 mm (aizlieguma zonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju), |
| --- | --- |

—

YPZ = 1 000 mm (aizlieguma zonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju),

| — | WPZ ≥ 115 mm (aizlieguma zonas platums sānvirzienā), |
| --- | --- |

—

WPZ ≥ 115 mm (aizlieguma zonas platums sānvirzienā),

| — | LPZ ≥ 500 mm (aizlieguma zonas garums garenvirzienā). |
| --- | --- |

—

LPZ ≥ 500 mm (aizlieguma zonas garums garenvirzienā).

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Ritošajam sastāvam, kuru paredzēts ekspluatēt Spānijas dzelzceļa tīklā (1 668 mm platuma sliežu ceļš) un kura ass gultņu stāvokļa monitoringam izmanto lauka iekārtas, ritošā sastāva zonai, kas redzama lauka iekārtai, jābūt EN 15437-1:2009 5.1. un 5.2. punktā noteiktajai zonai, dotās vērtības aizvietojot ar šādām:

| — | YTA = 1 176 ± 10 mm (mērķzonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju), |
| --- | --- |

—

YTA = 1 176 ± 10 mm (mērķzonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju),

| — | WTA ≥ 55 mm (mērķzonas platums sānvirzienā), |
| --- | --- |

—

WTA ≥ 55 mm (mērķzonas platums sānvirzienā),

| — | LTA ≥ 100 mm (mērķzonas garums garenvirzienā), |
| --- | --- |

—

LTA ≥ 100 mm (mērķzonas garums garenvirzienā),

| — | YPZ = 1 176 ± 10 mm (aizlieguma zonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju), |
| --- | --- |

—

YPZ = 1 176 ± 10 mm (aizlieguma zonas centra sānu pozīcija attiecībā pret ritekļa ass līniju),

| — | WPZ ≥ 110 mm (aizlieguma zonas platums sānvirzienā), |
| --- | --- |

—

WPZ ≥ 110 mm (aizlieguma zonas platums sānvirzienā),

| — | LPZ ≥ 500 mm (aizlieguma zonas garums garenvirzienā). |
| --- | --- |

—

LPZ ≥ 500 mm (aizlieguma zonas garums garenvirzienā).

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Šo īpašo gadījumu piemēro visām vienībām, kas nav aprīkotas ar ass gultņa stāvokļa monitoringa borta iekārtām un kas paredzētas ekspluatēšanai līnijās, kurās nav modernizētu ass gultņa stāvokļa monitoringa detektoru. Infrastruktūras reģistrā norādīts, ka šajā ziņā šīs līnijas neatbilst SITS noteiktajām prasībām.

Abām zonām zem ass bukses/kakliņa, kas noteiktas tabulā turpmāk, atsaucoties uz standarta EN 15437-1:2009 parametriem, jābūt brīvām, lai atvieglotu vertikālo monitoringu, kuru veic ar bukšu detektēšanas lauka iekārtu sistēmu.

19. tabula

19. tabula

Mērķzona un aizlieguma zona vienībām, ko paredzēts ekspluatēt Zviedrijā

Mērķzona un aizlieguma zona vienībām, ko paredzēts ekspluatēt Zviedrijā

| | YTA (mm) | WTA (mm) | LTA (mm) | YPZ (mm) | WPZ (mm) | LPZ (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. sistēma | 862 | ≥ 40 | pilnībā | 862 | ≥ 60 | ≥ 500 |
| 2. sistēma | 905 ± 20 | ≥ 40 | pilnībā | 905 | ≥ 100 | ≥ 500 |

YTA (mm)

TA

WTA (mm)

TA

LTA (mm)

TA

YPZ (mm)

PZ

WPZ (mm)

PZ

LPZ (mm)

PZ

1. sistēma

862

≥ 40

pilnībā

862

≥ 60

≥ 500

2. sistēma

905 ± 20

≥ 40

pilnībā

905

≥ 100

≥ 500

Savietojamību ar šīm sistēmām izklāsta ritekļa tehniskajā dokumentācijā.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ir atļauts noteikt savietojamību ar sliežu ceļa lauka iekārtām, kas nav J-1. papildinājuma 15. rindā minētajā specifikācijā noteiktās iekārtas. Tādā gadījumā sliežu ceļa lauka iekārtu raksturlielumus, ar ko vienība ir savietojama, apraksta tehniskajā dokumentācijā (saskaņā ar 4.2.3.3.2. punkta 4. apakšpunktu).

7.3.2.4.   Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa (4.2.3.4.1. punkts)

Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa (4.2.3.4.1. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Attiecībā uz visām vienībām un gadījumiem ir atļauts izmantot EN14363:2005 4.1.3.4.1. punktā noteikto 3. metodi.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.5.   Gaitas dinamiskie parametri (4.2.3.4.2. un 6.2.3.4. punkts, ERA/TD/2012-17/INT)

Gaitas dinamiskie parametri (4.2.3.4.2. un 6.2.3.4. punkts, ERA/TD/2012-17/INT)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Riteklim, ko paredzēts izmantot tikai Somijas 1 524 mm tīklā, piemēro šādas SITS gaitas dinamisko parametru punktu izmaiņas:

| — | 4. testa zona nav piemērojama gaitas dinamiskajai testēšanai, |
| --- | --- |

—

4. testa zona nav piemērojama gaitas dinamiskajai testēšanai,

| — | 3. testa zonā veicot gaitas dinamisko testēšanu, visu sliežu ceļa sekciju līkuma rādiusa vidējā vērtība ir 550 ± 50 metri, |
| --- | --- |

—

3. testa zonā veicot gaitas dinamisko testēšanu, visu sliežu ceļa sekciju līkuma rādiusa vidējā vērtība ir 550 ± 50 metri,

| — | sliežu ceļa kvalitātes parametri gaitas dinamiskajai testēšanai atbilst RATO 13 (sliežu ceļa pārbaude); |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa kvalitātes parametri gaitas dinamiskajai testēšanai atbilst RATO 13 (sliežu ceļa pārbaude);

RATO

| — | mērījumu metodes atbilst EN 13848:2003+A1. |
| --- | --- |

—

mērījumu metodes atbilst EN 13848:2003+A1.

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu, novērtējot gaitas dinamiskos parametrus, ir atļauts izmantot paziņotus valsts tehniskos noteikumus.

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Ritošā sastāva, ko paredzēts ekspluatēt uz 1 668 mm platuma sliežu ceļa, kvazistatiskā virzītājspēka Yqst robežvērtības nosaka līkumiem ar rādiusu:

qst

250 m ≤ R < 400 m

Robežvērtība ir: (Yqst)lim = 66 kN.

Robežvērtību novērtē saskaņā ar ERA/TD/2012-17/INT, izņemot 4.3.11.2. punktā noteikto formulu, ko aizstāj ar (11 550 m/Rm – 33).

Turklāt saistībā ar EN 15686:2010 piemērošanu ārējās sliedes paaugstinājuma deficīta robežvērtība ir 190 mm.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu, ir atļauts izmantot valsts tehniskos noteikumus, ar ko groza EN 14363 un ERA/TD/2012-17/INT prasības un kas ir paziņoti gaitas dinamisko parametru vajadzībām. Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.6.   Riteņpāra un riteņa mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi (4.2.3.5.2.1. un 4.2.3.5.2.2. punkts)

Riteņpāra un riteņa mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi (4.2.3.5.2.1. un 4.2.3.5.2.2. punkts)

Īpašais gadījums – Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija – 1 520 mm sistēmai (“P”)

Īpašais gadījums – Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija – 1 520 mm sistēmai (“P”)

2. attēlā norādītajiem riteņu ģeometriskajiem izmēriem jāatbilst 20. tabulā norādītajām robežvērtībām.

20. tabula

20. tabula

Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

| Apzīmējums | Riteņa diametrs D (mm) | Minimālā vērtība (mm) | Maksimālā vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās) | 400 ≤ D ≤ 1 220 | 130 | 146 |
| Uzmalas biezums (Sd) | 21 | 33 |
| Uzmalas augstums (Sh) | 28 | 32 |

Apzīmējums

Riteņa diametrs D (mm)

Minimālā vērtība (mm)

Maksimālā vērtība (mm)

Loka platums (BR + riteņa paplašināšanās)

R

400 ≤ D ≤ 1 220

130

146

Uzmalas biezums (Sd)

d

21

33

Uzmalas augstums (Sh)

h

28

32

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Pieņem, ka riteņa minimālais diametrs ir 400 mm.

Ja ritošo sastāvu paredzēts ekspluatēt satiksmei starp Somijas 1 524 mm platuma un trešas valsts 1 520 mm platuma sliežu ceļu tīkliem, atļauts izmantot īpaši projektētus riteņpārus, kas pielāgojami atšķirīgajiem sliežu ceļu platumiem.

Īpašais gadījums – Īrija (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija (“P”)

2. attēlā norādītajiem riteņu ģeometriskajiem izmēriem jāatbilst 21. tabulā norādītajām robežvērtībām.

21. tabula

21. tabula

Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

Riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

| 1 600 mm | Loka platums (BR) (ar maksimālo riteņa paplašināšanos 5 mm apmērā) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 137 | 139 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzmalas biezums (Sd) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 26 | 33 |
| Uzmalas augstums (Sh) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Uzmalas virsma (qR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

1 600 mm

Loka platums (BR) (ar maksimālo riteņa paplašināšanos 5 mm apmērā)

R

690 ≤ D ≤ 1 016

137

139

Uzmalas biezums (Sd)

d

690 ≤ D ≤ 1 016

26

33

Uzmalas augstums (Sh)

h

690 ≤ D ≤ 1 016

28

38

Uzmalas virsma (qR)

R

690 ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

1. un 2. attēlā norādītajiem riteņpāru un riteņu ģeometriskajiem izmēriem jāatbilst 22. tabulā norādītajām robežvērtībām.

22. tabula

22. tabula

Riteņpāru un riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

Riteņpāru un riteņu ģeometrisko izmēru ekspluatācijas robežvērtības

| 1 600 mm | Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)
  SR = AR + Sd,left + Sd,
  labais
  ritenis | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 593,3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 527,3 |
| Loka platums (BR)
  (ar maksimālo riteņa paplašināšanos 5 mm apmērā) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 127 | 139 |
| Uzmalas biezums (Sd) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 24 | 33 |
| Uzmalas augstums (Sh) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Uzmalas virsma (qR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

1 600 mm

Attālums starp riteņpāra riteņu ārējām šķautnēm (SR)

R

SR = AR + Sd,left + Sd,
  labais
  ritenis

R

R

d,left

d,

labais

ritenis

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 593,3

Attālums starp riteņpāra riteņu iekšējām šķautnēm (AR)

R

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 527,3

Loka platums (BR)

R

(ar maksimālo riteņa paplašināšanos 5 mm apmērā)

690 ≤ D ≤ 1 016

127

139

Uzmalas biezums (Sd)

d

690 ≤ D ≤ 1 016

24

33

Uzmalas augstums (Sh)

h

690 ≤ D ≤ 1 016

28

38

Uzmalas virsma (qR)

R

690 ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Īpašais gadījums – Spānija (“P”)

Pieņem, ka uzmalas biezuma (Sd) minimālā vērtība riteņa diametram D ≥ 840 mm ir 25 mm.

d

Riteņa diametriem 330 mm ≤ D < 840 mm pieņem, ka minimālā vērtība ir 27,5 mm.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Kā alternatīvu ir atļauts riteņu ģeometriskos izmērus noteikt saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.7.   Avārijas bremzēšana (4.2.4.5.2. punkts)

Avārijas bremzēšana (4.2.4.5.2. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ir atļauts tādu vienību, ko novērtē pastāvīgos vai iepriekš noteiktos formējumos ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku, bremzēšanas ceļa garumam gadījumā “avārijas bremzēšanas veiktspēja parastā režīmā” atšķirties no 4.2.4.5.2. punkta 9. apakšpunktā noteiktajām minimālajām vērtībām.

7.3.2.8.   Aerodinamiskā ietekme (4.2.6.2. punkts)

Aerodinamiskā ietekme (4.2.6.2. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis (4.2.6.2.2. punkts)

Vienības, kas pārvietojas ar maksimālo kustības ātrumu virs 160 km/h, bet zem 250 km/h, braucot brīvā dabā ar maksimālo kustības ātrumu, nedrīkst radīt maksimālas dubultā spiediena izmaiņas, kuras pārsniegtu vērtību, kas norādīta šajā nolūkā paziņotajos valsts tehniskajos noteikumos.

Īpašais gadījums – Itālija (“P”)

Īpašais gadījums – Itālija (“P”)

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos (4.2.6.2.3. punkts)

Lai nodrošinātu neierobežotu darbību esošajās līnijās, ņemot vērā lielo skaitu tuneļu ar šķērsgriezumu 54 m2 apmērā, kuriem cauri brauc ar ātrumu 250 km/h, un ar šķērsgriezumu 82,5 m2 apmērā, kuriem cauri brauc ar ātrumu 300 km/h, vienības ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 190 km/h vai lielāku atbilst 23. tabulas prasībām.

2

2

23. tabula

23. tabula

Prasības savstarpēji izmantojamam vilcienam solo braucienā cauruļveida tunelī bez slīpuma

Prasības savstarpēji izmantojamam vilcienam solo braucienā cauruļveida tunelī bez slīpuma

| | Gabarīts | References gadījums | Kritēriji references gadījumam | Atļautais maksimālais ātrums (km/h) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  (km/h) | Atu

  (m2) | ΔpN

  (Pa) | ΔpN+ΔpFr

  (Pa) | ΔpN+ΔpFr+ΔpT

  (Pa) |
| Vtr,max < 250 km/h | GA vai mazāks | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA vai mazāks | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA vai mazāks | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA vai mazāks | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Gabarīts

References gadījums

Kritēriji references gadījumam

Atļautais maksimālais ātrums (km/h)

Vtr

tr

(km/h)

Atu

tu

(m2)

2

ΔpN

pN

(Pa)

ΔpN+ΔpFr

pN

pFr

(Pa)

ΔpN+ΔpFr+ΔpT

pN

pFr

pT

(Pa)

Vtr,max < 250 km/h

tr,max

GA vai mazāks

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

tr,max

GA vai mazāks

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

tr,max

GA vai mazāks

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

tr,max

GA vai mazāks

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Ja riteklis neatbilst iepriekš tabulā norādītajām vērtībām (piemēram, SITS atbilstīgs riteklis), var piemērot ekspluatācijas noteikumus (piemēram, ātruma ierobežojumus).

7.3.2.9.   Brīdinājuma taures signāla skaņas spiediena līmeņi (4.2.7.2.2. punkts)

Brīdinājuma taures signāla skaņas spiediena līmeņi (4.2.7.2.2. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ritekļiem, ko paredzēts ekspluatēt tikai valsts iekšējās līnijās, brīdinājuma taures signāla skaņas spiediena līmeņi var atbilst tikai šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Vilcieniem, kurus paredzēts ekspluatēt starptautiskās līnijās, brīdinājuma taures signāla skaņas spiediena līmeņiem jāatbilst šīs SITS 4.2.7.2.2. punktā noteiktajiem.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.10.   Energoapgāde – vispārīgi noteikumi (4.2.8.2. punkts)

Energoapgāde – vispārīgi noteikumi (4.2.8.2. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ir atļauts elektrovilcienus projektēt ekspluatācijai tikai līnijās, kas aprīkotas ar 600/750 V līdzstrāvas energoapgādes sistēmu, kā noteikts ENE SITS 7.4.2.8.1. punktā, un izmantot kontaktsliedes zemes līmenī trīs un/vai četru sliežu konfigurācijā. Tādā gadījumā piemēro šajā nolūkā paziņotos valsts tehniskos noteikumus.

7.3.2.11.   Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonos (4.2.8.2.2.. punkts)

Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonos (4.2.8.2.2.. punkts)

Īpašais gadījums – Igaunija (“T”)

Īpašais gadījums – Igaunija (“T”)

Elektrovilcienus, kas paredzēti ekspluatēšanai 3,0 kV līdzstrāvas līnijās, ir iespējams ekspluatēt ENE SITS 7.4.2.1.1. punktā noteiktajos sprieguma un frekvenču diapazonos.

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Elektrovilcienus, kas paredzēti ekspluatēšanai esošajās 1,5 kV līdzstrāvas līnijās, ir iespējams ekspluatēt ENE SITS 7.4.2.2.1. punktā noteiktajos sprieguma un frekvenču diapazonos.

Maksimālā strāva, ko ar vienu pantogrāfu var noņemt stāvlaikā (4.2.8.2.5. punkts) un kas atļauta esošajās 1,5 kV līdzstrāvas līnijās, var būt zemāka nekā ENE SITS 4.2.5. punktā noteiktās robežvērtības. Elektrovilcieniem, kas paredzēti ekspluatēšanai šajās līnijās, strāvu, ko ar vienu pantogrāfu var noņemt stāvlaikā, attiecīgi ierobežo.

Īpašais gadījums – Latvija (“T”)

Īpašais gadījums – Latvija (“T”)

Elektrovilcienus, kas paredzēti ekspluatēšanai 3,0 kV līdzstrāvas līnijās, ir iespējams ekspluatēt ENE SITS 7.4.2.3.1. punktā noteiktajos sprieguma un frekvenču diapazonos.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ir atļauts elektrovilcienus aprīkot ar automātisku strāvas regulēšanas funkciju ar spriegumu saistītos ārkārtējos ekspluatācijas apstākļos, kā noteikts šajā nolūkā paziņotajos valsts tehniskajos noteikumos.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.12.   Reģeneratīvo bremžu izmantošana (4.2.8.2.3. punkts)

Reģeneratīvo bremžu izmantošana (4.2.8.2.3. punkts)

Īpašais gadījums – Beļģija (“T”)

Īpašais gadījums – Beļģija (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo sistēmu, maksimālais spriegums, ko novada atpakaļ kontakttīklā (Umax2 atbilstīgi EN 50388:2012 12.1.1. punktam) 3 kV tīklā, nepārsniedz 3,8 kV.

Īpašais gadījums – Čehijas Republika (“T”)

Īpašais gadījums – Čehijas Republika (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo sistēmu, maksimālais spriegums, ko novada atpakaļ kontakttīklā (Umax2 atbilstīgi EN 50388:2012 12.1.1. punktam) 3 kV tīklā, nepārsniedz 3,55 kV.

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo sistēmu, maksimālais spriegums, ko novada atpakaļ kontakttīklā (Umax2 atbilstīgi EN 50388:2012 12.1.1. punktam) 15 kV tīklā, nepārsniedz 17,5 kV.

7.3.2.13.   Saskares augstums ar kontaktvadiem (ritošā sastāva līmenis) (4.2.8.2.9.1.1. punkts)

Saskares augstums ar kontaktvadiem (ritošā sastāva līmenis) (4.2.8.2.9.1.1. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošajām līnijām, pantogrāfa uzstādīšana elektrovilcienā nodrošina kontaktvadu mehānisku kontaktu vadu augstuma plašākā diapazonā saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.3.2.14.   Pantogrāfa galvas ģeometrija (4.2.8.2.9.2. punkts)

Pantogrāfa galvas ģeometrija (4.2.8.2.9.2. punkts)

Īpašais gadījums – Horvātija (“T”)

Īpašais gadījums – Horvātija (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā 3 kV līdzstrāvas sistēmas tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 450 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.1. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Somija (“T”)

Īpašais gadījums – Somija (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu, pantogrāfa galvas platums nepārsniedz 0,422 metrus.

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā tīklā, it sevišķi līnijās ar kontakttīkla sistēmu, kas savietojama vienīgi ar šauru pantogrāfu, un ekspluatācijai Francijā un Šveicē, elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 450 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.1. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Itālija (“T”)

Īpašais gadījums – Itālija (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā 3 kV līdzstrāvas sistēmas tīklā (un papildus Šveicē 15 kV maiņstrāvas sistēmas tīklā) elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 450 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.1. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Portugāle (“T”)

Īpašais gadījums – Portugāle (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā 25 kV 50 Hz līdzstrāvas sistēmas tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 450 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.1. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā 1,5 kV līdzstrāvas sistēmas tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 2 180 mm, kā norādīts šim nolūkam paziņotajos valsts noteikumos (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Slovēnija (“T”)

Īpašais gadījums – Slovēnija (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā 3 kV līdzstrāvas sistēmas tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 450 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.1. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 800 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.5. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ekspluatācijas vajadzībām esošajā tīklā elektrovilcienus ir atļauts aprīkot ar pantogrāfu, kura galvas ģeometrijas garums ir 1 600 mm, kā norādīts EN 50367:2012 B.2. pielikuma B.6. attēlā (kā alternatīva 4.2.8.2.9.2. punkta prasībai).

7.3.2.15.   Ieliktņu materiāls (4.2.8.2.9.4.2. punkts)

Ieliktņu materiāls (4.2.8.2.9.4.2. punkts)

Īpašais gadījums – Francija (“P”)

Īpašais gadījums – Francija (“P”)

Metāla masas daļu grafīta ieliktņos ir atļauts paaugstināt līdz 60 svara procentiem, ja tos izmanto 1 500 V līdzstrāvas līnijās.

7.3.2.16.   Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts)

Pantogrāfa kontaktspēks un dinamiskās īpašības (4.2.8.2.9.6. punkts)

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Īpašais gadījums – Francija (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu, elektrovilcienus, kas paredzēti ekspluatēšanai 1,5 kV līdzstrāvas līnijās, papildus 4.2.8.2.9.6. punkta prasībai validē, ņemot vērā vidējo kontaktspēku šādā diapazonā: 70 N < Fm < 0,00178 * v2 + 110 N; stāvēšanas laikā kontaktspēka vērtība ir 140 N.

2

Atbilstības novērtēšanas procedūrā (modelēšana un/vai tests saskaņā ar 6.1.3.7. un 6.2.3.20. punktu) ņem vērā šādus vides apstākļus:

—   vasaras apstākļi: apkārtējās vides temperatūra ≥ 35 °C; kontaktvada temperatūra > 50 °C modelēšanai,

vasaras apstākļi

—   ziemas apstākļi: apkārtējās vides temperatūra 0 °C; kontaktvada temperatūra 0 °C modelēšanai.

ziemas apstākļi

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Īpašais gadījums – Zviedrija (“T”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošo tīklu Zviedrijā, pantogrāfa statiskais kontaktspēks atbilst prasībām EN 50367:2012 B pielikuma B.3. tabulas SE slejā (55 N). Savietojamību ar šīm prasībām izklāsta ritekļa tehniskajā dokumentā.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošajām līnijām, verifikācijā savstarpējas izmantojamības komponentu līmenī (5.3.10. un 6.1.3.7. punkts) pārbauda pantogrāfa spēju noņemt strāvu kontaktvadu augstuma papildu diapazonā no 4 700 līdz 4 900 mm.

Īpašais gadījums – Lamanša tunelis (“P”)

Īpašais gadījums – Lamanša tunelis (“P”)

Lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar esošajām līnijām, verifikācijā savstarpējas izmantojamības komponentu līmenī (5.3.10. un 6.1.3.7. punkts) pārbauda pantogrāfa spēju noņemt strāvu kontaktvadu augstuma papildu diapazonā no 5 920 līdz 6 020 mm.

7.3.2.17.   Mašīnista kabīnes avārijas izeja (4.2.9.1.2.2. punkts)

Mašīnista kabīnes avārijas izeja (4.2.9.1.2.2. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Iekšējai izejai ir pieļaujama minimāla piekļuves zona un minimāls augstums un platums saskaņā ar šajā nolūkā paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.18.   Priekšējā redzamība (4.2.9.1.3.1. punkts)

Priekšējā redzamība (4.2.9.1.3.1. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

SITS 4.2.9.1.3.1. punktā noteikto prasību vietā ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt Apvienotās Karalistes dzelzceļa līnijās, piemēro šādu īpašu gadījumu.

Mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai mašīnistam sēdus stāvoklī pie vadības pults skaidri un bez šķēršļiem būtu redzami stacionārie signāli atbilstīgi valsts tehniskajiem noteikumiem – GM/RT2161 “Dzelzceļa ritekļu mašīnistu kabīnēm noteiktās prasības”.

Šis īpašais gadījums neliedz SITS atbilstīga ritošā sastāva piekļuvi valsts tīklam.

7.3.2.19.   Mašīnista vadības pults ergonomika (4.2.9.1.6. punkts)

Mašīnista vadības pults ergonomika (4.2.9.1.6. punkts)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ja 4.2.9.1.6. punkta pēdējā daļā noteiktās prasības attiecībā uz vilces un/vai bremzēšanas sviras darbības virzienu nav savietojamas ar Lielbritānijas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma drošības vadības sistēmu, ir pieļaujams attiecīgi mainīt bremzēšanas un vilces iedarbināšanas sviras darbības virzienu.

7.3.2.20.   Ugunsdrošība un evakuācija (4.2.10. punkts)

Ugunsdrošība un evakuācija (4.2.10. punkts)

Īpašais gadījums – Itālija (“T”)

Īpašais gadījums – Itālija (“T”)

Turpmāk sīki izklāstītas papildu specifikācijas vienībām, ko paredzēts ekspluatēt esošajos Itālijas tuneļos.

Ugunsgrēka atklāšanas sistēmas (4.2.10.3.2. un 6.2.3.23. punkts)

Ugunsgrēka atklāšanas sistēmas (4.2.10.3.2. un 6.2.3.23. punkts)

Papildus 6.2.3.23. punktā noteiktajām zonām ugunsgrēka atklāšanas sistēmas uzstāda visās pasažieru un personāla zonās.

Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas pasažieru ritošajā sastāvā (4.2.10.3.4. punkts)

Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas pasažieru ritošajā sastāvā (4.2.10.3.4. punkts)

Papildus 4.2.10.3.4. punktā noteiktajām prasībām A un B kategorijas pasažieru ritošā sastāva vienības aprīko ar aktīvām ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmām.

Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas novērtē saskaņā ar paziņotajiem valsts noteikumiem par automātiskajām ugunsdzēsības sistēmām.

Papildus 4.2.10.3.4. punktā noteiktajām prasībām A un B kategorijas pasažieru ritošā sastāva vienības aprīko ar automātiskām ugunsdzēsības sistēmām visās tehniskajās zonās.

Kravas lokomotīves un kravas pašgājējas vienības – uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi (4.2.10.3.5. punkts) un kustības spēja (4.2.10.4.4. punkts)

Kravas lokomotīves un kravas pašgājējas vienības – uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi (4.2.10.3.5. punkts) un kustības spēja (4.2.10.4.4. punkts)

Papildus 4.2.10.3.5. punktā noteiktajām prasībām kravas lokomotīves un kravas pašgājējas vienības aprīko ar automātiskām ugunsdzēsības sistēmām visās tehniskajās zonās.

Papildus 4.2.10.4.4. punktā noteiktajām prasībām kravas lokomotīvju un kravas pašgājēju vienību kustības spēja atbilst B kategorijas pasažieru ritošā sastāva kustības spējai.

7.3.2.21.   Kustības spēja (4.2.10.4.4. punkts) un ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēma (4.2.10.3.4. punkts)

Kustības spēja (4.2.10.4.4. punkts) un ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēma (4.2.10.3.4. punkts)

Īpašais gadījums – Lamanša tunelis (“T”)

Īpašais gadījums – Lamanša tunelis (“T”)

Ņemot vērā Lamanša tuneļa garumu, ekspluatācijai šajā tunelī paredz B kategorijas pasažieru ritošo sastāvu.

Tā kā tunelī nav ugunsdzēsības punktu ar drošu zonu (skatīt SRT SITS 4.2.1.7. punktu), piemēro turpmāk norādīto punktu grozījumus.

SRT

| — | 4.2.10.4.4. punkta 3) apakšpunkts

  Ekspluatācijai Lamanša tunelī paredzēta pasažieru ritošā sastāva kustības spēju apliecina, piemērojot J-1. papildinājuma 63. rindā minēto specifikāciju, kurā noteikts, ka “2. tipa” ugunsgrēka skartās sistēmas funkcijas ir bremzēšanas un vilce. Šīs funkcijas novērtē šādos apstākļos:






  — | 30 minūtes pie minimālā ātruma 100 km/h vai |
| --- | --- | --- |

—

4.2.10.4.4. punkta 3) apakšpunkts

4.2.10.4.4. punkta 3) apakšpunkts

Ekspluatācijai Lamanša tunelī paredzēta pasažieru ritošā sastāva kustības spēju apliecina, piemērojot J-1. papildinājuma 63. rindā minēto specifikāciju, kurā noteikts, ka “2. tipa” ugunsgrēka skartās sistēmas funkcijas ir bremzēšanas un vilce. Šīs funkcijas novērtē šādos apstākļos:

—

30 minūtes pie minimālā ātruma 100 km/h vai

| — | 15 minūtes pie minimālā ātruma 80 km/h (saskaņā ar 4.2.10.4.4. punktu) apstākļos, kas noteikti valsts noteikumos, kurus šajā nolūkā paziņojusi Lamanša tuneļa drošības iestāde. |
| --- | --- |

—

15 minūtes pie minimālā ātruma 80 km/h (saskaņā ar 4.2.10.4.4. punktu) apstākļos, kas noteikti valsts noteikumos, kurus šajā nolūkā paziņojusi Lamanša tuneļa drošības iestāde.

| — | 4.2.10.3.4. punkta 3) un 4) apakšpunkts

  Ja noteikts, ka kustības spēja ir 30 minūtes saskaņā ar iepriekšējo punktu, ugunsdrošības barjerai starp mašīnista kabīni un nodalījumu aiz tās (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas aizmugurējā nodalījumā) jāizpilda integritātes prasības vismaz 30 minūtes (15 minūšu vietā).
  Ja noteikts, ka kustības spēja ir 30 minūtes saskaņā ar iepriekšējo punktu, un pasažieru vagonu abos galos nav izejas pasažieriem (nav iespējams iziet cauri vagonam), līdzekļus karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanās kontrolei (šķērssienu vai citu FCCS pilns šķērsgriezums, ugunsdrošības barjeras starp iekšdedzes dzinēju/elektrobarošanas līniju/vilces aprīkojumu un pasažieru/personāla zonām) projektē tā, lai nodrošinātu aizsardzību no uguns vismaz 30 minūtes (15 minūšu vietā). |
| --- | --- |

—

4.2.10.3.4. punkta 3) un 4) apakšpunkts

4.2.10.3.4. punkta 3) un 4) apakšpunkts

Ja noteikts, ka kustības spēja ir 30 minūtes saskaņā ar iepriekšējo punktu, ugunsdrošības barjerai starp mašīnista kabīni un nodalījumu aiz tās (pieņemot, ka ugunsgrēks izceļas aizmugurējā nodalījumā) jāizpilda integritātes prasības vismaz 30 minūtes (15 minūšu vietā).

Ja noteikts, ka kustības spēja ir 30 minūtes saskaņā ar iepriekšējo punktu, un pasažieru vagonu abos galos nav izejas pasažieriem (nav iespējams iziet cauri vagonam), līdzekļus karstuma un uguns izplūdes gāzu izplatīšanās kontrolei (šķērssienu vai citu FCCS pilns šķērsgriezums, ugunsdrošības barjeras starp iekšdedzes dzinēju/elektrobarošanas līniju/vilces aprīkojumu un pasažieru/personāla zonām) projektē tā, lai nodrošinātu aizsardzību no uguns vismaz 30 minūtes (15 minūšu vietā).

FCCS

7.3.2.22.   Tualešu iztukšošanas saskarne (4.2.11.3. punkts)

Tualešu iztukšošanas saskarne (4.2.11.3. punkts)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Kā alternatīvu vai papildus šīs SITS 4.2.11.3. punktā noteiktajām prasībām ir pieļaujams uzstādīt ar Somijas dzelzceļa tīkla stacionārajām iekārtām savietojamus tualešu iztukšošanas sistēmu un sanitāro iekārtu tvertņu skalošanas savienojumus, kuri atbilst AI1 attēlam.

Figure AI 1. Emptying connections for toilet tank

Image

7.3.2.23.   Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne (4.2.11.5. punkts)

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne (4.2.11.5. punkts)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Kā alternatīvu vai papildus šīs SITS 4.2.11.5. punktā noteiktajām prasībām ir pieļaujams uzstādīt ar Somijas dzelzceļa tīkla stacionārajām iekārtām savietojamus ūdens uzpildīšanas savienojumus, kuri atbilst AII1 attēlam.

Figure A II1 The water filling adapters

Image

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Kā alternatīvu vai papildus šīs SITS 4.2.11.5. punktā noteiktajām prasībām ir pieļaujams uzstādīt iemavas tipa ūdens uzpildīšanas saskarni. Šai iemavas tipa ūdens uzpildīšanas saskarnei jāatbilst šim nolūkam paziņoto valsts tehnisko noteikumu prasībām.

7.3.2.24.   Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai (4.2.11.6. punkts)

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai (4.2.11.6. punkts)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Stāvēšanai novietotu vilcienu elektriskās strāvas padeves stacionārajām iekārtām jāatbilst šim nolūkam paziņoto valsts tehnisko noteikumu prasībām.

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Īpašais gadījums – Apvienotā Karaliste (Lielbritānija) (“P”)

Ir atļauts nodrošināt vietēju 400 V ārējo papildu energoapgādi saskaņā ar šim nolūkam paziņotajiem valsts tehniskajiem noteikumiem.

7.3.2.25.   Degvielas uzpildes aprīkojums (4.2.11.7. punkts)

Degvielas uzpildes aprīkojums (4.2.11.7. punkts)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Īpašais gadījums – Somija (“P”)

Lai Somijas tīklā varētu uzpildīt degvielu, degvielas tvertnes vienībās ar dīzeļdegvielas uzpildes saskarni jāaprīko ar pārplūdes novēršanas ierīci atbilstīgi standartiem SFS 5684 un SFS 5685.

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Īpašais gadījums – Īrija un Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (“P”)

Degvielas uzpildes saskarnei jāatbilst šim nolūkam paziņoto valsts tehnisko noteikumu prasībām.

7.3.2.26.   Trešo valstu ritošais sastāvs (vispārīgi noteikumi)

Trešo valstu ritošais sastāvs (vispārīgi noteikumi)

Īpašais gadījums – Somija

Īpašais gadījums – Somija

(“P”) Trešo valstu ritošajam sastāvam, ko paredzēts ekspluatēt uz Somijas 1 524 mm platuma sliežu ceļiem satiksmei starp Somijas un trešo valstu 1 520 mm platuma sliežu ceļiem, šajā SITS noteikto prasību vietā atļauts piemērot valsts tehniskos noteikumus.

7.4.   Īpaši vides apstākļi

Īpaši vides apstākļi

Īpaši apstākļi – Austrija

Īpaši apstākļi – Austrija

Austrijā ziemas apstākļos tiek piešķirta neierobežota piekļuve tīklam, ja ir atbilstība šādiem nosacījumiem:

| — | jābūt uzstādītam šķēršļu vairogam sniega tīrīšanai atbilstīgi 4.2.6.1.2. punkta noteikumiem par bargiem sniega, ledus un krusas apstākļiem, |
| --- | --- |

—

jābūt uzstādītam šķēršļu vairogam sniega tīrīšanai atbilstīgi 4.2.6.1.2. punkta noteikumiem par bargiem sniega, ledus un krusas apstākļiem,

| — | lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām. |
| --- | --- |

—

lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām.

Īpaši apstākļi – Igaunija

Īpaši apstākļi – Igaunija

Lai ziemas apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Igaunijas tīklam, jāpierāda, ka ritošais sastāvs atbilst šādām prasībām:

| — | jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2, |
| --- | --- |

—

jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2,

| — | jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā, izņemot scenāriju “Kupenas”. |
| --- | --- |

—

jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā, izņemot scenāriju “Kupenas”.

Īpaši apstākļi – Somija

Īpaši apstākļi – Somija

Lai ziemas apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Somijas tīklam, jāpierāda, ka ritošais sastāvs atbilst šādām prasībām:

| — | jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2, |
| --- | --- |

—

jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2,

| — | jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā, izņemot scenāriju “Kupenas”, |
| --- | --- |

—

jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā, izņemot scenāriju “Kupenas”,

| — | attiecībā uz bremzēšanas sistēmu Somijā ziemas apstākļos tiek piešķirta neierobežota piekļuve tīklam, ja ir atbilstība šādiem nosacījumiem:






  — | vilciena sekcijai vai pasažieru vagonam, kura nominālais ātrums pārsniedz 140 km/h, vismaz puse ratiņu ir aprīkota ar magnētisko sliežu bremzi, |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz bremzēšanas sistēmu Somijā ziemas apstākļos tiek piešķirta neierobežota piekļuve tīklam, ja ir atbilstība šādiem nosacījumiem:

—

vilciena sekcijai vai pasažieru vagonam, kura nominālais ātrums pārsniedz 140 km/h, vismaz puse ratiņu ir aprīkota ar magnētisko sliežu bremzi,

| — | vilciena sekcijai vai pasažieru vagonam, kura nominālais ātrums pārsniedz 180 km/h, visi ratiņi ir aprīkoti ar magnētisko sliežu bremzi. |
| --- | --- |

—

vilciena sekcijai vai pasažieru vagonam, kura nominālais ātrums pārsniedz 180 km/h, visi ratiņi ir aprīkoti ar magnētisko sliežu bremzi.

Īpaši apstākļi – Francija

Īpaši apstākļi – Francija

Francijā ziemas apstākļos tiek piešķirta neierobežota piekļuve tīklam, ja ir atbilstība šādam nosacījumam:

| — | lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām. |
| --- | --- |

—

lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām.

Īpaši apstākļi – Grieķija

Īpaši apstākļi – Grieķija

Lai vasaras apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Grieķijas tīklam, jāizvēlas 4.2.6.1.1. noteiktā temperatūras zona T3.

Īpaši apstākļi – Vācija

Īpaši apstākļi – Vācija

Vācijā ziemas apstākļos tiek piešķirta neierobežota piekļuve tīklam, ja ir atbilstība šādam nosacījumam:

| — | lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām. |
| --- | --- |

—

lokomotīves un galvas vagoni jāaprīko ar smiltnīcām.

Īpaši apstākļi – Portugāle

Īpaši apstākļi – Portugāle

Lai vasaras apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Portugāles tīklam, jāizvēlas 4.2.6.1.1. noteiktā temperatūras zona T3.

Īpaši apstākļi – Spānija

Īpaši apstākļi – Spānija

Lai vasaras apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Spānijas tīklam, jāizvēlas 4.2.6.1.1. noteiktā temperatūras zona T3.

Īpaši apstākļi – Zviedrija

Īpaši apstākļi – Zviedrija

Lai ziemas apstākļos ritošajam sastāvam bez ierobežojumiem būtu piekļuve Zviedrijas tīklam, jāpierāda, ka ritošais sastāvs atbilst šādām prasībām:

| — | jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2, |
| --- | --- |

—

jāizraugās 4.2.6.1.1. punktā noteiktā temperatūras zona T2,

| — | jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā. |
| --- | --- |

—

jāizraugās bargi sniega, ledus un krusas apstākļi, kā noteikts 4.2.6.1.2. punktā.

7.5.   Aspekti, kas jāņem vērā pārskatīšanas procesā vai citās Aģentūras darbībās

Aspekti, kas jāņem vērā pārskatīšanas procesā vai citās Aģentūras darbībās

Papildus šīs SITS izstrādāšanas procesā veiktajai analīzei saistībā ar ES dzelzceļu sistēmas turpmāko attīstību noteikti vairāki īpaši aspekti.

Šos aspektus iedala trijās grupās:

| 1) | aspekti, kas attiecas uz šajā SITS jau noteiktajiem pamatparametriem, šīs SITS pārskatīšanas procesā paredzot atbilstošo specifikāciju izstrādāšanu; |
| --- | --- |

1)

aspekti, kas attiecas uz šajā SITS jau noteiktajiem pamatparametriem, šīs SITS pārskatīšanas procesā paredzot atbilstošo specifikāciju izstrādāšanu;

| 2) | aspekti, kas patlaban esošajā attīstības posmā netiek uzskatīti par pamatparametriem, taču par kuriem tiek īstenoti pētniecības projekti; |
| --- | --- |

2)

aspekti, kas patlaban esošajā attīstības posmā netiek uzskatīti par pamatparametriem, taču par kuriem tiek īstenoti pētniecības projekti;

| 3) | aspekti, kas iekļauti ES dzelzceļu sistēmas esošajos pētījumos un kas neietilpst šīs SITS jomā. |
| --- | --- |

3)

aspekti, kas iekļauti ES dzelzceļu sistēmas esošajos pētījumos un kas neietilpst šīs SITS jomā.

Šie aspekti norādīti turpmāk tekstā un klasificēti atbilstīgi iedalījumam šīs SITS 4.2. punktā.

7.5.1.   Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem saistīti aspekti

Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem saistīti aspekti

7.5.1.1.   Ass slodzes parametrs (4.2.3.2.1. punkts)

Ass slodzes parametrs (4.2.3.2.1. punkts)

Šis pamatparametrs attiecas uz infrastruktūras un ritošā sastāva saskarni saistībā ar vertikālo slodzi.

Saskaņā ar INF SITS dzelzceļa līnijas klasificē atbilstoši standartam EN 15528:2008. Šajā standartā noteiktas arī dzelzceļa ritekļu – kravas vagonu un konkrētu lokomotīvju un pasažieru vagonu tipu – kategorijas; šis standarts tiks pārskatīts, lai iekļautu visus ritošā sastāva tipus un ātrgaitas līnijas.

Kad šī pārstrādātā redakcija būs pieejama, paziņotās iestādes izdotajā “EK” sertifikātā varētu iekļaut novērtējamās vienības “konstrukcijas” klasifikāciju:

| — | klasifikāciju, kas attiecas uz konstrukcijas masu normālā lietderīgās kravnesības režīmā, |
| --- | --- |

—

klasifikāciju, kas attiecas uz konstrukcijas masu normālā lietderīgās kravnesības režīmā,

| — | klasifikāciju, kas attiecas uz konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā. |
| --- | --- |

—

klasifikāciju, kas attiecas uz konstrukcijas masu ārkārtējā lietderīgās kravnesības režīmā.

Šis aspekts būs jāņem vērā, pārskatot šo SITS, kuras pašreizējā redakcijā jau noteikta prasība reģistrēt visus datus, kas vajadzīgi šādas klasifikācijas noteikšanai.

Jāatzīmē, ka netiks grozīta OPE SITS 4.2.2.5. punktā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem noteiktā prasība par ekspluatācijas slodzes noteikšanu un kontroli.

OPE

7.5.1.2.   Aerodinamiskā ietekme – sānvējš (4.2.6.2.4. punkts)

Aerodinamiskā ietekme – sānvējš (4.2.6.2.4. punkts)

Vienībām ar maksimālo konstruktīvo ātrumu 250 km/h vai lielāku ir noteiktas prasības attiecībā uz sānvēju, paredzot divus variantus:

| — | saskaņā ar 2008. gada HS RST SITS vai |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 2008. gada HS RST SITS vai

HS RST

| — | saskaņā ar 2011. gada CR LOC un PAS SITS. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 2011. gada CR LOC un PAS SITS.

CR LOC

PAS

Šīs prasības būs jāpārskata, kad būs pabeigta 2008. gada HS RST SITS noteikto divu raksturīgās vēja līknes kopumu apvienošana.

HS RST

7.5.2.   Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem nesaistīti, bet pētniecības projektos iekļauti aspekti

Ar šajā SITS noteiktajiem pamatparametriem nesaistīti, bet pētniecības projektos iekļauti aspekti

7.5.2.1.   Drošības papildu prasības

Drošības papildu prasības

Sadursmes gadījumā ritekļu iekšienei, kurai ir saskarne ar pasažieriem un vilciena apkalpi, jānodrošina cilvēku aizsardzība, nodrošinot līdzekļus:

| — | tādu miesas bojājumu riska samazināšanai, kurus sadursmes gadījumā papildus varētu radīt iekštelpu inventārs, armatūra un montāžas elementi, |
| --- | --- |

—

tādu miesas bojājumu riska samazināšanai, kurus sadursmes gadījumā papildus varētu radīt iekštelpu inventārs, armatūra un montāžas elementi,

| — | tādu miesas bojājumu riska samazināšanai, kuri avārijas gadījumā varētu kavēt glābšanos. |
| --- | --- |

—

tādu miesas bojājumu riska samazināšanai, kuri avārijas gadījumā varētu kavēt glābšanos.

ES 2006. gadā tika sākti vairāki pētniecības projekti, kuros tiek pētīta dzelzceļa avāriju (sadursme, noskriešana no sliedēm utt.) ietekme uz pasažieriem, lai it sevišķi novērtētu iespējamo ievainojumu risku un pakāpi; šo pētījumu mērķis ir izstrādāt prasības attiecībā uz dzelzceļa ritekļu iekštelpu plānojumu un komponentiem, kā arī attiecīgas atbilstības novērtēšanas procedūras.

Šajā SITS, piemēram, 4.2.2.5., 4.2.2.7., 4.2.2.9. un 4.2.5. iedaļā, jau paredzētas vairākas specifikācijas, kuru mērķis ir novērst šos riskus.

Nesenākā pagātnē dalībvalstīs un Eiropas līmenī (Komisijas Kopīgais pētniecības centrs) sākti pētījumi saistībā ar pasažieru aizsardzību teroristu uzbrukuma gadījumā.

Aģentūra sekos šo pētījumu gaitai un ņems vērā rezultātus, lai noteiktu, vai būtu jāierosina Komisijai noteikt papildu pamatparametrus vai prasības saistībā ar pasažieriem radītajiem miesas bojājumu riskiem, notiekot avārijām vai teroristu uzbrukumam. Vajadzības gadījumā šī SITS jāgroza.

Līdz šīs SITS pārskatīšanai dalībvalstis par šiem riskiem var piemērot valstu noteikumus. Tomēr tie nedrīkst būt iemesls, lai valsts tīklā liegtu piekļuvi SITS atbilstīgam ritošajam sastāvam, kas pārvietojas pāri dalībvalsts robežām, lai izmantotu valsts tīklu.

7.5.3.   Šīs SITS darbības jomā neiekļauti, bet ar ES dzelzceļa sistēmu saistīti aspekti

Šīs SITS darbības jomā neiekļauti, bet ar ES dzelzceļa sistēmu saistīti aspekti

7.5.3.1.   Mijiedarbība ar sliežu ceļu (4.2.3. punkts) – uzmalu vai sliežu eļļošana

Mijiedarbība ar sliežu ceļu (4.2.3. punkts) – uzmalu vai sliežu eļļošana

Šīs SITS izstrādāšanas procesā tika izdarīts secinājums, ka “uzmalu vai sliežu eļļošana” nav pamatparametrs (nav saistības ar Direktīvā 2008/57/EK noteiktajām pamatprasībām).

Tomēr šķiet, ka dzelzceļa nozarē iesaistītajiem dalībniekiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, valstu drošības iestādēm) vajadzīgs aģentūras atbalsts, lai pašreizējās prakses vietā ieviestu pieeju, kas nodrošinātu pārredzamību un neradītu nepamatotus šķēršļus ritošā sastāva kustībai ES dzelzceļa tīklā.

Tāpēc aģentūra ir ierosinājusi kopā ar dzelzceļa nozari sākt pētījumu, kura mērķis ir noskaidrot šīs funkcijas galvenos tehniskos un ekonomiskos aspektus pašreizējā situācijā.

| — | Vieni infrastruktūras pārvaldītāji pieprasa eļļošanu, savukārt citi to aizliedz. |
| --- | --- |

—

Vieni infrastruktūras pārvaldītāji pieprasa eļļošanu, savukārt citi to aizliedz.

| — | Eļļošanu var veikt ar infrastruktūras pārvaldītāja projektētas stacionāras iekārtas palīdzību vai ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma nodrošinātu borta iekārtu. |
| --- | --- |

—

Eļļošanu var veikt ar infrastruktūras pārvaldītāja projektētas stacionāras iekārtas palīdzību vai ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma nodrošinātu borta iekārtu.

| — | Dzelzceļa nozare ir izpētījusi dažādus eļļošanas veidus. |
| --- | --- |

—

Dzelzceļa nozare ir izpētījusi dažādus eļļošanas veidus.

| — | Jāņem vērā ar smērvielu izplūdēm uz sliežu ceļa saistītie vides aspekti. |
| --- | --- |

—

Jāņem vērā ar smērvielu izplūdēm uz sliežu ceļa saistītie vides aspekti.

Jebkurā gadījumā “Infrastruktūras reģistrā” paredzēts iekļaut informāciju par uzmalu vai sliežu eļļošanu, un “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā” tiks norādīts, vai ritošais sastāvs ir aprīkots ar uzmalu eļļošanas borta iekārtu. Minētajā pētījumā tiks precizēti ekspluatācijas noteikumi.

Pagaidām, lai aptvertu šo jautājumu attiecībā uz ritekļa un sliežu ceļa saskarni, dalībvalstis var turpināt izmantot valsts noteikumus. Šos noteikumus publisko, paziņojot par tiem Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. pantu vai iekļaujot tos tās pašas direktīvas 35. pantā minētajā Infrastruktūras reģistrā.

---

(1)  Novērtē ar kopējo bremzēšanas spēku vai ar spiedienu bremžu cilindros pneimatiskās bremžu sistēmas gadījumā. Definīcija saskaņā ar J-1. papildinājuma 25. rindā minētās specifikācijas 5.3.3. punktu.

1

(2)  Padomes 1998. gada 3. novembra Direktīva 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīva 2006/7/EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Direktīva 2006/11/EK par piesārņojumu, ko rada dažas bīstamas vielas, kuras novada Kopienas ūdens vidē (OV L 64, 4.3.2006., 52. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/30/EK, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

8

(9)  CA1, CA2 vai CH moduli var izmantot vienīgi tādu produktu gadījumā, kas ražoti saskaņā ar konstrukciju, kura tikusi izstrādāta un jau tikusi izmantota produktu laišanai tirgū pirms šiem produktiem piemērojamās SITS stāšanās spēkā, ar nosacījumu, ka ražotājs paziņotajai iestādei pierāda, ka attiecībā uz iepriekšējiem lietojumiem veikta konstrukcijas pārskatīšana un tipa pārbaude līdzvērtīgos apstākļos un ka tā atbilst šajā SITS noteiktajām prasībām; šo pierādījumu dokumentē un uzskata, ka tas nodrošina tādu pašu pierādījuma līmeni, kādu sniedz CB modulis vai konstrukcijas pārbaude atbilstīgi CH1 modulim.

9

(10)  Komisijas 2011. gada 20. septembra Ieteikums 2011/622/ES par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem (OV L 243, 21.9.2011., 23. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam (OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmums 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām (OV L 256, 1.10.2011., 1. lpp.).

12

PAPILDINĀJUMI

| A papildinājums. | Buferi un vilces iekārta |
| --- | --- |

A papildinājums.

| B papildinājums. | 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma “T” |
| --- | --- |

B papildinājums.

| C papildinājums. | Īpaši noteikumi dzelzceļa infrastruktūras būves un tehniskās apkopes mobilajām iekārtām |
| --- | --- |

C papildinājums.

| D papildinājums. | Energoskaitītājs |
| --- | --- |

D papildinājums.

| E papildinājums. | Mašīnista antropometriskie rādītāji |
| --- | --- |

E papildinājums.

| F papildinājums. | Priekšējā redzamība |
| --- | --- |

F papildinājums.

| G papildinājums. | Apkalpošana |
| --- | --- |

G papildinājums.

| H papildinājums. | Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana |
| --- | --- |

H papildinājums.

| I papildinājums. | Aspekti bez tehniskās specifikācijas (“atklāti punkti”) |
| --- | --- |

I papildinājums.

| J papildinājums. | Šajā SITS minēto tehnisko specifikāciju saraksts |
| --- | --- |

J papildinājums.

| J-1. papildinājums. | Standartu vai normatīvo dokumentu saraksts |
| --- | --- |

J-1. papildinājums.

| J-2. papildinājums. | Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa vietnē pieejamo tehnisko dokumentu saraksts |
| --- | --- |

J-2. papildinājums.

A papildinājums

Buferi un skrūvveida sakabes sistēma

A.1.   Buferi

Ja vienības galā uzstādīti buferi, tiem jābūt uzstādītiem pa pāriem (t. i., tiem jābūt simetriskiem un jāatrodas pretējās pusēs) un ar vienādiem raksturlielumiem.

Buferu ass līnijas augstumam visos slodzes režīmos un visās nolietojuma pakāpēs jābūt no 980 mm līdz 1 065 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

Vagoniem automašīnu pārvadāšanai maksimālas slodzes režīmā un lokomotīvēm ir pieļaujams minimālais augstums 940 mm.

Standarta attālumam starp buferu ass līnijām jābūt nomināli:

| — | 1 435 mm sliežu ceļa platumam – 1 750 mm ± 10 mm simetriski ritekļa ass līnijai.
  Vienībām ar pārstatāmiem gabarītiem, kas paredzētas ekspluatēšanai gan standarta 1 435 mm platuma, gan arī lielāka platuma sliežu ceļa tīklos, pieļaujami atšķirīgi attālumi starp buferu ass līnijām (piemēram, 1 850 mm) ar noteikumu, ka ir nodrošināta pilnīga savietojamība ar buferiem, kuri paredzēti standarta 1 435 mm platuma sliežu ceļiem, |
| --- | --- |

—

1 435 mm sliežu ceļa platumam – 1 750 mm ± 10 mm simetriski ritekļa ass līnijai.

Vienībām ar pārstatāmiem gabarītiem, kas paredzētas ekspluatēšanai gan standarta 1 435 mm platuma, gan arī lielāka platuma sliežu ceļa tīklos, pieļaujami atšķirīgi attālumi starp buferu ass līnijām (piemēram, 1 850 mm) ar noteikumu, ka ir nodrošināta pilnīga savietojamība ar buferiem, kuri paredzēti standarta 1 435 mm platuma sliežu ceļiem,

| — | 1 524 mm sliežu ceļa platumam – 1 830 mm (± 10 mm), |
| --- | --- |

—

1 524 mm sliežu ceļa platumam – 1 830 mm (± 10 mm),

| — | 1 600 mm sliežu ceļa platumam – 1 905 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

1 600 mm sliežu ceļa platumam – 1 905 mm (± 3 mm),

| — | 1 668 mm sliežu ceļa platumam – 1 850 mm ± 10 mm simetriski ritekļa ass līnijai, ņemot vērā J-1. papildinājuma 67. rindā minētās specifikācijas 6.2.3.1. punkta konkrētos noteikumus. |
| --- | --- |

—

1 668 mm sliežu ceļa platumam – 1 850 mm ± 10 mm simetriski ritekļa ass līnijai, ņemot vērā J-1. papildinājuma 67. rindā minētās specifikācijas 6.2.3.1. punkta konkrētos noteikumus.

Buferu izmēriem jābūt tādiem, lai ceļa horizontālos līkumos un S veida līkumos ritekļiem nebūtu iespējams nobloķēt buferus. Minimālā horizontālā pārklāšanās starp buferu galvām, kuras saskaras, ir 25 mm.

Novērtēšanas tests

Bufera izmērus nosaka, izmantojot divus ritekļus, kas brauc S veida līkumā, kura rādiuss ir 190 m un kurā nav taisna ceļa starpposma, un S veida līkumā, kura rādiuss ir 150 m un kurā ir vismaz 6 m garš taisns starpposms.

A.2.   Skrūvveida sakabe

Standarta skrūvveida sakabes sistēmai starp ritekļiem jābūt pārtrauktai un jāietver skrūves savienojums, kas pastāvīgi savienots ar āķi, kā arī vilces āķis un vilces stienis ar elastīgu sistēmu.

Vilces āķa ass līnijas augstumam visos slodzes režīmos un visās nolietojuma pakāpēs jābūt no 950 mm līdz 1 045 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

Vagoniem automašīnu pārvadāšanai maksimālas slodzes režīmā un lokomotīvēm ir pieļaujams minimālais augstums 920 mm. Vienam un tam pašam riteklim augstuma maksimālā atšķirība starp jauniem riteņiem slodzes režīmā “konstrukcijas masa darba režīmā” un pilnīgi nodilušiem riteņiem slodzes režīmā “konstrukcijas masa normālā lietderīgās kravnesības režīmā” nedrīkst pārsniegt 85 mm. Novērtējumu veic, izdarot aprēķinus.

Katrā ritekļa galā jābūt ierīcei, kur atbalstīt savienotājskavu, kad to nelieto. Neviena sakabes mezgla daļa buferu zemākajā pieļaujamajā stāvoklī nedrīkst atrasties zemāk par 140 mm virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

| — | Skrūvveida sakabes, vilces āķa un vilces iekārtas izmēriem un raksturlielumiem jāatbilst J-1. papildinājuma 68. rindā minētajai specifikācijai. |
| --- | --- |

—

Skrūvveida sakabes, vilces āķa un vilces iekārtas izmēriem un raksturlielumiem jāatbilst J-1. papildinājuma 68. rindā minētajai specifikācijai.

| — | Skrūvveida sakabes maksimālā masa bez sakabes āķa tapas (J-1. papildinājuma 68. rindā minētās specifikācijas 4. un 5. attēla 1. objekts) nedrīkst pārsniegt 36 kg. |
| --- | --- |

—

Skrūvveida sakabes maksimālā masa bez sakabes āķa tapas (J-1. papildinājuma 68. rindā minētās specifikācijas 4. un 5. attēla 1. objekts) nedrīkst pārsniegt 36 kg.

A.3.   Vilces iekārtas un buferu iekārtas mijiedarbība

| — | Vilces iekārtas un buferu statiskos raksturlielumus saskaņo, lai nodrošinātu, ka vilciens spēj izbraukt sliežu ceļa līkumus ar minimālo rādiusu, kas noteikts šīs SITS 4.2.3.6. punktā, normālos sakabes apstākļos (piemēram, nebloķējot buferus u. c.). |
| --- | --- |

—

Vilces iekārtas un buferu statiskos raksturlielumus saskaņo, lai nodrošinātu, ka vilciens spēj izbraukt sliežu ceļa līkumus ar minimālo rādiusu, kas noteikts šīs SITS 4.2.3.6. punktā, normālos sakabes apstākļos (piemēram, nebloķējot buferus u. c.).

| — | Skrūvveida sakabes un buferu iekārtas izvietojums |
| --- | --- |

—

Skrūvveida sakabes un buferu iekārtas izvietojums

| — | Attālumam starp nenolietota vilces āķa atveres priekšējo apmali un pilnīgi izvērsta bufera priekšējo pusi jābūt 355 mm + 45/– 20 mm, kā norādīts A.1. attēlā. |
| --- | --- |

—

Attālumam starp nenolietota vilces āķa atveres priekšējo apmali un pilnīgi izvērsta bufera priekšējo pusi jābūt 355 mm + 45/– 20 mm, kā norādīts A.1. attēlā.

A.1. attēls

Vilces iekārta un buferi

Konstrukcijas un mehāniskās daļas

Buferi

Image

| I. | Pilnīgi izvērsts buferis |
| --- | --- |
| II. | Vilces āķa atvere |

I.

Pilnīgi izvērsts buferis

II.

Vilces āķa atvere

B papildinājums

1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēma “t”

Augšējo daļu references profils 1 520 mm sliežu ceļa platumam “T” (ritošajam sastāvam)

Image

Apakšējo daļu references profils

Image

Piezīme. Ritošajam sastāvam, ko paredzēts izmantot uz 1 520 mm platuma sliežu ceļa, izņemot tādu šķirotavas uzkalnu šķērsošanai, kuri aprīkoti ar sliežu bremzēm.

Apakšējo daļu references profils

Image

Piezīme. Ritošajam sastāvam, ko paredzēts izmantot uz 1 520 mm platuma sliežu ceļa un kas spēj šķērsot šķirotavas uzkalnus un sliežu bremzes.

C papildinājums

Īpaši noteikumi attiecībā uz sliežu ceļa mašīnām (SCM)

C.1.   Ritekļa konstrukcijas stiprība

Šīs SITS 4.2.2.4. punktā noteiktās prasības papildina šādi:

mašīnas rāmim jāiztur statiskās slodzes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 7. rindā minētajā specifikācijā, vai statiskās slodzes, kas noteiktas J-1. papildinājuma 102. rindā minētajā specifikācijā, nepārsniedzot tajās norādītās atļautās vērtības.

J-1. papildinājuma 102. rindā minētajā specifikācijā noteiktā attiecīgā konstrukcijas kategorija ir šāda:

| — | mašīnām, kurām nav atļauta brīvā manevrēšana vai manevrēšana no šķirotavas uzkalna: F-II, |
| --- | --- |

—

mašīnām, kurām nav atļauta brīvā manevrēšana vai manevrēšana no šķirotavas uzkalna: F-II,

| — | pārējām mašīnām: F-I. |
| --- | --- |

—

pārējām mašīnām: F-I.

Paātrinājumam X virzienā saskaņā ar J-1. papildinājuma 7. rindā minētās specifikācijas 13. tabulu vai J-1. papildinājuma 102. rindā minētās specifikācijas 10. tabulu jābūt ± 3 g.

C.2.   Celšana un pacelšana ar domkratu

Mašīnas korpusā jābūt celšanas punktiem, kuros šo mašīnu var droši celt vai pacelt ar domkratu. Jānosaka celšanas un pacelšanas ar domkratu punktu novietojuma vietas.

Lai atvieglotu darbus remonta vai apskates laikā vai pacelšanu atpakaļ uz sliedēm, mašīnām abās garākajās malās jābūt aprīkotām vismaz ar diviem celšanas punktiem, kuros var celt tukšas vai piekrautas mašīnas.

Lai varētu pievienot pacelšanas ierīces, zem katra celšanas punkta jābūt brīvai vietai, kuru nedrīkst aizsegt nenoņemamas detaļas. Slodzes režīmiem jāatbilst šīs SITS C.1. papildinājumā norādītajiem, un tos piemēro celšanai un pacelšanai ar domkratu darbnīcā un apkalpošanas operācijās.

C.3.   Gaitas dinamiskie parametri

Gaitas raksturlielumus atļauts noteikt, veicot gaitas testus vai salīdzināšanai izmantojot līdzīgu apstiprināta tipa mašīnu, kā norādīts šīs SITS 4.2.3.4.2. punktā, vai izmantojot modelēšanas metodi.

Piemēro šādas papildu atkāpes no J-1. papildinājuma 16. rindā minētās specifikācijas.

| — | Šāda veida mašīnām vienmēr izmanto testēšanu kā vienkāršotu metodi. |
| --- | --- |

—

Šāda veida mašīnām vienmēr izmanto testēšanu kā vienkāršotu metodi.

| — | Ja gaitas testi atbilstīgi J-1. papildinājuma 16. rindā minētajai specifikācijai ir veikti ar jauna riteņa profilu, testa rezultāti ir spēkā maksimālajam nobraukumam 50 000 km. Pēc 50 000 km:






  — | vai nu jāmaina riteņu profils, |
| --- | --- | --- |

—

Ja gaitas testi atbilstīgi J-1. papildinājuma 16. rindā minētajai specifikācijai ir veikti ar jauna riteņa profilu, testa rezultāti ir spēkā maksimālajam nobraukumam 50 000 km. Pēc 50 000 km:

—

vai nu jāmaina riteņu profils,

| — | vai jāpārrēķina nodiluša profila ekvivalentais koniskums un jāpārbauda, vai šī atšķirība nepārsniedz 50 % no J-1. papildinājuma 16. rindā minētajā specifikācijā noteiktās testa vērtības (maksimālā atšķirība 0,05), |
| --- | --- |

—

vai jāpārrēķina nodiluša profila ekvivalentais koniskums un jāpārbauda, vai šī atšķirība nepārsniedz 50 % no J-1. papildinājuma 16. rindā minētajā specifikācijā noteiktās testa vērtības (maksimālā atšķirība 0,05),

| — | vai jāveic J-1. papildinājuma 16. rindā minētajai specifikācijai atbilstīgs jauns tests ar nodiluša riteņa profilu. |
| --- | --- |

—

vai jāveic J-1. papildinājuma 16. rindā minētajai specifikācijai atbilstīgs jauns tests ar nodiluša riteņa profilu.

| — | Kopumā nav nepieciešams veikt J-1. papildinājuma 16. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.2. punktā noteiktos stacionāros testus, lai noteiktu gaitas daļas raksturlielumu parametrus. |
| --- | --- |

—

Kopumā nav nepieciešams veikt J-1. papildinājuma 16. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.2. punktā noteiktos stacionāros testus, lai noteiktu gaitas daļas raksturlielumu parametrus.

| — | Ja mašīna pati nevar sasniegt testam vajadzīgo ātrumu, testēšanas laikā mašīna jāvelk. |
| --- | --- |

—

Ja mašīna pati nevar sasniegt testam vajadzīgo ātrumu, testēšanas laikā mašīna jāvelk.

| — | Ja izmanto 3. testa zonu (kā izklāstīts J-1. papildinājuma 16. rindā minētās specifikācijas 9. tabulā), pietiek ar vismaz 25 atbilstīgām sliežu ceļa sekcijām. |
| --- | --- |

—

Ja izmanto 3. testa zonu (kā izklāstīts J-1. papildinājuma 16. rindā minētās specifikācijas 9. tabulā), pietiek ar vismaz 25 atbilstīgām sliežu ceļa sekcijām.

Gaitas parametrus var pierādīt, izmantojot J-1. papildinājuma 16. rindā minētajā specifikācijā izklāstītos modelēšanas testus (ar iepriekš minētajiem izņēmumiem), ja ir pieejams validēts reprezentatīvā sliežu ceļa modelis un ir identiski mašīnas ekspluatācijas apstākļi.

Gaitas raksturlielumu modelēšanas testā izmantojamo mašīnas modeli validē, salīdzinot modelēšanas rezultātus ar gaitas testu rezultātiem pie vienādiem sliežu ceļa ievadraksturlielumiem.

Validēts modelis ir modelēšanas testā izmantojams modelis, kas verificēts faktiskā gaitas testā, kurā piekare tiek pietiekami noslogota, un ja ir cieša korelācija starp gaitas testa rezultātiem un prognozētajiem modelēšanas testa rezultātiem uz tā paša testēšanai izmantotā sliežu ceļa.

D papildinājums

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

1.   Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēmai (EMS) noteiktās prasības

Šīs sistēmas funkcijas

| — | Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija (EMF) – mēra spriegumu un strāvu, aprēķina elektroenerģijas patēriņu un ģenerē elektroenerģijas patēriņa datus. |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija (EMF) – mēra spriegumu un strāvu, aprēķina elektroenerģijas patēriņu un ģenerē elektroenerģijas patēriņa datus.

| — | Datu apstrādes sistēma – ģenerē apkopotu elektroenerģijas rēķinu datu kopas norēķiniem par patērēto elektroenerģiju, apvienojot EMF savāktos datus ar laika un ģeogrāfiskās atrašanās vietas datiem un saglabājot tos, lai sakaru sistēma varētu šos datus nosūtīt stacionārā enerģijas datu apkopošanas sistēma (DCS). |
| --- | --- |

—

Datu apstrādes sistēma – ģenerē apkopotu elektroenerģijas rēķinu datu kopas norēķiniem par patērēto elektroenerģiju, apvienojot EMF savāktos datus ar laika un ģeogrāfiskās atrašanās vietas datiem un saglabājot tos, lai sakaru sistēma varētu šos datus nosūtīt stacionārā enerģijas datu apkopošanas sistēma (DCS).

| — | Atrašanās vietas noteikšanas borta funkcija – nosaka vilces vienības ģeogrāfisko atrašanās vietu. |
| --- | --- |

—

Atrašanās vietas noteikšanas borta funkcija – nosaka vilces vienības ģeogrāfisko atrašanās vietu.

Ja atrašanās vietas noteikšanas borta funkcijas savāktie dati attiecīgajā dalībvalstī nav vajadzīgi, lai norēķinātos par patērēto elektroenerģiju, ir pieļaujams neuzstādīt šai funkcijai paredzētos komponentus. Jebkurā gadījumā šādu EMS sistēmu izstrādā, ņemot vērā, ka nākotnē varētu uzstādīt vietas noteikšanas funkciju.

Minētās funkcijas var veikt atsevišķas ierīces vai tās var apvienot vienā vai vairākās integrētās ierīcēs.

Minētās funkcijas un to datu plūsmas diagramma ir norādītas attēlā turpmāk.

D-1. attēls

Image

EMS mēra energoapgādes sistēmu, kurām ir paredzēta vilces vienība, piegādāto elektroenerģiju un atbilst šādām prasībām:

| — | mēra visu aktīvo un reaktīvo elektroenerģiju, kas saņemta no gaisvadu kontaktlīnijas un novadīta atpakaļ, |
| --- | --- |

—

mēra visu aktīvo un reaktīvo elektroenerģiju, kas saņemta no gaisvadu kontaktlīnijas un novadīta atpakaļ,

| — | EMS nominālajai strāvai un spriegumam jāatbilst vilces vienības nominālajai strāvai un spriegumam, |
| --- | --- |

—

EMS nominālajai strāvai un spriegumam jāatbilst vilces vienības nominālajai strāvai un spriegumam,

| — | tai jāturpina pareizi darboties, kad notiek vilces energoapgādes sistēmu maiņa, |
| --- | --- |

—

tai jāturpina pareizi darboties, kad notiek vilces energoapgādes sistēmu maiņa,

| — | EMS ir jāaizsargā pret nepilnvarotu personu piekļuvi, |
| --- | --- |

—

EMS ir jāaizsargā pret nepilnvarotu personu piekļuvi,

| — | energoapgādes pārrāvums EMS nedrīkst skart EMS saglabātos datus. |
| --- | --- |

—

energoapgādes pārrāvums EMS nedrīkst skart EMS saglabātos datus.

Ir atļauts EMS datiem piekļūt citos nolūkos (piemēram, lai sniegtu atgriezenisko saiti mašīnistam saistībā ar vilciena efektīvu ekspluatāciju) ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka šis pasākums neapdraud EMS funkciju un datu integritāti.

2.   Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija (EMF)

2.1.   Metroloģiskās prasības

EMF piemēro metroloģisko kontroli, ko īsteno saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| 1) | EMF aktīvās enerģijas mērījumu precizitāte atbilst J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 4.2.4.1.–4.2.4.4. punktam; |
| --- | --- |

1)

EMF aktīvās enerģijas mērījumu precizitāte atbilst J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 4.2.4.1.–4.2.4.4. punktam;

| 2) | visas ierīces, kam ir viena vai vairākas EMF funkcijas, uzrāda:






  a) | metroloģisko kontroli; un |
| --- | --- | --- |

2)

visas ierīces, kam ir viena vai vairākas EMF funkcijas, uzrāda:

a)

metroloģisko kontroli; un

| b) | precizitātes kategoriju saskaņā ar J-1. papildinājuma 103. rindā minētajā specifikācijā noteiktajām kategorijām. |
| --- | --- |

b)

precizitātes kategoriju saskaņā ar J-1. papildinājuma 103. rindā minētajā specifikācijā noteiktajām kategorijām.

Precizitātes kategoriju verificē, veicot testēšanu.

2.2.   Citas prasības

EMF izmērīto elektroenerģijas vērtību laika references periods ir 5 minūtes, ko nosaka pēc UTC pulksteņa laika katra laika references perioda beigās, sākot no 00:00:00.

Ja datus borta iekārtā iespējams apkopot piecu minūšu references periodā, ir atļauts izmantot īsāku mērījumu laiku.

3.   Datu apstrādes sistēma

Datu apstrādes sistēma apkopo datus nesagrozītā veidā.

Datu apstrādes sistēma references laikam izmanto to pašu laika skaitīšanas avotu, ko EMF.

Datu apstrādes sistēma ietver datu uzglabāšanu ar atmiņas ietilpību, kas ir pietiekama, lai uzglabātu apkopotus datus par vismaz 60 dienu nepārtrauktu darbību.

Jānodrošina pilnvarota personāla piekļuve datu apstrādes sistēmas informācijai vilcienā, izmantojot piemērotu aprīkojumu (piemēram, klēpjdatoru), lai nodrošinātu revīzijas iespējas, kā arī jānodrošina alternatīva datu atgūšanas iespēja.

Datu apstrādes sistēma ģenerē apkopotu elektroenerģijas rēķinu datu kopas, par katru laika references periodu apvienojot šādus datus:

| — | unikālu EMS identifikācijas numuru, ko bez dalītājiem veido ritekļa Eiropas reģistrācijas numurs, kam seko viens papildu cipars, kurš unikāli identificē katru EMS konkrētajā vilces vienībā, |
| --- | --- |

—

unikālu EMS identifikācijas numuru, ko bez dalītājiem veido ritekļa Eiropas reģistrācijas numurs, kam seko viens papildu cipars, kurš unikāli identificē katru EMS konkrētajā vilces vienībā,

| — | katra perioda (par šādu periodu nosaka gadu, mēnesi, dienu, stundu, minūti un sekundi) beigu laiku, |
| --- | --- |

—

katra perioda (par šādu periodu nosaka gadu, mēnesi, dienu, stundu, minūti un sekundi) beigu laiku,

| — | atrašanās vietas datus katra perioda beigās, |
| --- | --- |

—

atrašanās vietas datus katra perioda beigās,

| — | patērēto/reģenerēto aktīvo un reaktīvo (vajadzības gadījumā) elektroenerģiju katrā periodā, ko izsaka vatstundās Wh (aktīvajai enerģijai) un reaktīvās enerģijas stundās varh (reaktīvajai enerģijai) vai to decimāldaudzkārtņos. |
| --- | --- |

—

patērēto/reģenerēto aktīvo un reaktīvo (vajadzības gadījumā) elektroenerģiju katrā periodā, ko izsaka vatstundās Wh (aktīvajai enerģijai) un reaktīvās enerģijas stundās varh (reaktīvajai enerģijai) vai to decimāldaudzkārtņos.

4.   Atrašanās vietas noteikšanas funkcija

Atrašanās vietas noteikšanas funkcija nodrošina datu apstrādes sistēmai atrašanās vietas datus, kas iegūti no ārēja avota.

Atrašanās vietas noteikšanas funkcijas dati ir sinhronizēti ar borta EMF atbilstoši UTC pulksteņa laikam un laika references periodam.

Atrašanās vietas noteikšanas funkcija norāda atrašanās vietu, kas izteikta ģeogrāfiskā garuma un platuma grādos, izmantojot decimālgrādus ar piecām decimāldaļām. Ziemeļiem un austrumiem izmanto pozitīvas vērtības, savukārt dienvidiem un rietumiem – negatīvas.

Brīvā dabā atrašanās vietas noteikšanas funkcijas precizitāte ir 250 m vai mazāk.

5.   Saziņa starp borta un lauka iekārtām

Specifikācija attiecībā uz saskarņu protokoliem un pārsūtīto datu formātu ir “atklāts punkts”.

6.   Īpašas novērtēšanas procedūras

6.1.   Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas sistēma

Ja turpmāk ir izdarīta atsauce uz novērtēšanas metodēm, kas noteiktas standartu sērijā, kura minēta J-1. papildinājuma 103., 104. un 105. rindā, tad attiecībā uz EMS, kas ietverta ritošā sastāva apakšsistēmas “EK” verifikācijas procedūrā, ņem vērā tikai tos aspektus, kuri vajadzīgi, lai novērtētu šajā D papildinājumā iepriekš norādītās prasības.

6.1.1.   EMF

Visu ierīču, kam ir viena vai vairākas EMF funkcijas, precizitāti novērtē, katru funkciju testējot references apstākļos un izmantojot attiecīgu metodi, kā aprakstīts J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.4.1., 5.4.3.4.2. un 5.4.4.3.1. punktā. Ievades daudzums un jaudas koeficienta diapazons testēšanas laikā atbilst J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 3. tabulā norādītajām vērtībām.

Visas EMF precizitāti novērtē, veicot aprēķinus un izmantojot metodi, kas aprakstīta J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 4.2.4.2. punktā.

Temperatūras ietekmi uz katras ierīces, kam ir viena vai vairākas EMF funkcijas, precizitāti novērtē, katru funkciju testējot references apstākļos (izņemot temperatūru) un izmantojot attiecīgu metodi, kā aprakstīts J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.4.3.1. un 5.4.4.3.2.1. punktā.

Katras ierīces, kam ir viena vai vairākas EMF funkcijas, vidējo temperatūras koeficientu novērtē, katru funkciju testējot references apstākļos (izņemot temperatūru) un izmantojot attiecīgu metodi, kā aprakstīts J-1. papildinājuma 103. rindā minētās specifikācijas 5.4.3.4.3.2. un 5.4.4.3.2.2. punktā.

6.1.2.   Datu apstrādes sistēma

Datu apkopošanu un apstrādi datu apstrādes sistēmā novērtē, veicot testēšanu un izmantojot metodi, kas aprakstīta J-1. papildinājuma 104. rindā minētās specifikācijas 5.4.8.3.1., 5.4.8.5.1., 5.4.8.5.2. un 5.4.8.6. punktā.

6.1.3.   EMS

EMS pareizu darbību novērtē, veicot testēšanu un izmantojot metodi, kas aprakstīta J-1. papildinājuma 105. rindā minētās specifikācijas 5.3.2.2., 5.3.2.3., 5.3.2.4. un 5.5.3.2. punktā.

E papildinājums

Mašīnista antropometriskie rādītāji

Patlaban izmantojami turpmāk norādītie jaunākie dati.

Piezīme. Šīs prasības tiks noteiktas EN standartā, ko patlaban izstrādā.

| — | Augumā īsākā un garākā mašīnista galvenie antropometriskie rādītāji:
  jāņem vērā UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) E papildinājumā dotie izmēri. |
| --- | --- |

—

Augumā īsākā un garākā mašīnista galvenie antropometriskie rādītāji:

jāņem vērā UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) E papildinājumā dotie izmēri.

| — | Augumā īsākā un garākā mašīnista papildu antropometriskie rādītāji:
  jāņem vērā UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) G papildinājumā dotie izmēri. |
| --- | --- |

—

Augumā īsākā un garākā mašīnista papildu antropometriskie rādītāji:

jāņem vērā UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) G papildinājumā dotie izmēri.

F papildinājums

Priekšējā redzamība

Patlaban izmantojami turpmāk norādītie jaunākie dati.

Piezīme. Šīs prasības tiks noteiktas EN standartā, ko patlaban izstrādā.

F.1.   Vispārīga informācija

Mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai mašīnists redzētu visu vilciena vadīšanai nepieciešamo ārējo informāciju, kā arī lai novērstu ārēju avotu radītus redzamības traucējumus. Jāievēro šādas prasības:

| — | jāsamazina nogurumu radoša ņirboņa vējstikla zemākajā daļā, |
| --- | --- |

—

jāsamazina nogurumu radoša ņirboņa vējstikla zemākajā daļā,

| — | nemazinot ārējo zīmju, signālu un pārējās vizuālās informācijas redzamību, jānodrošina aizsardzība pret saules stariem un apžilbināšanu ar pretimbraucošo vilcienu galvenajiem lukturiem, |
| --- | --- |

—

nemazinot ārējo zīmju, signālu un pārējās vizuālās informācijas redzamību, jānodrošina aizsardzība pret saules stariem un apžilbināšanu ar pretimbraucošo vilcienu galvenajiem lukturiem,

| — | kabīnes ierīces nedrīkst aizsegt vai deformēt mašīnistam redzamo ārējo informāciju, |
| --- | --- |

—

kabīnes ierīces nedrīkst aizsegt vai deformēt mašīnistam redzamo ārējo informāciju,

| — | logu izmēri, izvietojums, forma un apdare (arī tehniskā apkope) nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību, tiem jāatvieglo vilciena vadīšana, |
| --- | --- |

—

logu izmēri, izvietojums, forma un apdare (arī tehniskā apkope) nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību, tiem jāatvieglo vilciena vadīšana,

| — | vējstikla tīrīšanas un atbrīvošanas ierīču izvietojumam, veidam un kvalitātei jānodrošina mašīnistam skaidra ārējā redzamība gandrīz visos laika un ekspluatācijas apstākļos, kā arī tās nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību, |
| --- | --- |

—

vējstikla tīrīšanas un atbrīvošanas ierīču izvietojumam, veidam un kvalitātei jānodrošina mašīnistam skaidra ārējā redzamība gandrīz visos laika un ekspluatācijas apstākļos, kā arī tās nedrīkst ierobežot mašīnistam ārējo redzamību,

| — | mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai vadīšanas procesā mašīnists skatītos uz priekšu kustības virzienā, |
| --- | --- |

—

mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai vadīšanas procesā mašīnists skatītos uz priekšu kustības virzienā,

| — | mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai, ievērojot UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) D papildinājumā noteiktās prasības, mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no sliežu ceļa. |
| --- | --- |

—

mašīnista kabīnes konstrukcijai jābūt tādai, lai, ievērojot UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) D papildinājumā noteiktās prasības, mašīnists, sēžot pie vadības pults, skaidri un bez šķēršļiem redzētu stacionāros signālus, kas uzstādīti pa kreisi un pa labi no sliežu ceļa.

Piezīme. Iepriekš minētajā D papildinājumā norādītais sēdekļa novietojums jāuzskata par piemēru; SITS nenosaka konkrētu sēdekļa novietojumu kabīnē (kreisajā pusē, centrā vai labajā pusē); SITS nenosaka vilciena vadīšanu stāvot visiem vienību tipiem.

Minētajā papildinājumā izklāstītie noteikumi reglamentē redzamības nosacījumus katrā braukšanas virzienā pa taisnu sliežu ceļu un līkumos ar rādiusu 300 m un vairāk. Šos nosacījumus piemēro attiecībā uz mašīnista stāvokli.

Piezīmes

| — | Ja kabīnē ir sēdekļi diviem mašīnistiem (iespēja, kas paredz divas mašīnista vietas), šos noteikumus piemēro abu mašīnistu sēdus stāvokļiem. |
| --- | --- |

—

Ja kabīnē ir sēdekļi diviem mašīnistiem (iespēja, kas paredz divas mašīnista vietas), šos noteikumus piemēro abu mašīnistu sēdus stāvokļiem.

| — | Attiecībā uz lokomotīvēm ar centrālo kabīni un SCM šīs SITS 4.2.9.1.3.1. punktā ir paredzēti īpaši nosacījumi. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz lokomotīvēm ar centrālo kabīni un SCM šīs SITS 4.2.9.1.3.1. punktā ir paredzēti īpaši nosacījumi.

F.2.   Ritekļa references stāvoklis attiecībā pret sliežu ceļu

Piemēro UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) 3.2.1. punktu.

Jāņem vērā slodzes režīmi un lietderīgā kravnesība, kā noteikts J-1. papildinājuma 13. rindā minētajā specifikācijā un šīs SITS 4.2.2.10. punktā.

F.3.   Standarta attālums līdz apkalpes locekļu acīm

Piemēro UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) 3.2.2. punktu.

Sēdus stāvoklī mašīnistam jābūt vismaz 500 mm attālumā no vējstikla, mērot acu līmenī.

F.4.   Redzamības nosacījumi

Piemēro UIC 651 (4. izdevums, 2002. gada jūlijs) 3.3. punktu.

Piezīme. UIC 651 3.3.1. punktā saistībā ar vilcina vadīšanu stāvot ir atsauce uz tā 2.7.2. punktu, kur noteikts minimālais attālums 1,8 metri starp grīdu un priekšējā loga augšmalu.

G papildinājums

Apkalpošana

Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi ritošajā sastāvā

G1. attēls

Iztukšošanas sprausla (iekšējā daļa)

Image

Vispārējās pielaides ± 0,1

Materiāls: nerūsošs tērauds

G2. attēls

Neobligāts skalošanas savienojums tualetes tvertnei (iekšējā daļa)

Image

Vispārējās pielaides ± 0,1

Materiāls: nerūsošs tērauds

H papildinājums

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana

H.1.   Darbības joma

Šajā papildinājumā norādīta ritošā sastāva apakšsistēmas atbilstības novērtēšana.

H.2.   Raksturlielumi un moduļi

Dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos vērtējamie apakšsistēmas raksturlielumi H.1. tabulā atzīmēti ar “X”. Krustiņš H.1. tabulas 4. slejā norāda, ka attiecīgo raksturlielumu verificē, testējot katru atsevišķu apakšsistēmu.

H.1. tabula

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vērtējamie raksturlielumi, kas noteikti šīs SITS 4.2. punktā | Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms | Īpaša novērtēšanas procedūra |
| Konstrukcijas pārskatīšana | Tipa tests | Regulārā testēšana |
| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Punkts | | | | Punkts |
| Uzbūve un mehāniskās daļas | 4.2.2. | |
| Iekšējā sakabe | 4.2.2.2.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Gala sakabe | 4.2.2.2.3. | X | n. p. | n. p. | - |
| SIK automātiskā centra bufera sakabe | 5.3.1. | X | X | X | - |
| SIK neautomātiska (manuāla) gala sakabe | 5.3.2. | X | X | X | - |
| Avārijas sakabe | 4.2.2.2.4. | X | X | n. p. | - |
| SIK avārijas sakabe | 5.3.3. | X | X | X | |
| Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai | 4.2.2.2.5. | X | X | n. p. | - |
| Pārejas | 4.2.2.3. | X | X | n. p. | - |
| Ritekļa konstrukcijas stiprība | 4.2.2.4. | X | X | n. p. | - |
| Pasīvā drošība | 4.2.2.5. | X | X | n. p. | - |
| Celšana un pacelšana ar domkratu | 4.2.2.6. | X | X | n. p. | - |
| Ierīču stiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas | 4.2.2.7. | X | n. p. | n. p. | - |
| Personāla un kravas durvis | 4.2.2.8. | X | X | n. p. | - |
| Stiklu mehāniskie raksturlielumi | 4.2.2.9. | X | n. p. | n. p. | - |
| Slodzes režīmi un masas raksturojumi | 4.2.2.10. | X | X | X | 6.2.3.1. |
| Mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana | 4.2.3. | |
| Gabarītu noteikšana | 4.2.3.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Riteņa slodze | 4.2.3.2.2. | X | X | n. p. | 6.2.3.2. |
| Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu savietojamības raksturlielumi | 4.2.3.3.1. | X | X | X | - |
| Ass gultņa stāvokļa monitorings | 4.2.3.3.2. | X | X | n. p. | - |
| Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa | 4.2.3.4.1. | X | X | n. p. | 6.2.3.3. |
| Gaitas dinamisko parametru prasības | 4.2.3.4.2. punkta a) apakšpunkts | X | X | n. p. | 6.2.3.4. |
| Drošības prasības aktīvajām sistēmām | 4.2.3.4.2. punkta b) apakšpunkts | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.5. |
| Kustības drošības robežvērtības | 4.2.3.4.2.1. | X | X | n. p. | 6.2.3.4. |
| Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības | 4.2.3.4.2.2. | X | X | n. p. | 6.2.3.4. |
| Ekvivalentais koniskums | 4.2.3.4.3. | X | n. p. | n. p. | - |
| Jaunu riteņu profila projektētās vērtības | 4.2.3.4.3.1. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.6. |
| Riteņpāru ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības | 4.2.3.4.3.2. | X | | | - |
| Ratiņu rāmja uzbūve | 4.2.3.5.1. | X | X | n. p. | - |
| Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi | 4.2.3.5.2.1. | X | X | X | 6.2.3.7. |
| Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi | 4.2.3.5.2.2. | X | X | X | - |
| Riteņi (SIK) | 5.3.2. | X | X | X | 6.1.3.1. |
| Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem | 4.2.3.5.2.3. | Atklāts punkts | Atklāts punkts | Atklāts punkts | Atklāts punkts |
| Minimālais līknes rādiuss | 4.2.3.6. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ritekļa aizsardzības sistēma | 4.2.3.7. | X | n. p. | n. p. | - |
| Bremzēšana | 4.2.4. | |
| Funkcionālās prasības | 4.2.4.2.1. | X | X | n. p. | - |
| Drošības prasības | 4.2.4.2.2. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.5. |
| Bremžu sistēmas veids | 4.2.4.3. | X | X | n. p. | - |
| Bremžu vadība | 4.2.4.4. | |
| Avārijas bremzēšana | 4.2.4.4.1. | X | X | X | - |
| Darba bremzēšana | 4.2.4.4.2. | X | X | X | - |
| Tiešā bremzēšana | 4.2.4.4.3. | X | X | X | - |
| Dinamiskā bremzēšana | 4.2.4.4.4. | X | X | n. p. | - |
| Bremzēšanas ar stāvbremzi vadība | 4.2.4.4.5. | X | X | X | - |
| Bremzēšanas veiktspēja | 4.2.4.5. | |
| Vispārīgas prasības | 4.2.4.5.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Avārijas bremzēšana | 4.2.4.5.2. | X | X | X | 6.2.3.8. |
| Darba bremzēšana | 4.2.4.5.3. | X | X | X | 6.2.3.9. |
| Siltumietilpības aprēķini | 4.2.4.5.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Stāvbremze | 4.2.4.5.5. | X | n. p. | n. p. | - |
| Riteņa un sliedes saķeres profila robežvērtība | 4.2.4.6.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma | 4.2.4.6.2. | X | X | n. p. | 6.2.3.10. |
| Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (SIK) | 5.3.3. | X | X | X | 6.1.3.2. |
| Saskarne ar vilci – ar vilci saistītas bremzēšanas sistēmas (elektriskas, hidrodinamiskas) | 4.2.4.7. | X | X | X | - |
| No saķeres apstākļiem neatkarīga bremžu sistēma | 4.2.4.8. | |
| Vispārīgi noteikumi | 4.2.4.8.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Magnētiskās sliežu ceļa bremzes | 4.2.4.8.2. | X | X | n. p. | - |
| Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes | 4.2.4.8.3. | Atklāts punkts | Atklāts punkts | Atklāts punkts | Atklāts punkts |
| Bremžu stāvokļa un bojājumu indikācija | 4.2.4.9. | X | X | X | - |
| Prasības bremzēšanai glābšanas vajadzībām | 4.2.4.10. | X | X | n. p. | - |
| Pasažieriem paredzētais aprīkojums | 4.2.5. | |
| Sanitārās sistēmas | 4.2.5.1. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.11. |
| Skaļruņu sistēma pasažieru informēšanai: akustiska saziņas sistēma | 4.2.5.2. | X | X | X | - |
| Trauksmes signāls pasažieriem | 4.2.5.3. | X | X | X | - |
| Drošības prasības attiecībā uz trauksmes signālu pasažieriem | 4.2.5.3. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.5. |
| Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces | 4.2.5.4. | X | X | X | - |
| Ārdurvis: iekļūšana ritošajā sastāvā un izeja no tā | 4.2.5.5. | X | X | X | - |
| Drošības prasības attiecībā uz ārdurvīm | 4.2.5.5. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.5. |
| Ārdurvju sistēmas uzbūve | 4.2.5.6. | X | n. p. | n. p. | - |
| Starpvagonu durvis | 4.2.5.7. | X | X | n. p. | - |
| Gaisa kvalitāte iekštelpās | 4.2.5.8. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.12. |
| Sānu logi | 4.2.5.9. | X | | | - |
| Vides apstākļi un aerodinamiskā ietekme | 4.2.6. | |
| Vides apstākļi | 4.2.6.1. | |
| Temperatūra | 4.2.6.1.1. | X | n. p. X (1) | n. p. | - |
| Sniegs, ledus un krusa | 4.2.6.1.2. | X | n. p.X (1) | n. p. | - |
| Aerodinamiskā ietekme | 4.2.6.2. | |
| Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales | 4.2.6.2.1. | X | X | n. p. | 6.2.3.13. |
| Vilciena galvas radītais spiediena vilnis | 4.2.6.2.2. | X | X | n. p. | 6.2.3.14. |
| Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | 4.2.6.2.3. | X | X | n. p. | 6.2.3.15. |
| Sānvējš | 4.2.6.2.4. | X | n. p. | n. p. | 6.2.3.16. |
| Ārējie lukturi un vizuāla un akustiska brīdinājuma signālierīces | 4.2.7. | |
| Ārējie priekšējie un aizmugurējie lukturi | 4.2.7.1. | |
| Galvenie lukturi
  SIK | 4.2.7.1.1.
  5.3.6. | X | X | n. p. | -
  6.1.3.3. |
| Gabarītlukturi
  SIK | 4.2.7.1.2.
  5.3.7. | X | X | n. p. | -
  6.1. 3.4. |
| Aizmugurējie gabarītlukturi
  SIK | 4.2.7.1.3.
  5.3.8. | X | X | n. p. | -
  6.1.3.5. |
| Lukturu vadība | 4.2.7.1.4. | X | X | n. p. | - |
| Taure | 4.2.7.2. | |
| Vispārīgi noteikumi attiecībā uz trauksmes signālu
  SIK | 4.2.7.2.1.
  5.3.9. | X | X | n. p. | -
  6.1.3.6. |
| Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi | 4.2.7.2.2.
  5.3.9. | X | X | n. p. | 6.2.3.17.
  6.1.3.6. |
| Aizsardzība | 4.2.7.2.3. | X | n. p. | n. p. | - |
| Vadība | 4.2.7.2.4. | X | X | n. p. | - |
| Vilces iekārtas un elektroiekārtas | 4.2.8. | |
| Vilces veiktspēja | 4.2.8.1. | |
| Vispārīgi noteikumi | 4.2.8.1.1. | |
| Prasības veiktspējai | 4.2.8.1.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Energoapgāde | 4.2.8.2. | |
| Vispārīgi noteikumi | 4.2.8.2.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā | 4.2.8.2.2. | X | X | n. p. | - |
| Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontaktlīnijā | 4.2.8.2.3. | X | X | n. p. | - |
| Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas | 4.2.8.2.4. | X | X | n. p. | 6.2.3.18. |
| Maksimālā strāva stāvlaikā līdzstrāvas sistēmās | 4.2.8.2.5. | X | X | n. p. | - |
| Jaudas koeficients | 4.2.8.2.6. | X | X | n. p. | 6.2.3.19. |
| Sistēmas energoapgādes traucējumi | 4.2.8.2.7. | X | X | n. p. | - |
| Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija | 4.2.8.2.8. | X | X | n. p. | - |
| Prasības attiecībā uz pantogrāfu | 4.2.8.2.9. | X | X | n. p. | 6.2.3.20. un 6.2.3.21. |
| Pantogrāfs (SIK) | 5.3.10. | X | X | X | 6.1.3.7. |
| Ieliktņi (SIK) | 5.3.11. | X | X | X | 6.1.3.8. |
| Vilciena elektriskā aizsardzība
  (SIK) Galvenais jaudas slēdzis | 4.2.8.2.10.
  5.3.12. | X | X | n. p. | - |
| Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas | 4.2.8.3. | - | - | - | Cita direktīva |
| Elektrodrošība | 4.2.8.4. | X | X | n. p. | - |
| Kabīne un ekspluatācija | 4.2.9. | |
| Mašīnista kabīne | 4.2.9.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Vispārīgi noteikumi | 4.2.9.1.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Piekļuve un izeja | 4.2.9.1.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Piekļuve un izeja ekspluatācijas apstākļos | 4.2.9.1.2.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Mašīnista kabīnes avārijas izeja | 4.2.9.1.2.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ārējā redzamība | 4.2.9.1.3. | X | n. p. | n. p. | - |
| Priekšējā redzamība | 4.2.9.1.3.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Aizmugures un sānu redzamība | 4.2.9.1.3.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Iekštelpas plānojums | 4.2.9.1.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Mašīnista sēdeklis
  (SIK) | 4.2.9.1.5.
  5.3.13. | X
  X | n. p.
  X | n. p.
  X | - |
| Mašīnista vadības pults ergonomika | 4.2.9.1.6. | X | n. p. | n. p. | - |
| Klimata kontrole un gaisa kvalitāte | 4.2.9.1.7. | X | X | n. p. | 6.2.3.12. |
| Iekšējais apgaismojums | 4.2.9.1.8. | X | X | n. p. | - |
| Vējstikla mehāniskās īpašības | 4.2.9.2.1. | X | X | n. p. | 6.2.3.22. |
| Vējstikla optiskās īpašības | 4.2.9.2.2. | X | X | n. p. | 6.2.3.22. |
| Vējstikla aprīkojums | 4.2.9.2.3. | X | X | n. p. | - |
| Mašīnista un mašīnas saskarne | 4.2.9.3. | |
| Mašīnista darbības uzraudzības funkcija | 4.2.9.3.1. | X | X | X | - |
| Ātruma rādītājs | 4.2.9.3.2. | - | - | - | - |
| Mašīnista displejs un ekrāni | 4.2.9.3.3. | X | X | n. p. | - |
| Vadības ierīces un indikatori | 4.2.9.3.4. | X | X | n. p. | - |
| Apzīmējumi | 4.2.9.3.5. | X | n. p. | n. p. | - |
| Personālam paredzēta radio tālvadības funkcija manevrēšanai | 4.2.9.3.6. | X | X | n. p. | - |
| Borta instrumenti un portatīvās iekārtas | 4.2.9.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai | 4.2.9.5. | X | n. p. | n. p. | - |
| Datu reģistrēšanas ierīce | 4.2.9.6. | X | X | X | - |
| Ugunsdrošība un evakuācija | 4.2.10. | |
| Vispārīgi noteikumi un kategorijas | 4.2.10.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ugunsdrošības profilakses pasākumi | 4.2.10.2. | X | X | n. p. | - |
| Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai | 4.2.10.3. | X | X | n. p. | - |
| Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām | 4.2.10.4. | X | X | n. p. | - |
| Prasības, kas attiecas uz evakuāciju | 4.2.10.5. | X | X | n. p. | - |
| Apkalpošana | 4.2.11. | |
| Mašīnista kabīnes vējstikla tīrīšana | 4.2.11.2. | X | X | n. p. | - |
| Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi
  SIK | 4.2.11.3.
  5.3.14. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas | 4.2.11.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne
  SIK | 4.2.11.5.
  5.3.15. | X | n. p. | n. p. | - |
| Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai | 4.2.11.6. | X | X | n. p. | - |
| Degvielas uzpildes aprīkojums | 4.2.11.7. | X | n. p. | n. p. | - |
| Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde | 4.2.11.8. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija | 4.2.12. | |
| Vispārīgi noteikumi | 4.2.12.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Vispārēja dokumentācija | 4.2.12.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Tehniskās apkopes dokumentācija | 4.2.12.3. | X | n. p. | n. p. | - |
| Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija | 4.2.12.3.1. | X | n. p. | n. p. | - |
| Tehniskās apkopes dokumentu kopums | 4.2.12.3.2. | X | n. p. | n. p. | - |
| Ekspluatācijas dokumentācija | 4.2.12.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Pacelšanas shēma un instrukcijas | 4.2.12.4. | X | n. p. | n. p. | - |
| Glābšanas instrukcijas | 4.2.12.5. | X | n. p. | n. p. | - |

1

2

3

4

5

Vērtējamie raksturlielumi, kas noteikti šīs SITS 4.2. punktā

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Īpaša novērtēšanas procedūra

Konstrukcijas pārskatīšana

Tipa tests

Regulārā testēšana

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Punkts

Punkts

Uzbūve un mehāniskās daļas

4.2.2.

Iekšējā sakabe

4.2.2.2.2.

X

n. p.

n. p.

-

Gala sakabe

4.2.2.2.3.

X

n. p.

n. p.

-

SIK automātiskā centra bufera sakabe

5.3.1.

X

X

X

-

SIK neautomātiska (manuāla) gala sakabe

5.3.2.

X

X

X

-

Avārijas sakabe

4.2.2.2.4.

X

X

n. p.

-

SIK avārijas sakabe

5.3.3.

X

X

X

Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai

4.2.2.2.5.

X

X

n. p.

-

Pārejas

4.2.2.3.

X

X

n. p.

-

Ritekļa konstrukcijas stiprība

4.2.2.4.

X

X

n. p.

-

Pasīvā drošība

4.2.2.5.

X

X

n. p.

-

Celšana un pacelšana ar domkratu

4.2.2.6.

X

X

n. p.

-

Ierīču stiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas

4.2.2.7.

X

n. p.

n. p.

-

Personāla un kravas durvis

4.2.2.8.

X

X

n. p.

-

Stiklu mehāniskie raksturlielumi

4.2.2.9.

X

n. p.

n. p.

-

Slodzes režīmi un masas raksturojumi

4.2.2.10.

X

X

X

6.2.3.1.

Mijiedarbība ar sliežu ceļu un gabarītu noteikšana

4.2.3.

Gabarītu noteikšana

4.2.3.1.

X

n. p.

n. p.

-

Riteņa slodze

4.2.3.2.2.

X

X

n. p.

6.2.3.2.

Ritošā sastāva un vilcienu detektēšanas sistēmu savietojamības raksturlielumi

4.2.3.3.1.

X

X

X

-

Ass gultņa stāvokļa monitorings

4.2.3.3.2.

X

X

n. p.

-

Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa

4.2.3.4.1.

X

X

n. p.

6.2.3.3.

Gaitas dinamisko parametru prasības

4.2.3.4.2. punkta a) apakšpunkts

X

X

n. p.

6.2.3.4.

Drošības prasības aktīvajām sistēmām

4.2.3.4.2. punkta b) apakšpunkts

X

n. p.

n. p.

6.2.3.5.

Kustības drošības robežvērtības

4.2.3.4.2.1.

X

X

n. p.

6.2.3.4.

Sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības

4.2.3.4.2.2.

X

X

n. p.

6.2.3.4.

Ekvivalentais koniskums

4.2.3.4.3.

X

n. p.

n. p.

-

Jaunu riteņu profila projektētās vērtības

4.2.3.4.3.1.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.6.

Riteņpāru ekvivalentā koniskuma ekspluatācijas vērtības

4.2.3.4.3.2.

X

-

Ratiņu rāmja uzbūve

4.2.3.5.1.

X

X

n. p.

-

Riteņpāru mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

4.2.3.5.2.1.

X

X

X

6.2.3.7.

Riteņu mehāniskie un ģeometriskie raksturlielumi

4.2.3.5.2.2.

X

X

X

-

Riteņi (SIK)

5.3.2.

X

X

X

6.1.3.1.

Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem

4.2.3.5.2.3.

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Minimālais līknes rādiuss

4.2.3.6.

X

n. p.

n. p.

-

Ritekļa aizsardzības sistēma

4.2.3.7.

X

n. p.

n. p.

-

Bremzēšana

4.2.4.

Funkcionālās prasības

4.2.4.2.1.

X

X

n. p.

-

Drošības prasības

4.2.4.2.2.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.5.

Bremžu sistēmas veids

4.2.4.3.

X

X

n. p.

-

Bremžu vadība

4.2.4.4.

Avārijas bremzēšana

4.2.4.4.1.

X

X

X

-

Darba bremzēšana

4.2.4.4.2.

X

X

X

-

Tiešā bremzēšana

4.2.4.4.3.

X

X

X

-

Dinamiskā bremzēšana

4.2.4.4.4.

X

X

n. p.

-

Bremzēšanas ar stāvbremzi vadība

4.2.4.4.5.

X

X

X

-

Bremzēšanas veiktspēja

4.2.4.5.

Vispārīgas prasības

4.2.4.5.1.

X

n. p.

n. p.

-

Avārijas bremzēšana

4.2.4.5.2.

X

X

X

6.2.3.8.

Darba bremzēšana

4.2.4.5.3.

X

X

X

6.2.3.9.

Siltumietilpības aprēķini

4.2.4.5.4.

X

n. p.

n. p.

-

Stāvbremze

4.2.4.5.5.

X

n. p.

n. p.

-

Riteņa un sliedes saķeres profila robežvērtība

4.2.4.6.1.

X

n. p.

n. p.

-

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma

4.2.4.6.2.

X

X

n. p.

6.2.3.10.

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma (SIK)

5.3.3.

X

X

X

6.1.3.2.

Saskarne ar vilci – ar vilci saistītas bremzēšanas sistēmas (elektriskas, hidrodinamiskas)

4.2.4.7.

X

X

X

-

No saķeres apstākļiem neatkarīga bremžu sistēma

4.2.4.8.

Vispārīgi noteikumi

4.2.4.8.1.

X

n. p.

n. p.

-

Magnētiskās sliežu ceļa bremzes

4.2.4.8.2.

X

X

n. p.

-

Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes

4.2.4.8.3.

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Atklāts punkts

Bremžu stāvokļa un bojājumu indikācija

4.2.4.9.

X

X

X

-

Prasības bremzēšanai glābšanas vajadzībām

4.2.4.10.

X

X

n. p.

-

Pasažieriem paredzētais aprīkojums

4.2.5.

Sanitārās sistēmas

4.2.5.1.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.11.

Skaļruņu sistēma pasažieru informēšanai: akustiska saziņas sistēma

4.2.5.2.

X

X

X

-

Trauksmes signāls pasažieriem

4.2.5.3.

X

X

X

-

Drošības prasības attiecībā uz trauksmes signālu pasažieriem

4.2.5.3.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.5.

Pasažieriem paredzētas sakaru ierīces

4.2.5.4.

X

X

X

-

Ārdurvis: iekļūšana ritošajā sastāvā un izeja no tā

4.2.5.5.

X

X

X

-

Drošības prasības attiecībā uz ārdurvīm

4.2.5.5.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.5.

Ārdurvju sistēmas uzbūve

4.2.5.6.

X

n. p.

n. p.

-

Starpvagonu durvis

4.2.5.7.

X

X

n. p.

-

Gaisa kvalitāte iekštelpās

4.2.5.8.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.12.

Sānu logi

4.2.5.9.

X

-

Vides apstākļi un aerodinamiskā ietekme

4.2.6.

Vides apstākļi

4.2.6.1.

Temperatūra

4.2.6.1.1.

X

n. p. X (1)

n. p.

-

Sniegs, ledus un krusa

4.2.6.1.2.

X

n. p.X (1)

n. p.

-

Aerodinamiskā ietekme

4.2.6.2.

Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība uz pasažieriem, kas atrodas uz perona, un uz strādniekiem, kuri atrodas uz sliežu ceļa nomales

4.2.6.2.1.

X

X

n. p.

6.2.3.13.

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis

4.2.6.2.2.

X

X

n. p.

6.2.3.14.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.6.2.3.

X

X

n. p.

6.2.3.15.

Sānvējš

4.2.6.2.4.

X

n. p.

n. p.

6.2.3.16.

Ārējie lukturi un vizuāla un akustiska brīdinājuma signālierīces

4.2.7.

Ārējie priekšējie un aizmugurējie lukturi

4.2.7.1.

Galvenie lukturi

SIK

4.2.7.1.1.

5.3.6.

X

X

n. p.

-

6.1.3.3.

Gabarītlukturi

SIK

4.2.7.1.2.

5.3.7.

X

X

n. p.

-

6.1. 3.4.

Aizmugurējie gabarītlukturi

SIK

4.2.7.1.3.

5.3.8.

X

X

n. p.

-

6.1.3.5.

Lukturu vadība

4.2.7.1.4.

X

X

n. p.

-

Taure

4.2.7.2.

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz trauksmes signālu

SIK

4.2.7.2.1.

5.3.9.

X

X

n. p.

-

6.1.3.6.

Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi

4.2.7.2.2.

5.3.9.

X

X

n. p.

6.2.3.17.

6.1.3.6.

Aizsardzība

4.2.7.2.3.

X

n. p.

n. p.

-

Vadība

4.2.7.2.4.

X

X

n. p.

-

Vilces iekārtas un elektroiekārtas

4.2.8.

Vilces veiktspēja

4.2.8.1.

Vispārīgi noteikumi

4.2.8.1.1.

Prasības veiktspējai

4.2.8.1.2.

X

n. p.

n. p.

-

Energoapgāde

4.2.8.2.

Vispārīgi noteikumi

4.2.8.2.1.

X

n. p.

n. p.

-

Ekspluatācija sprieguma un frekvenču diapazonā

4.2.8.2.2.

X

X

n. p.

-

Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontaktlīnijā

4.2.8.2.3.

X

X

n. p.

-

Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas

4.2.8.2.4.

X

X

n. p.

6.2.3.18.

Maksimālā strāva stāvlaikā līdzstrāvas sistēmās

4.2.8.2.5.

X

X

n. p.

-

Jaudas koeficients

4.2.8.2.6.

X

X

n. p.

6.2.3.19.

Sistēmas energoapgādes traucējumi

4.2.8.2.7.

X

X

n. p.

-

Elektroenerģijas patēriņa mērīšanas funkcija

4.2.8.2.8.

X

X

n. p.

-

Prasības attiecībā uz pantogrāfu

4.2.8.2.9.

X

X

n. p.

6.2.3.20. un 6.2.3.21.

Pantogrāfs (SIK)

5.3.10.

X

X

X

6.1.3.7.

Ieliktņi (SIK)

5.3.11.

X

X

X

6.1.3.8.

Vilciena elektriskā aizsardzība

(SIK) Galvenais jaudas slēdzis

4.2.8.2.10.

5.3.12.

X

X

n. p.

-

Dīzeļdzinēja un citas siltumdzinēja vilces sistēmas

4.2.8.3.

-

-

-

Cita direktīva

Elektrodrošība

4.2.8.4.

X

X

n. p.

-

Kabīne un ekspluatācija

4.2.9.

Mašīnista kabīne

4.2.9.1.

X

n. p.

n. p.

-

Vispārīgi noteikumi

4.2.9.1.1.

X

n. p.

n. p.

-

Piekļuve un izeja

4.2.9.1.2.

X

n. p.

n. p.

-

Piekļuve un izeja ekspluatācijas apstākļos

4.2.9.1.2.1.

X

n. p.

n. p.

-

Mašīnista kabīnes avārijas izeja

4.2.9.1.2.2.

X

n. p.

n. p.

-

Ārējā redzamība

4.2.9.1.3.

X

n. p.

n. p.

-

Priekšējā redzamība

4.2.9.1.3.1.

X

n. p.

n. p.

-

Aizmugures un sānu redzamība

4.2.9.1.3.2.

X

n. p.

n. p.

-

Iekštelpas plānojums

4.2.9.1.4.

X

n. p.

n. p.

-

Mašīnista sēdeklis

(SIK)

4.2.9.1.5.

5.3.13.

X

X

n. p.

X

n. p.

X

-

Mašīnista vadības pults ergonomika

4.2.9.1.6.

X

n. p.

n. p.

-

Klimata kontrole un gaisa kvalitāte

4.2.9.1.7.

X

X

n. p.

6.2.3.12.

Iekšējais apgaismojums

4.2.9.1.8.

X

X

n. p.

-

Vējstikla mehāniskās īpašības

4.2.9.2.1.

X

X

n. p.

6.2.3.22.

Vējstikla optiskās īpašības

4.2.9.2.2.

X

X

n. p.

6.2.3.22.

Vējstikla aprīkojums

4.2.9.2.3.

X

X

n. p.

-

Mašīnista un mašīnas saskarne

4.2.9.3.

Mašīnista darbības uzraudzības funkcija

4.2.9.3.1.

X

X

X

-

Ātruma rādītājs

4.2.9.3.2.

-

-

-

-

Mašīnista displejs un ekrāni

4.2.9.3.3.

X

X

n. p.

-

Vadības ierīces un indikatori

4.2.9.3.4.

X

X

n. p.

-

Apzīmējumi

4.2.9.3.5.

X

n. p.

n. p.

-

Personālam paredzēta radio tālvadības funkcija manevrēšanai

4.2.9.3.6.

X

X

n. p.

-

Borta instrumenti un portatīvās iekārtas

4.2.9.4.

X

n. p.

n. p.

-

Personālam paredzēts nodalījums personīgo mantu glabāšanai

4.2.9.5.

X

n. p.

n. p.

-

Datu reģistrēšanas ierīce

4.2.9.6.

X

X

X

-

Ugunsdrošība un evakuācija

4.2.10.

Vispārīgi noteikumi un kategorijas

4.2.10.1.

X

n. p.

n. p.

-

Ugunsdrošības profilakses pasākumi

4.2.10.2.

X

X

n. p.

-

Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai/kontrolēšanai

4.2.10.3.

X

X

n. p.

-

Prasības, kas attiecas uz avārijas situācijām

4.2.10.4.

X

X

n. p.

-

Prasības, kas attiecas uz evakuāciju

4.2.10.5.

X

X

n. p.

-

Apkalpošana

4.2.11.

Mašīnista kabīnes vējstikla tīrīšana

4.2.11.2.

X

X

n. p.

-

Tualešu iztukšošanas sistēmas pieslēgumi

SIK

4.2.11.3.

5.3.14.

X

n. p.

n. p.

-

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas

4.2.11.4.

X

n. p.

n. p.

-

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

SIK

4.2.11.5.

5.3.15.

X

n. p.

n. p.

-

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai

4.2.11.6.

X

X

n. p.

-

Degvielas uzpildes aprīkojums

4.2.11.7.

X

n. p.

n. p.

-

Vilciena iekštelpu tīrīšana – energoapgāde

4.2.11.8.

X

n. p.

n. p.

-

Ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumentācija

4.2.12.

Vispārīgi noteikumi

4.2.12.1.

X

n. p.

n. p.

-

Vispārēja dokumentācija

4.2.12.2.

X

n. p.

n. p.

-

Tehniskās apkopes dokumentācija

4.2.12.3.

X

n. p.

n. p.

-

Tehniskās apkopes plāna pamatojuma dokumentācija

4.2.12.3.1.

X

n. p.

n. p.

-

Tehniskās apkopes dokumentu kopums

4.2.12.3.2.

X

n. p.

n. p.

-

Ekspluatācijas dokumentācija

4.2.12.4.

X

n. p.

n. p.

-

Pacelšanas shēma un instrukcijas

4.2.12.4.

X

n. p.

n. p.

-

Glābšanas instrukcijas

4.2.12.5.

X

n. p.

n. p.

-

---

(1)  Pieteikuma iesniedzēja noteiktā tipa pārbaude (ja vajadzīga).

I papildinājums

Aspekti, kam nav pieejama tehniskā specifikācija (atklāti punkti)

Atklātie punkti, kas attiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību

| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Šīs SITS punkts | Šajā SITS neiekļautie tehniskie aspekti | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Savietojamība ar vilcienu detektēšanas sistēmām | 4.2.3.3.1. | Sk. J-2. papildinājuma 1. rindā minēto specifikāciju | “Atklātie punkti” ir noteikti arī CCS SITS |
| Gaitas dinamiskie parametri 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēmai | 4.2.3.4.2.
  4.2.3.4.3. | Gaitas dinamiskie parametri. Ekvivalentais koniskums | SITS minēto normatīvo dokumentu pamatā ir pieredze, kas gūta saistībā ar 1 435 mm sistēmu |
| No saķeres apstākļiem neatkarīga bremžu sistēma | 4.2.4.8.3. | Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes | Neobligāts aprīkojums.
  Jāpārbauda savietojamība ar attiecīgo tīklu |
| Aerodinamiskā ietekme 1 520 mm, 1 524 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās | 4.2.6.2. | Robežvērtības un atbilstības novērtēšana | SITS minēto normatīvo dokumentu pamatā ir pieredze, kas gūta saistībā ar 1 435 mm sistēmu |
| Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu ritošajam sastāvam ar konstruktīvo ātrumu ≥ 190 km/h | 4.2.6.2.5. | Robežvērtība un atbilstības novērtēšana, lai ierobežotu balasta izsviešanas radītos riskus | Turpinās darbs ar CEN.
  Atklāts punkts arī INF SITS |

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Šīs SITS punkts

Šajā SITS neiekļautie tehniskie aspekti

Piezīmes

Savietojamība ar vilcienu detektēšanas sistēmām

4.2.3.3.1.

Sk. J-2. papildinājuma 1. rindā minēto specifikāciju

“Atklātie punkti” ir noteikti arī CCS SITS

Gaitas dinamiskie parametri 1 520 mm sliežu ceļa platuma sistēmai

4.2.3.4.2.

4.2.3.4.3.

Gaitas dinamiskie parametri. Ekvivalentais koniskums

SITS minēto normatīvo dokumentu pamatā ir pieredze, kas gūta saistībā ar 1 435 mm sistēmu

No saķeres apstākļiem neatkarīga bremžu sistēma

4.2.4.8.3.

Virpuļstrāvas sliežu ceļa bremzes

Neobligāts aprīkojums.

Jāpārbauda savietojamība ar attiecīgo tīklu

Aerodinamiskā ietekme 1 520 mm, 1 524 mm un 1 668 mm sliežu ceļa platuma sistēmās

4.2.6.2.

Robežvērtības un atbilstības novērtēšana

SITS minēto normatīvo dokumentu pamatā ir pieredze, kas gūta saistībā ar 1 435 mm sistēmu

Aerodinamiskā ietekme uz balastētu sliežu ceļu ritošajam sastāvam ar konstruktīvo ātrumu ≥ 190 km/h

4.2.6.2.5.

Robežvērtība un atbilstības novērtēšana, lai ierobežotu balasta izsviešanas radītos riskus

Turpinās darbs ar CEN.

Atklāts punkts arī INF SITS

Atklātie punkti, kas neattiecas uz ritekļa un dzelzceļu tīkla tehnisko savietojamību

| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Šīs SITS punkts | Šajā SITS neiekļautie tehniskie aspekti | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pasīvā drošība | 4.2.2.5. | 1. un 2. scenārija piemērošana lokomotīvēm ar centra sakabēm un vilces spēku virs 300 kN | Ja nav pieejams tehnisks risinājums, ir iespējami ierobežojumi ekspluatācijas līmenī |
| Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem | 4.2.3.5.2.3. | Atbilstības novērtēšana | Konstrukcijas papildiespēja |
| Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma | 4.2.8.2.8. punkts un D papildinājums | Saziņa starp borta un lauka iekārtām: specifikācija attiecībā uz saskarņu protokoliem un pārsūtīto datu formātu | Saziņu starp borta un lauka iekārtām apraksta tehniskajā dokumentācijā.
  Jāizmanto EN 61375-2-6 sērijas standarti |
| Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas | 4.2.10.3.4. | FCCS, kas nav pilnīgi atdalošas šķērssienas, atbilstības novērtēšana | Uguns un dūmu izplatīšanās kontroles efektivitātes novērtēšanas procedūra, kuru izstrādājusi Eiropas Standartizācijas komiteja pēc Eiropas Dzelzceļa aģentūras iesniegta standartu izstrādes pieprasījuma |

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Šīs SITS punkts

Šajā SITS neiekļautie tehniskie aspekti

Piezīmes

Pasīvā drošība

4.2.2.5.

1. un 2. scenārija piemērošana lokomotīvēm ar centra sakabēm un vilces spēku virs 300 kN

Ja nav pieejams tehnisks risinājums, ir iespējami ierobežojumi ekspluatācijas līmenī

Riteņpāri ar pārstatāmu attālumu starp riteņiem

4.2.3.5.2.3.

Atbilstības novērtēšana

Konstrukcijas papildiespēja

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

4.2.8.2.8. punkts un D papildinājums

Saziņa starp borta un lauka iekārtām: specifikācija attiecībā uz saskarņu protokoliem un pārsūtīto datu formātu

Saziņu starp borta un lauka iekārtām apraksta tehniskajā dokumentācijā.

Jāizmanto EN 61375-2-6 sērijas standarti

Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas

4.2.10.3.4.

FCCS, kas nav pilnīgi atdalošas šķērssienas, atbilstības novērtēšana

Uguns un dūmu izplatīšanās kontroles efektivitātes novērtēšanas procedūra, kuru izstrādājusi Eiropas Standartizācijas komiteja pēc Eiropas Dzelzceļa aģentūras iesniegta standartu izstrādes pieprasījuma

J papildinājums

Šajā SITS minētās tehniskās specifikācijas

J.1.   Standarti vai normatīvie dokumenti

| | SITS | Normatīvais dokuments |
| --- | --- | --- |
| Rindas Nr. | Novērtējamais raksturlielums | Punkts | Dokumenta Nr. | Obligātie punkti |
| 1 | Iekšējā sakabe šarnīrvienībām | 4.2.2.2.2. | EN 12663-1:2010 | 6.5.3., 6.7.5. |
| 2 | Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) –cauruļu saskarne | 4.2.2.2.3. | EN 15807:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 3 | Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) – gala krāni | 4.2.2.2.3. | EN 14601:2005+ A1:2010 | Attiecīgais punkts (1) |
| 4 | Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) –bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā | 4.2.2.2.3. | UIC 648:Sept 2001 | Attiecīgais punkts (1) |
| 5 | Avārijas sakabe – saskarne ar glābšanas vienību | 4.2.2.2.4. | UIC 648:Sept 2001 | Attiecīgais punkts (1) |
| 6 | Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai – telpa manevrēšanas personālam | 4.2.2.2.5. | EN 16116-1:2013 | 6.2. |
| 7 | Ritekļa konstrukcijas stiprība – vispārīgi noteikumi
  ritošā sastāva kategorijas
  verifikācijas metode | 4.2.2.4.
  C papildinājums | EN 12663-1:2010 | Attiecīgais punkts (1)

  5.2.
  9.2.
  6.1.–6.5. |
| 8 | Pasīvā drošība – vispārīgi noteikumi
  kategorijas
  scenāriji
  šķēršļu vairogs | 4.2.2.5. | EN 15227:2008 +A1:2011 | Izņemot A pielikumu
  4–1. tabulu
  5–2. un 6. tabulu
  5–3. tabulu, 6.5. |
| 9 | Celšana un pacelšana ar domkratu – pastāvīgi iebūvētu un pārvietojamu punktu ģeometrija | 4.2.2.6. | EN 16404:2014 | 5.3., 5.4. |
| 10 | Celšana un pacelšana ar domkratu – apzīmējumi | 4.2.2.6. | EN 15877-2:2013 | 4.5.17. |
| 11 | Celšana un pacelšana ar domkratu – stiprības verificēšanas metode | 4.2.2.6. | EN 12663-1:2010 | 6.3.2., 6.3.3., 9.2. |
| 12 | Ierīču stiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas | 4.2.2.7. | EN 12663-1:2010 | 6.5.2. |
| 13 | Slodzes režīmi un masas raksturojumi – slodzes režīmi
  slodzes režīmu hipotēze | 4.2.2.10. | EN 15663:2009/AC:2010 | 2.1.
  Attiecīgais punkts (1) |
| 14 | Gabarītu noteikšana – metode, references kontūras
  pantogrāfa gabarītu verificēšana | 4.2.3.1. | EN 15273-2:2013 | Attiecīgais punkts (1)

  A.3.12. |
| 15 | Ass gultņa stāvokļa monitorings – zona uztveršanai ar lauka iekārtām | 4.2.3.3.2.2. | EN 15437-1:2009 | 5.1., 5.2. |
| 16 | Gaitas dinamiskie parametri | 4.2.3.4.2.
  C papildinājums | EN 14363:2005 | Attiecīgais punkts (1) |
| 17 | Gaitas dinamiskie parametri –drošas braukšanas robežvērtības | 4.2.3.4.2.1. | EN 14363:2005 | 5.3.2.2. |
| 18 | Gaitas dinamiskie parametri –ritošajam sastāvam ar ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu > 165 mm | 4.2.3.4.2.1. | EN 15686:2010 | Attiecīgais punkts (1) |
| 19 | Gaitas dinamiskie parametri –sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības | 4.2.3.4.2.2. | EN 14363:2005 | 5.3.2.3. |
| 20 | Ratiņu rāmja uzbūve | 4.2.3.5.1. | EN 13749:2011 | 6.2.,
  C pielikums |
| 21 | Ratiņu rāmja uzbūve –korpusa un ratiņu savienojums | 4.2.3.5.1. | EN 12663-1:2010 | Attiecīgais punkts (1) |
| 22 | Bremzēšana – bremžu sistēmas tips, UIC bremžu sistēma | 4.2.4.3. | EN 14198:2004 | 5.4. |
| 23 | Bremzēšanas veiktspēja –aprēķini – vispārīgi nosacījumi | 4.2.4.5.1. | EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 24 | Bremzēšanas veiktspēja –berzes koeficients | 4.2.4.5.1. | EN 14531-1:2005 | 5.3.1.4. |
| 25 | Avārijas bremzēšanas veiktspēja – atbildes reakcijas laiks/kavējuma laiks
  bremzes pretsvara procents | 4.2.4.5.2. | EN 14531-1:2005 | 5.3.3.
  5.12. |
| 26 | Avārijas bremzēšanas veiktspēja – aprēķini | 4.2.4.5.2. | EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 27 | Avārijas bremzēšanas veiktspēja – berzes koeficients | 4.2.4.5.2. | EN 14531-1:2005 | 5.3.1.4. |
| 28 | Darba bremzēšanas veiktspēja – aprēķini | 4.2.4.5.3. | EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 29 | Stāvbremžu veiktspēja –aprēķini | 4.2.4.5.5. | EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 30 | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma –konstrukcija
  verifikācijas metode
  riteņu rotācijas monitoringa sistēma | 4.2.4.6.2. | EN 15595:2009 | 4.
  5., 6.
  4.2.4.3. |
| 31 | Magnētiskās sliežu ceļa bremzes | 4.2.4.8.2. | UIC 541-06:Jan 1992 | 3. papildinājums |
| 32 | Šķēršļu noteikšana durvīs –jutīgums
  maksimālais spēks | 4.2.5.5.3. | FprEN 14752:2014 | 5.2.1.4.1.
  5.2.1.4.2.1. |
| 33 | Durvju atvēršana ārkārtas gadījumos – durvju neautomātiska (manuāla) atvēršana | 4.2.5.5.9. | FprEN 14752:2014 | 5.5.1.4. |
| 34 | Vides apstākļi – temperatūra | 4.2.6.1.1. | EN 50125-1:2014 | 4.3. |
| 35 | Vides apstākļi – sniega, ledus un krusas apstākļi | 4.2.6.1.2. | EN 50125-1:2014 | 4.7. |
| 36 | Vides apstākļi – šķēršļu vairogs | 4.2.6.1.2. | EN 15227:2008 +A1:2011 | Attiecīgais punkts (1) |
| 37 | Aerodinamiskā ietekme –sānvēja verifikācijas metode | 4.2.6.2.4. | EN 14067-6:2010 | 5. |
| 38 | Galvenie lukturi – krāsa
  tuvās gaismas galveno lukturu gaismas intensitāte
  tālās gaismas galveno lukturu gaismas intensitātes pielīdzinājums | 4.2.7.1.1. | EN 15153-1:2013 | 5.3.3.
  5.3.4. punkta 2. tabulas pirmā rinda
  5.3.4. punkta 2. tabulas pirmā rinda |
| 39 | Gabarītlukturi – krāsa
  gaismas spektrālais sadalījums
  gaismas intensitāte | 4.2.7.1.2. | EN 15153-1:2013 | 5.4.3.1. punkta 4. tabula
  5.4.3.2.
  5.4.4. punkta
  6. tabula |
| 40 | Aizmugurējie gabarītlukturi –krāsa
  gaismas intensitāte | 4.2.7.1.3. | EN 15153-1:2013 | 5.5.3. punkta
  7. tabula
  5.5.4. punkta
  8. tabula |
| 41 | Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi | 4.2.7.2.2. | EN 15153-2:2013 | 5.2.2. |
| 42 | Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontaktlīnijā | 4.2.8.2.3. | EN 50388:2012 | 12.1.1. |
| 43 | Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas – strāvas automātiska regulēšana | 4.2.8.2.4. | EN 50388:2012 | 7.2. |
| 44 | Jaudas koeficients –verifikācijas metode | 4.2.8.2.6. | EN 50388:2012 | 6. |
| 45 | Maiņstrāvas sistēmu energoapgādes traucējumi –harmonikas un dinamiskie efekti
  savietojamības pētījums | 4.2.8.2.7. | EN 50388:2012 | 10.1.
  10.3.
  5. tabula
  D pielikums
  10.4. |
| 46 | Pantogrāfa augstuma darba diapazons (SIK līmenis) –raksturlielumi | 4.2.8.2.9.1.2. | EN 50206-1:2010 | 4.2., 6.2.3. |
| 47 | Pantogrāfa galvas ģeometrija | 4.2.8.2.9.2. | EN 50367:2012 | 5.3.2.2. |
| 48 | Pantogrāfa galvas ģeometrija – 1 600 mm tips | 4.2.8.2.9.2.1. | EN 50367:2012 | A.2. pielikums A.6. attēls |
| 49 | Pantogrāfa galvas ģeometrija – 1 950 mm tips | 4.2.8.2.9.2.2. | EN 50367:2012 | A.2. pielikums A.7. attēls |
| 50 | Pantogrāfa strāvas jauda (SIK līmenis) | 4.2.8.2.9.3. | EN 50206-1:2010 | 6.13.2. |
| 51 | Pantogrāfa nolaišana (ritošā sastāva līmenis) – pantogrāfa nolaišanas laiks
  ADD | 4.2.8.2.9.10. | EN 50206-1:2010 | 4.7.
  4.8. |
| 52 | Pantogrāfa nolaišana (ritošā sastāva līmenis) – dinamiskās izolācijas attālums | 4.2.8.2.9.10. | EN 50119:2009 | 2. tabula |
| 53 | Vilciena elektriskā aizsardzība – aizsardzības koordinēšana | 4.2.8.2.10. | EN 50388:2012 | 11. |
| 54 | Elektrodrošība | 4.2.8.4. | EN 50153:2002 | Attiecīgais punkts (1) |
| 55 | Vējstikls – mehāniskās īpašības | 4.2.9.2.1. | EN 15152:2007 | 4.2.7., 4.2.9. |
| 56 | Vējstikls –primārie/sekundārie attēli
  attēla deformācija
  gaismas izkliede
  gaismas caurlaidība
  krāsainība | 4.2.9.2.2. | EN 15152:2007 | 4.2.2.
  4.2.3.
  4.2.4.
  4.2.5.
  4.2.6. |
| 57 | Datu reģistrēšanas ierīce –funkcionālās prasības
  reģistrēšanas veiktspēja
  integritāte
  datu integritātes aizsardzība
  aizsardzības līmenis | 4.2.9.6. | EN/IEC 62625-1:2013 | 4.2.1., 4.2.2., 4.2.3., 4.2.4.
  4.3.1.2.2.
  4.3.1.4.
  4.3.1.5.
  4.3.1.7. |
| 58 | Ugunsdrošības profilakses pasākumi – prasības attiecībā uz materiāliem | 4.2.10.2.1. | EN 45545-2:2013 | Attiecīgais punkts (1) |
| 59 | Īpaši pasākumi attiecībā uz uzliesmojošiem šķidrumiem | 4.2.10.2.2. | EN 45545-2:2013 | 5. tabula |
| 60 | Uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi pasažieru ritošajam sastāvam – šķērssienu testēšana | 4.2.10.3.4. | EN 1363-1:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 61 | Uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi pasažieru ritošajam sastāvam – šķērssienu testēšana | 4.2.10.3.5. | EN 1363-1:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 62 | Avārijas apgaismojums –apgaismojuma līmenis | 4.2.10.4.1. | EN 13272:2012 | 5.3. |
| 63 | Kustības spēja | 4.2.10.4.4. | EN 50553:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 64 | Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne | 4.2.11.5. | EN 16362:2013 | 4.1.2.
  1. attēls |
| 65 | Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai –vietējais ārējais strāvas padeves papildu avots | 4.2.11.6. | EN/IEC 60309-2:1999 | Attiecīgais punkts (1) |
| 66 | Automātiskā centra bufera sakabe – 10. tips | 5.3.1. | EN 16019:2014 | Attiecīgais punkts (1) |
| 67 | Neautomātiska (manuāla) gala sakabe – UIC tips | 5.3.2. | EN 15551:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 68 | Neautomātiska (manuāla) gala sakabe – UIC tips | 5.3.2. | EN 15566:2009 | Attiecīgais punkts (1) |
| 69 | Avārijas sakabe | 5.3.3. | EN 15020:2006 +A1:2010 | Attiecīgais punkts (1) |
| 70 | Galvenais jaudas slēdzis –aizsardzības koordinēšana | 5.3.12. | EN 50388:2012 | 11. |
| 71 | Riteņi – verifikācijas metode
  izvēles kritēriji
  turpmākas verifikācijas metode
  termomehāniskās īpašības | 6.1.3.1. | EN 13979-1:2003 +A2:2011 | 7.2.1., 7.2.2.
  7.2.3.
  7.3.
  6. |
| 72 | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība – verifikācijas metode
  testēšanas programma | 6.1.3.2. | EN 15595:2009 | 5.
  Tikai 6.2.3. punkts no 6.2. iedaļas |
| 73 | Galvenie lukturi – krāsa
  gaismas intensitāte | 6.1.3.3. | EN 15153-1:2013 | 6.3.
  6.4. |
| 74 | Gabarītlukturi – krāsa
  gaismas intensitāte | 6.1.3.4. | EN 15153-1:2013 | 6.3.
  6.4. |
| 75 | Aizmugurējie gabarītlukturi –krāsa
  gaismas intensitāte | 6.1.3.5. | EN 15153-1:2013 | 6.3.
  6.4. |
| 76 | Taure – signāla tonis
  skaņas spiediena līmenis | 6.1.3.6. | EN 15153-2:2013 | 6.
  6. |
| 77 | Pantogrāfs – statiskais kontaktspēks | 6.1.3.7. | EN 50367:2012 | 7.2. |
| 78 | Pantogrāfs – robežvērtība | 6.1.3.7. | EN 50119:2009 | 5.1.2. |
| 79 | Pantogrāfs – verifikācijas metode | 6.1.3.7. | EN 50206-1:2010 | 6.3.1. |
| 80 | Pantogrāfs – dinamiskās īpašības | 6.1.3.7. | EN 50318:2002 | Attiecīgais punkts (1) |
| 81 | Pantogrāfs – mijiedarbības raksturlielumi | 6.1.3.7. | EN 50317:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 82 | Ieliktņi – verifikācijas metode | 6.1.3.8. | EN 50405:2006 | 5.2.2., 5.2.3., 5.2.4., 5.2.6., 5.2.7. |
| 83 | Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa | 6.2.3.3. | EN 14363:2005 | 4.1. |
| 84 | Gaitas dinamiskie parametri –verifikācijas metode
  kritēriju novērtēšana
  novērtēšanas apstākļi | 6.2.3.4. | EN 14363:2005 | 5.
  Attiecīgais punkts (1)

  Attiecīgais punkts (1) |
| 85 | Ekvivalentais koniskums –sliežu ceļa sekciju definīcijas | 6.2.3.6. | EN 13674-1:2011 | Attiecīgais punkts (1) |
| 86 | Ekvivalentais koniskums –riteņa profilu definīcijas | 6.2.3.6. | EN 13715:2006 | Attiecīgais punkts (1) |
| 87 | Riteņpāris – mezgls | 6.2.3.7. | EN 13260:2009 +A1:2010 +A2:2012 | 3.2.1. |
| 88 | Riteņpāris – asis, verifikācijas metode
  izvēles kritēriji | 6.2.3.7. | EN 13103:2009 +A1:2010 +A2:2012 | 4., 5., 6.
  7. |
| 89 | Riteņpāris – asis, verifikācijas metode
  izvēles kritēriji | 6.2.3.7. | EN 13104:2009 +A1:2010 | 4., 5., 6.
  7. |
| 90 | Ass bukses/gultņi | 6.2.3.7. | EN 12082:2007 | 6. |
| 91 | Avārijas bremzēšanas veiktspēja | 6.2.3.8. | EN 14531-1:2005 | 5.11.3. |
| 92 | Darba bremzēšanas veiktspēja | 6.2.3.9. | EN 14531-1:2005 | 5.11.3. |
| 93 | Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība, veiktspējas verifikācijas metode | 6.2.3.10. | EN 15595:2009 | 6.4. |
| 94 | Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība –meteoroloģiskie apstākļi, sensori, sensoru precizitāte, derīgu datu atlase un datu apstrāde | 6.2.3.13. | EN 14067-4:2005 +A1:2009 | 8.5.2. |
| 95 | Vilciena galvas radītais spiediena vilnis – verifikācijas metode
  CFD
  modelēšana ar kustīgiem objektiem | 6.2.3.14. | EN 14067-4:2005 +A1:2009 | 5.5.2.
  5.3.
  5.4.3. |
| 96 | Maksimālās spiediena svārstības – attālums xp starp ieejas portālu un mērījuma vietu, ΔpFr, ΔpN un ΔpT definīcijas, minimālais tuneļa garums | 6.2.3.15. | EN 14067-5:2006 +A1:2010 | Attiecīgais punkts (1) |
| 97 | Taure – skaņas spiediena līmenis | 6.2.3.17. | EN 15153-2:2013 | 5. |
| 98 | Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas – verifikācijas metode | 6.2.3.18. | EN 50388:2012 | 15.3. |
| 99 | Jaudas koeficients –verifikācijas metode | 6.2.3.19. | EN 50388:2012 | 15.2. |
| 100 | Strāvas noņemšanas dinamiskās īpašības –dinamiskā testēšana | 6.2.3.20. | EN 50317:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 101 | Vējstikls – raksturlielumi | 6.2.3.22. | EN 15152:2007 | 6.2.1.–6.2.7. |
| 102 | Konstrukcijas stiprība | C.1. pielikums | EN 12663-2:2010 | 5.2.1.–5.2.4. |
| 103 | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma | D pielikums | EN 50463-2:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 104 | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma | D pielikums | EN 50463-3:2012 | Attiecīgais punkts (1) |
| 105 | Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma | D pielikums | EN 50463-5:2012 | Attiecīgais punkts (1) |

SITS

Normatīvais dokuments

Rindas Nr.

Novērtējamais raksturlielums

Punkts

Dokumenta Nr.

Obligātie punkti

1

Iekšējā sakabe šarnīrvienībām

4.2.2.2.2.

EN 12663-1:2010

6.5.3., 6.7.5.

2

Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) –cauruļu saskarne

4.2.2.2.3.

EN 15807:2012

Attiecīgais punkts (1)

3

Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) – gala krāni

4.2.2.2.3.

EN 14601:2005+ A1:2010

Attiecīgais punkts (1)

4

Gala sakabe – UIC tipa neautomātiskā (manuālā) –bremžu gaisa cauruļu un krānu novietojums šķērsvirzienā

4.2.2.2.3.

UIC 648:Sept 2001

Attiecīgais punkts (1)

5

Avārijas sakabe – saskarne ar glābšanas vienību

4.2.2.2.4.

UIC 648:Sept 2001

Attiecīgais punkts (1)

6

Personāla piekļuve sakabināšanai un atkabināšanai – telpa manevrēšanas personālam

4.2.2.2.5.

EN 16116-1:2013

6.2.

7

Ritekļa konstrukcijas stiprība – vispārīgi noteikumi

ritošā sastāva kategorijas

verifikācijas metode

4.2.2.4.

C papildinājums

EN 12663-1:2010

Attiecīgais punkts (1)

5.2.

9.2.

6.1.–6.5.

8

Pasīvā drošība – vispārīgi noteikumi

kategorijas

scenāriji

šķēršļu vairogs

4.2.2.5.

EN 15227:2008 +A1:2011

Izņemot A pielikumu

4–1. tabulu

5–2. un 6. tabulu

5–3. tabulu, 6.5.

9

Celšana un pacelšana ar domkratu – pastāvīgi iebūvētu un pārvietojamu punktu ģeometrija

4.2.2.6.

EN 16404:2014

5.3., 5.4.

10

Celšana un pacelšana ar domkratu – apzīmējumi

4.2.2.6.

EN 15877-2:2013

4.5.17.

11

Celšana un pacelšana ar domkratu – stiprības verificēšanas metode

4.2.2.6.

EN 12663-1:2010

6.3.2., 6.3.3., 9.2.

12

Ierīču stiprināšana pie vagona korpusa konstrukcijas

4.2.2.7.

EN 12663-1:2010

6.5.2.

13

Slodzes režīmi un masas raksturojumi – slodzes režīmi

slodzes režīmu hipotēze

4.2.2.10.

EN 15663:2009/AC:2010

2.1.

Attiecīgais punkts (1)

14

Gabarītu noteikšana – metode, references kontūras

pantogrāfa gabarītu verificēšana

4.2.3.1.

EN 15273-2:2013

Attiecīgais punkts (1)

A.3.12.

15

Ass gultņa stāvokļa monitorings – zona uztveršanai ar lauka iekārtām

4.2.3.3.2.2.

EN 15437-1:2009

5.1., 5.2.

16

Gaitas dinamiskie parametri

4.2.3.4.2.

C papildinājums

EN 14363:2005

Attiecīgais punkts (1)

17

Gaitas dinamiskie parametri –drošas braukšanas robežvērtības

4.2.3.4.2.1.

EN 14363:2005

5.3.2.2.

18

Gaitas dinamiskie parametri –ritošajam sastāvam ar ārējās sliedes paaugstinājuma deficītu > 165 mm

4.2.3.4.2.1.

EN 15686:2010

Attiecīgais punkts (1)

19

Gaitas dinamiskie parametri –sliežu ceļa noslogojuma robežvērtības

4.2.3.4.2.2.

EN 14363:2005

5.3.2.3.

20

Ratiņu rāmja uzbūve

4.2.3.5.1.

EN 13749:2011

6.2.,

C pielikums

21

Ratiņu rāmja uzbūve –korpusa un ratiņu savienojums

4.2.3.5.1.

EN 12663-1:2010

Attiecīgais punkts (1)

22

Bremzēšana – bremžu sistēmas tips, UIC bremžu sistēma

4.2.4.3.

EN 14198:2004

5.4.

23

Bremzēšanas veiktspēja –aprēķini – vispārīgi nosacījumi

4.2.4.5.1.

EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009

Attiecīgais punkts (1)

24

Bremzēšanas veiktspēja –berzes koeficients

4.2.4.5.1.

EN 14531-1:2005

5.3.1.4.

25

Avārijas bremzēšanas veiktspēja – atbildes reakcijas laiks/kavējuma laiks

bremzes pretsvara procents

4.2.4.5.2.

EN 14531-1:2005

5.3.3.

5.12.

26

Avārijas bremzēšanas veiktspēja – aprēķini

4.2.4.5.2.

EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009

Attiecīgais punkts (1)

27

Avārijas bremzēšanas veiktspēja – berzes koeficients

4.2.4.5.2.

EN 14531-1:2005

5.3.1.4.

28

Darba bremzēšanas veiktspēja – aprēķini

4.2.4.5.3.

EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009

Attiecīgais punkts (1)

29

Stāvbremžu veiktspēja –aprēķini

4.2.4.5.5.

EN 14531-1:2005 vai EN 14531-6:2009

Attiecīgais punkts (1)

30

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzības sistēma –konstrukcija

verifikācijas metode

riteņu rotācijas monitoringa sistēma

4.2.4.6.2.

EN 15595:2009

4.

5., 6.

4.2.4.3.

31

Magnētiskās sliežu ceļa bremzes

4.2.4.8.2.

UIC 541-06:Jan 1992

3. papildinājums

32

Šķēršļu noteikšana durvīs –jutīgums

maksimālais spēks

4.2.5.5.3.

FprEN 14752:2014

5.2.1.4.1.

5.2.1.4.2.1.

33

Durvju atvēršana ārkārtas gadījumos – durvju neautomātiska (manuāla) atvēršana

4.2.5.5.9.

FprEN 14752:2014

5.5.1.4.

34

Vides apstākļi – temperatūra

4.2.6.1.1.

EN 50125-1:2014

4.3.

35

Vides apstākļi – sniega, ledus un krusas apstākļi

4.2.6.1.2.

EN 50125-1:2014

4.7.

36

Vides apstākļi – šķēršļu vairogs

4.2.6.1.2.

EN 15227:2008 +A1:2011

Attiecīgais punkts (1)

37

Aerodinamiskā ietekme –sānvēja verifikācijas metode

4.2.6.2.4.

EN 14067-6:2010

5.

38

Galvenie lukturi – krāsa

tuvās gaismas galveno lukturu gaismas intensitāte

tālās gaismas galveno lukturu gaismas intensitātes pielīdzinājums

4.2.7.1.1.

EN 15153-1:2013

5.3.3.

5.3.4. punkta 2. tabulas pirmā rinda

5.3.4. punkta 2. tabulas pirmā rinda

39

Gabarītlukturi – krāsa

gaismas spektrālais sadalījums

gaismas intensitāte

4.2.7.1.2.

EN 15153-1:2013

5.4.3.1. punkta 4. tabula

5.4.3.2.

5.4.4. punkta

6. tabula

40

Aizmugurējie gabarītlukturi –krāsa

gaismas intensitāte

4.2.7.1.3.

EN 15153-1:2013

5.5.3. punkta

7. tabula

5.5.4. punkta

8. tabula

41

Brīdinājuma taures skaņas signāla spiediena līmeņi

4.2.7.2.2.

EN 15153-2:2013

5.2.2.

42

Reģeneratīvā bremzēšana, novadot enerģiju gaisvadu kontaktlīnijā

4.2.8.2.3.

EN 50388:2012

12.1.1.

43

Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas – strāvas automātiska regulēšana

4.2.8.2.4.

EN 50388:2012

7.2.

44

Jaudas koeficients –verifikācijas metode

4.2.8.2.6.

EN 50388:2012

6.

45

Maiņstrāvas sistēmu energoapgādes traucējumi –harmonikas un dinamiskie efekti

savietojamības pētījums

4.2.8.2.7.

EN 50388:2012

10.1.

10.3.

5. tabula

D pielikums

10.4.

46

Pantogrāfa augstuma darba diapazons (SIK līmenis) –raksturlielumi

4.2.8.2.9.1.2.

EN 50206-1:2010

4.2., 6.2.3.

47

Pantogrāfa galvas ģeometrija

4.2.8.2.9.2.

EN 50367:2012

5.3.2.2.

48

Pantogrāfa galvas ģeometrija – 1 600 mm tips

4.2.8.2.9.2.1.

EN 50367:2012

A.2. pielikums A.6. attēls

49

Pantogrāfa galvas ģeometrija – 1 950 mm tips

4.2.8.2.9.2.2.

EN 50367:2012

A.2. pielikums A.7. attēls

50

Pantogrāfa strāvas jauda (SIK līmenis)

4.2.8.2.9.3.

EN 50206-1:2010

6.13.2.

51

Pantogrāfa nolaišana (ritošā sastāva līmenis) – pantogrāfa nolaišanas laiks

ADD

4.2.8.2.9.10.

EN 50206-1:2010

4.7.

4.8.

52

Pantogrāfa nolaišana (ritošā sastāva līmenis) – dinamiskās izolācijas attālums

4.2.8.2.9.10.

EN 50119:2009

2. tabula

53

Vilciena elektriskā aizsardzība – aizsardzības koordinēšana

4.2.8.2.10.

EN 50388:2012

11.

54

Elektrodrošība

4.2.8.4.

EN 50153:2002

Attiecīgais punkts (1)

55

Vējstikls – mehāniskās īpašības

4.2.9.2.1.

EN 15152:2007

4.2.7., 4.2.9.

56

Vējstikls –primārie/sekundārie attēli

attēla deformācija

gaismas izkliede

gaismas caurlaidība

krāsainība

4.2.9.2.2.

EN 15152:2007

4.2.2.

4.2.3.

4.2.4.

4.2.5.

4.2.6.

57

Datu reģistrēšanas ierīce –funkcionālās prasības

reģistrēšanas veiktspēja

integritāte

datu integritātes aizsardzība

aizsardzības līmenis

4.2.9.6.

EN/IEC 62625-1:2013

4.2.1., 4.2.2., 4.2.3., 4.2.4.

4.3.1.2.2.

4.3.1.4.

4.3.1.5.

4.3.1.7.

58

Ugunsdrošības profilakses pasākumi – prasības attiecībā uz materiāliem

4.2.10.2.1.

EN 45545-2:2013

Attiecīgais punkts (1)

59

Īpaši pasākumi attiecībā uz uzliesmojošiem šķidrumiem

4.2.10.2.2.

EN 45545-2:2013

5. tabula

60

Uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi pasažieru ritošajam sastāvam – šķērssienu testēšana

4.2.10.3.4.

EN 1363-1:2012

Attiecīgais punkts (1)

61

Uguns izplatīšanās aizsardzības pasākumi pasažieru ritošajam sastāvam – šķērssienu testēšana

4.2.10.3.5.

EN 1363-1:2012

Attiecīgais punkts (1)

62

Avārijas apgaismojums –apgaismojuma līmenis

4.2.10.4.1.

EN 13272:2012

5.3.

63

Kustības spēja

4.2.10.4.4.

EN 50553:2012

Attiecīgais punkts (1)

64

Ūdens krājumu atjaunošanas saskarne

4.2.11.5.

EN 16362:2013

4.1.2.

1. attēls

65

Īpašas prasības, ja vilciens novietots stāvēšanai –vietējais ārējais strāvas padeves papildu avots

4.2.11.6.

EN/IEC 60309-2:1999

Attiecīgais punkts (1)

66

Automātiskā centra bufera sakabe – 10. tips

5.3.1.

EN 16019:2014

Attiecīgais punkts (1)

67

Neautomātiska (manuāla) gala sakabe – UIC tips

5.3.2.

EN 15551:2009

Attiecīgais punkts (1)

68

Neautomātiska (manuāla) gala sakabe – UIC tips

5.3.2.

EN 15566:2009

Attiecīgais punkts (1)

69

Avārijas sakabe

5.3.3.

EN 15020:2006 +A1:2010

Attiecīgais punkts (1)

70

Galvenais jaudas slēdzis –aizsardzības koordinēšana

5.3.12.

EN 50388:2012

11.

71

Riteņi – verifikācijas metode

izvēles kritēriji

turpmākas verifikācijas metode

termomehāniskās īpašības

6.1.3.1.

EN 13979-1:2003 +A2:2011

7.2.1., 7.2.2.

7.2.3.

7.3.

6.

72

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība – verifikācijas metode

testēšanas programma

6.1.3.2.

EN 15595:2009

5.

Tikai 6.2.3. punkts no 6.2. iedaļas

73

Galvenie lukturi – krāsa

gaismas intensitāte

6.1.3.3.

EN 15153-1:2013

6.3.

6.4.

74

Gabarītlukturi – krāsa

gaismas intensitāte

6.1.3.4.

EN 15153-1:2013

6.3.

6.4.

75

Aizmugurējie gabarītlukturi –krāsa

gaismas intensitāte

6.1.3.5.

EN 15153-1:2013

6.3.

6.4.

76

Taure – signāla tonis

skaņas spiediena līmenis

6.1.3.6.

EN 15153-2:2013

6.

6.

77

Pantogrāfs – statiskais kontaktspēks

6.1.3.7.

EN 50367:2012

7.2.

78

Pantogrāfs – robežvērtība

6.1.3.7.

EN 50119:2009

5.1.2.

79

Pantogrāfs – verifikācijas metode

6.1.3.7.

EN 50206-1:2010

6.3.1.

80

Pantogrāfs – dinamiskās īpašības

6.1.3.7.

EN 50318:2002

Attiecīgais punkts (1)

81

Pantogrāfs – mijiedarbības raksturlielumi

6.1.3.7.

EN 50317:2012

Attiecīgais punkts (1)

82

Ieliktņi – verifikācijas metode

6.1.3.8.

EN 50405:2006

5.2.2., 5.2.3., 5.2.4., 5.2.6., 5.2.7.

83

Drošība pret nobraukšanu no sliedēm uz līkumota sliežu ceļa

6.2.3.3.

EN 14363:2005

4.1.

84

Gaitas dinamiskie parametri –verifikācijas metode

kritēriju novērtēšana

novērtēšanas apstākļi

6.2.3.4.

EN 14363:2005

5.

Attiecīgais punkts (1)

Attiecīgais punkts (1)

85

Ekvivalentais koniskums –sliežu ceļa sekciju definīcijas

6.2.3.6.

EN 13674-1:2011

Attiecīgais punkts (1)

86

Ekvivalentais koniskums –riteņa profilu definīcijas

6.2.3.6.

EN 13715:2006

Attiecīgais punkts (1)

87

Riteņpāris – mezgls

6.2.3.7.

EN 13260:2009 +A1:2010 +A2:2012

3.2.1.

88

Riteņpāris – asis, verifikācijas metode

izvēles kritēriji

6.2.3.7.

EN 13103:2009 +A1:2010 +A2:2012

4., 5., 6.

7.

89

Riteņpāris – asis, verifikācijas metode

izvēles kritēriji

6.2.3.7.

EN 13104:2009 +A1:2010

4., 5., 6.

7.

90

Ass bukses/gultņi

6.2.3.7.

EN 12082:2007

6.

91

Avārijas bremzēšanas veiktspēja

6.2.3.8.

EN 14531-1:2005

5.11.3.

92

Darba bremzēšanas veiktspēja

6.2.3.9.

EN 14531-1:2005

5.11.3.

93

Riteņu pretslīdēšanas aizsardzība, veiktspējas verifikācijas metode

6.2.3.10.

EN 15595:2009

6.4.

94

Pazemināta gaisa spiediena zonas iedarbība –meteoroloģiskie apstākļi, sensori, sensoru precizitāte, derīgu datu atlase un datu apstrāde

6.2.3.13.

EN 14067-4:2005 +A1:2009

8.5.2.

95

Vilciena galvas radītais spiediena vilnis – verifikācijas metode

CFD

modelēšana ar kustīgiem objektiem

6.2.3.14.

EN 14067-4:2005 +A1:2009

5.5.2.

5.3.

5.4.3.

96

Maksimālās spiediena svārstības – attālums xp starp ieejas portālu un mērījuma vietu, ΔpFr, ΔpN un ΔpT definīcijas, minimālais tuneļa garums

6.2.3.15.

EN 14067-5:2006 +A1:2010

Attiecīgais punkts (1)

97

Taure – skaņas spiediena līmenis

6.2.3.17.

EN 15153-2:2013

5.

98

Maksimālā jauda un maksimālā strāva no gaisvadu kontaktlīnijas – verifikācijas metode

6.2.3.18.

EN 50388:2012

15.3.

99

Jaudas koeficients –verifikācijas metode

6.2.3.19.

EN 50388:2012

15.2.

100

Strāvas noņemšanas dinamiskās īpašības –dinamiskā testēšana

6.2.3.20.

EN 50317:2012

Attiecīgais punkts (1)

101

Vējstikls – raksturlielumi

6.2.3.22.

EN 15152:2007

6.2.1.–6.2.7.

102

Konstrukcijas stiprība

C.1. pielikums

EN 12663-2:2010

5.2.1.–5.2.4.

103

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

D pielikums

EN 50463-2:2012

Attiecīgais punkts (1)

104

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

D pielikums

EN 50463-3:2012

Attiecīgais punkts (1)

105

Elektroenerģijas borta mēraparātu sistēma

D pielikums

EN 50463-5:2012

Attiecīgais punkts (1)

J.2.   Tehniskie dokumenti (pieejami Eiropas Dzelzceļa aģentūras tīmekļa vietnē)

| | SITS | Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehniskais dokuments |
| --- | --- | --- |
| Rindas Nr. | Novērtējamais raksturlielums | Punkts | Obligātā atsauces
  dokumenta Nr. | Punkts |
| 1 | Saskarne starp vadības un signalizācijas lauka iekārtām un citām apakšsistēmām | 4.2.3.3.1. | ERA/ERTMS/033281 rev 2.0 | 3.1. un 3.2. |
| 2 | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības | 4.2.3.4. | ERA/TD/2012-17/INT rev 3.0 | Visi |

SITS

Eiropas Dzelzceļa aģentūras tehniskais dokuments

Rindas Nr.

Novērtējamais raksturlielums

Punkts

Obligātā atsauces

dokumenta Nr.

Punkts

1

Saskarne starp vadības un signalizācijas lauka iekārtām un citām apakšsistēmām

4.2.3.3.1.

ERA/ERTMS/033281 rev 2.0

3.1. un 3.2.

2

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības

4.2.3.4.

ERA/TD/2012-17/INT rev 3.0

Visi

---

(1)  Standarta punkti, kas ir tieši saistīti ar 3. slejā norādītajā SITS punktā noteiktajām prasībām.

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/394 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/394

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1303/2014

(2014. gada 18. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, lai savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiktu pielāgotas tehniskajam progresam, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un sniedz Komisijai priekšlikumus par SITS grozījumiem, ko tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija piešķīra Aģentūrai pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Saskaņā ar šā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai lūdza attiecīgi paplašināt tās SITS darbības jomu, kura attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010) 2576 Komisija piešķīra Aģentūrai pilnvarojumu izstrādāt un pārskatīt SITS, lai paplašinātu to darbības jomu, aptverot visu Savienības dzelzceļa sistēmu. Saskaņā ar šā pilnvarojuma noteikumiem Aģentūrai lūdza attiecīgi paplašināt tās SITS darbības jomu, kura attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos.

| (3) | 2012. gada 21. decembrī Aģentūra izdeva ieteikumu par pārskatīto SITS, kas attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

(3)

2012. gada 21. decembrī Aģentūra izdeva ieteikumu par pārskatīto SITS, kas attiecas uz drošību dzelzceļa tuneļos.

| (4) | Lai neatpaliktu no tehnikas attīstības un sekmētu modernizāciju, būtu jāveicina novatoriski risinājumi un ar zināmiem nosacījumiem jāatļauj tos īstenot. Ja tiek likts priekšā novatorisks risinājums, ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim būtu jādeklarē, kā tas novirzās no attiecīgā SITS punkta vai kā to papildina, un novatoriskais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja vērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka attiecīgās novatoriskā risinājuma funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā ar to saistītās novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Lai neatpaliktu no tehnikas attīstības un sekmētu modernizāciju, būtu jāveicina novatoriski risinājumi un ar zināmiem nosacījumiem jāatļauj tos īstenot. Ja tiek likts priekšā novatorisks risinājums, ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim būtu jādeklarē, kā tas novirzās no attiecīgā SITS punkta vai kā to papildina, un novatoriskais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja vērtējums ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jānosaka attiecīgās novatoriskā risinājuma funkcionālās un saskarnes specifikācijas un jāizstrādā ar to saistītās novērtēšanas metodes.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstis informē Komisiju un citas dalībvalstis par tehniskajiem noteikumiem, īpašos gadījumos izmantojamām atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām un par struktūrām, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu dalībvalstis informē Komisiju un citas dalībvalstis par tehniskajiem noteikumiem, īpašos gadījumos izmantojamām atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām un par struktūrām, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu.

| (6) | Ritošais sastāvs patlaban tiek izmantots saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, daudzvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Minētajiem nolīgumiem nebūtu jākavē pašreizējā un turpmākā virzība uz savstarpēju izmantojamību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāziņo par šādiem nolīgumiem Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Ritošais sastāvs patlaban tiek izmantots saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, daudzvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Minētajiem nolīgumiem nebūtu jākavē pašreizējā un turpmākā virzība uz savstarpēju izmantojamību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāziņo par šādiem nolīgumiem Komisijai.

| (7) | Šī regula būtu jāattiecina uz tuneļiem neatkarīgi no to satiksmes apjoma. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula būtu jāattiecina uz tuneļiem neatkarīgi no to satiksmes apjoma.

| (8) | Dažās dalībvalstīs jau ir drošības noteikumi, kas prasa augstāku drošības līmeni nekā šajā SITS norādītais. Šai regulai būtu jāļauj dalībvalstīm paturēt tādus noteikumus tikai attiecībā uz infrastruktūras, energoapgādes un satiksmes nodrošināšanas apakšsistēmām. Tādi spēkā esoši noteikumi uzskatāmi par valstu drošības noteikumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (3) 8. pantam. Bez tam saskaņā ar šās direktīvas 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka kopumā tiek uzturēta dzelzceļu drošība, un gadījumos, kad tas ir praktiski iespējams, to pastāvīgi paaugstina, ņemot vērā Savienības tiesību aktu pilnveidošanos un zinātnes un tehnikas attīstību un piešķirot prioritāti smagu negadījumu novēršanai. Tomēr nebūtu jānosaka papildu pasākumi attiecībā uz ritošo sastāvu. |
| --- | --- |

(8)

Dažās dalībvalstīs jau ir drošības noteikumi, kas prasa augstāku drošības līmeni nekā šajā SITS norādītais. Šai regulai būtu jāļauj dalībvalstīm paturēt tādus noteikumus tikai attiecībā uz infrastruktūras, energoapgādes un satiksmes nodrošināšanas apakšsistēmām. Tādi spēkā esoši noteikumi uzskatāmi par valstu drošības noteikumiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (3) 8. pantam. Bez tam saskaņā ar šās direktīvas 4. pantu dalībvalstis nodrošina, ka kopumā tiek uzturēta dzelzceļu drošība, un gadījumos, kad tas ir praktiski iespējams, to pastāvīgi paaugstina, ņemot vērā Savienības tiesību aktu pilnveidošanos un zinātnes un tehnikas attīstību un piešķirot prioritāti smagu negadījumu novēršanai. Tomēr nebūtu jānosaka papildu pasākumi attiecībā uz ritošo sastāvu.

| (9) | Dalībvalstis ir kompetentas noteikt glābšanas dienestu uzdevumus un atbildības jomu. Tuneļiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jānodrošina glābšanas piekļuve sadarbībā ar glābšanas dienestiem. Ir svarīgi noteikt pasākumus glābšanas jomā, kas pamatojas uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, iesaistoties negadījumā tunelī, glābs dzīvību, nevis materiālās vērtības, piemēram, vagonus vai konstrukcijas. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstis ir kompetentas noteikt glābšanas dienestu uzdevumus un atbildības jomu. Tuneļiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jānodrošina glābšanas piekļuve sadarbībā ar glābšanas dienestiem. Ir svarīgi noteikt pasākumus glābšanas jomā, kas pamatojas uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, iesaistoties negadījumā tunelī, glābs dzīvību, nevis materiālās vērtības, piemēram, vagonus vai konstrukcijas.

| (10) | Ar šo būtu jāatceļ Komisijas Lēmums 2008/163/EK (4) par SITS saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo būtu jāatceļ Komisijas Lēmums 2008/163/EK (4) par SITS saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos.

| (11) | Lai novērstu liekas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumam 2008/163/EK pēc tā atcelšanas būtu jāturpina attiekties uz apakšsistēmām un projektiem, uz kuriem norādīts Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu liekas papildu izmaksas un administratīvo slogu, Lēmumam 2008/163/EK pēc tā atcelšanas būtu jāturpina attiekties uz apakšsistēmām un projektiem, uz kuriem norādīts Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pieņem pielikumā izklāstīto savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) attiecībā uz visas Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos.

2. pants

SITS attiecas uz vilcienu vadības un signalizācijas, infrastruktūras, energoapgādes, satiksmes nodrošināšanas, kā arī ritošā sastāva apakšsistēmām, kas aprakstītas Direktīvas 2008/57/EK II pielikumā.

SITS piemēro šīm apakšsistēmām saskaņā ar pielikuma 7. nodaļu.

3. pants

Šīs regulas tehniskā un ģeogrāfiskā darbības joma norādīta pielikuma 1.1. un 1.2. iedaļā.

4. pants

1.   Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas norādīti šīs regulas pielikuma 7.3. iedaļā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktu, ir tie, kas noteikti dalībvalstu noteikumos, kas ir spēkā dalībvalstī, kura atļauj šās regulas aptverto apakšsistēmu nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai:

| a) | par 1. punktā minētajiem valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

par 1. punktā minētajiem valsts noteikumiem;

| b) | par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus; |
| --- | --- |

b)

par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos valsts noteikumus;

| c) | kuras iestādes saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas veikt atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz īpašajiem gadījumiem, kas norādīti pielikuma 7.3. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

kuras iestādes saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas veikt atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras attiecībā uz īpašajiem gadījumiem, kas norādīti pielikuma 7.3. iedaļā.

5. pants

1.   Sešu mēnešu laikā pēc šās regulas stāšanās spēkā dalībvalstis Komisijai paziņo par šādu veidu nolīgumiem:

| a) | valsts līmeņa nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz noteiktu laiku un ir nepieciešami tāpēc, ka paredzētie transporta pakalpojumi ir ļoti specifiski vai vietēji pakalpojumi; |
| --- | --- |

a)

valsts līmeņa nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti pastāvīgi vai uz noteiktu laiku un ir nepieciešami tāpēc, ka paredzētie transporta pakalpojumi ir ļoti specifiski vai vietēji pakalpojumi;

| b) | divpusēji un daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai drošības iestādēm un kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

b)

divpusēji un daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai drošības iestādēm un kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību;

| c) | starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

c)

starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību.

2.   Par nolīgumiem, par kuriem jau ir paziņots saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2006/920/EK (5), 2008/231/EK (6), 2011/314/ES (7) vai 2012/757/ES (8), otrreiz neziņo.

3.   Dalībvalstis turpmāk ziņo Komisijai par visiem vēlāk noslēgtiem nolīgumiem vai esošo un jau paziņoto nolīgumu grozījumiem.

6. pants

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 9. panta 3. punktu viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta Komisijai to projektu sarakstu, kas tiek īstenoti valsts teritorijā un ir izstrādes beigu posmā.

7. pants

Katra dalībvalsts, rīkojoties saskaņā ar šīs regulas pielikuma 7. nodaļu, atjaunina valstu SITS īstenošanas plānus, kas izveidoti saskaņā ar Lēmuma 2006/920/EK 4. pantu, Lēmuma 2008/231/EK 4. pantu un Lēmuma 2011/314/ES 5. pantu.

Katra dalībvalsts nosūta atjaunināto īstenošanas plānu pārējām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā 2015. gada 1. jūlijā.

8. pants

1.   Lai ietu kopsolī ar tehnoloģijas attīstību, var būt vajadzīgi novatoriski risinājumi, kuri neatbilst pielikumā izklāstītajām specifikācijām un/vai kuriem nevar piemērot pielikumā izklāstītās novērtēšanas metodes. Tādā gadījumā saskaņā ar 2.–5. punkta noteikumiem saistībā ar šiem novatoriskajiem risinājumiem var izstrādāt jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes.

2.   Novatoriski risinājumi var būt saistīti ar 2. pantā norādītajām apakšsistēmām, to daļām un savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja piedāvā novatorisku risinājumu, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas Savienībā veic uzņēmējdarbību, deklarē, kā tas novirzās no attiecīgās SITS noteikumiem vai papildina tos, un iesniedz novirzes Komisijai izskatīšanai. Komisija var prasīt Aģentūras atzinumu par ierosināto novatorisko risinājumu.

4.   Komisija sniedz atzinumu par ierosināto novatorisko risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodi, kas jāiekļauj attiecīgajā SITS, lai atļautu lietot šo novatorisko risinājumu, izstrādā un pēc tam iestrādā attiecīgajā SITS pārskatīšanas procesa laikā saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. pantu. Ja atzinums ir negatīvs, ierosināto novatorisko risinājumu nevar piemērot.

5.   Kamēr nav notikusi attiecīgās SITS pārskatīšana, Komisijas sniegtu pozitīvu atzinumu uzskata par pieņemamu līdzekli attiecībā uz atbilstību Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un to var izmantot apakšsistēmas novērtēšanai.

9. pants

Lēmumu 2008/163/EK atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr to turpina piemērot:

| a) | apakšsistēmām, kas atļautas saskaņā ar minēto lēmumu; |
| --- | --- |

a)

apakšsistēmām, kas atļautas saskaņā ar minēto lēmumu;

| b) | jaunu, atjauninātu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kuri šīs regulas publicēšanas brīdī ir izstrādes beigu posmā vai uz kuriem attiecas līgums, kurš tiek īstenots. |
| --- | --- |

b)

jaunu, atjauninātu vai modernizētu apakšsistēmu projektiem, kuri šīs regulas publicēšanas brīdī ir izstrādes beigu posmā vai uz kuriem attiecas līgums, kurš tiek īstenots.

10. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa drošības aģentūras izveidi (Aģentūras regula) (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/163/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar drošību dzelzceļa tuneļos Eiropas parasto un ātrgaitas dzelzceļu sistēmā (OV L 64, 7.3.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2006. gada 11. augusta Lēmums 2006/920/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu Satiksmes nodrošināšana un vadība (OV L 359, 18.12.2006., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2008. gada 1. februāra Lēmums 2008/231/EK par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu (OV L 84, 26.3.2008., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2011. gada 12. maija Lēmums 2011/314/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu (OV L 144, 31.5.2011., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2012. gada 14. novembra Lēmums 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

| 1. | Ievads | 400 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Darbības joma, kas attiecas uz tuneļiem | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Darbības joma, kas attiecas uz ritošo sastāvu | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Darbības joma, kas attiecas uz ekspluatācijas aspektiem | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Riska darbības joma; riski, kurus šī SITS neaptver | 400 |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 401 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Aspekta/darbības jomas definīcija | 401 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Vispārīga informācija | 401 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Riska scenāriji | 402 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | “Karstie” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu izplūde | 402 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | “Aukstie” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm | 403 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ilgstoša apstāšanās | 403 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Izņēmumi | 403 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Glābšanas dienestu uzdevumi | 403 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Definīcijas | 403 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | Pamatprasības | 404 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Apakšsistēmas raksturojums | 405 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 405 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 405 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Infrastruktūras apakšsistēma | 405 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Energoapgādes apakšsistēma | 409 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ritošā sastāva apakšsistēma | 410 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 411 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas (CCS) apakšsistēmu | 411 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības (OPE) apakšsistēmu | 412 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 412 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Noteikumi ārkārtas gadījumā | 412 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Tuneļa operatīvās rīcības plāns | 412 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Mācības | 413 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Izolācijas un zemēšanas procedūras | 413 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem | 413 |
| --- | --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Ekspluatācijas noteikumi saistībā ar vilcieniem, kas brauc pa tuneļiem | 413 |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 414 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Infrastruktūra | 414 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Ritošā sastāva tehniskā apkope | 414 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 414 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Vilciena apkalpes un cita personāla specifiska kompetence saistībā ar tuneļiem | 414 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi | 414 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Pašizglābšanās iekārta | 414 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri | 414 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktūras reģistrs | 414 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Ritošā sastāva reģistrs | 415 |
| --- | --- | --- |

4.8.2.

| 5. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 415 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Komponentu atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšana un apakšsistēmas verificēšana | 415 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 415 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Apakšsistēmas | 415 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | EK verificēšana (vispārīgi noteikumi) | 415 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Apakšsistēmas EK verificēšanas procedūras (moduļi) | 415 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Esošie risinājumi | 415 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Inovatīvi risinājumi | 416 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Tehniskās apkopes novērtēšana | 416 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Ekspluatācijas noteikumu novērtēšana | 416 |
| --- | --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Papildu prasības specifikāciju novērtēšanai attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītājiem | 416 |
| --- | --- | --- |

6.2.7.

| 6.2.8. | Papildu prasības specifikāciju novērtēšanai attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem | 417 |
| --- | --- | --- |

6.2.8.

| 7. | Īstenošana | 417 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana jaunām apakšsistēmām | 417 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Vispārīgi noteikumi | 417 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Jauns ritošais sastāvs | 417 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Jauna infrastruktūra | 417 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana jau ekspluatācijā esošām apakšsistēmām | 417 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Ritošā sastāva modernizācija vai atjaunošana | 417 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Tuneļu modernizācijas un atjaunošanas pasākumi | 418 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma | 418 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Jauna ritošā sastāva ekspluatācija esošos tuneļos | 418 |
| --- | --- | --- |

7.2.4.

| 7.3. | Īpašie gadījumi | 418 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Vispārīgi noteikumi | 418 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Ekspluatācijas noteikumi saistībā ar vilcieniem, kas brauc pa tuneļiem (4.4.6. punkts) | 418 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| A papildinājums. | Šajā SITS minētie standarti vai normatīvie dokumenti | 419 |
| --- | --- | --- |

A papildinājums.

| B papildinājums. | Apakšsistēmu novērtēšana | 420 |
| --- | --- | --- |

B papildinājums.

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

| a) | Šī SITS attiecas uz šādām Direktīvā 2008/57/EK definētām apakšsistēmām: vilcienu vadības iekārtas un signalizācija (“CCS”), infrastruktūra (“INF”), energoapgāde (“ENE”), satiksmes nodrošināšana un vadība (“OPE”) un ritošais sastāvs (lokomotīves un pasažieru ritošā sastāva vienības “LOC&PAS”). |
| --- | --- |

a)

Šī SITS attiecas uz šādām Direktīvā 2008/57/EK definētām apakšsistēmām: vilcienu vadības iekārtas un signalizācija (“CCS”), infrastruktūra (“INF”), energoapgāde (“ENE”), satiksmes nodrošināšana un vadība (“OPE”) un ritošais sastāvs (lokomotīves un pasažieru ritošā sastāva vienības “LOC&PAS”).

| b) | Šīs SITS mērķis ir definēt konsekventu infrastruktūras, energoapgādes, ritošā sastāva, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu pasākumu kopumu, kas īpaši attiecas uz tuneļiem, tādējādi visrentablākajā veidā nodrošinot optimālu drošības līmeni tuneļos. |
| --- | --- |

b)

Šīs SITS mērķis ir definēt konsekventu infrastruktūras, energoapgādes, ritošā sastāva, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu pasākumu kopumu, kas īpaši attiecas uz tuneļiem, tādējādi visrentablākajā veidā nodrošinot optimālu drošības līmeni tuneļos.

| c) | Tas ļaus šīs SITS prasībām atbilstošiem ritekļiem brīvi pārvietoties dzelzceļa tuneļos atbilstīgi saskaņotiem drošības nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

Tas ļaus šīs SITS prasībām atbilstošiem ritekļiem brīvi pārvietoties dzelzceļa tuneļos atbilstīgi saskaņotiem drošības nosacījumiem.

| d) | Šajā SITS ir noteikti tikai pasākumi, kas paredzēti tuneļiem raksturīgu risku samazināšanai. Uz riskiem, kas saistīti tikai ar dzelzceļa ekspluatāciju, piemēram, vilciena noskriešana no sliedēm vai sadursme ar citu vilcienu, attiecas vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi. |
| --- | --- |

d)

Šajā SITS ir noteikti tikai pasākumi, kas paredzēti tuneļiem raksturīgu risku samazināšanai. Uz riskiem, kas saistīti tikai ar dzelzceļa ekspluatāciju, piemēram, vilciena noskriešana no sliedēm vai sadursme ar citu vilcienu, attiecas vispārīgi dzelzceļa drošības pasākumi.

| e) | Valstī netiek samazināts pastāvošais drošības līmenis, kas noteikts Direktīvas 2004/49/EK 4. panta 1. punktā. Dalībvalstis var paturēt spēkā stingrākas prasības, ja šīs prasības nekavē SITS atbilstīgu vilcienu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

e)

Valstī netiek samazināts pastāvošais drošības līmenis, kas noteikts Direktīvas 2004/49/EK 4. panta 1. punktā. Dalībvalstis var paturēt spēkā stingrākas prasības, ja šīs prasības nekavē SITS atbilstīgu vilcienu ekspluatāciju.

| f) | Dalībvalstis var noteikt jaunas un stingrākas prasības konkrētiem tuneļiem saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 8. pantu; šādas prasības pirms to ieviešanas paziņo Komisijai. Šādām stingrākām prasībām jābūt balstītām uz riska analīzi un pamatotām ar īpašu riska situāciju. Tās jāpieņem pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgām glābšanas iestādēm, kā arī jāizvērtē to rentabilitāte. |
| --- | --- |

f)

Dalībvalstis var noteikt jaunas un stingrākas prasības konkrētiem tuneļiem saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 8. pantu; šādas prasības pirms to ieviešanas paziņo Komisijai. Šādām stingrākām prasībām jābūt balstītām uz riska analīzi un pamatotām ar īpašu riska situāciju. Tās jāpieņem pēc apspriešanās ar infrastruktūras pārvaldītāju un attiecīgām glābšanas iestādēm, kā arī jāizvērtē to rentabilitāte.

1.1.1.   Darbības joma, kas attiecas uz tuneļiem

| a) | Šo SITS piemēro jauniem, atjaunotiem un modernizētiem tuneļiem, kas atrodas Eiropas Savienības dzelzceļa tīklā un kas atbilst šīs SITS 2.4. iedaļā norādītajai definīcijai. |
| --- | --- |

a)

Šo SITS piemēro jauniem, atjaunotiem un modernizētiem tuneļiem, kas atrodas Eiropas Savienības dzelzceļa tīklā un kas atbilst šīs SITS 2.4. iedaļā norādītajai definīcijai.

| b) | Tuneļos esošas stacijas atbilst valstī piemērojamiem ugunsdrošības noteikumiem. Ja tās tiek izmantotas kā drošas zonas, tās atbilst tikai šīs SITS 4.2.1.5.1., 4.2.1.5.2. un 4.2.1.5.3. punktā norādītajām specifikācijām. Ja tās tiek izmantotas kā ugunsdzēsības punkti, tās atbilst tikai šīs SITS 4.2.1.7. punkta c) un e) apakšpunktā norādītajām specifikācijām. |
| --- | --- |

b)

Tuneļos esošas stacijas atbilst valstī piemērojamiem ugunsdrošības noteikumiem. Ja tās tiek izmantotas kā drošas zonas, tās atbilst tikai šīs SITS 4.2.1.5.1., 4.2.1.5.2. un 4.2.1.5.3. punktā norādītajām specifikācijām. Ja tās tiek izmantotas kā ugunsdzēsības punkti, tās atbilst tikai šīs SITS 4.2.1.7. punkta c) un e) apakšpunktā norādītajām specifikācijām.

1.1.2.   Darbības joma, kas attiecas uz ritošo sastāvu

| a) | Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, kas ietilpst LOC&PAS SITS darbības jomā. |
| --- | --- |

a)

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, kas ietilpst LOC&PAS SITS darbības jomā.

| b) | Ritošais sastāvs, kas ietilpst A vai B kategorijā saskaņā ar iepriekšējo SRT SITS (Lēmums 2008/163/EK), saglabā attiecīgo kategoriju šajā SITS, kā definēts 4.2.3. punktā. |
| --- | --- |

b)

Ritošais sastāvs, kas ietilpst A vai B kategorijā saskaņā ar iepriekšējo SRT SITS (Lēmums 2008/163/EK), saglabā attiecīgo kategoriju šajā SITS, kā definēts 4.2.3. punktā.

1.1.3.   Darbības joma, kas attiecas uz ekspluatācijas aspektiem

Šo SITS piemēro visu to ritošā sastāva vienību ekspluatācijai, kuras pārvietojas pa 1.1.1. punktā aprakstītajiem tuneļiem.

1.1.3.1.   Kravas vilcienu ekspluatācija

Ja katrs riteklis kravas vilcienā vai bīstamo kravu vilcienā, kas definēts 2.4. punktā, atbilst tam piemērojamām strukturālajām SITS (LOC&PAS, SRT, NOI, CCS, WAG) un ja bīstamo kravu vagons(-i) atbilst Direktīvas 2008/68/EK II pielikumam, kravas vilcienam vai bīstamo kravu vilcienam, ko ekspluatē saskaņā ar OPE SITS prasībām, ir atļauts braukt pa visiem tuneļiem Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmā.

1.1.4.   Riska darbības joma; riski, kurus šī SITS neaptver

| a) | Šī SITS aptver tikai iepriekšminēto apakšsistēmu raksturīgos riskus, kas apdraud pasažieru un vilciena personāla drošību tuneļos. Tā aptver arī riskus, kas apdraud cilvēkus tuneļa tuvumā, ja konstrukcijas sabrukšana varētu radīt katastrofiskas sekas. |
| --- | --- |

a)

Šī SITS aptver tikai iepriekšminēto apakšsistēmu raksturīgos riskus, kas apdraud pasažieru un vilciena personāla drošību tuneļos. Tā aptver arī riskus, kas apdraud cilvēkus tuneļa tuvumā, ja konstrukcijas sabrukšana varētu radīt katastrofiskas sekas.

| b) | Ja riska analīzes rezultātā izdarīts secinājums, ka citi ar tuneli saistīti starpgadījumi varētu būt svarīgi, nosaka īpašus pasākumus rīcībai šādu scenāriju gadījumā. |
| --- | --- |

b)

Ja riska analīzes rezultātā izdarīts secinājums, ka citi ar tuneli saistīti starpgadījumi varētu būt svarīgi, nosaka īpašus pasākumus rīcībai šādu scenāriju gadījumā.

| c) | Šī SITS neaptver šādus riskus:






  1) | tuneļu stacionāro iekārtu tehniskās apkopes personāla veselība un drošība; |
| --- | --- | --- |

c)

Šī SITS neaptver šādus riskus:

1)

tuneļu stacionāro iekārtu tehniskās apkopes personāla veselība un drošība;

| 2) | finansiālie zaudējumi, kas izriet no konstrukcijām un vilcieniem nodarītajiem bojājumiem, un tādējādi arī zaudējumi, ko rada tuneļa neizmantojamība remonta dēļ; |
| --- | --- |

2)

finansiālie zaudējumi, kas izriet no konstrukcijām un vilcieniem nodarītajiem bojājumiem, un tādējādi arī zaudējumi, ko rada tuneļa neizmantojamība remonta dēļ;

| 3) | nesankcionēta iekļūšana tunelī caur tuneļa portāliem; |
| --- | --- |

3)

nesankcionēta iekļūšana tunelī caur tuneļa portāliem;

| 4) | terorisms kā tīša un iepriekš pārdomāta darbība, kuras nolūks ir bezjēdzīgi iznīcināt, radīt ievainojumus un cilvēku upurus. |
| --- | --- |

4)

terorisms kā tīša un iepriekš pārdomāta darbība, kuras nolūks ir bezjēdzīgi iznīcināt, radīt ievainojumus un cilvēku upurus.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļa sistēmas tīkls, ko veido:

| — | Eiropas parastā dzelzceļa sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas parastā dzelzceļa sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. iedaļā “Tīkls”,

| — | Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas tīkls (TEN), kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. iedaļā “Tīkls”,

| — | citas daļas visas dzelzceļa sistēmas tīklā pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā, |
| --- | --- |

—

citas daļas visas dzelzceļa sistēmas tīklā pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kā aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 4. iedaļā,

un tā neaptver Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētos gadījumus.

2.   ASPEKTA/DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1.   Vispārīga informācija

| a) | Aizsardzības līnija drošības sekmēšanai tuneļos ietver četrus secīgus slāņus: profilakse, mazināšana, evakuācija un glābšana. |
| --- | --- |

a)

Aizsardzības līnija drošības sekmēšanai tuneļos ietver četrus secīgus slāņus: profilakse, mazināšana, evakuācija un glābšana.

| b) | Lielākais darbs tiek veikts profilakses jomā, kam seko mazināšana utt. |
| --- | --- |

b)

Lielākais darbs tiek veikts profilakses jomā, kam seko mazināšana utt.

| c) | Drošības slāņi tiek apvienoti, lai maksimāli samazinātu atlikušo risku. |
| --- | --- |

c)

Drošības slāņi tiek apvienoti, lai maksimāli samazinātu atlikušo risku.

| d) | Dzelzceļa nozīmīgākā iezīme ir tam piemītošā spēja novērst negadījumus, izmantojot satiksmi, kas notiek pa vadotni un ko galvenokārt vada un regulē, izmantojot signalizācijas sistēmu. |
| --- | --- |

d)

Dzelzceļa nozīmīgākā iezīme ir tam piemītošā spēja novērst negadījumus, izmantojot satiksmi, kas notiek pa vadotni un ko galvenokārt vada un regulē, izmantojot signalizācijas sistēmu.

2.2.   Riska scenāriji

| a) | Šajā SITS noteikti pasākumi, kas varētu novērst vai mazināt grūtības evakuācijas vai glābšanas procesā pēc tunelim raksturīga dzelzceļa starpgadījuma. |
| --- | --- |

a)

Šajā SITS noteikti pasākumi, kas varētu novērst vai mazināt grūtības evakuācijas vai glābšanas procesā pēc tunelim raksturīga dzelzceļa starpgadījuma.

| b) | Ir apzināti attiecīgi pasākumi, ar kuriem kontrolēs vai ievērojami samazinās riskus, kas izriet no iepriekš norādītajiem tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijiem. |
| --- | --- |

b)

Ir apzināti attiecīgi pasākumi, ar kuriem kontrolēs vai ievērojami samazinās riskus, kas izriet no iepriekš norādītajiem tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijiem.

| c) | Pasākumi ir izstrādāti kategorijās profilakse/mazināšana/evakuācija/glābšana, tomēr šajā SITS tie nav aprakstīti sadaļās ar šādiem virsrakstiem, bet gan sadaļās par attiecīgajām apakšsistēmām. |
| --- | --- |

c)

Pasākumi ir izstrādāti kategorijās profilakse/mazināšana/evakuācija/glābšana, tomēr šajā SITS tie nav aprakstīti sadaļās ar šādiem virsrakstiem, bet gan sadaļās par attiecīgajām apakšsistēmām.

| d) | Noteiktos pasākumus var uzskatīt par reakciju uz šādiem trim starpgadījumu veidiem. |
| --- | --- |

d)

Noteiktos pasākumus var uzskatīt par reakciju uz šādiem trim starpgadījumu veidiem.

2.2.1.   “Karstie” starpgadījumi: ugunsgrēks, sprādziens, pēc kura izceļas ugunsgrēks, toksisku dūmu vai gāzu izplūde

| a) | Galvenais apdraudējums ir ugunsgrēks. Ar ugunsgrēku saprot karstuma, liesmu un dūmu apvienojumu. |
| --- | --- |

a)

Galvenais apdraudējums ir ugunsgrēks. Ar ugunsgrēku saprot karstuma, liesmu un dūmu apvienojumu.

| b) | Ugunsgrēks izceļas vilcienā
  Ugunsgrēku atklāj vai nu ar vilcienā uzstādītajiem ugunsgrēka detektoriem, vai arī vilcienā esošie cilvēki. Mašīnistam paziņo par problēmu vai nu ar automātisku paziņojumu, ka izcēlies ugunsgrēks, vai arī pasažieri, izmantojot pasažieriem paredzēto trauksmes signālierīci, paziņo, ka radusies problēma.
  Mašīnistam ir doti norādījumi attiecīgi rīkoties, vadoties pēc apstākļiem uz vietas.
  Ventilāciju izslēdz, lai kavētu dūmu izplatīšanos. B kategorijas ritošā sastāva pasažierus no skartās zonas vilcienā pārvieto uz neskartu zonu, kur tie ir aizsargāti no uguns un dūmiem.
  Ja vien ir iespējams, vilciens izbrauc no tuneļa. Pasažierus vilciena apkalpes vadībā evakuē, vai arī tie paši evakuējas uz drošu zonu klajā vietā.
  Attiecīgā gadījumā vilciens var apstāties ugunsdzēsības punktā tunelī. Pasažierus vilciena apkalpes vadībā evakuē, vai arī tie paši evakuējas uz drošu zonu.
  Ja ar ugunsdzēsības sistēmu ir iespējams uguni nodzēst, starpgadījums kļūst par “auksto” starpgadījumu. |
| --- | --- |

b)

Ugunsgrēks izceļas vilcienā

Ugunsgrēku atklāj vai nu ar vilcienā uzstādītajiem ugunsgrēka detektoriem, vai arī vilcienā esošie cilvēki. Mašīnistam paziņo par problēmu vai nu ar automātisku paziņojumu, ka izcēlies ugunsgrēks, vai arī pasažieri, izmantojot pasažieriem paredzēto trauksmes signālierīci, paziņo, ka radusies problēma.

Mašīnistam ir doti norādījumi attiecīgi rīkoties, vadoties pēc apstākļiem uz vietas.

Ventilāciju izslēdz, lai kavētu dūmu izplatīšanos. B kategorijas ritošā sastāva pasažierus no skartās zonas vilcienā pārvieto uz neskartu zonu, kur tie ir aizsargāti no uguns un dūmiem.

Ja vien ir iespējams, vilciens izbrauc no tuneļa. Pasažierus vilciena apkalpes vadībā evakuē, vai arī tie paši evakuējas uz drošu zonu klajā vietā.

Attiecīgā gadījumā vilciens var apstāties ugunsdzēsības punktā tunelī. Pasažierus vilciena apkalpes vadībā evakuē, vai arī tie paši evakuējas uz drošu zonu.

Ja ar ugunsdzēsības sistēmu ir iespējams uguni nodzēst, starpgadījums kļūst par “auksto” starpgadījumu.

| c) | Ugunsgrēks izceļas tunelī
  Ja ugunsgrēks izceļas tunelī vai tehniskajā telpā, mašīnistam ir doti norādījumi, vadoties pēc apstākļiem uz vietas, attiecīgi rīkoties saskaņā ar operatīvās rīcības plānā aprakstītajiem tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijiem. |
| --- | --- |

c)

Ugunsgrēks izceļas tunelī

Ja ugunsgrēks izceļas tunelī vai tehniskajā telpā, mašīnistam ir doti norādījumi, vadoties pēc apstākļiem uz vietas, attiecīgi rīkoties saskaņā ar operatīvās rīcības plānā aprakstītajiem tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijiem.

2.2.2.   “Aukstie” starpgadījumi: sadursme, noskriešana no sliedēm

| a) | Tunelim raksturīgie pasākumi ir vērsti uz piekļuves/izejas iespējām, lai atbalstītu evakuāciju un glābšanas dienestu iesaistīšanos. |
| --- | --- |

a)

Tunelim raksturīgie pasākumi ir vērsti uz piekļuves/izejas iespējām, lai atbalstītu evakuāciju un glābšanas dienestu iesaistīšanos.

| b) | Atšķirībā no “karstajiem” starpgadījumiem nav laika ierobežojumu uguns radītā apdraudējuma dēļ. |
| --- | --- |

b)

Atšķirībā no “karstajiem” starpgadījumiem nav laika ierobežojumu uguns radītā apdraudējuma dēļ.

2.2.3.   Ilgstoša apstāšanās

| a) | Ilgstoša apstāšanās (neplānota apstāšanās tunelī uz vairāk nekā 10 minūtēm, kas nav saistīta ar “karsto” vai “auksto” starpgadījumu) pati par sevi nerada draudus pasažieriem un personālam. |
| --- | --- |

a)

Ilgstoša apstāšanās (neplānota apstāšanās tunelī uz vairāk nekā 10 minūtēm, kas nav saistīta ar “karsto” vai “auksto” starpgadījumu) pati par sevi nerada draudus pasažieriem un personālam.

| b) | Tomēr tā var radīt paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju, kas pakļauj cilvēkus briesmām tunelī. |
| --- | --- |

b)

Tomēr tā var radīt paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju, kas pakļauj cilvēkus briesmām tunelī.

2.2.4.   Izņēmumi

Neaplūkotie scenāriji ir norādīti 1.1.4. punktā.

2.3.   Glābšanas dienestu uzdevumi

| a) | Glābšanas dienestu uzdevumu noteikšana ir attiecīgās valsts likumdošanas kompetencē. |
| --- | --- |

a)

Glābšanas dienestu uzdevumu noteikšana ir attiecīgās valsts likumdošanas kompetencē.

| b) | Šajā SITS noteiktie glābšanas pasākumi balstās uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, kas iesaistās, ja tunelī noticis starpgadījums, vispirms glābj cilvēku dzīvības. |
| --- | --- |

b)

Šajā SITS noteiktie glābšanas pasākumi balstās uz pieņēmumu, ka glābšanas dienesti, kas iesaistās, ja tunelī noticis starpgadījums, vispirms glābj cilvēku dzīvības.

| c) | Tiek pieņemts, ka glābšanas dienesti:






  1) | ja noticis “karstais” starpgadījums:






  — | glābj cilvēkus, kuri nespēj sasniegt drošu zonu, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Tiek pieņemts, ka glābšanas dienesti:

1)

ja noticis “karstais” starpgadījums:

—

glābj cilvēkus, kuri nespēj sasniegt drošu zonu,

| — | sniedz pirmo medicīnisko palīdzību evakuētajiem, |
| --- | --- |

—

sniedz pirmo medicīnisko palīdzību evakuētajiem,

| — | dzēš ugunsgrēku tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai aizsargātu sevi un starpgadījumā iekļuvušos cilvēkus, |
| --- | --- |

—

dzēš ugunsgrēku tiktāl, ciktāl nepieciešams, lai aizsargātu sevi un starpgadījumā iekļuvušos cilvēkus,

| — | veic evakuāciju no drošajām zonām tunelī uz galīgo drošo vietu; |
| --- | --- |

—

veic evakuāciju no drošajām zonām tunelī uz galīgo drošo vietu;

| 2) | ja noticis “aukstais” starpgadījums:






  — | glābj cilvēkus, |
| --- | --- | --- |

2)

ja noticis “aukstais” starpgadījums:

—

glābj cilvēkus,

| — | sniedz pirmo palīdzību cilvēkiem ar kritiskām traumām, |
| --- | --- |

—

sniedz pirmo palīdzību cilvēkiem ar kritiskām traumām,

| — | atbrīvo iesprostotus cilvēkus, |
| --- | --- |

—

atbrīvo iesprostotus cilvēkus,

| — | veic evakuāciju uz galīgo drošo vietu. |
| --- | --- |

—

veic evakuāciju uz galīgo drošo vietu.

| d) | Šajā SITS nav iekļautas prasības laika vai izpildes ziņā. |
| --- | --- |

d)

Šajā SITS nav iekļautas prasības laika vai izpildes ziņā.

| e) | Ņemot vērā to, ka starpgadījumi dzelzceļa tuneļos ar daudziem upuriem notiek reti, nenoliedzami var būt gadījumi – lai gan ar ļoti zemu iespējamību –, kad pat labi aprīkoti glābšanas dienesti spētu rīkoties tikai ierobežotā apjomā, piemēram, liels ugunsgrēks kravas vilcienā. |
| --- | --- |

e)

Ņemot vērā to, ka starpgadījumi dzelzceļa tuneļos ar daudziem upuriem notiek reti, nenoliedzami var būt gadījumi – lai gan ar ļoti zemu iespējamību –, kad pat labi aprīkoti glābšanas dienesti spētu rīkoties tikai ierobežotā apjomā, piemēram, liels ugunsgrēks kravas vilcienā.

| f) | Ja glābšanas dienestu izteiktās prognozes operatīvās rīcības plānos pārsniedz iepriekš aprakstītos pieņēmumus, var nodrošināt papildu pasākumus vai tuneļa aprīkojumu. |
| --- | --- |

f)

Ja glābšanas dienestu izteiktās prognozes operatīvās rīcības plānos pārsniedz iepriekš aprakstītos pieņēmumus, var nodrošināt papildu pasākumus vai tuneļa aprīkojumu.

2.4.   Definīcijas

Šajā SITS izmanto šādas definīcijas:

| a) | “dzelzceļa tunelis”: dzelzceļa tunelis ir izrakta eja vai būve ap sliežu ceļu, kas ļauj dzelzceļa satiksmei, piemēram, šķērsot augstienes vai ūdenstilpes vai apbraukt apbūvi. Tuneļa garumu definē kā pilnībā norobežotās sekcijas garumu, ko mēra sliežu līmenī. Šīs SITS izpratnē tunelis ir vismaz 0,1 km garš. Ja konkrētas prasības piemēro tikai garākiem tuneļiem, robežvērtības ir norādītas attiecīgajos punktos; |
| --- | --- |

a)

“dzelzceļa tunelis”: dzelzceļa tunelis ir izrakta eja vai būve ap sliežu ceļu, kas ļauj dzelzceļa satiksmei, piemēram, šķērsot augstienes vai ūdenstilpes vai apbraukt apbūvi. Tuneļa garumu definē kā pilnībā norobežotās sekcijas garumu, ko mēra sliežu līmenī. Šīs SITS izpratnē tunelis ir vismaz 0,1 km garš. Ja konkrētas prasības piemēro tikai garākiem tuneļiem, robežvērtības ir norādītas attiecīgajos punktos;

| b) | “droša zona”: droša zona ir vieta tunelī vai ārpus tā, kur iespējams kādu laiku izdzīvot un kur pasažieri un personāls paglābjas pēc evakuācijas no vilciena; |
| --- | --- |

b)

“droša zona”: droša zona ir vieta tunelī vai ārpus tā, kur iespējams kādu laiku izdzīvot un kur pasažieri un personāls paglābjas pēc evakuācijas no vilciena;

| c) | “ugunsdzēsības punkts”: ugunsdzēsības punkts ir noteikta vieta tunelī vai ārpus tā, kurā glābšanas dienesti var izmantot ugunsdzēsības aprīkojumu un uz kuru pasažierus un personālu var evakuēt no vilciena; |
| --- | --- |

c)

“ugunsdzēsības punkts”: ugunsdzēsības punkts ir noteikta vieta tunelī vai ārpus tā, kurā glābšanas dienesti var izmantot ugunsdzēsības aprīkojumu un uz kuru pasažierus un personālu var evakuēt no vilciena;

| d) | “tehniskās telpas”: tehniskās telpas ir norobežotas telpas ar piekļuves/izejas durvīm tunelī vai ārpus tā, kurās ir drošības iekārtas, kas nepieciešamas vismaz vienas turpmāk minētās funkcijas izpildei: pašizglābšanās, evakuācija, avārijas sakari, glābšana un ugunsdzēsība, signalizācijas un sakaru aprīkojums un vilces energoapgāde; |
| --- | --- |

d)

“tehniskās telpas”: tehniskās telpas ir norobežotas telpas ar piekļuves/izejas durvīm tunelī vai ārpus tā, kurās ir drošības iekārtas, kas nepieciešamas vismaz vienas turpmāk minētās funkcijas izpildei: pašizglābšanās, evakuācija, avārijas sakari, glābšana un ugunsdzēsība, signalizācijas un sakaru aprīkojums un vilces energoapgāde;

| e) | “kravas vilciens”: kravas vilciens ir vilciens, kas sastāv no vienas vai vairākām lokomotīvēm un viena vai vairākiem vagoniem. Kravas vilciens, kurā ir vismaz viens vagons bīstamo kravu pārvadāšanai, ir bīstamo kravu vilciens; |
| --- | --- |

e)

“kravas vilciens”: kravas vilciens ir vilciens, kas sastāv no vienas vai vairākām lokomotīvēm un viena vai vairākiem vagoniem. Kravas vilciens, kurā ir vismaz viens vagons bīstamo kravu pārvadāšanai, ir bīstamo kravu vilciens;

| f) | visas ar ritošo sastāvu saistītās definīcijas norādītas LOC&PAS SITS un WAG SITS. |
| --- | --- |

f)

visas ar ritošo sastāvu saistītās definīcijas norādītas LOC&PAS SITS un WAG SITS.

3.   PAMATPRASĪBAS

Turpmāk tabulā norādītas šīs SITS pamatprasības un to atbilstība pamatprasībām, kas noteiktas un sanumurētas Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā.

| Infrastruktūras apakšsistēmas elements | Atsauce | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un tehniskajām telpām | 4.2.1.1. | 2.1.1. | | | | |
| Tuneļa konstrukciju ugunsizturība | 4.2.1.2. | 1.1.4.
  2.1.1. | | | | |
| Būvmateriālu ugunsreakcija | 4.2.1.3. | 1.1.4.
  2.1.1. | | 1.3.2. | 1.4.2. | |
| Ugunsgrēka atklāšana | 4.2.1.4. | 1.1.4.
  2.1.1. | | | | |
| Evakuācijas nodrošinājums | 4.2.1.5. | 1.1.5.
  2.1.1. | | | | |
| Evakuācijas pārejas | 4.2.1.6. | 2.1.1. | | | | |
| Ugunsdzēsības punkti | 4.2.1.7. | 2.1.1. | | | | 1.5. |
| Avārijas sakari | 4.2.1.8. | 2.1.1. | | | | |

Infrastruktūras apakšsistēmas elements

Atsauce

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un tehniskajām telpām

4.2.1.1.

2.1.1.

Tuneļa konstrukciju ugunsizturība

4.2.1.2.

1.1.4.

2.1.1.

Būvmateriālu ugunsreakcija

4.2.1.3.

1.1.4.

2.1.1.

1.3.2.

1.4.2.

Ugunsgrēka atklāšana

4.2.1.4.

1.1.4.

2.1.1.

Evakuācijas nodrošinājums

4.2.1.5.

1.1.5.

2.1.1.

Evakuācijas pārejas

4.2.1.6.

2.1.1.

Ugunsdzēsības punkti

4.2.1.7.

2.1.1.

1.5.

Avārijas sakari

4.2.1.8.

2.1.1.

| Energoapgādes apakšsistēmas elements | Atsauce | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu segmentācija | 4.2.2.1. | 2.2.1. | | | | |
| Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu zemējums | 4.2.2.2. | 2.2.1. | | | | |
| Elektroenerģijas pievads | 4.2.2.3. | 2.2.1. | | | | |
| Prasības elektrokabeļiem tuneļos | 4.2.2.4. | 2.2.1.
  1.1.4. | | 1.3.2. | 1.4.2. | |
| Elektroinstalāciju drošums | 4.2.2.5. | 2.2.1. | | | | |

Energoapgādes apakšsistēmas elements

Atsauce

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

4.2.2.1.

2.2.1.

Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu zemējums

4.2.2.2.

2.2.1.

Elektroenerģijas pievads

4.2.2.3.

2.2.1.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

4.2.2.4.

2.2.1.

1.1.4.

1.3.2.

1.4.2.

Elektroinstalāciju drošums

4.2.2.5.

2.2.1.

| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Atsauce | Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pasākumi ugunsgrēka profilaksei | 4.2.3.1 | 1.1.4.
  2.4.1. | | 1.3.2. | 1.4.2. | |
| Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai un ierobežošanai | 4.2.3.2 | 1.1.4.
  2.4.1. | | | | |
| Ar avārijas situācijām saistītas prasības | 4.2.3.3 | 2.4.1. | 2.4.2. | | | 1.5.
  2.4.3. |
| Ar evakuāciju saistītas prasības | 4.2.3.4 | 2.4.1. | | | | |

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Atsauce

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

Pasākumi ugunsgrēka profilaksei

4.2.3.1

1.1.4.

2.4.1.

1.3.2.

1.4.2.

Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai un ierobežošanai

4.2.3.2

1.1.4.

2.4.1.

Ar avārijas situācijām saistītas prasības

4.2.3.3

2.4.1.

2.4.2.

1.5.

2.4.3.

Ar evakuāciju saistītas prasības

4.2.3.4

2.4.1.

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

| a) | Eiropas Savienības dzelzceļa sistēma, kam piemēro Direktīvu 2008/57/EK un kuras daļa ir apakšsistēmas, ir izstrādāta, lai tā kļūtu par integrētu sistēmu, kuras konsekvence ir jāpārbauda. |
| --- | --- |

a)

Eiropas Savienības dzelzceļa sistēma, kam piemēro Direktīvu 2008/57/EK un kuras daļa ir apakšsistēmas, ir izstrādāta, lai tā kļūtu par integrētu sistēmu, kuras konsekvence ir jāpārbauda.

| b) | Šī konsekvence ir pārbaudīta saistībā ar specifikāciju izstrādi šajā SITS, tās saskarnēm ar sistēmām, kurās tā ir integrēta, kā arī dzelzceļa ekspluatācijas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Šī konsekvence ir pārbaudīta saistībā ar specifikāciju izstrādi šajā SITS, tās saskarnēm ar sistēmām, kurās tā ir integrēta, kā arī dzelzceļa ekspluatācijas noteikumiem.

| c) | Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, ar drošību dzelzceļa tuneļos saistītie pamatparametri infrastruktūras, energoapgādes un ritošā sastāva apakšsistēmām noteikti šīs SITS 4.2. iedaļā. Ekspluatācijas prasības un pienākumi noteikti OPE SITS un šīs SITS 4.4. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, ar drošību dzelzceļa tuneļos saistītie pamatparametri infrastruktūras, energoapgādes un ritošā sastāva apakšsistēmām noteikti šīs SITS 4.2. iedaļā. Ekspluatācijas prasības un pienākumi noteikti OPE SITS un šīs SITS 4.4. iedaļā.

4.2.   Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā 3. nodaļā noteiktās pamatprasības, iepriekš minētajās apakšsistēmās tuneļu drošībai raksturīgu aspektu funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas:

4.2.1.   Infrastruktūras apakšsistēma

4.2.1.1.   Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un tehniskajām telpām

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem.

| a) | Novērš nesankcionētu piekļuvi tehniskajām telpām. |
| --- | --- |

a)

Novērš nesankcionētu piekļuvi tehniskajām telpām.

| b) | Ja avārijas izejas drošības nolūkā ir slēgtas, vienmēr ir iespējams tās atvērt no iekšpuses. |
| --- | --- |

b)

Ja avārijas izejas drošības nolūkā ir slēgtas, vienmēr ir iespējams tās atvērt no iekšpuses.

4.2.1.2.   Tuneļa konstrukciju ugunsizturība

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem.

| a) | Ugunsgrēka gadījumā tuneļa iekšējā apšuvuma integritāte saglabājas pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama pašizglābšanās, pasažieru un personāla evakuācija un glābšanas dienestu iesaistīšanās. Šis laikposms atbilst operatīvās rīcības plānā ietvertajiem un izklāstītajiem evakuācijas scenārijiem. |
| --- | --- |

a)

Ugunsgrēka gadījumā tuneļa iekšējā apšuvuma integritāte saglabājas pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama pašizglābšanās, pasažieru un personāla evakuācija un glābšanas dienestu iesaistīšanās. Šis laikposms atbilst operatīvās rīcības plānā ietvertajiem un izklāstītajiem evakuācijas scenārijiem.

| b) | Ja tunelis ir iegremdēts vai ja tunelis var izraisīt svarīgu tā tuvumā esošu konstrukciju sabrukšanu, tuneļa galvenā konstrukcija iztur uguns temperatūru pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama evakuācija no apdraudētajām tuneļa zonām un tā tuvumā esošajām konstrukcijām. Šo laikposmu norāda operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

b)

Ja tunelis ir iegremdēts vai ja tunelis var izraisīt svarīgu tā tuvumā esošu konstrukciju sabrukšanu, tuneļa galvenā konstrukcija iztur uguns temperatūru pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama evakuācija no apdraudētajām tuneļa zonām un tā tuvumā esošajām konstrukcijām. Šo laikposmu norāda operatīvās rīcības plānā.

4.2.1.3.   Būvmateriālu ugunsreakcija

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem.

| a) | Šo specifikāciju piemēro būvizstrādājumiem un būvelementiem, ko izmanto tuneļu iekšienē. |
| --- | --- |

a)

Šo specifikāciju piemēro būvizstrādājumiem un būvelementiem, ko izmanto tuneļu iekšienē.

| b) | Tuneļu būvmateriāli atbilst prasībām, kas Komisijas Lēmumā 2000/147/EK noteiktas klasei A2. Paneļi, kas nav strukturālie paneļi, un cits aprīkojums atbilst prasībām, kas Komisijas Lēmumā 2000/147/EK noteiktas klasei B. |
| --- | --- |

b)

Tuneļu būvmateriāli atbilst prasībām, kas Komisijas Lēmumā 2000/147/EK noteiktas klasei A2. Paneļi, kas nav strukturālie paneļi, un cits aprīkojums atbilst prasībām, kas Komisijas Lēmumā 2000/147/EK noteiktas klasei B.

| c) | Norāda materiālus, kas būtiski neietekmētu ugunsslodzi. Ir pieļaujams, ka tie neatbilst iepriekš izklāstītajam. |
| --- | --- |

c)

Norāda materiālus, kas būtiski neietekmētu ugunsslodzi. Ir pieļaujams, ka tie neatbilst iepriekš izklāstītajam.

4.2.1.4.   Ugunsgrēka atklāšana tehniskajās telpās

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

Tehniskās telpas aprīko ar detektoriem, kas ugunsgrēka gadījumā brīdina infrastruktūras pārvaldītāju.

4.2.1.5.   Evakuācijas nodrošinājums

4.2.1.5.1.   Droša zona

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Droša zona ļauj evakuēt vilcienus, kuri izmanto tuneli. Tās ietilpība atbilst to vilcienu maksimālajai ietilpībai, kurus paredzēts ekspluatēt līnijā, kurā atrodas tunelis. |
| --- | --- |

a)

Droša zona ļauj evakuēt vilcienus, kuri izmanto tuneli. Tās ietilpība atbilst to vilcienu maksimālajai ietilpībai, kurus paredzēts ekspluatēt līnijā, kurā atrodas tunelis.

| b) | Drošajā zonā saglabājas apstākļi, kuros pasažieri un personāls var izdzīvot tik ilgu laiku, cik vajadzīgs pilnīgai evakuācijai no drošās zonas uz galīgo drošo vietu. |
| --- | --- |

b)

Drošajā zonā saglabājas apstākļi, kuros pasažieri un personāls var izdzīvot tik ilgu laiku, cik vajadzīgs pilnīgai evakuācijai no drošās zonas uz galīgo drošo vietu.

| c) | Ja drošā zona atrodas pazemē vai zem ūdens, drošības pasākumi ļauj cilvēkiem izkļūt no drošās zonas virszemē vai virs ūdens tā, lai tiem nevajadzētu atgriezties skartajā tuneļa caurulē. |
| --- | --- |

c)

Ja drošā zona atrodas pazemē vai zem ūdens, drošības pasākumi ļauj cilvēkiem izkļūt no drošās zonas virszemē vai virs ūdens tā, lai tiem nevajadzētu atgriezties skartajā tuneļa caurulē.

| d) | Plānojot pazemes drošo zonu un tās aprīkojumu, apsver dūmu izplatīšanās ierobežošanu, it sevišķi, lai aizsargātu cilvēkus, kuri izmanto pašizglābšanās iespējas. |
| --- | --- |

d)

Plānojot pazemes drošo zonu un tās aprīkojumu, apsver dūmu izplatīšanās ierobežošanu, it sevišķi, lai aizsargātu cilvēkus, kuri izmanto pašizglābšanās iespējas.

4.2.1.5.2.   Piekļuve drošajai zonai

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Drošās zonas ir pieejamas cilvēkiem, kas uzsāk pašizglābšanos no vilciena, kā arī glābšanas dienestiem. |
| --- | --- |

a)

Drošās zonas ir pieejamas cilvēkiem, kas uzsāk pašizglābšanos no vilciena, kā arī glābšanas dienestiem.

| b) | Ierīkojot piekļuves punktus no vilciena uz drošo zonu, izvēlas vienu no šādiem risinājumiem:






  1) | laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi. Šādas izejas ierīko vismaz ik pēc 1 000 m; |
| --- | --- | --- |

b)

Ierīkojot piekļuves punktus no vilciena uz drošo zonu, izvēlas vienu no šādiem risinājumiem:

1)

laterālas un/vai vertikālas avārijas izejas uz virszemi. Šādas izejas ierīko vismaz ik pēc 1 000 m;

| 2) | pārejas starp blakus esošām neatkarīgām tuneļa caurulēm, kuras ļauj blakus esošo tuneļa cauruli izmantot kā drošu zonu. Pārejas ierīko vismaz ik pēc 500 m; |
| --- | --- |

2)

pārejas starp blakus esošām neatkarīgām tuneļa caurulēm, kuras ļauj blakus esošo tuneļa cauruli izmantot kā drošu zonu. Pārejas ierīko vismaz ik pēc 500 m;

| 3) | ir atļauti alternatīvi tehniskie risinājumi, kas paredz drošu zonu ar līdzvērtīgu obligāto drošības līmeni. Pasažieru un personāla drošības līmeņa līdzvērtīgumu pierāda, izmantojot riska novērtēšanas kopīgo drošības metodi. |
| --- | --- |

3)

ir atļauti alternatīvi tehniskie risinājumi, kas paredz drošu zonu ar līdzvērtīgu obligāto drošības līmeni. Pasažieru un personāla drošības līmeņa līdzvērtīgumu pierāda, izmantojot riska novērtēšanas kopīgo drošības metodi.

| c) | Durvju, pa kurām no evakuācijas pārejas nokļūst drošajā zonā, minimālā brīvā atvēruma platums ir 1,4 m un augstums ir 2,0 m. Alternatīvi ir atļauts izmantot vairākas blakus esošas durvis, kuru platums ir mazāks, ja vien ir pierādīts, ka cilvēku plūsmas apjoms ir līdzvērtīgs vai lielāks. |
| --- | --- |

c)

Durvju, pa kurām no evakuācijas pārejas nokļūst drošajā zonā, minimālā brīvā atvēruma platums ir 1,4 m un augstums ir 2,0 m. Alternatīvi ir atļauts izmantot vairākas blakus esošas durvis, kuru platums ir mazāks, ja vien ir pierādīts, ka cilvēku plūsmas apjoms ir līdzvērtīgs vai lielāks.

| d) | Pēc iziešanas pa durvīm brīva platība turpinās vismaz 1,5 m platumā un 2,25 m augstumā. |
| --- | --- |

d)

Pēc iziešanas pa durvīm brīva platība turpinās vismaz 1,5 m platumā un 2,25 m augstumā.

| e) | Veidu, kā glābšanas dienesti piekļūst drošajai zonai, apraksta operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

e)

Veidu, kā glābšanas dienesti piekļūst drošajai zonai, apraksta operatīvās rīcības plānā.

4.2.1.5.3.   Saziņas līdzekļi drošajās zonās

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

Ir iespējama saziņa vai nu pa mobilo tālruni, vai izmantojot fiksētu savienojumu starp pazemes drošajām zonām un infrastruktūras pārvaldītāja vadības centru.

4.2.1.5.4.   Avārijas apgaismojums uz evakuācijas ceļiem

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 0,5 km.

| a) | Nodrošina avārijas apgaismojumu, kas ārkārtas gadījumā norāda pasažieriem un personālam ceļu uz drošu zonu. |
| --- | --- |

a)

Nodrošina avārijas apgaismojumu, kas ārkārtas gadījumā norāda pasažieriem un personālam ceļu uz drošu zonu.

| b) | Apgaismojums atbilst šādām prasībām:






  1) | tuneļa caurulē ar vienu sliežu ceļu – pusē, kur atrodas pāreja; |
| --- | --- | --- |

b)

Apgaismojums atbilst šādām prasībām:

1)

tuneļa caurulē ar vienu sliežu ceļu – pusē, kur atrodas pāreja;

| 2) | tuneļa caurulē ar vairākiem sliežu ceļiem – abās caurules pusēs; |
| --- | --- |

2)

tuneļa caurulē ar vairākiem sliežu ceļiem – abās caurules pusēs;

| 3) | gaismas avotu novietojums:






  — | virs pārejas pēc iespējas zemāk, lai netraucētu cilvēku kustībai brīvajā telpā, vai |
| --- | --- | --- |

3)

gaismas avotu novietojums:

—

virs pārejas pēc iespējas zemāk, lai netraucētu cilvēku kustībai brīvajā telpā, vai

| — | iebūvēti margās; |
| --- | --- |

—

iebūvēti margās;

| 4) | nodrošina apgaismojumu vismaz 1 lx horizontālā plaknē pārejas līmenī. |
| --- | --- |

4)

nodrošina apgaismojumu vismaz 1 lx horizontālā plaknē pārejas līmenī.

| c) | Autonomija un drošums: alternatīva energoapgāde ir pieejama attiecīgu laikposmu pēc galvenā energoapgādes avota atteices. Nepieciešamais laiks atbilst evakuācijas scenārijiem un ir norādīts operatīvās rīcības plānā. |
| --- | --- |

c)

Autonomija un drošums: alternatīva energoapgāde ir pieejama attiecīgu laikposmu pēc galvenā energoapgādes avota atteices. Nepieciešamais laiks atbilst evakuācijas scenārijiem un ir norādīts operatīvās rīcības plānā.

| d) | Ja avārijas apgaismojums normālā darbības režīmā ir izslēgts, ir iespējams to ieslēgt abos šādos veidos:






  1) | manuāli tunelī vismaz ik pēc 250 m; |
| --- | --- | --- |

d)

Ja avārijas apgaismojums normālā darbības režīmā ir izslēgts, ir iespējams to ieslēgt abos šādos veidos:

1)

manuāli tunelī vismaz ik pēc 250 m;

| 2) | tuneļa operatoram, izmantojot tālvadību. |
| --- | --- |

2)

tuneļa operatoram, izmantojot tālvadību.

4.2.1.5.5.   Evakuācijas zīmes

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem.

| a) | Evakuācijas zīmes norāda avārijas izejas, attālumu un virzienu uz drošu zonu. |
| --- | --- |

a)

Evakuācijas zīmes norāda avārijas izejas, attālumu un virzienu uz drošu zonu.

| b) | Visas zīmes veido saskaņā ar 1992. gada 24. jūnija Direktīvu 92/58/EEK par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā un specifikāciju, uz ko norādīta atsauce A papildinājuma 1. rindā. |
| --- | --- |

b)

Visas zīmes veido saskaņā ar 1992. gada 24. jūnija Direktīvu 92/58/EEK par minimālajām prasībām drošības un/vai veselības aizsardzības zīmēm darba vietā un specifikāciju, uz ko norādīta atsauce A papildinājuma 1. rindā.

| c) | Evakuācijas zīmes uzstāda uz sānu sienām gar evakuācijas pārejām. |
| --- | --- |

c)

Evakuācijas zīmes uzstāda uz sānu sienām gar evakuācijas pārejām.

| d) | Maksimālais atstatums starp evakuācijas zīmēm ir 50 m. |
| --- | --- |

d)

Maksimālais atstatums starp evakuācijas zīmēm ir 50 m.

| e) | Ja tunelī ir avārijas aprīkojums, uzstāda zīmes, lai norādītu, kur šis aprīkojums ir atrodams. |
| --- | --- |

e)

Ja tunelī ir avārijas aprīkojums, uzstāda zīmes, lai norādītu, kur šis aprīkojums ir atrodams.

| f) | Apzīmē visas durvis, kas ved uz avārijas izejām vai pārejām. |
| --- | --- |

f)

Apzīmē visas durvis, kas ved uz avārijas izejām vai pārejām.

4.2.1.6.   Evakuācijas pārejas

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 0,5 km.

| a) | Tuneļa caurulē ar vienu sliežu ceļu pārejas ierīko vismaz vienā sliežu ceļa pusē, bet tuneļa caurulē ar vairākiem sliežu ceļiem – abās tuneļa caurules pusēs. Tuneļa caurulēs ar vairāk nekā diviem sliežu ceļiem piekļūt pārejai iespējams no katra sliežu ceļa.






  1. | Pārejas platums ir vismaz 0,8 m. |
| --- | --- | --- |

a)

Tuneļa caurulē ar vienu sliežu ceļu pārejas ierīko vismaz vienā sliežu ceļa pusē, bet tuneļa caurulē ar vairākiem sliežu ceļiem – abās tuneļa caurules pusēs. Tuneļa caurulēs ar vairāk nekā diviem sliežu ceļiem piekļūt pārejai iespējams no katra sliežu ceļa.

1.

Pārejas platums ir vismaz 0,8 m.

| 2. | Minimālais vertikālais atstatums virs pārejas ir vismaz 2,25 m. |
| --- | --- |

2.

Minimālais vertikālais atstatums virs pārejas ir vismaz 2,25 m.

| 3. | Pārejas augstums ir sliežu galviņas augšas līmenī vai augstāks. |
| --- | --- |

3.

Pārejas augstums ir sliežu galviņas augšas līmenī vai augstāks.

| 4. | Izvairās no lokāliem šķēršļu radītiem sašaurinājumiem evakuācijas zonā. Šķēršļi nesamazina minimālo platumu līdz mazāk kā 0,7 m, un šķēršļa garums nepārsniedz 2 m. |
| --- | --- |

4.

Izvairās no lokāliem šķēršļu radītiem sašaurinājumiem evakuācijas zonā. Šķēršļi nesamazina minimālo platumu līdz mazāk kā 0,7 m, un šķēršļa garums nepārsniedz 2 m.

| b) | 0,8 m līdz 1,1 m augstumā virs pārejas, kas nodrošina ceļu uz drošu zonu, uzstāda nepārtrauktas margas.






  1. | Margas novieto ārpus pārejai nepieciešamās minimālās kontūras. |
| --- | --- | --- |

b)

0,8 m līdz 1,1 m augstumā virs pārejas, kas nodrošina ceļu uz drošu zonu, uzstāda nepārtrauktas margas.

1.

Margas novieto ārpus pārejai nepieciešamās minimālās kontūras.

| 2. | Apejot šķērsli, pirms un pēc tā margas novieto 30–40° leņķī pret tuneļa garenasi. |
| --- | --- |

2.

Apejot šķērsli, pirms un pēc tā margas novieto 30–40° leņķī pret tuneļa garenasi.

4.2.1.7.   Ugunsdzēsības punkti

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Šā punkta vajadzībām divus vai vairākus secīgus tuneļus uzskata par vienu tuneli, ja vien nav izpildīti abi turpmāk norādītie nosacījumi:






  1) | atstatums starp tuneļiem klajā vietā ir lielāks nekā maksimālais tāda vilciena garums, kuru paredzēts ekspluatēt attiecīgajā līnijā, + 100 m; un |
| --- | --- | --- |

a)

Šā punkta vajadzībām divus vai vairākus secīgus tuneļus uzskata par vienu tuneli, ja vien nav izpildīti abi turpmāk norādītie nosacījumi:

1)

atstatums starp tuneļiem klajā vietā ir lielāks nekā maksimālais tāda vilciena garums, kuru paredzēts ekspluatēt attiecīgajā līnijā, + 100 m; un

| 2) | klajā vietā esošā zona un sliežu ceļa stāvoklis atstatumā starp tuneļiem ļauj pasažieriem doties prom no vilciena pa drošu platību. Drošajā platībā var ievietoties visi pasažieri atbilstīgi to vilcienu maksimālajai ietilpībai, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā līnijā. |
| --- | --- |

2)

klajā vietā esošā zona un sliežu ceļa stāvoklis atstatumā starp tuneļiem ļauj pasažieriem doties prom no vilciena pa drošu platību. Drošajā platībā var ievietoties visi pasažieri atbilstīgi to vilcienu maksimālajai ietilpībai, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā līnijā.

| b) | Izveido ugunsdzēsības punktus:






  1) | ārpus katra tuneļa, kas garāks par 1 km, abiem portāliem; un |
| --- | --- | --- |

b)

Izveido ugunsdzēsības punktus:

1)

ārpus katra tuneļa, kas garāks par 1 km, abiem portāliem; un

| 2) | tunelī atbilstīgi tā ritošā sastāva kategorijai, ko paredzēts ekspluatēt, kā apkopots turpmāk tabulā.







  Tuneļa garums | Ritošā sastāva kategorija saskaņā ar 4.2.3. punktu | Maksimālais attālums no portāliem līdz ugunsdzēsības punktam un starp ugunsdzēsības punktiem |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 līdz 5 km | A vai B kategorija | Ugunsdzēsības punkts nav vajadzīgs |
| 5 līdz 20 km | A kategorija | 5 km |
| 5 līdz 20 km | B kategorija | Ugunsdzēsības punkts nav vajadzīgs |
| > 20 km | A kategorija | 5 km |
| > 20 km | B kategorija | 20 km |

2)

tunelī atbilstīgi tā ritošā sastāva kategorijai, ko paredzēts ekspluatēt, kā apkopots turpmāk tabulā.

Tuneļa garums

Ritošā sastāva kategorija saskaņā ar 4.2.3. punktu

Maksimālais attālums no portāliem līdz ugunsdzēsības punktam un starp ugunsdzēsības punktiem

1 līdz 5 km

A vai B kategorija

Ugunsdzēsības punkts nav vajadzīgs

5 līdz 20 km

A kategorija

5 km

5 līdz 20 km

B kategorija

Ugunsdzēsības punkts nav vajadzīgs

> 20 km

A kategorija

5 km

> 20 km

B kategorija

20 km

| c) | Prasības visiem ugunsdzēsības punktiem:






  1) | ugunsdzēsības punktos ierīko ūdens padevi (vismaz 800 l/min divu stundu laikā) netālu no paredzētā vilciena apstāšanās punkta. Ūdens padeves metodi apraksta operatīvās rīcības plānā; |
| --- | --- | --- |

c)

Prasības visiem ugunsdzēsības punktiem:

1)

ugunsdzēsības punktos ierīko ūdens padevi (vismaz 800 l/min divu stundu laikā) netālu no paredzētā vilciena apstāšanās punkta. Ūdens padeves metodi apraksta operatīvās rīcības plānā;

| 2) | skartā vilciena paredzēto apstāšanās pozīciju norāda vilciena mašīnistam. Šādam nolūkam nav vajadzīgas īpašas borta iekārtas (tuneli jāspēj izmantot visiem vilcieniem, kas atbilst SITS); |
| --- | --- |

2)

skartā vilciena paredzēto apstāšanās pozīciju norāda vilciena mašīnistam. Šādam nolūkam nav vajadzīgas īpašas borta iekārtas (tuneli jāspēj izmantot visiem vilcieniem, kas atbilst SITS);

| 3) | glābšanas dienesti var piekļūt ugunsdzēsības punktiem. Veidu, kā glābšanas dienesti piekļūst ugunsdzēsības punktam un izvieto aprīkojumu, apraksta operatīvās rīcības plānā; |
| --- | --- |

3)

glābšanas dienesti var piekļūt ugunsdzēsības punktiem. Veidu, kā glābšanas dienesti piekļūst ugunsdzēsības punktam un izvieto aprīkojumu, apraksta operatīvās rīcības plānā;

| 4) | ir iespējams izslēgt vilces energoapgādi un iezemēt ugunsdzēsības punktu elektroinstalāciju vai nu uz vietas, vai ar tālvadību. |
| --- | --- |

4)

ir iespējams izslēgt vilces energoapgādi un iezemēt ugunsdzēsības punktu elektroinstalāciju vai nu uz vietas, vai ar tālvadību.

| d) | Prasības ugunsdzēsības punktiem, kas atrodas ārpus tuneļa portāliem
  Papildus 4.2.1.7. punkta c) apakšpunkta prasībām ugunsdzēsības punkti, kas atrodas ārpus tuneļa portāliem, atbilst šādām prasībām:






  1) | ap ugunsdzēsības punktu klajā vietā esošās zonas platība ir vismaz 500 m2. |
| --- | --- | --- |

d)

Prasības ugunsdzēsības punktiem, kas atrodas ārpus tuneļa portāliem

Papildus 4.2.1.7. punkta c) apakšpunkta prasībām ugunsdzēsības punkti, kas atrodas ārpus tuneļa portāliem, atbilst šādām prasībām:

1)

ap ugunsdzēsības punktu klajā vietā esošās zonas platība ir vismaz 500 m2.

| e) | Prasības ugunsdzēsības punktiem, kas atrodas tunelī
  Papildus 4.2.1.7. punkta c) apakšpunkta prasībām ugunsdzēsības punkti, kas atrodas tunelī, atbilst šādām prasībām:






  1) | no vilciena apstāšanās pozīcijas iespējams piekļūt drošai zonai. Plānojot uz drošo zonu vedošā evakuācijas ceļa izmērus, ņem vērā evakuācijas laiku (kā noteikts 4.2.3.4.1. punktā) un to vilcienu plānoto ietilpību (minēta 4.2.1.5.1. punktā), kurus paredzēts ekspluatēt tunelī. Pierāda evakuācijas ceļa izmēru piemērotību; |
| --- | --- | --- |

e)

Prasības ugunsdzēsības punktiem, kas atrodas tunelī

Papildus 4.2.1.7. punkta c) apakšpunkta prasībām ugunsdzēsības punkti, kas atrodas tunelī, atbilst šādām prasībām:

1)

no vilciena apstāšanās pozīcijas iespējams piekļūt drošai zonai. Plānojot uz drošo zonu vedošā evakuācijas ceļa izmērus, ņem vērā evakuācijas laiku (kā noteikts 4.2.3.4.1. punktā) un to vilcienu plānoto ietilpību (minēta 4.2.1.5.1. punktā), kurus paredzēts ekspluatēt tunelī. Pierāda evakuācijas ceļa izmēru piemērotību;

| 2) | drošajā zonā, kas apvienota ar ugunsdzēsības punktu, ir pietiekami daudz vietas, kur pasažieri var stāvēt, ņemot vērā paredzamo laiku, cik ilgi pasažieriem jāgaida, līdz tos evakuē uz galīgo drošo vietu; |
| --- | --- |

2)

drošajā zonā, kas apvienota ar ugunsdzēsības punktu, ir pietiekami daudz vietas, kur pasažieri var stāvēt, ņemot vērā paredzamo laiku, cik ilgi pasažieriem jāgaida, līdz tos evakuē uz galīgo drošo vietu;

| 3) | glābšanas dienestiem nodrošina piekļuvi skartajam vilcienam, neejot cauri aizņemtajai drošajai zonai; |
| --- | --- |

3)

glābšanas dienestiem nodrošina piekļuvi skartajam vilcienam, neejot cauri aizņemtajai drošajai zonai;

| 4) | plānojot ugunsdzēsības punktu un tā aprīkojumu, apsver dūmu izplatīšanās ierobežošanu, it sevišķi, lai aizsargātu cilvēkus, kuri izmanto pašizglābšanās iespējas, lai nokļūtu drošajā zonā. |
| --- | --- |

4)

plānojot ugunsdzēsības punktu un tā aprīkojumu, apsver dūmu izplatīšanās ierobežošanu, it sevišķi, lai aizsargātu cilvēkus, kuri izmanto pašizglābšanās iespējas, lai nokļūtu drošajā zonā.

4.2.1.8.   Avārijas sakari

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Visos tuneļos ar GSM-R nodrošina radiosakarus starp vilcienu un infrastruktūras pārvaldītāja vadības centru. |
| --- | --- |

a)

Visos tuneļos ar GSM-R nodrošina radiosakarus starp vilcienu un infrastruktūras pārvaldītāja vadības centru.

| b) | Nodrošina radiosakaru nepārtrauktību, lai glābšanas dienesti varētu sazināties ar savu komandpunktu uz vietas. Sistēma ļauj glābšanas dienestiem izmantot savu sakaru aprīkojumu. |
| --- | --- |

b)

Nodrošina radiosakaru nepārtrauktību, lai glābšanas dienesti varētu sazināties ar savu komandpunktu uz vietas. Sistēma ļauj glābšanas dienestiem izmantot savu sakaru aprīkojumu.

4.2.2.   Energoapgādes apakšsistēma

Šo iedaļu piemēro energoapgādes apakšsistēmas infrastruktūras daļai.

4.2.2.1.   Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

Šo specifikāciju piemēro tuneļiem, kas garāki par 5 km.

| a) | Vilces energoapgādes sistēmu tuneļos sadala sekcijās, kuru garums nepārsniedz 5 km. Šo specifikāciju piemēro tikai tad, ja signalizācijas sistēma pieļauj vairāku vilcienu vienlaicīgu atrašanos tunelī uz katra sliežu ceļa. |
| --- | --- |

a)

Vilces energoapgādes sistēmu tuneļos sadala sekcijās, kuru garums nepārsniedz 5 km. Šo specifikāciju piemēro tikai tad, ja signalizācijas sistēma pieļauj vairāku vilcienu vienlaicīgu atrašanos tunelī uz katra sliežu ceļa.

| b) | Katrai “pārslēgšanas sekcijai” nodrošina tālvadību un pārslēgšanas iekārtu. |
| --- | --- |

b)

Katrai “pārslēgšanas sekcijai” nodrošina tālvadību un pārslēgšanas iekārtu.

| c) | Pārslēgšanas vietā nodrošina sakaru līdzekļus un apgaismojumu, lai sekmētu pārslēgšanas iekārtas drošu manuālo ekspluatāciju un tehnisko apkopi. |
| --- | --- |

c)

Pārslēgšanas vietā nodrošina sakaru līdzekļus un apgaismojumu, lai sekmētu pārslēgšanas iekārtas drošu manuālo ekspluatāciju un tehnisko apkopi.

4.2.2.2.   Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu zemējums

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Zemējuma ierīces nodrošina tuneļa piekļuves punktos un, ja zemēšanas procedūra atļauj vienas sekcijas zemēšanu, netālu no sekciju atdalīšanas punktiem. Tās ir vai nu pārnēsājamas ierīces, vai manuāli vadāmas vai tālvadāmas stacionāras iekārtas. |
| --- | --- |

a)

Zemējuma ierīces nodrošina tuneļa piekļuves punktos un, ja zemēšanas procedūra atļauj vienas sekcijas zemēšanu, netālu no sekciju atdalīšanas punktiem. Tās ir vai nu pārnēsājamas ierīces, vai manuāli vadāmas vai tālvadāmas stacionāras iekārtas.

| b) | Nodrošina zemēšanas darbībām nepieciešamos sakaru līdzekļus un apgaismojumu. |
| --- | --- |

b)

Nodrošina zemēšanas darbībām nepieciešamos sakaru līdzekļus un apgaismojumu.

| c) | Infrastruktūras pārvaldītājs un glābšanas dienesti, pamatojoties uz operatīvās rīcības plānā ietvertajiem evakuācijas scenārijiem, vienojas par zemēšanas procedūru un atbildību par zemējumu. |
| --- | --- |

c)

Infrastruktūras pārvaldītājs un glābšanas dienesti, pamatojoties uz operatīvās rīcības plānā ietvertajiem evakuācijas scenārijiem, vienojas par zemēšanas procedūru un atbildību par zemējumu.

4.2.2.3.   Elektroapgāde

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

Elektroenerģijas sadales sistēma tunelī ir piemērota glābšanas dienestu aprīkojumam saskaņā ar tunelim izstrādāto operatīvās rīcības plānu. Dažas valsts glābšanas dienestu grupas var savām vajadzībām nodrošināt autonomu elektroapgādi. Šādā gadījumā šīm grupām var nenodrošināt elektroapgādes iekārtas. Tomēr šāds lēmums ir jāapraksta operatīvās rīcības plānā.

4.2.2.4.   Prasības elektrokabeļiem tuneļos

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

Ugunsgrēka gadījumā tā iedarbībai pakļautie kabeļi ir ar zemu uzliesmojamību, zemu uguns izplatīšanas spēju, zemu toksiskumu un zemu dūmu blīvumu. Šīs prasības ir izpildītas, ja kabeļi atbilst vismaz B2CA klases s1a, a1 prasībām saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/751/EK.

4.2.2.5.   Elektroinstalāciju drošums

Šo specifikāciju piemēro visiem tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Ar drošību saistītas elektroinstalācijas (ugunsgrēka atklāšanas sistēma, avārijas apgaismojums, avārijas sakari un jebkāda cita sistēma, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai līgumslēdzējs uzskata par vitāli svarīgu pasažieru drošībai tunelī) aizsargā pret bojājumiem, ko izraisa mehāniska iedarbība, karstums vai uguns. |
| --- | --- |

a)

Ar drošību saistītas elektroinstalācijas (ugunsgrēka atklāšanas sistēma, avārijas apgaismojums, avārijas sakari un jebkāda cita sistēma, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai līgumslēdzējs uzskata par vitāli svarīgu pasažieru drošībai tunelī) aizsargā pret bojājumiem, ko izraisa mehāniska iedarbība, karstums vai uguns.

| b) | Sadales sistēmu veido tā, lai sistēma būtu noturīga pret neizbēgamiem bojājumiem, (piemēram) aktivizējot alternatīvus pieslēgumus. |
| --- | --- |

b)

Sadales sistēmu veido tā, lai sistēma būtu noturīga pret neizbēgamiem bojājumiem, (piemēram) aktivizējot alternatīvus pieslēgumus.

| c) | Autonomija un drošums: alternatīva energoapgāde ir pieejama attiecīgu laikposmu pēc galvenā energoapgādes avota atteices. Nepieciešamais laikposms atbilst operatīvās rīcības plānā ietvertajiem un izklāstītajiem evakuācijas scenārijiem. |
| --- | --- |

c)

Autonomija un drošums: alternatīva energoapgāde ir pieejama attiecīgu laikposmu pēc galvenā energoapgādes avota atteices. Nepieciešamais laikposms atbilst operatīvās rīcības plānā ietvertajiem un izklāstītajiem evakuācijas scenārijiem.

4.2.3.   Ritošā sastāva apakšsistēma

| a) | Šīs SITS kontekstā ritošā sastāva apakšsistēmu iedala šādās kategorijās:






  1) | A kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vilcienu lokomotīves) ekspluatācijai šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās, ja attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums nepārsniedz 5 km; |
| --- | --- | --- |

a)

Šīs SITS kontekstā ritošā sastāva apakšsistēmu iedala šādās kategorijās:

1)

A kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vilcienu lokomotīves) ekspluatācijai šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās, ja attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums nepārsniedz 5 km;

| 2) | B kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vilcienu lokomotīves) ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma; |
| --- | --- |

2)

B kategorijas pasažieru ritošais sastāvs (tostarp pasažieru vilcienu lokomotīves) ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma;

| 3) | kravas lokomotīves un pašgājējas vienības, kas paredzētas nevis pasažieru, bet citas lietderīgās kravas, piemēram, pasta un kravas sūtījumu, pārvadāšanai, ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma. Lokomotīves, kas paredzētas gan kravas, gan pasažieru vilcienu vilkšanai, ietilpst abās kategorijās un atbilst abu kategoriju prasībām; |
| --- | --- |

3)

kravas lokomotīves un pašgājējas vienības, kas paredzētas nevis pasažieru, bet citas lietderīgās kravas, piemēram, pasta un kravas sūtījumu, pārvadāšanai, ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma. Lokomotīves, kas paredzētas gan kravas, gan pasažieru vilcienu vilkšanai, ietilpst abās kategorijās un atbilst abu kategoriju prasībām;

| 4) | pašgājējas sliežu ceļa mašīnas transporta režīmā ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma. |
| --- | --- |

4)

pašgājējas sliežu ceļa mašīnas transporta režīmā ekspluatācijai visos tuneļos šīs SITS darbības jomā ietvertajās līnijās neatkarīgi no tuneļu garuma.

| b) | Ritošā sastāva kategoriju norāda tehniskajā dokumentācijā, un tā paliek spēkā neatkarīgi no šīs SITS turpmākas pārskatīšanas. |
| --- | --- |

b)

Ritošā sastāva kategoriju norāda tehniskajā dokumentācijā, un tā paliek spēkā neatkarīgi no šīs SITS turpmākas pārskatīšanas.

4.2.3.1.   Pasākumi ugunsgrēka profilaksei

Šo iedaļu piemēro visām ritošā sastāva kategorijām.

4.2.3.1.1.   Prasības attiecībā uz materiāliem

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.2.1. punktā. Šīs prasības piemēro arī vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtām.

4.2.3.1.2.   Īpaši pasākumi attiecībā uz uzliesmojošiem šķidrumiem

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.2.2. punktā.

4.2.3.1.3.   Sakarsušu bukšu atklāšana

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.2.3. punktā.

4.2.3.2.   Pasākumi ugunsgrēka atklāšanai un ierobežošanai

4.2.3.2.1.   Pārnēsājami ugunsdzēsības aparāti

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.3.1. punktā.

4.2.3.2.2.   Ugunsgrēka atklāšanas sistēmas

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.3.2. punktā.

4.2.3.2.3.   Automātiska ugunsdzēsības sistēma kravas vienībām, ko darbina ar dīzeļdegvielu

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.3.3. punktā.

4.2.3.2.4.   Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas pasažieru ritošajam sastāvam

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.3.4. punktā.

4.2.3.2.5.   Ugunsgrēka ierobežošanas un kontroles sistēmas kravas lokomotīvēm un kravas pašgājējām vienībām

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.3.5. punktā.

4.2.3.3.   Ar avārijas situācijām saistītas prasības

4.2.3.3.1.   Vilcienu avārijas apgaismojuma sistēma

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.4.1. punktā.

4.2.3.3.2.   Dūmu izplatīšanās ierobežošana

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.4.2. punktā.

4.2.3.3.3.   Trauksmes signāls pasažieriem un sakaru līdzekļi

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.4.3. punktā.

4.2.3.3.4.   Kustības spēja

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.4.4. punktā.

4.2.3.4.   Ar evakuāciju saistītas prasības

4.2.3.4.1.   Avārijas izejas pasažieriem

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.5.1. punktā.

4.2.3.4.2.   Mašīnista kabīnes avārijas izejas

Prasības noteiktas LOC&PAS SITS 4.2.10.5.2. punktā.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.3.1.   Saskarnes ar vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas (CCS) apakšsistēmu

| Saskarne ar CCS apakšsistēmu |
| --- |
| SRT SITS | | CCS SITS | |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Radiosakari | 4.2.1.8. punkta a) apakšpunkts | Mobilo sakaru funkcijas dzelzceļiem – GSM-R | 4.2.4. |
| Materiālu parametri | 4.2.2.4. punkta a) apakšpunkts | Pamatprasības | 3. nodaļa |
| Materiālu parametri | 4.2.3.1.1. | Pamatprasības | 3. nodaļa |

Saskarne ar CCS apakšsistēmu

SRT SITS

CCS SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Radiosakari

4.2.1.8. punkta a) apakšpunkts

Mobilo sakaru funkcijas dzelzceļiem – GSM-R

4.2.4.

Materiālu parametri

4.2.2.4. punkta a) apakšpunkts

Pamatprasības

3. nodaļa

Materiālu parametri

4.2.3.1.1.

Pamatprasības

3. nodaļa

4.3.2.   Saskarnes ar satiksmes nodrošināšanas un vadības (OPE) apakšsistēmu

| Saskarne ar OPE apakšsistēmu |
| --- |
| SRT SITS | | OPE SITS | |
| Parametrs | Punkts | Parametrs | Punkts |
| Noteikumi ārkārtas gadījumā | 4.4.1. | Vilciena darbgatavības nodrošināšana | 4.2.2.7. |
| Vilciena atiešana | 4.2.3.3. |
| Traucēts ekspluatācijas režīms | 4.2.3.6. |
| Tuneļa operatīvās rīcības plāns | 4.4.2. | Avārijas situācijas pārvaldība | 4.2.3.7. |
| Mācības | 4.4.3. |
| Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem | 4.4.5. |
| Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence | 4.6.1. | Profesionālā kompetence | 4.6.1. |
| Īpašas prasības vilciena apkalpei un palīgpersonālam | 4.6.3.2.3. |

Saskarne ar OPE apakšsistēmu

SRT SITS

OPE SITS

Parametrs

Punkts

Parametrs

Punkts

Noteikumi ārkārtas gadījumā

4.4.1.

Vilciena darbgatavības nodrošināšana

4.2.2.7.

Vilciena atiešana

4.2.3.3.

Traucēts ekspluatācijas režīms

4.2.3.6.

Tuneļa operatīvās rīcības plāns

4.4.2.

Avārijas situācijas pārvaldība

4.2.3.7.

Mācības

4.4.3.

Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

4.4.5.

Vilciena apkalpes un cita personāla ar tuneli saistīta specifiska kompetence

4.6.1.

Profesionālā kompetence

4.6.1.

Īpašas prasības vilciena apkalpei un palīgpersonālam

4.6.3.2.3.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

| a) | Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatācijas noteikumi tiek izstrādāti saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas infrastruktūras pārvaldītāja drošības vadības sistēmā. Šajos noteikumos ņem vērā ar ekspluatāciju saistītos dokumentus, kuri ir daļa no tehniskās dokumentācijas, kā prasīts Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā un noteikts tās VI pielikumā.

Turpmāk izklāstītie ekspluatācijas noteikumi nav strukturālo apakšsistēmu novērtējuma daļa.

4.4.1.   Noteikumi ārkārtas gadījumā

Šos noteikumus piemēro visiem tuneļiem.

Ņemot vērā 3. nodaļas pamatprasības, ekspluatācijas noteikumi, kas raksturīgi tuneļu drošībai, ir šādi:

| a) | ekspluatācijas noteikums ir uzraudzīt vilciena stāvokli pirms iebraukšanas tunelī, lai atklātu visus bojājumus, kas nelabvēlīgi ietekmē tā gaitas parametrus, un attiecīgi rīkotos; |
| --- | --- |

a)

ekspluatācijas noteikums ir uzraudzīt vilciena stāvokli pirms iebraukšanas tunelī, lai atklātu visus bojājumus, kas nelabvēlīgi ietekmē tā gaitas parametrus, un attiecīgi rīkotos;

| b) | ja starpgadījums noticis ārpus tuneļa, ekspluatācijas noteikums ir apstādināt vilcienu, kam ir bojājums, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tā gaitas parametrus, pirms vilciens iebraucis tunelī; |
| --- | --- |

b)

ja starpgadījums noticis ārpus tuneļa, ekspluatācijas noteikums ir apstādināt vilcienu, kam ir bojājums, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt tā gaitas parametrus, pirms vilciens iebraucis tunelī;

| c) | ja starpgadījums noticis tunelī, ekspluatācijas noteikums ir izbraukt vilcienu no tuneļa vai apstādināt to nākamajā ugunsdzēsības punktā. |
| --- | --- |

c)

ja starpgadījums noticis tunelī, ekspluatācijas noteikums ir izbraukt vilcienu no tuneļa vai apstādināt to nākamajā ugunsdzēsības punktā.

4.4.2.   Tuneļa operatīvās rīcības plāns

Šos noteikumus piemēro tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Infrastruktūras pārvaldītāja(-u) vadībā, sadarbojoties ar glābšanas dienestiem un attiecīgajām iestādēm, katram tunelim izstrādā operatīvās rīcības plānu. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kas plāno izmantot tuneli, iesaista operatīvās rīcības plāna izstrādāšanā vai pielāgošanā. Ja vienu vai vairākas stacijas tunelī izmanto kā drošu zonu vai kā ugunsdzēsības punktu, iesaista arī staciju pārvaldītājus. |
| --- | --- |

a)

Infrastruktūras pārvaldītāja(-u) vadībā, sadarbojoties ar glābšanas dienestiem un attiecīgajām iestādēm, katram tunelim izstrādā operatīvās rīcības plānu. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, kas plāno izmantot tuneli, iesaista operatīvās rīcības plāna izstrādāšanā vai pielāgošanā. Ja vienu vai vairākas stacijas tunelī izmanto kā drošu zonu vai kā ugunsdzēsības punktu, iesaista arī staciju pārvaldītājus.

| b) | Operatīvās rīcības plāns ir saderīgs ar pieejamo pašizglābšanās, evakuācijas, ugunsdzēsības un glābšanas nodrošinājumu. |
| --- | --- |

b)

Operatīvās rīcības plāns ir saderīgs ar pieejamo pašizglābšanās, evakuācijas, ugunsdzēsības un glābšanas nodrošinājumu.

| c) | Operatīvās rīcības plāna vajadzībām sīki izstrādā tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijus, kas pielāgoti konkrētā tuneļa apstākļiem. |
| --- | --- |

c)

Operatīvās rīcības plāna vajadzībām sīki izstrādā tunelim raksturīgu starpgadījumu scenārijus, kas pielāgoti konkrētā tuneļa apstākļiem.

4.4.3.   Mācības

Šos noteikumus piemēro tuneļiem, kas garāki par 1 km.

| a) | Pirms viena tuneļa vai tuneļu virknes atklāšanas veic vispusīgas mācības, iekļaujot evakuācijas un glābšanas procedūras un iesaistot visas operatīvās rīcības plānā noteiktās personāla kategorijas. |
| --- | --- |

a)

Pirms viena tuneļa vai tuneļu virknes atklāšanas veic vispusīgas mācības, iekļaujot evakuācijas un glābšanas procedūras un iesaistot visas operatīvās rīcības plānā noteiktās personāla kategorijas.

| b) | Operatīvās rīcības plānā nosaka, kā visas iesaistītās organizācijas var iepazīstināt ar infrastruktūru un cik bieži tiek organizēti tuneļa apmeklējumi un notiek ārkārtas situācijas imitācijas vai citādas mācības. |
| --- | --- |

b)

Operatīvās rīcības plānā nosaka, kā visas iesaistītās organizācijas var iepazīstināt ar infrastruktūru un cik bieži tiek organizēti tuneļa apmeklējumi un notiek ārkārtas situācijas imitācijas vai citādas mācības.

4.4.4.   Izolācijas un zemēšanas procedūras

Šos noteikumus piemēro visiem tuneļiem.

| a) | Ja nepieciešams atvienot vilces energoapgādi, infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina to, ka tiek atvienotas kontakttīkla vai kontaktsliedes attiecīgās sekcijas, un informē glābšanas dienestus, pirms tie ieiet tunelī vai tuneļa sekcijā. |
| --- | --- |

a)

Ja nepieciešams atvienot vilces energoapgādi, infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina to, ka tiek atvienotas kontakttīkla vai kontaktsliedes attiecīgās sekcijas, un informē glābšanas dienestus, pirms tie ieiet tunelī vai tuneļa sekcijā.

| b) | Infrastruktūras pārvaldītājs atbild par vilces energoapgādes atvienošanu. |
| --- | --- |

b)

Infrastruktūras pārvaldītājs atbild par vilces energoapgādes atvienošanu.

| c) | Operatīvās rīcības plānā nosaka par iezemēšanu atbildīgo personu un iezemēšanas procedūru. Paredz noteikumu par tās sekcijas izolēšanu, kurā noticis starpgadījums. |
| --- | --- |

c)

Operatīvās rīcības plānā nosaka par iezemēšanu atbildīgo personu un iezemēšanas procedūru. Paredz noteikumu par tās sekcijas izolēšanu, kurā noticis starpgadījums.

4.4.5.   Vilciena drošības un avārijas informācijas sniegšana pasažieriem

| a) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi informē pasažierus par vilciena avārijas un drošības procedūrām, kas saistītas ar tuneļiem. |
| --- | --- |

a)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi informē pasažierus par vilciena avārijas un drošības procedūrām, kas saistītas ar tuneļiem.

| b) | Ja šādu informāciju sniedz rakstiski vai mutiski, tā ir vismaz tās valsts valodā, pa kuru vilciens brauc, kā arī angļu valodā. |
| --- | --- |

b)

Ja šādu informāciju sniedz rakstiski vai mutiski, tā ir vismaz tās valsts valodā, pa kuru vilciens brauc, kā arī angļu valodā.

| c) | Ir ieviesti ekspluatācijas noteikumi, kuros apraksta, kā vilciena apkalpe vajadzības gadījumā nodrošina vilciena pilnīgu evakuāciju, tostarp evakuē cilvēkus ar dzirdes traucējumiem, kuri varētu atrasties noslēgtās telpās. |
| --- | --- |

c)

Ir ieviesti ekspluatācijas noteikumi, kuros apraksta, kā vilciena apkalpe vajadzības gadījumā nodrošina vilciena pilnīgu evakuāciju, tostarp evakuē cilvēkus ar dzirdes traucējumiem, kuri varētu atrasties noslēgtās telpās.

4.4.6.   Ekspluatācijas noteikumi saistībā ar vilcieniem, kas brauc pa tuneļiem

| a) | Ritekļus, kas atbilst SITS, kā noteikts 4.2.3. punktā, atļauts ekspluatēt tuneļos saskaņā ar šādiem principiem:






  1) | A kategorijas pasažieru ritošo sastāvu uzskata par atbilstīgu tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu līnijās, kurās attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums nepārsniedz 5 km; |
| --- | --- | --- |

a)

Ritekļus, kas atbilst SITS, kā noteikts 4.2.3. punktā, atļauts ekspluatēt tuneļos saskaņā ar šādiem principiem:

1)

A kategorijas pasažieru ritošo sastāvu uzskata par atbilstīgu tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu līnijās, kurās attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums nepārsniedz 5 km;

| 2) | B kategorijas pasažieru ritošo sastāvu uzskata par atbilstīgu tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās; |
| --- | --- |

2)

B kategorijas pasažieru ritošo sastāvu uzskata par atbilstīgu tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās;

| 3) | Kravas lokomotīves uzskata par atbilstīgām tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās. Tomēr tuneļu, kas garāki par 20 km, infrastruktūras pārvaldītājiem ir atļauts pieprasīt, lai lokomotīvju kustības spēja būtu līdzvērtīga B kategorijas pasažieru ritošā sastāva kustības spējai, lai tās drīkstētu vilkt kravas vilcienus šādos tuneļos. Šo prasību skaidri norāda 4.8.1. punktā minētajā infrastruktūras reģistrā un infrastruktūras pārvaldītāja tīkla pārskatā; |
| --- | --- |

3)

Kravas lokomotīves uzskata par atbilstīgām tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās. Tomēr tuneļu, kas garāki par 20 km, infrastruktūras pārvaldītājiem ir atļauts pieprasīt, lai lokomotīvju kustības spēja būtu līdzvērtīga B kategorijas pasažieru ritošā sastāva kustības spējai, lai tās drīkstētu vilkt kravas vilcienus šādos tuneļos. Šo prasību skaidri norāda 4.8.1. punktā minētajā infrastruktūras reģistrā un infrastruktūras pārvaldītāja tīkla pārskatā;

| 4) | sliežu ceļa mašīnas uzskata par atbilstīgām tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās; |
| --- | --- |

4)

sliežu ceļa mašīnas uzskata par atbilstīgām tuneļu drošības prasībām attiecībā uz ritošo sastāvu visās līnijās;

| 5) | kravas vilcienus ielaiž visos tuneļos saskaņā ar 1.1.3.1. punktā norādītajiem nosacījumiem. Ar ekspluatācijas noteikumiem var pārvaldīt kravas un pasažieru satiksmes drošu norisi, piemēram, nodalot šos satiksmes veidus. |
| --- | --- |

5)

kravas vilcienus ielaiž visos tuneļos saskaņā ar 1.1.3.1. punktā norādītajiem nosacījumiem. Ar ekspluatācijas noteikumiem var pārvaldīt kravas un pasažieru satiksmes drošu norisi, piemēram, nodalot šos satiksmes veidus.

| b) | A kategorijas ritošo sastāvu atļauts ekspluatēt līnijās, kurās attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums pārsniedz 5 km, ja vilcienā nav pasažieru. |
| --- | --- |

b)

A kategorijas ritošo sastāvu atļauts ekspluatēt līnijās, kurās attālums starp ugunsdzēsības punktiem vai tuneļu garums pārsniedz 5 km, ja vilcienā nav pasažieru.

| c) | Ievieš ekspluatācijas noteikumus nolūkā novērst paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju gadījumā, ja vilciens uz ilgāku laiku apstājies tunelī, bet nav noticis “karstais” vai “aukstais” starpgadījums. |
| --- | --- |

c)

Ievieš ekspluatācijas noteikumus nolūkā novērst paniku un spontānu, nekontrolētu evakuāciju gadījumā, ja vilciens uz ilgāku laiku apstājies tunelī, bet nav noticis “karstais” vai “aukstais” starpgadījums.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

4.5.1.   Infrastruktūra

Pirms tuneļa nodošanas ekspluatācijā sagatavo tehniskās apkopes dokumentāciju, kurā vismaz:

| 1) | identificē elementus, kuru atteice var notikt vai kuri pakļauti nolietojuma, vecošanās vai citu veidu pasliktināšanās vai degradācijas procesiem; |
| --- | --- |

1)

identificē elementus, kuru atteice var notikt vai kuri pakļauti nolietojuma, vecošanās vai citu veidu pasliktināšanās vai degradācijas procesiem;

| 2) | norāda 1) punktā minēto elementu izmantošanas ierobežojumus un apraksta pasākumus, kas veicami, lai novērstu šo ierobežojumu pārsniegšanu; |
| --- | --- |

2)

norāda 1) punktā minēto elementu izmantošanas ierobežojumus un apraksta pasākumus, kas veicami, lai novērstu šo ierobežojumu pārsniegšanu;

| 3) | identificē elementus, kuri attiecas uz avārijas situācijām un to pārvaldību; |
| --- | --- |

3)

identificē elementus, kuri attiecas uz avārijas situācijām un to pārvaldību;

| 4) | norāda periodiskās pārbaudes un apkopes darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu 3) punktā minēto daļu un sistēmu atbilstīgu funkcionēšanu. |
| --- | --- |

4)

norāda periodiskās pārbaudes un apkopes darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu 3) punktā minēto daļu un sistēmu atbilstīgu funkcionēšanu.

4.5.2.   Ritošā sastāva tehniskā apkope

Ritošā sastāva tehniskās apkopes prasības ir noteiktas LOC&PAS SITS.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Personāla profesionālā kvalifikācija, kas nepieciešama darbībām, kuras raksturīgas tuneļu drošībai, apakšsistēmās, uz ko attiecas šī SITS, un saskaņā ar šīs SITS 4.4. punktā paredzētajiem ekspluatācijas noteikumiem ir šāda:

4.6.1.   Vilciena apkalpes un cita personāla specifiska kompetence saistībā ar tuneļiem

| a) | Visam profesionālajam personālam, kas vada un pavada vilcienu, kā arī personālam, kas dod vilciena kustības atļauju, ir zināšanas un spējas izmantot šīs zināšanas, lai pārvaldītu nelabvēlīgas situācijas, ja noticis starpgadījums. |
| --- | --- |

a)

Visam profesionālajam personālam, kas vada un pavada vilcienu, kā arī personālam, kas dod vilciena kustības atļauju, ir zināšanas un spējas izmantot šīs zināšanas, lai pārvaldītu nelabvēlīgas situācijas, ja noticis starpgadījums.

| b) | Personālam, kas pavada vilcienus, vispārējās prasības ir noteiktas OPE SITS. |
| --- | --- |

b)

Personālam, kas pavada vilcienus, vispārējās prasības ir noteiktas OPE SITS.

| c) | Vilciena apkalpei, kas definēta OPE SITS, ir zināšanas par atbilstīgu rīcību attiecībā uz drošību tuneļos un it sevišķi spēja evakuēt vilcienā esošos cilvēkus, ja vilciens ir apstādināts tunelī. |
| --- | --- |

c)

Vilciena apkalpei, kas definēta OPE SITS, ir zināšanas par atbilstīgu rīcību attiecībā uz drošību tuneļos un it sevišķi spēja evakuēt vilcienā esošos cilvēkus, ja vilciens ir apstādināts tunelī.

| d) | Tas it sevišķi ietver norādījumu sniegšanu pasažieriem doties uz nākamo vagonu vai izkāpt no vilciena un pasažieru izvešanu no vilciena uz drošu vietu. |
| --- | --- |

d)

Tas it sevišķi ietver norādījumu sniegšanu pasažieriem doties uz nākamo vagonu vai izkāpt no vilciena un pasažieru izvešanu no vilciena uz drošu vietu.

| e) | Vilciena palīgpersonālu (piemēram, ēdināšanas, uzkopšanas personālu), kas saskaņā ar iepriekš minēto definīciju nav iekļauts vilciena apkalpē, papildus tā pamatapmācībām apmāca palīdzēt vilciena apkalpei veikt šos pienākumus. |
| --- | --- |

e)

Vilciena palīgpersonālu (piemēram, ēdināšanas, uzkopšanas personālu), kas saskaņā ar iepriekš minēto definīciju nav iekļauts vilciena apkalpē, papildus tā pamatapmācībām apmāca palīdzēt vilciena apkalpei veikt šos pienākumus.

| f) | Par apakšsistēmu tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajās apmācībās iekļauj mācību priekšmetu par drošību dzelzceļa tuneļos. |
| --- | --- |

f)

Par apakšsistēmu tehnisko apkopi un ekspluatāciju atbildīgo inženieru un vadītāju profesionālajās apmācībās iekļauj mācību priekšmetu par drošību dzelzceļa tuneļos.

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Personāla veselības un drošības nosacījumi, kas nepieciešami darbībām, kuras raksturīgas tuneļu drošībai, apakšsistēmās, uz ko attiecas šī SITS, un SITS īstenošanai, ir šādi:

4.7.1.   Pašizglābšanās iekārta

Kravas vilcienu vilces vienības, kurās ir apkalpe, aprīko ar pašizglābšanās iekārtu, kas paredzēta mašīnistam un citām vilcienā esošām personām un kas atbilst vai nu A papildinājuma 2. rindā minētajai specifikācijai, vai A papildinājuma 3. rindā minētajai specifikācijai. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izvēlas viens no diviem šajās specifikācijās noteiktajiem risinājumiem.

4.8.   Infrastruktūras un ritošā sastāva reģistri

4.8.1.   Infrastruktūras reģistrs

Infrastruktūras raksturlielumi, kas jānorāda “dzelzceļa infrastruktūras reģistrā”, uzskaitīti Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmumā 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām.

4.8.2.   Ritošā sastāva reģistrs

Ritošā sastāva raksturlielumi, kas jānorāda “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā”, uzskaitīti Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmumā 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

SRT SITS nav definēti savstarpējas izmantojamības komponenti.

6.   KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFICĒŠANA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Nepiemēro, jo SRT SITS nav definēti savstarpējas izmantojamības komponenti.

6.2.   Apakšsistēmas

6.2.1.   EK verificēšana (vispārīgi noteikumi)

| a) | Apakšsistēmas EK verificēšanu veic saskaņā ar vienu moduli vai moduļu kombināciju, izmantojot turpmāk norādītos moduļus, kas definēti Lēmumā 2010/713/ES:
  —   SB modulis: EK tipa pārbaude,
  —   SD modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā,
  —   SF modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz produkta verificēšanu,
  —   SG modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu,
  —   SH1 modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi. |
| --- | --- |

a)

Apakšsistēmas EK verificēšanu veic saskaņā ar vienu moduli vai moduļu kombināciju, izmantojot turpmāk norādītos moduļus, kas definēti Lēmumā 2010/713/ES:

—   SB modulis: EK tipa pārbaude,

—   SD modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā,

—   SF modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz produkta verificēšanu,

—   SG modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz vienības verificēšanu,

—   SH1 modulis: EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi.

| b) | Par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu vienojas pieteikuma iesniedzējs un paziņotā iestāde saskaņā ar šajā SITS noteiktajām prasībām un atbilstoši šīs SITS 7. nodaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Par apstiprināšanas procesu un novērtējuma saturu vienojas pieteikuma iesniedzējs un paziņotā iestāde saskaņā ar šajā SITS noteiktajām prasībām un atbilstoši šīs SITS 7. nodaļā izklāstītajiem noteikumiem.

6.2.2.   Apakšsistēmas EK verificēšanas procedūras (moduļi)

| a) | Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombinācijām no turpmāk norādītās tabulas.
  Novērtēšanas procedūras









  Novērtējamā apakšsistēma | SB+SD modulis | SB+SF modulis | SG modulis | SH1 modulis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ritošā sastāva apakšsistēma | X | X | | X |
| Energoapgādes apakšsistēma | | | X | X |
| Infrastruktūras apakšsistēma | | | X | X |

a)

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no moduļiem vai moduļu kombinācijām no turpmāk norādītās tabulas.

Novērtēšanas procedūras

Novērtējamā apakšsistēma

SB+SD modulis

SB+SF modulis

SG modulis

SH1 modulis

Ritošā sastāva apakšsistēma

X

X

X

Energoapgādes apakšsistēma

X

X

Infrastruktūras apakšsistēma

X

X

| b) | Apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē attiecīgajos posmos, norādīti B papildinājumā. |
| --- | --- |

b)

Apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē attiecīgajos posmos, norādīti B papildinājumā.

6.2.3.   Esošie risinājumi

| a) | Ja esošais risinājums jau novērtēts lietojumam salīdzināmos apstākļos un ir ekspluatācijā, piemēro šādu procesu. |
| --- | --- |

a)

Ja esošais risinājums jau novērtēts lietojumam salīdzināmos apstākļos un ir ekspluatācijā, piemēro šādu procesu.

| b) | Pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka lietojuma iepriekšējā novērtējuma testu un verificēšanas rezultāti atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā ar apakšsistēmu saistītu raksturlielumu iepriekšējais tipa novērtējums paliek spēkā jaunajā lietojumā. |
| --- | --- |

b)

Pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka lietojuma iepriekšējā novērtējuma testu un verificēšanas rezultāti atbilst šīs SITS prasībām. Šādā gadījumā ar apakšsistēmu saistītu raksturlielumu iepriekšējais tipa novērtējums paliek spēkā jaunajā lietojumā.

6.2.4.   Inovatīvi risinājumi

| a) | Inovatīvi risinājumi ir tehniski risinājumi, kas saskan ar šīs SITS funkcionālajām prasībām un garu, bet nav tai pilnībā atbilstīgi. |
| --- | --- |

a)

Inovatīvi risinājumi ir tehniski risinājumi, kas saskan ar šīs SITS funkcionālajām prasībām un garu, bet nav tai pilnībā atbilstīgi.

| b) | Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, piemēro 8. pantā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

b)

Ja ierosināts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, piemēro 8. pantā aprakstīto procedūru.

6.2.5.   Tehniskās apkopes novērtēšana

| a) | Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā noteikts, ka paziņotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kurā iekļauti visi nepieciešamie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2008/57/EK 18. panta 3. punktā noteikts, ka paziņotā iestāde atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kurā iekļauti visi nepieciešamie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti.

| b) | Paziņotā iestāde verificē tikai faktu, ka ir iesniegti šīs SITS 4.5. punktā prasītie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. Paziņotajai iestādei nav jāverificē informācija, ko satur iesniegtie dokumenti. |
| --- | --- |

b)

Paziņotā iestāde verificē tikai faktu, ka ir iesniegti šīs SITS 4.5. punktā prasītie ekspluatācijas un tehniskās apkopes dokumenti. Paziņotajai iestādei nav jāverificē informācija, ko satur iesniegtie dokumenti.

6.2.6.   Ekspluatācijas noteikumu novērtēšana

Saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. un 11. pantu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji, kas iesniedz pieteikumu jauna vai grozīta drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanai, pierāda, ka tie savā drošības pārvaldības sistēmā ievēro šīs SITS prasības. Paziņotajai iestādei nav jānovērtē atbilstība šīs SITS ekspluatācijas noteikumiem.

6.2.7.   Papildu prasības specifikāciju novērtēšanai attiecībā uz infrastruktūras pārvaldītājiem

6.2.7.1.   Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un aprīkojuma telpām

Novērtējumā apstiprina, ka:

| a) | avārijas izejas durvis uz virszemi un durvis uz tehniskajām telpām ir ar atbilstošām slēdzenēm; |
| --- | --- |

a)

avārijas izejas durvis uz virszemi un durvis uz tehniskajām telpām ir ar atbilstošām slēdzenēm;

| b) | uzstādītās slēdzenes atbilst tuneļa un palīginfrastruktūras vispārējai drošības stratēģijai; |
| --- | --- |

b)

uzstādītās slēdzenes atbilst tuneļa un palīginfrastruktūras vispārējai drošības stratēģijai;

| c) | avārijas izejas nav aizslēdzamas no iekšpuses un tās var atvērt personas, kas veic evakuāciju; |
| --- | --- |

c)

avārijas izejas nav aizslēdzamas no iekšpuses un tās var atvērt personas, kas veic evakuāciju;

| d) | ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu glābšanas dienestu piekļuvi. |
| --- | --- |

d)

ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu glābšanas dienestu piekļuvi.

6.2.7.2.   Tuneļa konstrukciju ugunsizturība

Paziņotā iestāde, izmantojot pieteikuma iesniedzēja veikto aprēķinu un/vai testu rezultātus vai līdzvērtīgu metodi, novērtē konstrukciju atbilstību ugunsdrošības prasībām, kas noteiktas 4.2.1.2. punktā.

| 1. | Lai pierādītu, ka tuneļa iekšējā apšuvuma integritāte saglabājas pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama pašizglābšanās, pasažieru un personāla evakuācija un glābšanas dienestu iesaistīšanās, pietiek pierādīt, ka tuneļa iekšējais apšuvums tikpat ilgu laiku spēj izturēt 450 °C temperatūru griestu līmenī. |
| --- | --- |

1.

Lai pierādītu, ka tuneļa iekšējā apšuvuma integritāte saglabājas pietiekami ilgu laikposmu, lai būtu iespējama pašizglābšanās, pasažieru un personāla evakuācija un glābšanas dienestu iesaistīšanās, pietiek pierādīt, ka tuneļa iekšējais apšuvums tikpat ilgu laiku spēj izturēt 450 °C temperatūru griestu līmenī.

| 2. | Iegremdētu tuneļu vai tādu tuneļu, kas var izraisīt svarīgu to tuvumā esošu konstrukciju sabrukšanu, izturību novērtē saskaņā ar piemērotu “temperatūras/laika līkni”, ko izvēlas pieteikuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

2.

Iegremdētu tuneļu vai tādu tuneļu, kas var izraisīt svarīgu to tuvumā esošu konstrukciju sabrukšanu, izturību novērtē saskaņā ar piemērotu “temperatūras/laika līkni”, ko izvēlas pieteikuma iesniedzējs.

Šāda verificēšana nav vajadzīga klinšu tuneļiem bez papildu atbalsta.

6.2.7.3.   Būvmateriālu ugunsreakcija

Lai novērtētu atbilstību 4.2.1.3. punkta c) apakšpunktam, paziņotā iestāde pārbauda tikai, ka ir sagatavots saraksts, kurā norādīti materiāli, kas būtiski neveicinātu ugunsgrēku.

6.2.7.4.   Pašizglābšanās, glābšanas un evakuācijas nodrošinājums starpgadījumā

| a) | Paziņotā iestāde pārbauda, ka pieņemtais risinājums ir skaidri norādīts tehniskajā dokumentācijā un atbilst 4.2.1.5. punkta prasībām. Lai novērtētu apstākļu izmaiņas drošajā zonā starpgadījuma laikā, paziņotā iestāde pārliecinās, ka durvis un konstrukcijas, kas drošo zonu nodala no tuneļa, spēj izturēt temperatūras paaugstināšanos tuvākajā tuneļa caurulē. |
| --- | --- |

a)

Paziņotā iestāde pārbauda, ka pieņemtais risinājums ir skaidri norādīts tehniskajā dokumentācijā un atbilst 4.2.1.5. punkta prasībām. Lai novērtētu apstākļu izmaiņas drošajā zonā starpgadījuma laikā, paziņotā iestāde pārliecinās, ka durvis un konstrukcijas, kas drošo zonu nodala no tuneļa, spēj izturēt temperatūras paaugstināšanos tuvākajā tuneļa caurulē.

| b) | Ja piemēro 4.2.1.2. punkta b) apakšpunktu, durvis, pa kurām var iekļūt drošajās zonās, var novērtēt saskaņā ar līkni, kas atšķiras no līknes, kuru izvēlas saskaņā ar 6.2.7.2. punkta 2. apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

Ja piemēro 4.2.1.2. punkta b) apakšpunktu, durvis, pa kurām var iekļūt drošajās zonās, var novērtēt saskaņā ar līkni, kas atšķiras no līknes, kuru izvēlas saskaņā ar 6.2.7.2. punkta 2. apakšpunktu.

6.2.7.5.   Glābšanas dienestu piekļuve un aprīkojums

Pārbaudot tehnisko dokumentāciju un ņemot vērā arī konsultācijas ar glābšanas dienestiem, paziņotā iestāde apstiprina, ka ir izpildītas attiecīgās 4.2.1. un 4.4. iedaļas prasības.

6.2.7.6.   Elektroinstalāciju drošums

Paziņotā iestāde tikai apstiprina, ka ir novērtēts atteices režīms atbilstīgi 4.2.2.5. punkta funkcionālajām prasībām.

6.2.8.   Papildu prasības specifikāciju novērtēšanai attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem

6.2.8.1.   Pašizglābšanās iekārta

Atbilstības novērtēšana ir aprakstīta A papildinājuma 2., 3. un 4. rindā norādītajās specifikācijās.

7.   ĪSTENOŠANA

Šajā iedaļā noteikta SRT SITS īstenošanas stratēģija.

| a) | Šajā SITS nav prasīts veikt izmaiņas apakšsistēmās, kas jau ir ekspluatācijā, ja vien apakšsistēmas netiek modernizētas vai atjaunotas. |
| --- | --- |

a)

Šajā SITS nav prasīts veikt izmaiņas apakšsistēmās, kas jau ir ekspluatācijā, ja vien apakšsistēmas netiek modernizētas vai atjaunotas.

| b) | Ja 7.3. iedaļā “Īpašie gadījumi” nav noteikts citādi, uzskata, ka visu jaunu, SITS atbilstīgu B kategorijas ritošā sastāva vienību ugunsdrošības un tuneļa drošības līmenis ir augstāks nekā ritošajam sastāvam, kas nav atbilstīgs SITS. Šo pieņēmumu izmanto, lai pamatotu jauna, SITS atbilstīga ritošā sastāva drošu ekspluatāciju vecos tuneļos, kas nav atbilstīgi SITS. Tāpēc uzskata, ka visi SITS atbilstīgi B kategorijas vilcieni ir piemēroti drošai integrācijai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 15. panta 1. punktu ar visiem tuneļiem, kas nav atbilstīgi SITS, šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā. |
| --- | --- |

b)

Ja 7.3. iedaļā “Īpašie gadījumi” nav noteikts citādi, uzskata, ka visu jaunu, SITS atbilstīgu B kategorijas ritošā sastāva vienību ugunsdrošības un tuneļa drošības līmenis ir augstāks nekā ritošajam sastāvam, kas nav atbilstīgs SITS. Šo pieņēmumu izmanto, lai pamatotu jauna, SITS atbilstīga ritošā sastāva drošu ekspluatāciju vecos tuneļos, kas nav atbilstīgi SITS. Tāpēc uzskata, ka visi SITS atbilstīgi B kategorijas vilcieni ir piemēroti drošai integrācijai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 15. panta 1. punktu ar visiem tuneļiem, kas nav atbilstīgi SITS, šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā.

| c) | Neskarot iepriekš minēto, vēlamā tuneļa drošības līmeņa panākšanai var būt nepieciešami pasākumi, kas pārsniedz šajā SITS noteiktos pasākumus. Šādus pasākumus drīkst noteikt tikai infrastruktūras, energoapgādes un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmām, un tie neierobežo atļauju piešķiršanu SITS atbilstīgam ritošajam sastāvam vai šāda ritošā sastāva izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

Neskarot iepriekš minēto, vēlamā tuneļa drošības līmeņa panākšanai var būt nepieciešami pasākumi, kas pārsniedz šajā SITS noteiktos pasākumus. Šādus pasākumus drīkst noteikt tikai infrastruktūras, energoapgādes un satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmām, un tie neierobežo atļauju piešķiršanu SITS atbilstīgam ritošajam sastāvam vai šāda ritošā sastāva izmantošanu.

7.1.   Šīs SITS piemērošana jaunām apakšsistēmām

7.1.1.   Vispārīgi noteikumi

| a) | Šī SITS ir piemērojama visām tās darbības jomā esošām apakšsistēmām, ko nodod ekspluatācijā pēc šīs SITS piemērošanas datuma, izņemot gadījumus, kad turpmākajās iedaļās noteikts citādi. |
| --- | --- |

a)

Šī SITS ir piemērojama visām tās darbības jomā esošām apakšsistēmām, ko nodod ekspluatācijā pēc šīs SITS piemērošanas datuma, izņemot gadījumus, kad turpmākajās iedaļās noteikts citādi.

| b) | Sliežu ceļa mašīnām šo SITS piemēro brīvprātīgi. Ja sliežu ceļa mašīnas nenovērtē un nedeklarē par atbilstīgām šai SITS, uz tām attiecas valsts noteikumi. Šādā gadījumā piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu. |
| --- | --- |

b)

Sliežu ceļa mašīnām šo SITS piemēro brīvprātīgi. Ja sliežu ceļa mašīnas nenovērtē un nedeklarē par atbilstīgām šai SITS, uz tām attiecas valsts noteikumi. Šādā gadījumā piemēro Direktīvas 2008/57/EK 24. un 25. pantu.

7.1.2.   Jauns ritošais sastāvs

Jaunam ritošajam sastāvam piemēro LOC&PAS SITS 7.1.1. punktā noteiktos īstenošanas noteikumus.

7.1.3.   Jauna infrastruktūra

Šī SITS ir piemērojama visai tās darbības jomā esošai jaunai infrastruktūrai.

7.2.   Šīs SITS piemērošana jau ekspluatācijā esošām apakšsistēmām

7.2.1.   Ritošā sastāva modernizācija vai atjaunošana

Ja atjauno vai modernizē esošu ritošo sastāvu, piemēro LOC&PAS SITS 7.1.2. punktā noteiktos īstenošanas noteikumus.

7.2.2.   Tuneļu modernizācijas un atjaunošanas pasākumi

Ņemot vērā Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktu, uzskatāms, ka visas šajā SITS noteikto strukturālo apakšsistēmu pamatparametru izmaiņas ietekmē attiecīgās infrastruktūras apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni. Tāpēc dalībvalstis izlemj, kādā apmērā projektam jāpiemēro šī SITS. Ja 7.3. iedaļā “Īpašie gadījumi” nav noteikts citādi, atjaunošanas vai modernizācijas darbu rezultāts nodrošina to, ka saglabājas vai tiek uzlabota stacionāro iekārtu savietojamība ar SITS atbilstīgu ritošo sastāvu.

7.2.3.   Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma

| a) | Ekspluatācijas aspekti un to īstenošana noteikti OPE SITS. |
| --- | --- |

a)

Ekspluatācijas aspekti un to īstenošana noteikti OPE SITS.

| b) | Ja uzdod veikt tuneļa modernizāciju vai atjaunošanu, piemēro prasības, kas šajā SITS noteiktas jauniem tuneļiem. |
| --- | --- |

b)

Ja uzdod veikt tuneļa modernizāciju vai atjaunošanu, piemēro prasības, kas šajā SITS noteiktas jauniem tuneļiem.

7.2.4.   Jauna ritošā sastāva ekspluatācija esošos tuneļos

| a) | Jauna ritošā sastāva, ko paredzēts ekspluatēt esošos tuneļos, kategoriju izvēlas saskaņā ar 4.4.6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

a)

Jauna ritošā sastāva, ko paredzēts ekspluatēt esošos tuneļos, kategoriju izvēlas saskaņā ar 4.4.6. punkta a) apakšpunktu.

| b) | Tomēr dalībvalsts var atļaut ekspluatēt jaunu A kategorijas ritošo sastāvu esošos tuneļos, kuru garums pārsniedz 5 km, ar nosacījumu, ka šāda jauna ritošā sastāva ekspluatācija nodrošina līdzvērtīgu vai uzlabotu ugunsdrošības līmeni salīdzinājumā ar iepriekš ekspluatēto ritošo sastāvu. To, ka pasažieru un personāla drošības līmenis ir līdzvērtīgs vai uzlabots, pierāda, izmantojot riska novērtēšanas kopīgo drošības metodi. |
| --- | --- |

b)

Tomēr dalībvalsts var atļaut ekspluatēt jaunu A kategorijas ritošo sastāvu esošos tuneļos, kuru garums pārsniedz 5 km, ar nosacījumu, ka šāda jauna ritošā sastāva ekspluatācija nodrošina līdzvērtīgu vai uzlabotu ugunsdrošības līmeni salīdzinājumā ar iepriekš ekspluatēto ritošo sastāvu. To, ka pasažieru un personāla drošības līmenis ir līdzvērtīgs vai uzlabots, pierāda, izmantojot riska novērtēšanas kopīgo drošības metodi.

7.3.   Īpašie gadījumi

7.3.1.   Vispārīgi noteikumi

| a) | Nākamajā punktā uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas nepieciešami un atļauti konkrētu dalībvalstu dzelzceļa tīklā. |
| --- | --- |

a)

Nākamajā punktā uzskaitītie īpašie gadījumi raksturo īpašus noteikumus, kas nepieciešami un atļauti konkrētu dalībvalstu dzelzceļa tīklā.

| b) | Šie īpašie gadījumi klasificēti kā “T” gadījumi, proti, “pagaidu” (temporary) gadījumi, un ir plānots, ka tos nākotnē varētu iekļaut mērķa sistēmā. Tādējādi tie tiks izskatīti atkārtoti, veicot šīs SITS turpmāku pārskatīšanu. |
| --- | --- |

b)

Šie īpašie gadījumi klasificēti kā “T” gadījumi, proti, “pagaidu” (temporary) gadījumi, un ir plānots, ka tos nākotnē varētu iekļaut mērķa sistēmā. Tādējādi tie tiks izskatīti atkārtoti, veicot šīs SITS turpmāku pārskatīšanu.

| c) | Visi īpašie gadījumi, kas piemērojami šīs SITS darbības jomā esošam ritošajam sastāvam, izklāstīti LOC&PAS SITS. |
| --- | --- |

c)

Visi īpašie gadījumi, kas piemērojami šīs SITS darbības jomā esošam ritošajam sastāvam, izklāstīti LOC&PAS SITS.

7.3.2.   Ekspluatācijas noteikumi saistībā ar vilcieniem, kas brauc pa tuneļiem (4.4.6. punkts)

a)   Īpašs gadījums Itālijai (“T”)

Papildu priekšraksti par ritošo sastāvu, ko paredzēts ekspluatēt esošos Itālijas tuneļos, izklāstīti LOC&PAS SITS 7.3.2.20. punktā.

b)   Īpašs gadījums Lamanša tunelim (“T”)

Papildu priekšraksti par pasažieru ritošo sastāvu, ko paredzēts ekspluatēt Lamanša tunelī, izklāstīti LOC&PAS SITS 7.3.2.21. punktā.

A papildinājums

Šajā SITS minētie standarti vai normatīvie dokumenti

| | SITS | |
| --- | --- | --- |
| Rindas Nr. | Novērtējamais raksturlielums | Punkts | Normatīvais dokuments |
| 1 | Evakuācijas zīmju dizains | 4.2.1.5.5. | ISO 3864-1:2011 |
| 2 | Pašizglābšanās iekārtas specifikācija un novērtēšana | 4.7.1.
  6.2.8.1. | EN 402:2003 |
| 3 | Pašizglābšanās iekārtas specifikācija un novērtēšana | 4.7.1.
  6.2.8.1. | EN 403:2004 |
| 4 | Pašizglābšanās iekārtas novērtēšana | 6.2.8.1. | EN 13794:2002 |

SITS

Rindas Nr.

Novērtējamais raksturlielums

Punkts

Normatīvais dokuments

1

Evakuācijas zīmju dizains

4.2.1.5.5.

ISO 3864-1:2011

2

Pašizglābšanās iekārtas specifikācija un novērtēšana

4.7.1.

6.2.8.1.

EN 402:2003

3

Pašizglābšanās iekārtas specifikācija un novērtēšana

4.7.1.

6.2.8.1.

EN 403:2004

4

Pašizglābšanās iekārtas novērtēšana

6.2.8.1.

EN 13794:2002

B papildinājums

Apakšsistēmu novērtēšana

Ritošā sastāva apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, norādīti LOC&PAS SITS.

Infrastruktūras un energoapgādes apakšsistēmas raksturlielumi, kas jānovērtē dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos, turpmāk tabulā atzīmēti ar X.

| Novērtējamais raksturlielums | Jauna līnija vai modernizācijas/atjaunošanas projekts | Īpašas novērtēšanas procedūras |
| --- | --- | --- |
| Projekta pārbaude | Montāža pirms nodošanas ekspluatācijā |
| 1 | 2 | 3 |
| 4.2.1.1. | Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un tehniskajām telpām |

Novērtējamais raksturlielums

Jauna līnija vai modernizācijas/atjaunošanas projekts

Īpašas novērtēšanas procedūras

Projekta pārbaude

Montāža pirms nodošanas ekspluatācijā

1

2

3

4.2.1.1.

Nesankcionētas piekļuves liegšana avārijas izejām un tehniskajām telpām

X

X

6.2.7.1.

| 4.2.1.2. | Tuneļa konstrukciju ugunsizturība |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Tuneļa konstrukciju ugunsizturība

X

6.2.7.2.

| 4.2.1.3. | Būvmateriālu ugunsreakcija |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Būvmateriālu ugunsreakcija

X

6.2.7.3.

| 4.2.1.4. | Ugunsgrēka atklāšana tehniskajās telpās |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Ugunsgrēka atklāšana tehniskajās telpās

X

X

| 4.2.1.5. | Evakuācijas nodrošinājums |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Evakuācijas nodrošinājums

X

6.2.7.4.

| 4.2.1.6. | Evakuācijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.1.6.

Evakuācijas pārejas

X

| 4.2.1.7. | Ugunsdzēsības punkti |
| --- | --- |

4.2.1.7.

Ugunsdzēsības punkti

X

| 4.2.1.8. | Avārijas sakari |
| --- | --- |

4.2.1.8.

Avārijas sakari

X

| 4.2.2.1. | Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu segmentācija |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu segmentācija

X

X

| 4.2.2.2. | Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu zemējums |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Gaisvadu līnijas vai kontaktsliežu zemējums

X

X

| 4.2.2.3. | Elektroapgāde |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Elektroapgāde

X

| 4.2.2.4. | Prasības elektrokabeļiem tuneļos |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Prasības elektrokabeļiem tuneļos

X

| 4.2.2.5. | Elektroinstalāciju drošums |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Elektroinstalāciju drošums

X

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/421 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/421

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1304/2014

(2014. gada 26. novembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (2) 12. pantā noteikts, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (turpmāk “SITS”) tiek pielāgotas tehnikas attīstībai, tirgus tendencēm un sociālajām prasībām, un ierosina Komisijai veikt SITS grozījumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem.

| (2) | Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010)2576 Komisija piešķīra Aģentūrai pilnvaras izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu Savienībā, un veikt pētījumu par trokšņa līmeņa prasību apvienošanas piemērotību ātrgaitas un parastajam ritošajam sastāvam (“HS” un “CR” RST). Pētījuma ERA/REP/13-2011/INT secinājumi bija, ka vienām SITS būtu jāaptver gan CR, gan HS RST. Tāpēc trokšņa līmeņa prasības parasto dzelzceļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam būtu jāapvieno. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2010. gada 29. aprīļa Lēmumu C(2010)2576 Komisija piešķīra Aģentūrai pilnvaras izstrādāt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, lai paplašinātu to darbības jomu attiecībā uz visu dzelzceļa sistēmu Savienībā, un veikt pētījumu par trokšņa līmeņa prasību apvienošanas piemērotību ātrgaitas un parastajam ritošajam sastāvam (“HS” un “CR” RST). Pētījuma ERA/REP/13-2011/INT secinājumi bija, ka vienām SITS būtu jāaptver gan CR, gan HS RST. Tāpēc trokšņa līmeņa prasības parasto dzelzceļu un ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošajam sastāvam būtu jāapvieno.

| (3) | Komisijas Lēmuma 2011/229/ES (3) pielikuma 7.2. punktā ir paredzēts, ka Aģentūra veic to SITS visaptverošu pārskatīšanu un atjaunošanu, kas attiecas uz troksni, pamatojoties uz kuru Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums un, ja nepieciešams, priekšlikums. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmuma 2011/229/ES (3) pielikuma 7.2. punktā ir paredzēts, ka Aģentūra veic to SITS visaptverošu pārskatīšanu un atjaunošanu, kas attiecas uz troksni, pamatojoties uz kuru Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums un, ja nepieciešams, priekšlikums.

| (4) | Aģentūra 2013. gada 3. septembrī iesniedza ieteikumu ERA/REC/07-2013/REC par SITS, kas attiecas uz troksni. |
| --- | --- |

(4)

Aģentūra 2013. gada 3. septembrī iesniedza ieteikumu ERA/REC/07-2013/REC par SITS, kas attiecas uz troksni.

| (5) | Lai pielāgotos tehnoloģiskajai attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāatbalsta inovatīvi risinājumi un, ievērojot konkrētus nosacījumus, tie būtu jāpieņem. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kādā veidā tas atšķiras, vai kā tas papildina attiecīgos SITS noteikumus. Inovatīvais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja šā novērtējuma rezultāts ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jāizstrādā inovatīvajam risinājumam atbilstošas funkcionālās un saskarņu specifikācijas, kā arī atbilstīgas novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(5)

Lai pielāgotos tehnoloģiskajai attīstībai un veicinātu modernizāciju, būtu jāatbalsta inovatīvi risinājumi un, ievērojot konkrētus nosacījumus, tie būtu jāpieņem. Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim būtu jānorāda, kādā veidā tas atšķiras, vai kā tas papildina attiecīgos SITS noteikumus. Inovatīvais risinājums būtu jānovērtē Komisijai. Ja šā novērtējuma rezultāts ir pozitīvs, Aģentūrai būtu jāizstrādā inovatīvajam risinājumam atbilstošas funkcionālās un saskarņu specifikācijas, kā arī atbilstīgas novērtēšanas metodes.

| (6) | Vidējā termiņā būtu jāveic analīze ar mērķi samazināt esošo ritekļu radīto troksni, vienlaikus ņemot vērā dzelzceļa nozares konkurētspēju. It īpaši tas attiecas uz kravas vagoniem, un ir svarīgi palielināt sabiedrības atbalstu dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei. |
| --- | --- |

(6)

Vidējā termiņā būtu jāveic analīze ar mērķi samazināt esošo ritekļu radīto troksni, vienlaikus ņemot vērā dzelzceļa nozares konkurētspēju. It īpaši tas attiecas uz kravas vagoniem, un ir svarīgi palielināt sabiedrības atbalstu dzelzceļa kravu pārvadājumu satiksmei.

| (7) | Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kuras izmanto īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktam dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūrām, kuras izmanto īpašajos gadījumos, kā arī par iestādēm, kuras atbild par šo procedūru īstenošanu.

| (8) | Ritošais sastāvs pašlaik darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, daudzpusējiem un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm Komisija būtu jāinformē par šādiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ritošais sastāvs pašlaik darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, daudzpusējiem un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tāpēc dalībvalstīm Komisija būtu jāinformē par šādiem nolīgumiem.

| (9) | Tāpēc būtu jāatceļ Lēmums 2011/229/ES. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāatceļ Lēmums 2011/229/ES.

| (10) | Komisijas Lēmums 2008/232/EK (4) būtu jāgroza attiecībā uz stacionārā trokšņa ierobežojumiem, iekštelpu trokšņa līmeni un ar ārējo troksni saistīto raksturlielumu robežvērtībām. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas Lēmums 2008/232/EK (4) būtu jāgroza attiecībā uz stacionārā trokšņa ierobežojumiem, iekštelpu trokšņa līmeni un ar ārējo troksni saistīto raksturlielumu robežvērtībām.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula nosaka savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS), kas attiecas uz Savienības dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šo SITS piemēro ritošajam sastāvam, uz ko attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 1302/2014 (5) un Komisijas Regula (ES) Nr. 321/2013 (6).

3. pants

Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai par visiem nolīgumiem, kuros ir prasības attiecībā uz trokšņa emisijas ierobežojumiem, ja šie nolīgumi nav jau paziņoti saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/66/EK (7) vai 2011/229/ES.

Jāpaziņo par šādiem nolīgumiem:

| a) | valsts nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti vai nu pastāvīgi, vai īslaicīgi un ir nepieciešami sakarā ar paredzētā transporta pakalpojuma specifisko vai vietējo raksturu; |
| --- | --- |

a)

valsts nolīgumi starp dalībvalstīm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem, kas noslēgti vai nu pastāvīgi, vai īslaicīgi un ir nepieciešami sakarā ar paredzētā transporta pakalpojuma specifisko vai vietējo raksturu;

| b) | divpusēji un daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai drošības iestādēm un kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

b)

divpusēji un daudzpusēji nolīgumi, kas noslēgti starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai drošības iestādēm un kas nodrošina ievērojama līmeņa vietēju vai reģionālu savstarpēju izmantojamību;

| c) | starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības būtiskus līmeņus. |
| --- | --- |

c)

starptautiski nolīgumi starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kas nodrošina vietējas vai reģionālas savstarpējas izmantojamības būtiskus līmeņus.

4. pants

Šīs regulas pielikuma 6. iedaļā noteikto atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru pamatā ir Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (8) noteiktie moduļi.

5. pants

1.   Attiecībā uz īpašiem gadījumiem, kas norādīti pielikuma 7.3.2. iedaļā, nosacījumi, kuri izpildāmi savstarpējas izmantojamības verificēšanai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 2. punktu, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā regulā aprakstīto apakšsistēmu nodošanu ekspluatācijā.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un Komisijai šādu informāciju:

| a) | 1. punktā minētos tehniskos noteikumus; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minētos tehniskos noteikumus;

| b) | atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos tehniskos noteikumus; |
| --- | --- |

b)

atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras, kas īstenojamas, piemērojot 1. punktā minētos tehniskos noteikumus;

| c) | informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kuri noteikti šīs regulas pielikuma 7.3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

c)

informāciju par iestādēm, kuras saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu izraudzītas, lai veiktu atbilstības novērtēšanas un verificēšanas procedūras īpašajos gadījumos, kuri noteikti šīs regulas pielikuma 7.3.2. iedaļā.

6. pants

Atbilstību zemākajām ekspozīcijas darbības vērtībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/10/EK (9) 3. pantā, nodrošina trokšņa līmeņa mašīnista kabīnē atbilstība, kā noteikts šīs regulas pielikuma 4.2.4. punktā, kā arī izmantojot atbilstīgus darbības nosacījumus, ko nosaka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums.

7. pants

1.   Lai pielāgotos tehnoloģiskajai attīstībai, iespējams, ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim būs jāsniedz inovatīvi risinājumi, kuri neatbilst pielikumā izklāstītajām specifikācijām un/vai attiecībā uz kuriem nevar izmantot pielikumā noteiktās novērtēšanas metodes.

2.   Inovatīvi risinājumi var būt saistīti ar ritošā sastāva apakšsistēmu, tās daļām un savstarpējas izmantojamības komponentiem.

3.   Ja tiek piedāvāts inovatīvs risinājums, ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, norāda, kā tas atšķiras no šīs SITS attiecīgajiem noteikumiem vai kā tas tos papildina, un iesniedz šīs atšķirības Komisijai analīzes veikšanai. Komisija var lūgt, lai Aģentūra sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu.

4.   Komisija sniedz atzinumu par piedāvāto inovatīvo risinājumu. Ja šis atzinums ir pozitīvs, Aģentūra, atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK 6. pantam, izstrādā un integrē SITS pārskatīšanas procesā attiecīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas, kā arī novērtēšanas metodi, kas jāiekļauj SITS, lai attiecīgo inovatīvo risinājumu varētu ļaut izmantot. Ja minētais atzinums ir negatīvs, piedāvāto inovatīvo risinājumu nedrīkst izmantot.

5.   Kamēr nav notikusi SITS pārskatīšana, tiek uzskatīts, ka Komisijas pozitīvs atzinums ir akceptējams līdzeklis, kas apliecina atbilstību Direktīvas 2008/57/EK pamatprasībām, un tāpēc to var izmantot apakšsistēmas novērtēšanai.

8. pants

Verifikācijas deklarācija un/vai deklarācija par atbilstību tipam, kas jaunam riteklim izsniegta saskaņā ar Lēmumu 2011/229/ES, uzskatāma par derīgu:

| — | lokomotīvēm, elektrovilcieniem, dīzeļvilcieniem un pasažieru vagoniem – līdz tipa vai konstrukcijas sertifikāts jāatjauno, kā noteikts Lēmumā 2011/291/ES, attiecībā uz gadījumiem, kad šis lēmums tika piemērots vai citos gadījumos līdz 2017. gada 31. maijam, |
| --- | --- |

—

lokomotīvēm, elektrovilcieniem, dīzeļvilcieniem un pasažieru vagoniem – līdz tipa vai konstrukcijas sertifikāts jāatjauno, kā noteikts Lēmumā 2011/291/ES, attiecībā uz gadījumiem, kad šis lēmums tika piemērots vai citos gadījumos līdz 2017. gada 31. maijam,

| — | kravas vagoniem līdz 2016. gada 13. aprīlim. |
| --- | --- |

—

kravas vagoniem līdz 2016. gada 13. aprīlim.

Verifikācijas deklarācija un/vai deklarācija par atbilstību tipam, kas jaunam riteklim izsniegta saskaņā ar Lēmumu 2008/232/EK, uzskatāma par derīgu, līdz tipa vai konstrukcijas atbilstības sertifikāts jāatjauno, kā noteikts minētajā lēmumā.

9. pants

1.   No 2015. gada 1. janvāra Lēmumu 2011/229/ES atceļ.

2.   No 2015. gada 1. janvāra Lēmuma 2008/232/EK pielikuma 4.2.6.5., 4.2.7.6. un 7.3.2.15. punktu svītro.

3.   Noteikumus, kas minēti 1. un 2. punktā, tomēr turpina piemērot attiecībā uz projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar SITS, kas pievienotas šiem lēmumiem, un, izņemot gadījumā, ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa piemērot šo regulu, – attiecībā uz tādiem projektiem, kas saistīti ar jauniem ritekļiem vai esošo ritekļu atjaunošanu vai modernizēšanu, kuri ir izstrādes beigu posmā, uz ko attiecas līgums, kas ir spēkā šīs regulas publicēšanas dienā, vai gadījumos, kas minēti šīs regulas 8. pantā.

10. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tomēr ekspluatācijas atļauju, piemērojot SITS, kas izklāstīta šīs regulas pielikumā, var piešķirt pirms 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2014. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 220, 21.6.2004., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 4. aprīļa Lēmums 2011/229/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 99, 13.4.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmums 2008/232/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmai (OV L 84, 26.3.2008., 132. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 228. lappusi).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2005. gada 23. decembra Lēmums 2006/66/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 37, 8.2.2006., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK, (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Direktīva 2003/10/EK par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu darba vides riskiem, ko rada fizikāli faktori (troksnis) (septiņpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta izpratnē) (OV L 42, 15.2.2003., 38. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Satura rādītājs

| 1. | IEVADS | 426 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma | 426 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 426 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA | 426 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PAMATPRASĪBAS | 426 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS | 427 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 427 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 427 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Stacionārā trokšņa robežvērtības | 427 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības | 428 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības | 428 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Robežvērtības attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē | 429 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 429 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 430 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 430 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 430 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi | 430 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrs | 430 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI | 430 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA UN EK VERIFICĒŠANA | 430 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 430 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ritošā sastāva apakšsistēma attiecībā uz ritošā sastāva emitēto troksni | 430 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Moduļi | 430 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | EK verificēšanas procedūras | 431 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Vienkāršotā vērtēšana | 433 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 7. | ĪSTENOŠANA | 434 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana jaunām apakšsistēmām | 434 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana atjaunotām un modernizētām apakšsistēmām | 434 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Īpašie gadījumi | 434 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Ievads | 434 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Īpašo gadījumu uzskaitījums | 435 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

1.   IEVADS

Savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS) katrai apakšsistēmai (vai tās daļai) parasti nosaka specifikāciju saskaņošanas optimālo līmeni nolūkā nodrošināt dzelzceļa sistēmas savstarpējo izmantojamību. Tāpēc SITS saskaņo tikai specifikācijas, kuras attiecas uz savstarpējai izmantojamībai būtiski svarīgiem parametriem (pamatparametriem). SITS specifikācijām jāatbilst pamatprasībām, kas noteiktas Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā SITS noteikts saskaņošanas optimālais līmenis 1.1. iedaļā definētās ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijām, kuru mērķis ir ierobežot trokšņa emisiju Savienības dzelzceļa sistēmā.

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šo SITS piemēro visam ritošajam sastāvam, kas ietilpst Regulas (ES) Nr. 1302/2014 (LOC&PAS SITS) un Regulas (ES) Nr. 321/2013 (WAG SITS) darbības jomā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma atbilst darbības jomai, kas attiecīgajam ritošajam sastāvam definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 1.2. iedaļā un Regulas (ES) Nr. 321/2013 1.2. iedaļā.

2.   APAKŠSISTĒMAS DEFINĪCIJA

“Vienība” ir ritošais sastāvs, kam piemēro šo SITS un tādējādi arī EK verificēšanas procedūru. Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā un Regulas (ES) Nr. 321/2013 2. nodaļā aprakstīts, no kā var sastāvēt vienība.

Šīs SITS prasības piemēro šādām ritošā sastāva kategorijām, kas noteiktas Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.2. iedaļā.

| a) | Pašgājēji dīzeļvilcieni un elektrovilcieni. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par EV (elektrovilcieni) un DV (dīzeļvilcieni). |
| --- | --- |

a)

Pašgājēji dīzeļvilcieni un elektrovilcieni. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par EV (elektrovilcieni) un DV (dīzeļvilcieni).

| b) | Dīzeļvilces un elektrovilces vienības. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par lokomotīvēm. Motorvienības, kas ir daļa no “pašgājēja dīzeļvilciena vai elektrovilciena”, un automotrises nav ietvertas šajā kategorijā un ietilpst a) apakšpunktā minētajā kategorijā. |
| --- | --- |

b)

Dīzeļvilces un elektrovilces vienības. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par lokomotīvēm. Motorvienības, kas ir daļa no “pašgājēja dīzeļvilciena vai elektrovilciena”, un automotrises nav ietvertas šajā kategorijā un ietilpst a) apakšpunktā minētajā kategorijā.

| c) | Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par pasažieru vagoniem. |
| --- | --- |

c)

Pasažieru vagoni un citi līdzīgi vagoni. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par pasažieru vagoniem.

| d) | Kravas vagoni, tostarp kravas automobiļu pārvadāšanai paredzētie ritekļi. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 321/2013 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par kravas vagoniem. |
| --- | --- |

d)

Kravas vagoni, tostarp kravas automobiļu pārvadāšanai paredzētie ritekļi. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 321/2013 2. nodaļā, un šajā SITS šīs kategorijas vienības sauc par kravas vagoniem.

| e) | Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un tajā ietilpst sliežu ceļa mašīnas (turpmāk šajā SITS – SCM) un infrastruktūras kontroles ritekļi, kas atkarībā no to konstrukcijas ietilpst a), b) vai d) apakšpunktā minētajā kategorijā. |
| --- | --- |

e)

Dzelzceļa infrastruktūras būvei un apkopei paredzētās mobilās iekārtas. Šī kategorija ir sīkāk definēta Regulas (ES) Nr. 1302/2014 2. nodaļā, un tajā ietilpst sliežu ceļa mašīnas (turpmāk šajā SITS – SCM) un infrastruktūras kontroles ritekļi, kas atkarībā no to konstrukcijas ietilpst a), b) vai d) apakšpunktā minētajā kategorijā.

3.   PAMATPRASĪBAS

Visi šajā SITS noteiktie pamatparametri jāsasaista ar vismaz vienu no Direktīvas 2008/57/EK III pielikumā noteiktajām pamatprasībām. 1. tabulā norādīts iedalījums.

1. tabula

Pamatparametri un to saikne ar pamatprasībām

| Punkts | Pamatparametrs | Pamatprasības |
| --- | --- | --- |
| Drošība | Drošums un darbgatavība | Veselības aizsardzība | Vides aizsardzība | Tehniskā savietojamība |
| 4.2.1. | Stacionārā trokšņa robežvērtības | | | | 1.4.4. | |
| 4.2.2. | Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības | | | | 1.4.4. | |
| 4.2.3. | Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības | | | | 1.4.4. | |
| 4.2.4. | Robežvērtības attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē | | | | 1.4.4. | |

Punkts

Pamatparametrs

Pamatprasības

Drošība

Drošums un darbgatavība

Veselības aizsardzība

Vides aizsardzība

Tehniskā savietojamība

4.2.1.

Stacionārā trokšņa robežvērtības

1.4.4.

4.2.2.

Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības

1.4.4.

4.2.3.

Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības

1.4.4.

4.2.4.

Robežvērtības attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē

1.4.4.

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

Šajā nodaļā noteikts saskaņošanas optimālais līmenis ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijām, kuru mērķis ir ierobežot trokšņa emisiju Savienības dzelzceļa sistēmā un panākt savstarpējo izmantojamību.

4.2.   Apakšsistēmu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Turpmāk norādītie parametri ir atzīti par savstarpējai izmantojamībai būtiski svarīgiem parametriem (pamatparametriem):

| a) | “stacionārais troksnis”; |
| --- | --- |

a)

“stacionārais troksnis”;

| b) | “iedarbināšanas troksnis”; |
| --- | --- |

b)

“iedarbināšanas troksnis”;

| c) | “garāmbraukšanas troksnis”; |
| --- | --- |

c)

“garāmbraukšanas troksnis”;

| d) | “troksnis mašīnista kabīnē”. |
| --- | --- |

d)

“troksnis mašīnista kabīnē”.

Atbilstīgās funkcionālās un tehniskās specifikācijas sadalījumā pa dažādām ritošā sastāva kategorijām ir noteiktas šajā iedaļā. Gadījumā, kad vienības aprīkotas gan ar dīzeļdzinēju, gan ar elektrodzinēju, attiecīgās robežvērtības jāievēro visos normālos darbības režīmos. Ja kādā no šiem darbības režīmiem paredzēts dīzeļdzinēju un elektrodzinēju izmantot vienlaikus, piemēro mazāk ierobežojošo robežvērtību. Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 5. panta 5. punktu un 2. panta l. punktu var paredzēt noteikumus īpašiem gadījumiem. Šie noteikumi norādīti 7.3. iedaļā.

Šajā iedaļā izklāstīto prasību novērtēšanas procedūras noteiktas norādītajos 6. nodaļas punktos un apakšpunktos.

4.2.1.   Stacionārā trokšņa robežvērtības

Šādu skaņas spiediena līmeņu robežvērtības attiecībā uz stacionāro troksni, ja riteklis ir normālā stāvoklī, sadalījumā pa ritošā sastāva apakšsistēmas kategorijām ir noteiktas 2. tabulā:

| a) | vienības A–izsvarotais ekvivalentais nepārtrauktais skaņas spiediena līmenis (LpAeq,T[unit]); |
| --- | --- |

a)

vienības A–izsvarotais ekvivalentais nepārtrauktais skaņas spiediena līmenis (LpAeq,T[unit]);

| b) | A–izsvarotais ekvivalentais nepārtrauktais skaņas spiediena līmenis tuvākajā mērījumu pozīcijā i attiecībā uz galveno gaisa kompresoru (Li
  pAeq,T); un |
| --- | --- |

b)

A–izsvarotais ekvivalentais nepārtrauktais skaņas spiediena līmenis tuvākajā mērījumu pozīcijā i attiecībā uz galveno gaisa kompresoru (Li
  pAeq,T); un

| c) | AF–izsvarotais skaņas spiediena līmenis tuvākajā mērījumu pozīcijā i attiecībā uz gaisa sausinātāja izplūdes vārsta impulsīvo troksni (Li
  pAFmax). |
| --- | --- |

c)

AF–izsvarotais skaņas spiediena līmenis tuvākajā mērījumu pozīcijā i attiecībā uz gaisa sausinātāja izplūdes vārsta impulsīvo troksni (Li
  pAFmax).

Robežvērtības noteiktas 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas un 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

2. tabula

Stacionārā trokšņa robežvērtības

| Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija | LpAeq,T
  [unit] | Li
  pAeq,T (dB) | Li
  pAFmax (dB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Elektrolokomotīves un SCM ar elektrovilci | 70 | 75 | 85 |
| Dīzeļlokomotīves un SCM ar dīzeļvilci | 71 | 78 |
| EV | 65 | 68 |
| DV | 72 | 76 |
| Pasažieru vagoni | 64 | 68 |
| Kravas vagoni | 65 | n.p. | n.p. |

Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija

LpAeq,T
  [unit]

Li
  pAeq,T (dB)

Li
  pAFmax (dB)

Elektrolokomotīves un SCM ar elektrovilci

70

75

85

Dīzeļlokomotīves un SCM ar dīzeļvilci

71

78

EV

65

68

DV

72

76

Pasažieru vagoni

64

68

Kravas vagoni

65

n.p.

n.p.

Atbilstības pierādīšana aprakstīta 6.2.2.1. punktā.

4.2.2.   Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības

AF–izsvarotā maksimālā skaņas spiediena līmeņa (LpAF,max) robežvērtības attiecībā uz iedarbināšanas troksni sadalījumā pa ritošā sastāva apakšsistēmas kategorijām ir noteiktas 3. tabulā. Robežvērtības noteiktas 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas un 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

3. tabula

Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības

| Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija | LpAF,max (dB) |
| --- | --- |
| Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P < 4 500 kW | 81 |
| Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P ≥ 4 500 kW
  SCM ar elektrovilci | 84 |
| Dīzeļlokomotīves ar P < 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas | 85 |
| Dīzeļlokomotīves ar P ≥ 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas
  SCM ar dīzeļvilci | 87 |
| EV ar maksimālo ātrumu vmax < 250 km/h | 80 |
| EV ar maksimālo ātrumu vmax ≥ 250 km/h | 83 |
| DV ar P < 560 kW/dzinējs uz dzinēja dzenamās vārpstas | 82 |
| DV ar P ≥ 560 kW/dzinējs uz dzinēja dzenamās vārpstas | 83 |

Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija

LpAF,max (dB)

Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P < 4 500 kW

81

Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P ≥ 4 500 kW

SCM ar elektrovilci

84

Dīzeļlokomotīves ar P < 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas

85

Dīzeļlokomotīves ar P ≥ 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas

SCM ar dīzeļvilci

87

EV ar maksimālo ātrumu vmax < 250 km/h

80

EV ar maksimālo ātrumu vmax ≥ 250 km/h

83

DV ar P < 560 kW/dzinējs uz dzinēja dzenamās vārpstas

82

DV ar P ≥ 560 kW/dzinējs uz dzinēja dzenamās vārpstas

83

Atbilstības pierādīšana aprakstīta 6.2.2.2. punktā.

4.2.3.   Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības

A–izsvarotā ekvivalentā nepārtrauktā skaņas spiediena līmeņa robežvērtības, ja ātrums ir 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) un attiecīgā gadījumā 250km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)), attiecībā uz garāmbraukšanas troksni sadalījumā pa ritošā sastāva apakšsistēmas kategorijām ir noteiktas 4. tabulā. Robežvērtības noteiktas 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas un 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa.

Ja ātrums ir 250 km/h vai lielāks, veic arī mērījumus “papildu mērījumu pozīcijā” 3,5 m augstumā virs sliežu galviņas augšas līmeņa saskaņā ar standarta EN ISO 3095:2013 6. nodaļu un tos novērtē, salīdzinot ar 4. tabulā norādītajām piemērojamajām robežvērtībām.

4. tabula

Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības

| Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija | LpAeq,Tp
  (80 km/h) (dB) | LpAeq,Tp
  (250 km/h) (dB) |
| --- | --- | --- |
| Elektrolokomotīves un SCM ar elektrovilci | 84 | 99 |
| Dīzeļlokomotīves un SCM ar dīzeļvilci | 85 | n.p. |
| EV | 80 | 95 |
| DV | 81 | 96 |
| Pasažieru vagoni | 79 | n.p. |
| Kravas vagoni (APL normalizētā vērtība = 0,225) (1) | 83 | n.p. |

Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija

LpAeq,Tp
  (80 km/h) (dB)

LpAeq,Tp
  (250 km/h) (dB)

Elektrolokomotīves un SCM ar elektrovilci

84

99

Dīzeļlokomotīves un SCM ar dīzeļvilci

85

n.p.

EV

80

95

DV

81

96

Pasažieru vagoni

79

n.p.

Kravas vagoni (APL normalizētā vērtība = 0,225) (1)

83

n.p.

Atbilstības pierādīšana aprakstīta 6.2.2.3. punktā.

4.2.4.   Robežvērtības attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē

A–izsvarotā ekvivalentā nepārtrauktā skaņas spiediena līmeņa (LpAeq,T) robežvērtības attiecībā uz troksni elektrolokomotīvju un dīzeļlokomotīvju, SCM, EV, DV un ar kabīni aprīkotu pasažieru vagonu mašīnista kabīnē ir noteiktas 5. tabulā. Robežvērtības ir noteiktas mašīnista auss tuvumā.

5. tabula

Robežvērtības attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē

| Troksnis mašīnista kabīnē | LpAeq,T (dB) |
| --- | --- |
| Stāvēšanas laikā, skanot signāltaurei | 95 |
| Braucot ar maksimālo ātrumu vmax, ja vmax < 250 km/h | 78 |
| Braucot ar maksimālo ātrumu vmax, ja 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h | 80 |

Troksnis mašīnista kabīnē

LpAeq,T (dB)

Stāvēšanas laikā, skanot signāltaurei

95

Braucot ar maksimālo ātrumu vmax, ja vmax < 250 km/h

78

Braucot ar maksimālo ātrumu vmax, ja 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h

80

Atbilstības pierādīšana aprakstīta 6.2.2.4. punktā.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Šai SITS ir šādas saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

Saskarne ar 2. nodaļas a), b), c) un e) punktā minētajām apakšsistēmām (sīkāk aplūkotas Regulā (ES) Nr. 1302/2014) attiecībā uz:

| — | stacionāro troksni, |
| --- | --- |

—

stacionāro troksni,

| — | iedarbināšanas troksni (neattiecas uz pasažieru vagoniem), |
| --- | --- |

—

iedarbināšanas troksni (neattiecas uz pasažieru vagoniem),

| — | garāmbraukšanas troksni, |
| --- | --- |

—

garāmbraukšanas troksni,

| — | troksni mašīnista kabīnē attiecīgā gadījumā. |
| --- | --- |

—

troksni mašīnista kabīnē attiecīgā gadījumā.

Saskarne ar 2. nodaļas d) punktā minētajām apakšsistēmām (sīkāk aplūkotas Regulā (ES) Nr. 321/2013) attiecībā uz:

| — | garāmbraukšanas troksni, |
| --- | --- |

—

garāmbraukšanas troksni,

| — | stacionāro troksni. |
| --- | --- |

—

stacionāro troksni.

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Prasības attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmas ekspluatācijas noteikumiem izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1302/2014 4.4. iedaļā un Regulas (ES) Nr. 321/2013 4.4. iedaļā.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Prasības attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmas tehniskās apkopes noteikumiem izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1302/2014 4.5. iedaļā un Regulas (ES) Nr. 321/2013 4.5. iedaļā.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Neattiecas.

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Sk. šīs regulas 6. pantu.

4.8.   Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrs

Informācija par ritošo sastāvu, kura jāreģistrē “Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistrā (EARTR)”, ir noteikta Lēmumā 2011/665/ES.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

Šajā SITS nav noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti.

6.   ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA UN EK VERIFICĒŠANA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Neattiecas.

6.2.   Ritošā sastāva apakšsistēma attiecībā uz ritošā sastāva emitēto troksni

6.2.1.   Moduļi

EK verificēšanu veic saskaņā ar 6. tabulā norādītajiem moduļiem.

6. tabula

Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi

| SB | EK tipa pārbaude |
| --- | --- |
| SD | EK verificēšana, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā |
| SF | EK verificēšana, pamatojoties uz produkta verificēšanu |
| SH1 | EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi |

SB

EK tipa pārbaude

SD

EK verificēšana, pamatojoties uz kvalitātes vadības sistēmu ražošanas procesā

SF

EK verificēšana, pamatojoties uz produkta verificēšanu

SH1

EK verificēšana, pamatojoties uz visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un projekta pārbaudi

Šie moduļi sīki izklāstīti Lēmumā 2010/713/ES.

6.2.2.   EK verificēšanas procedūras

Apakšsistēmas EK verificēšanai pretendents izvēlas vienu no turpmāk norādītajām novērtēšanas procedūrām, kas sastāv no viena moduļa vai vairākiem moduļiem:

| — | (SB+SD), |
| --- | --- |

—

(SB+SD),

| — | (SB+SF), |
| --- | --- |

—

(SB+SF),

| — | (SH1). |
| --- | --- |

—

(SH1).

Piemērojot izvēlēto moduli vai moduļu kombināciju, novērtē apakšsistēmas atbilstību 4.2. iedaļā noteiktajām prasībām. Turpmākajos punktos norādītas papildu prasības attiecībā uz novērtēšanu, ja tādas ir nepieciešamas.

6.2.2.1.   Stacionārais troksnis

Atbilstību 4.2.1. punktā noteiktajām stacionārā trokšņa robežvērtībām pierāda saskaņā ar standarta EN ISO 3095:2013 5.1., 5.2., 5.3., 5.4., 5.5. (izņemot 5.5.2. punktu) un 5.7. iedaļu un 5.8.1. punktu.

Lai novērtētu galvenā gaisa kompresora troksni tuvākajā mērījumu pozīcijā i, izmanto rādītāju Li
  pAeq,T, kur T reprezentē vienu darbības ciklu, kā noteikts standarta EN ISO 3095:2013 5.7. iedaļā. Šādam nolūkam izmanto tikai vilciena sistēmas, kas vajadzīgas, lai gaisa kompresors darbotos normālos ekspluatācijas apstākļos. Vilciena sistēmas, kas nav vajadzīgas kompresora darbībai, var izslēgt, lai neietekmētu trokšņa mērījumus. Atbilstību robežvērtībām pierāda apstākļos, kas nepieciešami tikai galvenā gaisa kompresora darbībai ar vismazāko apgriezienu skaitu minūtē.

Lai novērtētu impulsīvā trokšņa avotus tuvākajā mērījumu pozīcijā i, izmanto rādītāju Li
  pAFmax. Attiecīgais trokšņa avots ir izplūde no gaisa sausinātāja vārstiem.

6.2.2.2.   Iedarbināšanas troksnis

Atbilstību 4.2.2. punktā noteiktajām iedarbināšanas trokšņa robežvērtībām pierāda saskaņā ar standarta EN ISO 3095:2013 7. nodaļu (izņemot 7.5.1.2. punktu). Piemēro maksimālā līmeņa metodi, kurā dota atsauce uz standarta EN ISO 3095:2013 7.5. iedaļu. Atkāpjoties no standarta EN ISO 3095:2013 7.5.3. punkta, vilciena ātrumu no stāvēšanas pozīcijas palielina līdz 30 km/h un pēc tam šādu ātrumu saglabā.

Turklāt troksni mēra 7,5 m attālumā no sliežu ceļa ass līnijas un 1,2 m virs sliežu galviņas augšas līmeņa. Piemēro “vidējā aritmētiskā līmeņa metodi” un “maksimālā līmeņa metodi” attiecīgi saskaņā ar standarta EN ISO 3095:2013 7.6. un 7.5. iedaļu, un vilciena ātrumu no stāvēšanas pozīcijas palielina līdz 40 km/h un pēc tam šādu ātrumu saglabā. Izmērītās vērtības netiek novērtētas, salīdzinot ar kādu no robežvērtībām, un tās reģistrē tehniskajā dokumentācijā un paziņo Aģentūrai.

Iedarbināšanas procedūru attiecībā uz SCM veic bez papildu piekabvagonu slodzes.

6.2.2.3.   Garāmbraukšanas troksnis

Atbilstību 4.2.3. punktā noteiktajām garāmbraukšanas trokšņa robežvērtībām pierāda saskaņā ar 6.2.2.3.1. un 6.2.2.3.2. punktu.

6.2.2.3.1.   Testa sliežu ceļa nosacījumi

Testus veic uz references sliežu ceļa, kas noteikts standarta EN ISO 3095:2013 6.2. iedaļā.

Tomēr ir atļauts veikt testu uz sliežu ceļa, kas neatbilst references sliežu ceļa nosacījumiem sliežu akustiskā nelīdzenuma un sliežu ceļa rimšanas koeficientu ziņā, ja saskaņā ar 6.2.2.3.2. punktu izmērītie trokšņa līmeņi nepārsniedz 4.2.3. punktā noteiktās robežvērtības.

Jebkurā gadījumā jānosaka sliežu akustiskais nelīdzenums un testa sliežu ceļa rimšanas koeficienti. Ja sliežu ceļš, uz kura veic testus, atbilst references sliežu ceļa nosacījumiem, izmērītos trokšņa līmeņus atzīmē kā “salīdzināmus”, pretējā gadījumā tos atzīmē kā “nesalīdzināmus”. Tehniskajā dokumentācijā norāda, vai izmērītie trokšņa līmeņi ir “salīdzināmi” vai “nesalīdzināmi”.

Izmērītās testa sliežu ceļa sliežu akustiskā nelīdzenuma vērtības ir spēkā periodā, kas sākas trīs mēnešus pirms mērījumu veikšanas un beidzas trīs mēnešus pēc mērījumu veikšanas, ja šajā periodā nav veikti nekādi sliežu ceļa tehniskās apkopes darbi, kas ietekmē sliežu akustisko nelīdzenumu.

Izmērītās testa sliežu ceļa rimšanas koeficientu vērtības ir spēkā periodā, kas sākas vienu gadu pirms mērījumu veikšanas un beidzas vienu gadu pēc mērījumu veikšanas, ja šajā periodā nav veikti nekādi sliežu ceļa tehniskās apkopes darbi, kas ietekmē sliežu ceļa rimšanas koeficientus.

Tehniskajā dokumentācijā apliecina, ka dati par sliežu ceļu, kas saistīti ar attiecīgā tipa garāmbraukšanas trokšņa mērījumiem, bija spēkā testēšanas dienā(-ās), piemēram, norādot datumu, kad veikta pēdējā tehniskā apkope, kas ietekmē troksni.

Turklāt ir atļauts veikt testus ar ātrumu 250 km/h vai lielāku ātrumu uz plātņu sliežu ceļiem. Šajā gadījumā robežvērtības ir par 2 dB lielākas nekā 4.2.3. punktā noteiktās robežvērtības.

6.2.2.3.2.   Procedūra

Testus veic saskaņā ar standarta EN ISO 3095:2013 6.1., 6.3., 6.4., 6.5., 6.6. un 6.7. iedaļas (izņemot 6.7.2. punktu) noteikumiem. Ar robežvērtībām salīdzina rezultātus, kas noapaļoti līdz tuvākajam veselam decibelam. Normalizāciju veic pirms noapaļošanas. Novērtēšanas procedūra ir sīki izklāstīta 6.2.2.3.2.1., 6.2.2.3.2.2. un 6.2.2.3.2.3. punktā.

6.2.2.3.2.1.   EV, DV, lokomotīves un pasažieru vagoni

Attiecībā uz EV, DV, lokomotīvēm un pasažieru vagoniem izšķir trīs maksimālā ekspluatācijas ātruma kategorijas.

| 1. | Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums ir 80 km/h vai mazāks, garāmbraukšanas troksni mēra vienības maksimālajā ātrumā vmax. Šī vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h). |
| --- | --- |

1.

Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums ir 80 km/h vai mazāks, garāmbraukšanas troksni mēra vienības maksimālajā ātrumā vmax. Šī vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).

| 2. | Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir lielāks par 80 km/h un mazāks par 250 km/h, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (1), abas izmērītās garāmbraukšanas trokšņa vērtības LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).
  Formula (1)
  LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)

  Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā |
| --- | --- |

2.

Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir lielāks par 80 km/h un mazāks par 250 km/h, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (1), abas izmērītās garāmbraukšanas trokšņa vērtības LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).

LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)

Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā

| 3. | Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir 250 km/h vai lielāks, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā, ievērojot lielākā testa ātruma ierobežojumu 320 km/h. Izmantojot formulu (1), ātrumā 80 km/h izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h). Izmantojot formulu (2), maksimālajā ātrumā izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(250 km/h).
  Formula (2)
  LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)

  Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā |
| --- | --- |

3.

Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir 250 km/h vai lielāks, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā, ievērojot lielākā testa ātruma ierobežojumu 320 km/h. Izmantojot formulu (1), ātrumā 80 km/h izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h). Izmantojot formulu (2), maksimālajā ātrumā izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(250 km/h).

LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)

Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā

6.2.2.3.2.2.   Kravas vagoni

Kravas vagoniem izšķir divas maksimālā ekspluatācijas ātruma kategorijas.

| 1. | Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir 80 km/h vai mazāks, garāmbraukšanas troksni mēra vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (3), izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references APL 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref). Šī vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).
  Formula (3)
  LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)

  APLwag
  = asu skaits dalīts ar attālumu starp buferiem (m-1)

  Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā |
| --- | --- |

1.

Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir 80 km/h vai mazāks, garāmbraukšanas troksni mēra vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (3), izmērīto garāmbraukšanas trokšņa vērtību LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references APL 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref). Šī vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)

APLwag
  = asu skaits dalīts ar attālumu starp buferiem (m-1)

Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā

| 2. | Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir lielāks par 80 km/h, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (4), abas izmērītās garāmbraukšanas trokšņa vērtības LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h un references APL 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).
  Formula (4)
  LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) – 30 * log(vtest/80 km/h)

  APLwag
  = asu skaits dalīts ar attālumu starp buferiem (m-1)

  Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā |
| --- | --- |

2.

Ja vienības maksimālais ekspluatācijas ātrums vmax ir lielāks par 80 km/h, garāmbraukšanas troksni mēra ātrumā 80 km/h un vienības maksimālajā ātrumā. Izmantojot formulu (4), abas izmērītās garāmbraukšanas trokšņa vērtības LpAeq,Tp(vtest) normalizē līdz references ātrumam 80 km/h un references APL 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h). Normalizētā vērtība nedrīkst pārsniegt 4.2.3. punktā noteikto robežvērtību LpAeq,Tp(80 km/h).

LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) – 30 * log(vtest/80 km/h)

APLwag
  = asu skaits dalīts ar attālumu starp buferiem (m-1)

Vtest
  = faktiskais ātrums mērījumu laikā

6.2.2.3.2.3.   SCM

Attiecībā uz SCM piemēro to pašu novērtēšanas procedūru, kas izklāstīta 6.2.2.3.2.1. punktā. Mērījumu procedūru veic bez papildu piekabvagonu slodzes.

Bez mērījumu veikšanas uzskata, ka SCM atbilst 4.2.3. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz garāmbraukšanas trokšņa līmeni, ja SCM:

| — | tiek bremzētas tikai ar kompozītmateriālu bremžu klučiem vai disku bremzēm un |
| --- | --- |

—

tiek bremzētas tikai ar kompozītmateriālu bremžu klučiem vai disku bremzēm un

| — | ir aprīkotas ar kompozītmateriālu skrāpjiem, ja ir uzstādīti skrāpju bloki. |
| --- | --- |

—

ir aprīkotas ar kompozītmateriālu skrāpjiem, ja ir uzstādīti skrāpju bloki.

6.2.2.4.   Troksnis mašīnista kabīnē

Atbilstību 4.2.4. punktā noteiktajām robežvērtībām attiecībā uz troksni mašīnista kabīnē pierāda saskaņā ar standartu EN 15892:2011. Mērījumu procedūru attiecībā uz SCM veic bez papildu piekabvagonu slodzes.

6.2.3.   Vienkāršotā vērtēšana

6.2.2. punktā noteikto testu procedūru vietā ir atļauts dažus vai visus testus aizstāt ar vienkāršoto vērtēšanu. Vienkāršotā vērtēšana ir novērtējamās vienības akustiska salīdzināšana ar esošu tipu (turpmāk – “references tips”), kura trokšņa raksturlielumi ir dokumentēti.

Vienkāršoto vērtēšanu var izmantot katram no piemērojamajiem pamatparametriem “stacionārais troksnis”, “iedarbināšanas troksnis”, “garāmbraukšanas troksnis” un “troksnis mašīnista kabīnē” neatkarīgi, un vērtēšanā sniedz pierādījumus par to, ka novērtējamās vienības atšķirību rezultātā netiek pārsniegtas 4.2. iedaļā noteiktās robežvērtības.

Vienībām, kurām veic vienkāršoto vērtēšanu, atbilstības pierādījumi ietver sīki izstrādātu aprakstu par izmaiņām, kas saistītas ar troksni, salīdzinājumā ar references tipu. Vadoties pēc šā apraksta, veic vienkāršoto vērtēšanu. Aprēķinātajās trokšņa vērtībās ietver piemērotās vērtēšanas metodes nenoteiktību. Vienkāršotā vērtēšana var būt aprēķins un/vai vienkāršots mērījums.

Vienību, kas apstiprināta, pamatojoties uz vienkāršotās vērtēšanas metodi, neizmanto kā references vienību turpmākai vērtēšanai.

Ja vienkāršoto vērtēšanu izmanto garāmbraukšanas troksnim, references tips atbilst vismaz vienam no turpmāk norādītajiem nosacījumiem:

| — | 4. nodaļai, un garāmbraukšanas trokšņa rezultāti attiecībā uz tipu ir norādīti kā “salīdzināmi”, |
| --- | --- |

—

4. nodaļai, un garāmbraukšanas trokšņa rezultāti attiecībā uz tipu ir norādīti kā “salīdzināmi”,

| — | Lēmuma 2011/229/ES 4. nodaļai, un garāmbraukšanas trokšņa rezultāti attiecībā uz tipu ir norādīti kā “salīdzināmi”, |
| --- | --- |

—

Lēmuma 2011/229/ES 4. nodaļai, un garāmbraukšanas trokšņa rezultāti attiecībā uz tipu ir norādīti kā “salīdzināmi”,

| — | Lēmuma 2006/66/EK 4. nodaļai, |
| --- | --- |

—

Lēmuma 2006/66/EK 4. nodaļai,

| — | Lēmuma 2008/232/EK 4. nodaļai. |
| --- | --- |

—

Lēmuma 2008/232/EK 4. nodaļai.

Ja kravas vagona parametri salīdzinājumā ar references tipu ietilpst 7. tabulā norādītajā pieļaujamajā diapazonā, bez turpmākas verificēšanas uzskata, ka vienība atbilst 4.2.3. punktā noteiktajām garāmbraukšanas trokšņa robežvērtībām.

7. tabula

Pieļaujamās variācijas kravas vagonu atbrīvošanai no verificēšanas

| Parametrs | Pieļaujamās variācijas (salīdzinājumā ar references vienību) |
| --- | --- |
| Vienības maksimālais ātrums | Jebkurš ātrums līdz 160 km/h |
| Riteņa tips | Tikai tad, ja tas rada līdzvērtīgu vai mazāku troksni (akustiskais raksturojums saskaņā ar standarta EN 13979-1:2011 E pielikumu) |
| Vagona pašsvars | Tikai +20 %/–5 % diapazonā |
| Bremžu kluči | Tikai tad, ja variācijas nerada lielāku trokšņa emisiju |

Parametrs

Pieļaujamās variācijas (salīdzinājumā ar references vienību)

Vienības maksimālais ātrums

Jebkurš ātrums līdz 160 km/h

Riteņa tips

Tikai tad, ja tas rada līdzvērtīgu vai mazāku troksni (akustiskais raksturojums saskaņā ar standarta EN 13979-1:2011 E pielikumu)

Vagona pašsvars

Tikai +20 %/–5 % diapazonā

Bremžu kluči

Tikai tad, ja variācijas nerada lielāku trokšņa emisiju

7.   ĪSTENOŠANA

7.1.   Šīs SITS piemērošana jaunām apakšsistēmām

Sk. šīs regulas 8. pantu.

7.2.   Šīs SITS piemērošana atjaunotām un modernizētām apakšsistēmām

Ja dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 20. panta 1. punktu ir vajadzīga jauna ekspluatācijas atļauja, pretendents pierāda, ka atjaunoto vai modernizēto vienību trokšņa līmenis ir mazāks par SITS noteiktajām robežvērtībām, kuras bija piemērojamas tad, kad attiecīgajai vienībai atļauju piešķīra pirmo reizi. Ja laikā, kad atļauju piešķīra pirmo reizi, SITS nebija, pierāda, ka atjaunoto vai modernizēto vienību trokšņa līmenis vai nu nav palielinājies, vai ir mazāks par Lēmumā 2006/66/EK vai Lēmumā 2002/735/EK noteiktajām robežvērtībām.

Pierādījumi jāsniedz tikai par pamatparametriem, ko ietekmējusi atjaunošana/modernizācija.

Ja piemēro vienkāršoto vērtēšanu, sākotnējā vienība var būt references vienība saskaņā ar 6.2.3. punkta noteikumiem.

Kad tiek aizstāta visa vienība vai riteklis(-ļi) vienībā (piemēram, aizstāšana pēc smagiem bojājumiem), atbilstības novērtēšana saskaņā ar šo SITS nav vajadzīga, ja vienība vai riteklis(-ļi) ir identiski vienībai vai riteklim(-ļiem), ko tie aizstāj.

Ja, atjaunojot vai modernizējot kravas vagonu, to aprīko ar kompozītmateriālu bremžu klučiem un novērtējamajam kravas vagonam netiek pievienoti nekādi trokšņa avoti, bez papildu testēšanas pieņem, ka 4.2.3. punkta prasības ir izpildītas.

7.3.   Īpašie gadījumi

7.3.1.   Ievads

Īpašos gadījumus, kas norādīti 7.3.2. punktā, klasificē šādi:

a)   “P” gadījumi: pastāvīgi gadījumi;

b)   “T” gadījumi: pagaidu gadījumi.

7.3.2.   Īpašo gadījumu uzskaitījums

7.3.2.1.   Vispārīgs īpašais gadījums

Īpašais gadījums – Igaunija, Latvija, Lietuva un Somija

(“P”) Attiecībā uz trešo valstu vienībām, kuru riteņpāra gabarīts ir 1 520 mm, šīs SITS prasību vietā atļauts piemērot valsts tehniskos noteikumus.

7.3.2.2.   Stacionārā trokšņa robežvērtības (4.2.1. punkts)

| a) | Īpašais gadījums – Somija
  (“T”) Attiecībā uz pasažieru vagoniem un kravas vagoniem, kuri aprīkoti ar dīzeļģeneratoru elektroapgādei, kas lielāka par 100 kW, un kurus paredzēts ekspluatēt tikai Somijas dzelzceļa tīklā, 2. tabulā norādīto stacionārā trokšņa robežvērtību LpAeq,T [unit] var palielināt līdz 72 dB.
  Lēmuma 2011/229/ES piemērošanu var turpināt attiecībā uz kravas vagoniem, kurus izmanto tikai Somijas teritorijā, un kamēr rasts attiecīgs tehnisks risinājums saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem ziemeļos ziemā, tomēr ne ilgāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim. Tas nekavē ekspluatēt Somijas tīklā citu dalībvalstu kravas vagonus. |
| --- | --- |

a)

Īpašais gadījums – Somija

(“T”) Attiecībā uz pasažieru vagoniem un kravas vagoniem, kuri aprīkoti ar dīzeļģeneratoru elektroapgādei, kas lielāka par 100 kW, un kurus paredzēts ekspluatēt tikai Somijas dzelzceļa tīklā, 2. tabulā norādīto stacionārā trokšņa robežvērtību LpAeq,T [unit] var palielināt līdz 72 dB.

Lēmuma 2011/229/ES piemērošanu var turpināt attiecībā uz kravas vagoniem, kurus izmanto tikai Somijas teritorijā, un kamēr rasts attiecīgs tehnisks risinājums saistībā ar klimatiskajiem apstākļiem ziemeļos ziemā, tomēr ne ilgāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim. Tas nekavē ekspluatēt Somijas tīklā citu dalībvalstu kravas vagonus.

| b) | Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)
  (“P”) Attiecība uz DV, kurus paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, 2. tabulā norādīto stacionārā trokšņa robežvērtību LpAeq,T [unit] var palielināt līdz 77 dB.
  Šo īpašo gadījumu nepiemēro DV, kurus paredzēts ekspluatēt tikai ātrgaitas dzelzceļa tīklā High Speed 1. |
| --- | --- |

b)

Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)

(“P”) Attiecība uz DV, kurus paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, 2. tabulā norādīto stacionārā trokšņa robežvērtību LpAeq,T [unit] var palielināt līdz 77 dB.

Šo īpašo gadījumu nepiemēro DV, kurus paredzēts ekspluatēt tikai ātrgaitas dzelzceļa tīklā High Speed 1.

| c) | Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)
  (“T”) Attiecībā uz vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, nepiemēro robežvērtības Li
  pAeq,T, kas galvenajam gaisa kompresoram norādītas 2. tabulā. Izmērītās vērtības jāiesniedz Apvienotās Karalistes valsts drošības iestādei.
  Šo īpašo gadījumu nepiemēro vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai ātrgaitas dzelzceļa tīklā High Speed 1. |
| --- | --- |

c)

Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)

(“T”) Attiecībā uz vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, nepiemēro robežvērtības Li
  pAeq,T, kas galvenajam gaisa kompresoram norādītas 2. tabulā. Izmērītās vērtības jāiesniedz Apvienotās Karalistes valsts drošības iestādei.

Šo īpašo gadījumu nepiemēro vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai ātrgaitas dzelzceļa tīklā High Speed 1.

7.3.2.3.   Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības (4.2.2. punkts)

| a) | Īpašais gadījums – Zviedrija
  (“T”) Attiecībā uz lokomotīvēm, kuru kopējā vilces jauda ir lielāka par 6 000 kW un maksimālā ass slodze lielāka par 25 t, 3. tabulā norādītās iedarbināšanas trokšņa robežvērtības LpAF,max var palielināt līdz 89 dB. |
| --- | --- |

a)

Īpašais gadījums – Zviedrija

(“T”) Attiecībā uz lokomotīvēm, kuru kopējā vilces jauda ir lielāka par 6 000 kW un maksimālā ass slodze lielāka par 25 t, 3. tabulā norādītās iedarbināšanas trokšņa robežvērtības LpAF,max var palielināt līdz 89 dB.

| b) | Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)
  (“P”) Attiecībā uz 8. tabulā norādītajām vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, 3. tabulā norādīto iedarbināšanas trokšņa robežvērtību LpAF,max var palielināt līdz 8. tabulā norādītajām vērtībām.

  8. tabula


  Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības Lielbritānijas (Apvienotās Karalistes) īpašajam gadījumam







  Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija | LpAF,max (dB) |
| --- | --- | --- |
| Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P < 4 500 kW | 83 |
| Dīzeļlokomotīves ar P < 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas | 89 |
| DV | 85 |

b)

Īpašais gadījums – Lielbritānija (Apvienotā Karaliste)

(“P”) Attiecībā uz 8. tabulā norādītajām vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai Lielbritānijas dzelzceļa tīklā, 3. tabulā norādīto iedarbināšanas trokšņa robežvērtību LpAF,max var palielināt līdz 8. tabulā norādītajām vērtībām.

8. tabula

Iedarbināšanas trokšņa robežvērtības Lielbritānijas (Apvienotās Karalistes) īpašajam gadījumam

Ritošā sastāva apakšsistēmas kategorija

LpAF,max (dB)

Elektrolokomotīves ar kopējo vilces jaudu P < 4 500 kW

83

Dīzeļlokomotīves ar P < 2 000 kW uz dzinēja dzenamās vārpstas

89

DV

85

Šo īpašo gadījumu nepiemēro vienībām, kuras paredzēts ekspluatēt tikai ātrgaitas dzelzceļa tīklā High Speed 1.

7.3.2.4.   Garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības (4.2.3. punkts)

| a) | Īpašais gadījums – Zviedrija
  (“T”) Attiecībā uz lokomotīvēm, kuru kopējā vilces jauda ir lielāka par 6 000 kW un maksimālā ass slodze lielāka par 25 t, 4. tabulā norādītās garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības LpAeq,Tp (80 km/h) var palielināt līdz 85 dB. |
| --- | --- |

a)

Īpašais gadījums – Zviedrija

(“T”) Attiecībā uz lokomotīvēm, kuru kopējā vilces jauda ir lielāka par 6 000 kW un maksimālā ass slodze lielāka par 25 t, 4. tabulā norādītās garāmbraukšanas trokšņa robežvērtības LpAeq,Tp (80 km/h) var palielināt līdz 85 dB.

---

(1)  APL ir asu skaits dalīts ar attālumu starp buferiem (m-1).

A papildinājums

Atklātie punkti

Šajā SITS nav atklāto punktu.

B papildinājums

Šajā SITS minētie standarti

| SITS | Standarts |
| --- | --- |
| Novērtējamie raksturlielumi | Atsauces uz obligātajiem standartiem | Nodaļa |
| Stacionārais troksnis | 4.2.1. | — | — |
| 6.2.2.1. | EN ISO 3095:2013 | 5 |
| Iedarbināšanas troksnis | 4.2.2. | — | — |
| 6.2.2.2. | EN ISO 3095:2013 | 7 |
| Garāmbraukšanas troksnis | 4.2.3. | EN ISO 3095:2013 | 6 |
| 6.2.2.3. | EN ISO 3095:2013 | 6 |
| Troksnis mašīnista kabīnē | 4.2.4. | — | — |
| 6.2.2.4. | EN 15892:2011 | Visas |
| Vienkāršotā vērtēšana | 6.2.3. | EN 13979-1:2011 | E pielikums |

SITS

Standarts

Novērtējamie raksturlielumi

Atsauces uz obligātajiem standartiem

Nodaļa

Stacionārais troksnis

4.2.1.

—

—

6.2.2.1.

EN ISO 3095:2013

5

Iedarbināšanas troksnis

4.2.2.

—

—

6.2.2.2.

EN ISO 3095:2013

7

Garāmbraukšanas troksnis

4.2.3.

EN ISO 3095:2013

6

6.2.2.3.

EN ISO 3095:2013

6

Troksnis mašīnista kabīnē

4.2.4.

—

—

6.2.2.4.

EN 15892:2011

Visas

Vienkāršotā vērtēšana

6.2.3.

EN 13979-1:2011

E pielikums

C papildinājums

Ritošā sastāva apakšsistēmas novērtēšana

| Novērtējamie raksturlielumi, kā norādīts 4.2. iedaļā | | | Īpaša novērtēšanas procedūra |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstrukcijas pārskatīšana | Tipa tests | Regulārā testēšana |
| Ritošā sastāva apakšsistēmas elements | Punkts | Punkts |
| Stacionārais troksnis | 4.2.1. | X (1) | X | n.p. | 6.2.2.1. |
| Iedarbināšanas troksnis | 4.2.2. | X (1) | X | n.p. | 6.2.2.2. |
| Garāmbraukšanas troksnis | 4.2.3. | X (1) | X | n.p. | 6.2.2.3. |
| Troksnis mašīnista kabīnē | 4.2.4. | X (1) | X | n.p. | 6.2.2.4. |

Novērtējamie raksturlielumi, kā norādīts 4.2. iedaļā

Īpaša novērtēšanas procedūra

Konstrukcijas pārskatīšana

Tipa tests

Regulārā testēšana

Ritošā sastāva apakšsistēmas elements

Punkts

Punkts

Stacionārais troksnis

4.2.1.

X (1)

X

n.p.

6.2.2.1.

Iedarbināšanas troksnis

4.2.2.

X (1)

X

n.p.

6.2.2.2.

Garāmbraukšanas troksnis

4.2.3.

X (1)

X

n.p.

6.2.2.3.

Troksnis mašīnista kabīnē

4.2.4.

X (1)

X

n.p.

6.2.2.4.

---

(1)  Tikai tad, ja piemēro vienkāršoto vērtēšanu saskaņā ar 6.2.3. punktu.

---

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/438 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/438

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1305/2014

(2014. gada 11. decembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta e) punktu dzelzceļu sistēma ir iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās. Katrai apakšsistēmai jāpiemēro savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 2. panta e) punktu dzelzceļu sistēma ir iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās. Katrai apakšsistēmai jāpiemēro savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS).

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 62/2006 (2) ir ieviestas savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz Eiropas dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 62/2006 (2) ir ieviestas savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz Eiropas dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

| (3) | 2010. gadā Eiropas Dzelzceļa aģentūra (“Aģentūra”) saņēma mandātu pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (“SITS”) kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu (“TAF”) apakšsistēmai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

2010. gadā Eiropas Dzelzceļa aģentūra (“Aģentūra”) saņēma mandātu pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (“SITS”) kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu (“TAF”) apakšsistēmai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 6. panta 1. punktu.

| (4) | 2013. gada 10. decembrī Aģentūra izdeva Ieteikumu ERA/REC/106-2013/REC atjaunināt Regulas (EK) Nr. 62/2006 A pielikumu. |
| --- | --- |

(4)

2013. gada 10. decembrī Aģentūra izdeva Ieteikumu ERA/REC/106-2013/REC atjaunināt Regulas (EK) Nr. 62/2006 A pielikumu.

| (5) | TAF SITS nebūtu jāpieprasa izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir nepieciešams Eiropas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(5)

TAF SITS nebūtu jāpieprasa izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir nepieciešams Eiropas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (6) | Dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes ir noteikušas SITS TAF īstenošanas ģenerālplānu. Ģenerālplāns nosaka posmus, kas nepieciešami, lai pārietu no valstu fragmentārās pieejas uz vienotu informācijas apmaiņu visā Eiropas dzelzceļu sistēmā. |
| --- | --- |

(6)

Dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes ir noteikušas SITS TAF īstenošanas ģenerālplānu. Ģenerālplāns nosaka posmus, kas nepieciešami, lai pārietu no valstu fragmentārās pieejas uz vienotu informācijas apmaiņu visā Eiropas dzelzceļu sistēmā.

| (7) | TAF SITS balstās uz vislabākajām pieejamām ekspertu zināšanām. Tomēr tehnoloģijas un ekspluatācijas prasību attīstība var radīt nepieciešamību izdarīt turpmākus grozījumus šajā SITS. Šim nolūkam ir jāparedz izmaiņu kontroles pārvaldības process, lai nostiprinātu un atjauninātu SITS prasības. |
| --- | --- |

(7)

TAF SITS balstās uz vislabākajām pieejamām ekspertu zināšanām. Tomēr tehnoloģijas un ekspluatācijas prasību attīstība var radīt nepieciešamību izdarīt turpmākus grozījumus šajā SITS. Šim nolūkam ir jāparedz izmaiņu kontroles pārvaldības process, lai nostiprinātu un atjauninātu SITS prasības.

| (8) | Visi dalībnieki, īpaši mazie kravu pārvadātāji, kas nav Eiropas dzelzceļa nozares pārstāvības iestāžu dalībnieki, būtu jāinformē par to pienākumiem saistībā ar TAF SITS. |
| --- | --- |

(8)

Visi dalībnieki, īpaši mazie kravu pārvadātāji, kas nav Eiropas dzelzceļa nozares pārstāvības iestāžu dalībnieki, būtu jāinformē par to pienākumiem saistībā ar TAF SITS.

| (9) | Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 62/2006. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu jāatceļ Regula (EK) Nr. 62/2006.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo tiek pieņemta pielikumā izklāstītā savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (SITS) Eiropas dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo SITS piemēro Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 2.6. punkta b) apakšpunktā doto definīciju.

2.   SITS attiecas uz šādiem tīkliem:

| a) | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīklu, kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīklu, kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 1.1. punktā;

| b) | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīklu, kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. punktā; |
| --- | --- |

b)

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīklu, kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK I pielikuma 2.1. punktā;

| c) | citām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla daļām. |
| --- | --- |

c)

citām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas tīkla daļām.

SITS neattiecas uz Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētajiem gadījumiem.

3.   SITS attiecas uz tīkliem ar šādu nominālo sliežu ceļa platumu: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm un 1 668 mm.

3. pants

Tehnisko dokumentu atjaunināšana un ziņošana par tiem

Aģentūra savā tīmekļa vietnē dara pieejamus vietu kodus un uzņēmumu kodus, kas minēti pielikuma 4.2.11.1. punkta b) un d) apakšpunktā, un tehniskos dokumentus, kas minēti 7.2. punktā, un ziņo Komisijai par rezultātiem.

Komisija informē dalībvalstis par rezultātiem ar komitejas starpniecību, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu.

4. pants

Atbilstība to valstu tīkliem, kas nav ES dalībvalstis

Dzelzceļa kravu pārvadājumos no trešām valstīm un uz tām atbilstība pielikumā izklāstītās SITS prasībām ir atkarīga no tā, vai ir pieejama informācija no subjektiem, kuri atrodas ārpus Eiropas Savienības, ja vien divpusējos nolīgumos nav iekļauta prasība veikt ar minēto SITS saderīgu informācijas apmaiņu.

5. pants

Īstenošana

1.   Aģentūra izvērtē un pārrauga šīs regulas īstenošanu, lai noteiktu, vai ir panākti saskaņotie mērķi un ievēroti termiņi, un iesniedz pielikuma 7.1.4. punktā minētajai TAF vadības komitejai novērtējuma ziņojumu.

2.   TAF vadības komiteja izvērtē šīs regulas īstenošanu, pamatojoties uz Aģentūras sniegto novērtējuma ziņojumu, un pieņem atbilstošus lēmumus šīs nozares turpmākai rīcībai.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi to teritorijā esošie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, darbojošies infrastruktūras pārvaldītāji un reģistrētie vagonu turētāji ir informēti par šo regulu, un norīko valsts kontaktpunktu, kas seko līdzi tās īstenošanai, kā aprakstīts III papildinājumā.

4.   Līdz 2018. gada 31. decembrim dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumu apspriež komitejā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu. Attiecīgā gadījumā pielikumā izklāstītā SITS ir jākoriģē.

6. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 62/2006 atceļ no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

7. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 13, 18.1.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

SATURS

| 1. | IEVADS | 443 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Saīsinājumi | 443 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsauces dokumenti | 444 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tehniskā darbības joma | 445 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ģeogrāfiskā darbības joma | 445 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | TAF SITS saturs | 445 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 2. | APAKŠSISTĒMAS UN DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA | 446 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Funkcijas SITS darbības jomas ietvaros | 446 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Funkcijas ārpus SITS darbības jomas | 446 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apakšsistēmas raksturojuma pārskats | 446 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Iesaistītie subjekti | 446 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Apsvērtie procesi | 448 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Vispārīgas piezīmes | 449 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 3. | PAMATPRASĪBAS | 450 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Atbilstība pamatprasībām | 450 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasību aspekti | 450 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aspekti saistībā ar vispārīgajām prasībām | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Drošība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Drošums un darbgatavība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Veselības aizsardzība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Vides aizsardzība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniskā saderība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Ar kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu saistītie aspekti | 451 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Tehniskā saderība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Drošums un darbgatavība | 451 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Veselības aizsardzība | 452 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Drošība | 452 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 4. | APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS | 452 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads | 452 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 452 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Pavadzīmes dati | 453 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ceļa pieprasījums | 454 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Vilciena sagatavošana | 455 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Vilciena kustības prognoze | 456 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Informācija par pakalpojuma pārtraukumu | 457 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Kravas ETI/ETA | 458 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Vagona kustība | 459 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Ziņojumi par kontroles maiņu | 460 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai | 461 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Galvenie atsauces dati | 462 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Dažādas atsauces datnes un datubāzes | 463 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Tīklošana un saziņa | 466 |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas | 468 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Saskarnes ar infrastruktūras SITS | 468 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS | 468 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu | 468 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saskarnes ar satiksmes nodrošināšana un vadības SITS | 468 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu | 469 |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi | 469 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Datu kvalitāte | 469 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Centrālā repozitorija apsaimniekošana | 471 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi | 471 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Profesionālā kvalifikācija | 471 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi | 471 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI | 471 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija | 471 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentu saraksts | 471 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu veiktspēja un specifikācijas | 472 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFIKĀCIJA | 472 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti | 472 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Novērtēšanas procedūras | 472 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Modulis | 472 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Apakšsistēma “Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem” | 472 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 7. | ĪSTENOŠANA | 473 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošanas kārtība | 473 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Ievads | 473 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Pirmais posms – detalizētas IT specifikācijas un ģenerālplāns | 473 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | 2. un 3. posms – izstrādāšana un ieviešana | 473 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Pārvaldība, uzdevumi un pienākumi | 473 |
| --- | --- | --- |

7.1.4.

| 7.2. | Izmaiņu pārvaldība | 475 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Izmaiņu pārvaldības process | 475 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Īpašs pārmaiņu vadības process šīs regulas I papildinājumā uzskaitītajiem dokumentiem | 475 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| I papildinājums. | Tehnisko dokumentu saraksts | 476 |
| --- | --- | --- |

I papildinājums.

| II papildinājums. | Skaidrojošā vārdnīca | 477 |
| --- | --- | --- |

II papildinājums.

| III papildinājums. | Uzdevumi, kas jāveic TAF/TAP Nacionālajam kontaktpunktam (NKP) | 488 |
| --- | --- | --- |

III papildinājums.

1.   IEVADS

1.1.   Saīsinājumi

1. tabula

Saīsinājumi

| Saīsinājums | Definīcija |
| --- | --- |
| ANSI | Amerikas Nacionālais standartu institūts |
| CI | Kopīgā saskarne |
| DG | ERA organizēta darba grupa |
| DzPU | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| EK | Eiropas Komisija |
| ERA | Eiropas Dzelzceļa aģentūra (arī “Aģentūra”) |
| ERTMS | Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma |
| ETCS | Eiropas vilcienu kustības vadības sistēma |
| GDzPU | Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| ISO | Starptautiskā Standartizācijas organizācija |
| IsP | Infrastruktūras pārvaldītājs |
| IzmP | Izmaiņu pieprasījums |
| LAN | Lokālais tīkls |
| LCL | Nepilna konteinera krava |
| ONC | Atvērtā tīkla skaitļošana |
| OTIF | Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija |
| PVC | Pastāvīgā virtuālā ķēde |
| RISC | Dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības komiteja |
| SITS | Savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas |
| TAF | Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem |
| TAP | Telemātikas lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumiem |
| TCP/IP | Pārraides vadības protokols/interneta protokols |
| TEN | Eiropas tīkls |
| VT | Vagonu turētāji |

Saīsinājums

Definīcija

ANSI

Amerikas Nacionālais standartu institūts

CI

Kopīgā saskarne

DG

ERA organizēta darba grupa

DzPU

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

EK

Eiropas Komisija

ERA

Eiropas Dzelzceļa aģentūra (arī “Aģentūra”)

ERTMS

Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma

ETCS

Eiropas vilcienu kustības vadības sistēma

GDzPU

Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

ISO

Starptautiskā Standartizācijas organizācija

IsP

Infrastruktūras pārvaldītājs

IzmP

Izmaiņu pieprasījums

LAN

Lokālais tīkls

LCL

Nepilna konteinera krava

ONC

Atvērtā tīkla skaitļošana

OTIF

Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija

PVC

Pastāvīgā virtuālā ķēde

RISC

Dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības komiteja

SITS

Savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas

TAF

Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem

TAP

Telemātikas lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumiem

TCP/IP

Pārraides vadības protokols/interneta protokols

TEN

Eiropas tīkls

VT

Vagonu turētāji

1.2.   Atsauces dokumenti

2. tabula

Atsauces dokumenti

| Atsauces Nr. | Dokumenta atsauce | Nosaukums | Pēdējais izdevums |
| --- | --- | --- | --- |
| [1] | Direktīva 2008/57/EK | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.) | 17.6.2008. |
| [2] | TAP SITS Komisijas Regula (ES) Nr. 454/2011 | Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas “pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu”(OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.) | 5.5.2011. |
| [3] | Direktīva 2012/34/ES | Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.) | 21.11.2012. |
| [4] | ERA-TD-105 | TAF SITS – D.2. PIELIKUMS: F PAPILDINĀJUMS – TAF SITS DATU UN ZIŅOJUMA PARAUGS | 22.3.2013. |
| [5] | TAP SITS Komisijas Regula (EK) Nr. 62/2006 | Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 62/2006par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 13, 18.1.2006., 1. lpp.) | 18.1.2006. |
| [6] | Komisijas Regula (ES) Nr. 280/2013 | Komisijas 2013. gada 22. marta Regula (ES) Nr. 280/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 84, 23.3.2013., 17. lpp.) | 22.3.2013. |
| [7] | Komisijas Regula (ES) Nr. 328/2012 | Komisijas 2012. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 328/2012, kas papildina Regulu (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 106, 18.4.2012., 14. lpp.) | 17.4.2012. |
| [8] | C(2010) 2576 galīgā redakcija | Komisijas 2010. gada 29. aprīļa Lēmums, kas uzdod Eiropas Dzelzceļa aģentūrai attīstīt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, paplašinot to darbības jomu, lai aptvertu visu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmu | 29.4.2010. |
| [9] | Direktīva 2004/49/EK | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.) | 28.11.2009. |
| [10] | Direktīva 2001/13/EK | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.) | 26.2.2001. |

Atsauces Nr.

Dokumenta atsauce

Nosaukums

Pēdējais izdevums

[1]

Direktīva 2008/57/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.)

17.6.2008.

[2]

TAP SITS Komisijas Regula (ES) Nr. 454/2011

Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas “pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu”(OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.)

5.5.2011.

[3]

Direktīva 2012/34/ES

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.)

21.11.2012.

[4]

ERA-TD-105

TAF SITS – D.2. PIELIKUMS: F PAPILDINĀJUMS – TAF SITS DATU UN ZIŅOJUMA PARAUGS

22.3.2013.

[5]

TAP SITS Komisijas Regula (EK) Nr. 62/2006

Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 62/2006par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 13, 18.1.2006., 1. lpp.)

18.1.2006.

[6]

Komisijas Regula (ES) Nr. 280/2013

Komisijas 2013. gada 22. marta Regula (ES) Nr. 280/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 84, 23.3.2013., 17. lpp.)

22.3.2013.

[7]

Komisijas Regula (ES) Nr. 328/2012

Komisijas 2012. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 328/2012, kas papildina Regulu (EK) Nr. 62/2006 par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu Eiropas parastajā dzelzceļu sistēmā (OV L 106, 18.4.2012., 14. lpp.)

17.4.2012.

[8]

C(2010) 2576 galīgā redakcija

Komisijas 2010. gada 29. aprīļa Lēmums, kas uzdod Eiropas Dzelzceļa aģentūrai attīstīt un pārskatīt savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, paplašinot to darbības jomu, lai aptvertu visu Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmu

29.4.2010.

[9]

Direktīva 2004/49/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvu 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.)

28.11.2009.

[10]

Direktīva 2001/13/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 26. februāra Direktīva 2001/13/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 75, 15.3.2001., 26. lpp.)

26.2.2001.

1.3.   Tehniskā darbības joma

Šī savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija (turpmāk “TAF SITS”) attiecas uz apakšsistēmas “telemātikas lietojumprogrammas” elementu “kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammas”, kas iekļauts Direktīvas 2008/57/EK [1] II pielikuma saraksta funkcionālajās norādēs.

Šīs TAF SITS mērķis ir nodrošināt efektīvu informācijas apmaiņu, nosakot tehnisko satvaru, lai nodrošinātu, ka transportēšanas process ekonomiski ir tik dzīvotspējīgs, cik vien iespējams. Tā attiecas uz kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammām un savienojumu ar citiem transporta veidiem pārvaldību, un tas nozīmē, ka papildus vilcienu kustības nodrošināšanai tā koncentrējas uz DzPU transporta pakalpojumiem. Drošības apsvērumi tiek ņemti vērā tikai tiktāl, ciktāl eksistē datu elementi; skaitliskās vērtības neietekmē drošu vilciena ekspluatāciju, un atbilstību TAF SITS prasībām nevar uzskatīt par atbilstību drošības prasībām.

TAF SITS ietekmē arī lietotāju dzelzceļa transporta lietošanas apstākļus. Šai ziņā termins “lietotāji” nozīmē ne tikai infrastruktūras pārvaldītājus vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus, bet arī visus citus pakalpojumu sniedzējus, piemēram, vagonu uzņēmumus, multimodālā transporta uzņēmumus un pat klientus.

Šīs SITS tehniskā darbības joma ir sīkāk noteikta šīs regulas 2. panta 1. un 3. punktā.

1.4.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir visas dzelzceļu sistēmas tīkls, ko veido:

| — | Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 1.1. punktā“Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 1.1. punktā“Tīkls”,

| — | Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 2.1. punktā “Tīkls”, |
| --- | --- |

—

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas tīkls (TEN), kas aprakstīts Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 2.1. punktā “Tīkls”,

| — | visas dzelzceļu sistēmas citas tīkla daļas pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kas aprakstīta Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 4. iedaļā. |
| --- | --- |

—

visas dzelzceļu sistēmas citas tīkla daļas pēc piemērošanas jomas paplašināšanas, kas aprakstīta Direktīvas 2008/57/EK [1] I pielikuma 4. iedaļā.

Tajā nav ietverti Direktīvas 2008/57/EK [1] 1. panta 3. punktā minētie gadījumi.

1.5.   
  TAF SITS saturs

Šīs TAF SITS saturs ir saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK [1] 5. pantu.

Šīs SITS 4. nodaļā ietverts arī “Apakšsistēmas raksturojums, ekspluatācijas un apkopes prasības”, kas īpaši attiecas uz jomu, kas norādīta 1.1. punktā (“Tehniskā darbības joma”) un 1.2. punktā (“Ģeogrāfiskā darbības joma”).

2.   APAKŠSISTĒMAS UN DARBĪBAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1.   Funkcijas SITS darbības jomas ietvaros

Kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma ir definēta Direktīvas 2008/57/EK [1] II pielikuma 2.5 punkta b) apakšpunktā.

Tā it īpaši ietver:

| — | kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammas, ieskaitot informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika uzraudzība), |
| --- | --- |

—

kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammas, ieskaitot informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika uzraudzība),

| — | šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, pie tam ar iedalīšanas sistēmām saprot vilcienu sastāvu, |
| --- | --- |

—

šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, pie tam ar iedalīšanas sistēmām saprot vilcienu sastāvu,

| — | rezervēšanas sistēmas, ar ko šeit saprot vilcienu ceļa rezervēšanu, |
| --- | --- |

—

rezervēšanas sistēmas, ar ko šeit saprot vilcienu ceļa rezervēšanu,

| — | vilcienu kustības saskaņošanu ar citiem transporta veidiem un elektronisko pavaddokumentu sagatavošanu. |
| --- | --- |

—

vilcienu kustības saskaņošanu ar citiem transporta veidiem un elektronisko pavaddokumentu sagatavošanu.

2.2.   Funkcijas ārpus SITS darbības jomas

Klientu maksājumu un rēķinu izrakstīšanas sistēmas neietilpst šīs SITS darbības jomā, tāpat kā šādas maksājumu un rēķinu izrakstīšanas sistēmas starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem. Tomēr sistēma, kas ir datu apmaiņas pamatā saskaņā ar 4.2. punktu (Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas), izveidota tā, ka sniedz nepieciešamo informāciju kā pamatojumu maksājumam, kas veicams par transporta pakalpojumiem.

Arī grafiku ilgtermiņa plānošana ir ārpus šīs telemātikas lietojumprogrammu SITS darbības jomas. Tomēr dažos punktos būs atsauce uz ilgtermiņa plānošanas rezultātu, ciktāl pastāv saistība ar efektīvu informācijas apmaiņu, kas ir nepieciešama vilcienu ekspluatācijai.

2.3.   Apakšsistēmas raksturojuma pārskats

2.3.1.   Iesaistītie subjekti

Šajā SITS ņemti vērā pašreizējie kravu pārvadājumos iesaistītie pakalpojumu sniedzēji un turpmākie dažādie iespējamie pakalpojumu sniedzēji, kas ir iesaistīti kravu pārvadājumos un nodarbojas ar sekojošo (šis saraksts nav pilnīgs):

| — | vagoni, |
| --- | --- |

—

vagoni,

| — | lokomotīves, |
| --- | --- |

—

lokomotīves,

| — | mašīnisti, |
| --- | --- |

—

mašīnisti,

| — | pārmiju pārslēgšana un šķirošana, |
| --- | --- |

—

pārmiju pārslēgšana un šķirošana,

| — | ceļu (“slotu”) pārdošana, |
| --- | --- |

—

ceļu (“slotu”) pārdošana,

| — | sūtījumu pārvaldība, |
| --- | --- |

—

sūtījumu pārvaldība,

| — | vilcienu sastāvs, |
| --- | --- |

—

vilcienu sastāvs,

| — | vilcienu ekspluatācija, |
| --- | --- |

—

vilcienu ekspluatācija,

| — | vilcienu uzraudzība, |
| --- | --- |

—

vilcienu uzraudzība,

| — | vilcienu vadība, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadība,

| — | sūtījumu uzraudzība, |
| --- | --- |

—

sūtījumu uzraudzība,

| — | vagonu un/vai lokomotīves pārbaudes un remonts, |
| --- | --- |

—

vagonu un/vai lokomotīves pārbaudes un remonts,

| — | muitošana, |
| --- | --- |

—

muitošana,

| — | multimodālu terminālu izmantošana, |
| --- | --- |

—

multimodālu terminālu izmantošana,

| — | autopārvadājumu vadība. |
| --- | --- |

—

autopārvadājumu vadība.

Daži specifiski pakalpojumu sniedzēji skaidri definēti Direktīvā 2012/34/ES [3], 2008/57/EK [1] un 2004/49/EK [9]. Tā kā jāņem vērā visas šīs direktīvas, šajā SITS ir īpaši definēti:

| | “Infrastruktūras pārvaldītājs (IsP)” (Direktīva 2012/34/ES [3]) ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas konkrēti atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi, pārvaldību un uzturēšanu, tostarp par satiksmes pārvaldību un kustības vadības un signalizācijas sistēmu; infrastruktūras pārvaldītāja funkcijas visā tīklā vai tīkla daļā var uzticēt veikt dažādām iestādēm vai uzņēmumiem. Ja infrastruktūras pārvaldītājs savas juridiskās struktūras, organizācijas vai lēmumu pieņemšanas funkciju dēļ ir atkarīgs no kāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, funkcijas, kas minētas IV nodaļas 2. un 3. iedaļā, veic attiecīgi maksas iekasētāja iestāde un infrastruktūras jaudas iedalītāja iestāde, kas ir neatkarīgas no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma to juridiskajā struktūrā, organizācijā un lēmumu pieņemšanā.
  Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS IsP tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju ceļu iedalīšanai, vilcienu vadībai/uzraudzībai un ar vilcieniem/ceļiem saistītu ziņojumu sastādīšanai. |
| --- | --- |

“Infrastruktūras pārvaldītājs (IsP)” (Direktīva 2012/34/ES [3]) ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas konkrēti atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi, pārvaldību un uzturēšanu, tostarp par satiksmes pārvaldību un kustības vadības un signalizācijas sistēmu; infrastruktūras pārvaldītāja funkcijas visā tīklā vai tīkla daļā var uzticēt veikt dažādām iestādēm vai uzņēmumiem. Ja infrastruktūras pārvaldītājs savas juridiskās struktūras, organizācijas vai lēmumu pieņemšanas funkciju dēļ ir atkarīgs no kāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, funkcijas, kas minētas IV nodaļas 2. un 3. iedaļā, veic attiecīgi maksas iekasētāja iestāde un infrastruktūras jaudas iedalītāja iestāde, kas ir neatkarīgas no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma to juridiskajā struktūrā, organizācijā un lēmumu pieņemšanā.

Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS IsP tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju ceļu iedalīšanai, vilcienu vadībai/uzraudzībai un ar vilcieniem/ceļiem saistītu ziņojumu sastādīšanai.

| | “Pieteikuma iesniedzējs” (Direktīva 2012/34/ES [3]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai starptautisks dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu grupējums, vai citas personas vai juridiskas struktūras,, piemēram, kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu. |
| --- | --- |

“Pieteikuma iesniedzējs” (Direktīva 2012/34/ES [3]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai starptautisks dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu grupējums, vai citas personas vai juridiskas struktūras,, piemēram, kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu.

| | “Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” (Direktīva 2004/49/EK [9]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā noteikts Direktīvā 2001/14/EK, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.
  Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS DzPU tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju vilcienu ekspluatēšanai. |
| --- | --- |

“Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” (Direktīva 2004/49/EK [9]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā noteikts Direktīvā 2001/14/EK, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.

Pamatojoties uz šo definīciju, šajā SITS DzPU tiek uzskatīts par pakalpojumu sniedzēju vilcienu ekspluatēšanai.

Attiecībā uz vilcienu ceļa iedalīšanu vilciena braukšanai jāņem vērā arī Direktīvas 2012/34/ES [3] 38. pants:

Infrastruktūras jaudu iedala infrastruktūras pārvaldītājs. Tiklīdz pieteikuma iesniedzējam ir iedalīta jauda, saņēmējs to nevar nodot citam uzņēmumam vai dienestam.

Jebkāda tirdzniecība ar infrastruktūras jaudu ir aizliegta, un, ja tiek konstatēta tās tirdzniecība, attiecīgajam saņēmējam jaudu turpmāk vairs neiedala..

Jaudas izmantošanu, ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums veic tāda pieteikuma iesniedzēja uzdevumā, kurš nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, neuzskata par jaudas nodošanu.

Attiecībā uz saziņas scenārijiem starp infrastruktūras pārvaldītājiem un pieteikuma iesniedzējiem transporta izpildes režīmā jāņem vērā tikai IsP un DzPU, nevis visu veidu pieteikuma iesniedzēji, kas var attiekties uz plānošanas režīmu. Izpildes režīmā vienmēr tiek dotas noteiktas IsP – DzPU attiecības, kurām ziņojumu apmaiņa un informācijas uzglabāšana noteikta šajā SITS. Pieteikuma iesniedzēja definīcija un izrietošās ceļa iedalīšanas iespējas paliek neietekmētas.

Kravu transporta vajadzībām jāsniedz dažādi pakalpojumi. Kā piemēru var minēt vagonu piešķiršanu. Šo pakalpojumu var saistīt ar parka pārvaldītāju. Ja šis transporta pakalpojums ir viens no DzPU piedāvātajiem pakalpojumiem, DzPU darbojas arī kā parka pārvaldītājs. Parka pārvaldītājs var pārvaldīt pats savus vagonus un/vai cita turētāja (cita kravas pakalpojumu sniedzēja) vagonus. Šā veida pakalpojumu sniedzēja vajadzības tiek ņemtas vērā neatkarīgi no tā, vai parka pārvaldītāja juridiskais subjekts ir vai nav DzPU.

Šī SITS nerada jaunus juridiskos subjektus un neliek DzPU iesaistīt ārējos pakalpojumu sniedzējus pakalpojumiem, kurus DzPU pats piedāvā, bet tas nepieciešamības gadījumā nosauc pakalpojumu saistīta pakalpojumu sniedzēja vārdā. Ja DzPU piedāvā pakalpojumu, tad DzPU saistībā ar šo pakalpojumu darbojas kā pakalpojumu sniedzējs.

Ņemot vērā klienta vajadzības, viens no pakalpojumiem ir organizēt un pārvaldīt transporta līniju atbilstoši saistībām pret klientu. Šo pakalpojumu sniedz “galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” (galvenais DzPU jeb GDzPU). GDzPU ir vienīgā kontaktpersona klientam. Ja transporta ķēdē ir iesaistīts vairāk nekā viens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, GDzPU ir atbildīgs arī par koordināciju ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

Šo pakalpojumu var uzņemties arī pārvadātājs vai jebkurš cits subjekts.

DzPU iesaistīšana par GDzPU var atšķirties atkarībā no transporta plūsmas veida. Multimodālā darbībā jaudas pārvaldību blokvilcienos un ceļazīmju sagatavošanu veic multimodālo pakalpojumu integrators, kurš varētu būt GDzPU klients.

Galvenais tomēr ir tas, ka DzPU un IsP, kā arī visiem pārējiem pakalpojumu sniedzējiem (šajā pielikumā definētajā nozīmē) jāstrādā kopā – sadarbojoties un/vai nodrošinot atklātu piekļuvi, vai efektīvu informācijas apmaiņu, lai klientam sniegtu vienotus pakalpojumus.

2.3.2.   Apsvērtie procesi

Šī SITS dzelzceļa kravu transporta nozarei atbilstīgi Direktīvai 2008/57/EK [1] aprobežojas ar IsP un DzPU/GDzPU, atsaucoties uz to tiešiem klientiem. Saskaņā ar līguma nosacījumiem GDzPU jāsniedz klientam šāda informācija:

| — | informācija par ceļu, |
| --- | --- |

—

informācija par ceļu,

| — | informācija par vilciena kustību saskaņotajos ceļa punktos, tostarp nolīgtā transporta izbraukšanas, maiņas/nodošanas un galapunktā, |
| --- | --- |

—

informācija par vilciena kustību saskaņotajos ceļa punktos, tostarp nolīgtā transporta izbraukšanas, maiņas/nodošanas un galapunktā,

| — | paredzamais ierašanās laiks (ETA) galamērķī, ieskaitot vagonu parkus un multimodālā transporta terminālus, |
| --- | --- |

—

paredzamais ierašanās laiks (ETA) galamērķī, ieskaitot vagonu parkus un multimodālā transporta terminālus,

| — | pakalpojuma pārtraukšana. Ja galvenais DzPU uzzina par pakalpojuma pārtraukumu, klients par to laikus jāinformē. |
| --- | --- |

—

pakalpojuma pārtraukšana. Ja galvenais DzPU uzzina par pakalpojuma pārtraukumu, klients par to laikus jāinformē.

Attiecīgie informatīvie ziņojumi, kas atbilst šai TAF, ir noteikti 4. nodaļā.TAF

Veicot kravu pārvadājumu pakalpojumus, GDzPU darbība attiecībā uz kravas sūtījumu sākas ar pavadzīmes saņemšanu no klienta, savukārt, piemēram, vagonu kravām – ar vagonu atbrīvošanas brīdi. GDzPU izveido transporta reisam sākotnējo brauciena plānu (pamatojoties uz pieredzi un/vai līgumu). Ja GDzPU plāno ievietot vagona kravu vilcienā atklātās piekļuves režīmā (GDzPU vada vilcienu visu reisa laiku), sākotnējais brauciena plāns reizē ir arī galīgais. Ja GDzPU plāno likt vagona kravu vilcienā, sadarbojoties ar citiem DzPU, tam vispirms ir jānoskaidro, pie kura DzPU tam jāvēršas un kurā laikā var notikt apmaiņa starp diviem secīgiem DzPU. Tad GDzPU sagatavo sākotnējos kravu pasūtījumus atsevišķi katram DzPU kā pilnas pavadzīmes apakšgrupas. Kravu pasūtījuma veidi noteikti 4.2.1. punktā (Pavadzīmes dati).

Atbilstošais DzPU pārbauda resursu pieejamību vagonu izmantošanai un vilcienu ceļa pieejamību. Atbildes no vairākiem DzPU ļauj GDzPU uzlabot brauciena plānu vai sākt aptauju no jauna – varbūt pat vēršoties pie citiem DzPU – līdz brauciena plāns atbilst klienta prasībām.

DzPU/GDzPU parasti vismaz jāspēj:

| — | NOTEIKT pakalpojumu cenas un tranzīta laiku, vagonu piegādi (atbilstošā gadījumā), informāciju par vagoniem/multimodālām vienībām (atrašanās vieta, statuss un ar vagonu/multimodālo vienību saistītais paredzamais ierašanās laiks “ETA”), kad iespējams veikt sūtījumu iekraušanu tukšos vagonos, konteineros u. c., |
| --- | --- |

—

NOTEIKT pakalpojumu cenas un tranzīta laiku, vagonu piegādi (atbilstošā gadījumā), informāciju par vagoniem/multimodālām vienībām (atrašanās vieta, statuss un ar vagonu/multimodālo vienību saistītais paredzamais ierašanās laiks “ETA”), kad iespējams veikt sūtījumu iekraušanu tukšos vagonos, konteineros u. c.,

| — | SNIEGT pakalpojumu, kas noteikts drošā, vienotā veidā, izmantojot kopīgus darbības procesus un saistītas sistēmas. Jānodrošina iespēja DzPU, IsP, kā arī citiem pakalpojumu sniedzējiem un ieinteresētajām personām, piemēram, muitai, veikt elektronisku informācijas apmaiņu, |
| --- | --- |

—

SNIEGT pakalpojumu, kas noteikts drošā, vienotā veidā, izmantojot kopīgus darbības procesus un saistītas sistēmas. Jānodrošina iespēja DzPU, IsP, kā arī citiem pakalpojumu sniedzējiem un ieinteresētajām personām, piemēram, muitai, veikt elektronisku informācijas apmaiņu,

| — | NOVĒRTĒT saņemtā pakalpojuma kvalitāti, salīdzinot ar to, kas tika definēta sākotnēji. Respektīvi, rēķinu atbilstība noteiktajai cenai, faktiskie tranzīta laiki, salīdzinot ar saistībās minētajiem, piegādātais vagonu skaits, salīdzinot ar pieprasīto, ETA, salīdzinot ar faktisko ierašanās laiku, |
| --- | --- |

—

NOVĒRTĒT saņemtā pakalpojuma kvalitāti, salīdzinot ar to, kas tika definēta sākotnēji. Respektīvi, rēķinu atbilstība noteiktajai cenai, faktiskie tranzīta laiki, salīdzinot ar saistībās minētajiem, piegādātais vagonu skaits, salīdzinot ar pieprasīto, ETA, salīdzinot ar faktisko ierašanās laiku,

| — | PĀRVALDĪT produktīvā veidā izmantošanas izteiksmē: vilcienu, infrastruktūras un parka jaudu, izmantojot darbības procesus, sistēmas un datu apmaiņu, kas ir nepieciešama, lai atbalstītu vagonu/multimodālo vienību un vilcienu grafiku sastādīšanu. |
| --- | --- |

—

PĀRVALDĪT produktīvā veidā izmantošanas izteiksmē: vilcienu, infrastruktūras un parka jaudu, izmantojot darbības procesus, sistēmas un datu apmaiņu, kas ir nepieciešama, lai atbalstītu vagonu/multimodālo vienību un vilcienu grafiku sastādīšanu.

DzPU/GDzPU kā pieteikuma iesniedzējam jānodrošina arī (slēdzot līgumus ar IsP) nepieciešamais vilcienu ceļš un jāvada vilciens savā reisa posmā. Vilcienu ceļam tie var izmantot jau rezervētus ceļus (plānošanas režīmā), vai tiem jāpieprasa speciāls vilcienu ceļš no infrastruktūras pārvaldītāja(-iem) (IsP) attiecīgajam reisa posmam(-iem), kurā DzPU vada vilcienu. I papildinājumā parādīts maršruta pieprasījuma scenārija piemērs.

Īpašumtiesības uz ceļu arī ir svarīgas saziņai starp IsP un DzPU vilciena braukšanas laikā. Saziņai vienmēr jābūt balstītai uz vilciena un ceļa numuru, uz kura pamata IsP sazinās ar DzPU, kas ir rezervējis vilcienu ceļu tā infrastruktūrā (sk. arī I papildinājumu).

Ja DzPU nodrošina visu reisu no A līdz F (Atklātās piekļuves DzPU, nav iesaistīti citi DzPU), tad katrs iesaistītais IsP sazinās tieši tikai ar šo DzPU. Šo “atklāto piekļuvi” no DzPU puses var īstenot, rezervējot vilcienu ceļu ar “viena apstiprinājuma” sistēmu (OSS), vai posmos tieši ar katru IsP. SITS ņemti vērā abi gadījumi, kā norādīts 4.2.2.1. punktā “Ceļa pieprasījums, Ievadpiezīmes”.

Dialoga process starp DzPU un IsP, lai noteiktu vilcienu ceļu kravas vilcienam, noteikts 4.2.2. punktā (“Ceļa pieprasījums”). Šī funkcija attiecas uz Direktīvas 2012/34/ES [3] 48. panta 1. punktu. Dialoga procesā neietilpst licences iegūšana DzPU, kas sniedz pakalpojumus atbilstīgi Direktīvai 2001/13/EK [10], sertifikācija atbilstīgi Direktīvai 2012/34/ES [3] un piekļuves tiesības atbilstīgi Direktīvai 2012/34/ES [3].

4.2.3. punktā (“Vilciena sagatavošana”) noteikta informācijas apmaiņa attiecībā uz vilciena sastāvu un vilciena atiešanas kārtību. Datu apmaiņa vilciena braukšanas laikā normālas ekspluatācijas gadījumā ir sniegta 4.2.4. punktā (“Vilciena kustības prognoze”), un ziņojumi izņēmuma gadījumiem noteikti 4.2.5. punktā (“Pakalpojuma pārtraukuma informācija”). Visu šo ziņojumu apmaiņa notiek starp DzPU un IsP, un pamatojas uz vilcieniem.

Klientam vissvarīgākā informācija vienmēr ir tā sūtījuma paredzamais ierašanās laiks (ETA). No informācijas apmaiņas starp GDzPU un IsP (atklātas piekļuves gadījumā) var aprēķināt ETA. Sadarbības režīma gadījumā ar dažādiem DzPU ETA un arī paredzamo apmaiņas laiku ETI var noteikt no ziņojumu apmaiņas starp DzPU un IsP, un DzPU tos var sniegt GDzPU (4.2.6. punkts “Sūtījuma ETI/ETA”).

Tāpat no informācijas apmaiņas starp IsP un DzPU GDzPU arī zina, piemēram:

| — | kad vagoni izbrauca vai ieradās vagonu parkā vai noteiktās vietās (4.2.7. punkts “Vagona kustība”) vai |
| --- | --- |

—

kad vagoni izbrauca vai ieradās vagonu parkā vai noteiktās vietās (4.2.7. punkts “Vagona kustība”) vai

| — | kad atbildība par vagoniem pārgāja no viena DzPU nākamajam DzPU transporta ķēdē (4.2.8. punkts “Ziņojumi par maiņu”). |
| --- | --- |

—

kad atbildība par vagoniem pārgāja no viena DzPU nākamajam DzPU transporta ķēdē (4.2.8. punkts “Ziņojumi par maiņu”).

Dažādus statistikas rādītājus var novērtēt ne tikai no datu apmaiņas starp IsP un DzPU, bet arī no datu apmaiņas starp DzPU un GDzPU:

| — | vidējā termiņā – sīkākai ražošanas procesu plānošanai un |
| --- | --- |

—

vidējā termiņā – sīkākai ražošanas procesu plānošanai un

| — | ilgtermiņā – stratēģiskas plānošanas uzdevumu un jaudas pētījumu veikšanai (piemēram, tīkla analīze, pievedceļu un šķirotavu noteikšana, ritošā sastāva plānošana), bet galvenokārt |
| --- | --- |

—

ilgtermiņā – stratēģiskas plānošanas uzdevumu un jaudas pētījumu veikšanai (piemēram, tīkla analīze, pievedceļu un šķirotavu noteikšana, ritošā sastāva plānošana), bet galvenokārt

| — | transporta pakalpojumu kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai (4.2.9. punkts “Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai”). |
| --- | --- |

—

transporta pakalpojumu kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai (4.2.9. punkts “Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai”).

Tukšu vagonu pārvietošana iegūst īpašu nozīmi attiecībā uz savstarpēji izmantojamiem vagoniem. Principā nav atšķirības starp piekrautu un tukšu vagonu. Tukšu vagonu transportēšanu arī veic, pamatojoties uz kravu pasūtījumiem, tāpēc šo tukšo vagonu parka pārvaldītājs jāuzskata par klientu.

2.3.3.   Vispārīgas piezīmes

Informācijas sistēma ir tikai tik laba, cik droši ir tās dati. Tādēļ datiem, kuriem ir izšķiroša nozīme kravas sūtījuma, vagona vai konteinera pārvadāšanā, jābūt precīziem un ekonomiski pamatotiem – kas nozīmē, ka dati jāievada sistēmā tikai vienreiz.

Pamatojoties uz to, šīs SITS lietojumos un ziņojumos izvairās no daudzkārtīgas manuālas datu ievades, veicot piekļuvi jau uzglabātiem datiem, piemēram, ritošā sastāva atsauces datiem. Prasības attiecībā uz ritošā sastāva atsauces datiem ir noteiktas 4.2.10. punktā (“Galvenie atsauces dati”). Noteiktajām ritošā sastāva atsauces datubāzēm jānodrošina viegla piekļuve tehniskajiem datiem. Datubāzu saturam jābūt pieejamam, pamatojoties uz strukturētām piekļuves tiesībām atkarībā no privilēģijas, visiem IsP, DzPU un parka pārvaldītājiem, it īpaši parka pārvaldības un ritošā sastāva uzturēšanas nolūkā. Tām jāietver visi transportam svarīgie tehniskie dati, piemēram:

| — | ritošā sastāva identifikācija, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva identifikācija,

| — | tehniskie/projektēšanas dati, |
| --- | --- |

—

tehniskie/projektēšanas dati,

| — | savietojamības ar infrastruktūru novērtējums, |
| --- | --- |

—

savietojamības ar infrastruktūru novērtējums,

| — | attiecīgo iekraušanas rādītāju novērtējums, |
| --- | --- |

—

attiecīgo iekraušanas rādītāju novērtējums,

| — | ar bremzēm saistītie raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

ar bremzēm saistītie raksturlielumi,

| — | uzturēšanas dati, |
| --- | --- |

—

uzturēšanas dati,

| — | ar vidi saistītie raksturlielumi. |
| --- | --- |

—

ar vidi saistītie raksturlielumi.

Multimodāla transporta darbībā dažādos punktos (angliski saukti par gateway) ne tikai vagons tiek savienots ar citu vilcienu, bet arī multimodālā vienība var tikt pārvietota no viena vagona pie otra. Tā rezultātā nav pietiekami strādāt tikai ar brauciena plānu vagoniem, un tādēļ jāsastāda arī brauciena plāns multimodālajām vienībām.

4.2.11. punktā (“Dažādas atsauces datnes”) uzskaitītas dažas atsauces datnes un dažādas datubāzes, tostarp vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze. Šajā datubāzē ietverti ritošā sastāva darbības statusa dati, informācija par svaru un bīstamajām kravām, informācija, kas saistīta ar multimodālajām vienībām un atrašanās vietu.

Kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas SITS nosaka nepieciešamo informāciju, kuras apmaiņa jāveic starp dažādajiem partneriem, kas iesaistīti transporta ķēdē, un ļauj izveidot standarta obligāto datu apmaiņas procesu. Tajā norādīta arī uzbūves stratēģija šādai saziņas platformai. Tas izklāstīts 4.2.12. punktā (“Tīklošana un saziņa”), ņemot vērā:

| — | satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas saskarni, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK [1] 5. panta 3. punktā, |
| --- | --- |

—

satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmas saskarni, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK [1] 5. panta 3. punktā,

| — | prasības attiecībā uz tīkla pārskata saturu, kuras izklāstītas Direktīvas 2012/34/ES [3] 27. pantā un IV pielikumā, |
| --- | --- |

—

prasības attiecībā uz tīkla pārskata saturu, kuras izklāstītas Direktīvas 2012/34/ES [3] 27. pantā un IV pielikumā,

| — | pieejamā informācija par kravas vagonu ritošo sastāvu un prasības attiecībā uz uzturēšanu, ko nosaka ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

—

pieejamā informācija par kravas vagonu ritošo sastāvu un prasības attiecībā uz uzturēšanu, ko nosaka ritošā sastāva SITS.

Nenotiek tieša datu pārsūtīšana no kravas pakalpojumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmas uz vilcienu, mašīnistam vai uz vadības un signalizācijas apakšsistēmu daļām, un fiziskais pārsūtīšanas tīkls pilnīgi atšķiras no tīkla, kuru izmanto vadības un signalizācijas apakšsistēmā. ERTMS/ETCS sistēma izmanto GSM-R. Šajā atklātajā tīklā ETCS specifikācijās norādīts, ka drošība tiek panākta, atbilstoši pārvaldot atklātu tīklu risku EURORADIO protokolā.

Saskarnes ar strukturālajām ritošā sastāva un kontroles un vadības apakšsistēmām dotas tikai ar ritošā sastāva atsauces datubāzu starpniecību (4.2.10.2. punkts “Ritošā sastāva atsauces datubāzes”), kuras ir turētāju kontrolē. Saskarnes ar infrastruktūras, kontroles un vadības un enerģijas apakšsistēmām dotas ar ceļa definīciju (4.2.2.3. punkts “Ceļa informācijas ziņojums”) ko sniedz IsP, kurā noteiktas ar infrastruktūru saistītas vērtības vilcienam, un ar informāciju, ko sniedz IsP par infrastruktūras ierobežojumiem (4.2.2. punkts “Ceļa pieprasījums” un 4.2.3. punkts “Vilciena sagatavošana”).

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Atbilstība pamatprasībām

Atbilstīgi Direktīvas 2008/57/EK [1] 4. panta 1. punktam Eiropas dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgi noteiktas minētās direktīvas III pielikumā.

Ņemot vērā šīs SITS darbības jomu, tās 3. nodaļā uzskaitītās attiecīgās pamatprasības tiks izpildītas, nodrošinot apakšsistēmas atbilstību 4. nodaļā aprakstītajām specifikācijām: “Apakšsistēmas raksturojums”

3.2.   Pamatprasību aspekti

Pamatprasības attiecas uz:

| — | drošību, |
| --- | --- |

—

drošību,

| — | drošumu un darbgatavību, |
| --- | --- |

—

drošumu un darbgatavību,

| — | veselības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

veselības aizsardzību,

| — | vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzību,

| — | tehnisko saderību. |
| --- | --- |

—

tehnisko saderību.

Atbilstīgi Direktīvai 2008/57/EK [1] pamatprasības var būt vispārīgi piemērojamas visai Eiropas dzelzceļu sistēmai vai atsevišķi katrai apakšsistēmai un tās komponentiem.

3.3.   Aspekti saistībā ar vispārīgajām prasībām

Vispārīgo prasību nozīmi kravas telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai nosaka šādi.

3.3.1.   Drošība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3., 1.1.4. un 1.1.5. punktā minētās pamatprasības neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.2.   Drošums un darbgatavība

“Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un apkopi organizē, veic un kvantitatīvi novērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.”

Šī pamatprasība ir aprakstīta šādos punktos:

| — | 4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”, |
| --- | --- |

—

4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”,

| — | 4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”, |
| --- | --- |

—

4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”,

| — | 4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”.

3.3.3.   Veselības aizsardzība

Veselības aizsardzība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 1.3.1. un 1.3.2. punktā minētās pamatprasības neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.4.   Vides aizsardzība

Vides aizsardzība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 1.4.1., 1.4.2., 1.4.3., 1.4.4. un 1.4.5. punktā minētās pamatprasības neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.3.5.   Tehniskā saderība

Tehniskā saderība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 1.5. punktā minētā pamatprasība neattiecas uz telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu.

3.4.   Ar kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu saistītie aspekti

Ar kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu saistītie aspekti

3.4.1.   Tehniskā saderība

Tehniskā saderība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 2.7.1. punktā minētā pamatprasība:

“Pamatprasības attiecībā uz tālvadības lietojumprogrammām garantē noteiktu kvalitātes līmeņa minimumu attiecībā uz pasažieru un kravu pārvadājumu pakalpojumiem, jo īpaši tehniskās saderības ziņā.

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:

| — | ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla datu apmaiņa starp dažādām lietojumprogrammām un operatoriem, izņemot konfidenciālu komerciālu informāciju, |
| --- | --- |

—

ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla datu apmaiņa starp dažādām lietojumprogrammām un operatoriem, izņemot konfidenciālu komerciālu informāciju,

| — | ērtu pieeju informācijai no lietotāju puses.” |
| --- | --- |

—

ērtu pieeju informācijai no lietotāju puses.”

Šī pamatprasība aprakstīta šādos punktos:

| — | 4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”, |
| --- | --- |

—

4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”,

| — | 4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”, |
| --- | --- |

—

4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”,

| — | 4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”.

3.4.2.   Drošums un darbgatavība

Drošums un darbgatavība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 2.7.2. punktā minētā pamatprasība:

“Šo datubāzu, programmatūras un datu pārraides protokolu izmantošanas, vadības, atjaunināšanas un uzturēšanas paņēmieniem jāgarantē šo sistēmu efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte.”

Šī pamatprasība aprakstīta šādos punktos:

| — | 4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”, |
| --- | --- |

—

4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”,

| — | 4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”, |
| --- | --- |

—

4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”,

| — | 4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”.

Šī pamatprasība, jo īpaši izmantošanas metode, lai garantētu šo telemātikas lietojumprogrammu efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti, ir pamats visai SITS un neaprobežojas ar punktiem 4.2.10., 4.2.11. un 4.2.12.

3.4.3.   Veselības aizsardzība

Veselības aizsardzība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 2.7.3. punktā minētā pamatprasība:

“Šo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.”

Šī SITS neprecizē nekādas prasības papildus esošajiem valstu un Eiropas noteikumiem, kas attiecas uz telemātikas lietojumprogrammu un lietotāju saskarnes obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.

3.4.4.   Drošība

Drošība

Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 2.7.4. punktā minētā pamatprasība:

“Uzglabājot un pārraidot ar drošību saistītu informāciju, jāievēro atbilstīgas prasības attiecībā uz godprātību un drošumu.”

Šī pamatprasība aprakstīta šādos punktos:

| — | 4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”, |
| --- | --- |

—

4.2.10. punkts “Galvenie atsauces dati”,

| — | 4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”, |
| --- | --- |

—

4.2.11. punkts “Dažādas atsauces datnes un datubāzes”,

| — | 4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”. |
| --- | --- |

—

4.2.12. punkts “Tīklošana un saziņa”.

4.   APAKŠSISTĒMAS RAKSTUROJUMS

4.1.   Ievads

Ievads

Dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 2008/57/EK un kuras daļa ir telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma, ir integrēta sistēma, kuras atbilstība ir jāpārbauda. Savstarpējo atbilstību pārbauda īpaši attiecībā uz ritošā sastāva apakšsistēmas specifikācijām un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām parasto dzelzceļu sistēmā, kurā apakšsistēma ir integrēta, kā arī attiecībā uz ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumiem.

Ņemot vērā visas piemērojamās pamatprasības, kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu raksturo:

4.2.   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā 3. nodaļā minētās pamatprasības (“Pamatprasības”), apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas:

| — | pavadzīmes dati, |
| --- | --- |

—

pavadzīmes dati,

| — | ceļa pieprasījums, |
| --- | --- |

—

ceļa pieprasījums,

| — | vilciena sagatavošana, |
| --- | --- |

—

vilciena sagatavošana,

| — | vilciena kustības prognoze, |
| --- | --- |

—

vilciena kustības prognoze,

| — | pakalpojuma pārtraukšanas informācija, |
| --- | --- |

—

pakalpojuma pārtraukšanas informācija,

| — | vagona/multimodālās vienības ETI/ETA, |
| --- | --- |

—

vagona/multimodālās vienības ETI/ETA,

ETI

ETA

| — | vagona kustība, |
| --- | --- |

—

vagona kustība,

| — | apmaiņas ziņojumu sniegšana, |
| --- | --- |

—

apmaiņas ziņojumu sniegšana,

| — | datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai, |
| --- | --- |

—

datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai,

| — | galvenie atsauces dati, |
| --- | --- |

—

galvenie atsauces dati,

| — | dažādas atsauces datnes un datubāzes, |
| --- | --- |

—

dažādas atsauces datnes un datubāzes,

| — | tīklošana un saziņa. |
| --- | --- |

—

tīklošana un saziņa.

Detalizētas datu specifikācijas ir noteiktas pilnajā datu katalogā. Obligātie ziņojumu formāti un šā kataloga dati ir definēti dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”[4], kas minēts I papildinājumā. Šajā pašā nolūkā turklāt var izmantot citus spēkā esošus standartus, ja iesaistītās personas ir noslēgušas īpašu nolīgumu, kas ļauj izmantot šos standartus, it sevišķi to ES dalībvalstu teritorijās, kurām ir robeža ar trešām valstīm.

TAF

TAF

Vispārīgas piezīmes par ziņojumu struktūru

Ziņojumi ir strukturēti divās datu kopās:

—   kontroles dati– tiek noteikti ar obligātu ziņojumu kataloga ziņojumu galvenē,

kontroles dati

—   informācijas dati– nosaka katra ziņojuma obligātais/fakultatīvais saturs un obligātā/fakultatīvā datu kopa katalogā.

informācijas dati

Ja ziņojums vai datu elements šajā regulā ir definēts kā fakultatīvs, iesaistītās personas vienojas par tā izmantošanu. Šo ziņojumu un datu elementu piemērošanai ir jābūt iekļautai nolīgumā. Ja datu katalogā fakultatīvie elementi ir ar zināmiem nosacījumiem obligāti, tas ir jāprecizē datu katalogā.

4.2.1.   Pavadzīmes dati

Pavadzīmes dati

4.2.1.1.   Klienta pavadzīme

Klienta pavadzīme

Klientam jānosūta pavadzīme galvenajam DzPU. Tajā jānorāda visa informācija, kas nepieciešama, lai nogādātu kravu no nosūtītāja saņēmējam saskaņā ar “Vienotiem noteikumiem attiecībā uz līgumu par starptautiskajiem kravu pārvadājumiem pa dzelzceļu (CIM)”, “Vienotiem noteikumiem par līgumiem par transportlīdzekļu izmantošanu starptautiskajā dzelzceļu satiksmē (CUV) un valstī spēkā esošiem normatīvajiem aktiem”. GDzPU jāiesniedz papildu informācija. Pavadzīmes datu apakškopa, tostarp papildus dati, ir aprakstīta I papildinājumā, TAF SITS – D.2. PIELIKUMS: A PAPILDINĀJUMS (VAGONA/ILU MARŠRUTA PLĀNOŠANA), un I papildinājumā, TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs [4], kas uzskaitīti šīs regulas I papildinājuma tabulā.

CIM

CUV

TAF

TAF

TAF

Atklātās piekļuves gadījumā galvenajam DzPU, kas slēdz līgumu ar klientu, ir pieejama visa informācija pēc pieejamo datu papildināšanas. Nav nepieciešama ziņojumu apmaiņa ar citiem DzPU. Šie dati ir arī pamats steidzamam ceļa pieprasījumam, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu pavadzīmē noteiktās saistības.

Turpmākie ziņojumi attiecas uz gadījumiem, kad nav paredzēta atklāta piekļuve. Šo ziņojumu saturs arī var būt pamats steidzamiem ceļa pieprasījumiem, ja tas nepieciešams pavadzīmē minēto nosacījumu izpildei.

4.2.1.2.   Kravas pasūtījums

Kravas pasūtījums

Kravas pasūtījums ir galvenokārt pavadzīmes informācijas datu apakškopa. Tas GDzPU jānosūta transporta ķēdē iesaistītajiem DzPU. Kravas pasūtījumam ir jāsatur attiecīgā informācija, kas ir nepieciešama DzPU, lai veiktu transportēšanu tā atbildības laikā līdz nodošanai nākamajam DzPU. Tādēļ tā saturs ir atkarīgs no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma funkcijas: izcelsmes, tranzīta vai piegādes DzPU.

Kravas pasūtījuma obligātā datu struktūra un sīkāks šā ziņojuma formāts ir uzskaitīti sadaļā Consignment Order Message dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”[4], kas minēts I papildinājumā.

Consignment Order Message

TAF

TAF

Šo kravas pasūtījumu galvenais saturs ir:

| — | informācija par nosūtītāju un saņēmēju, |
| --- | --- |

—

informācija par nosūtītāju un saņēmēju,

| — | maršrutēšanas informācija, |
| --- | --- |

—

maršrutēšanas informācija,

| — | kravas sūtījuma identifikācija, |
| --- | --- |

—

kravas sūtījuma identifikācija,

| — | vagona informācija, |
| --- | --- |

—

vagona informācija,

| — | vietas un laika informācija. |
| --- | --- |

—

vietas un laika informācija.

Izvēlētajiem pavadzīmes datiem jābūt pieejamiem arī visiem partneriem (piemēram, IsP, turētājam) transporta ķēdē, ieskaitot klientus. Tie ir nosakāmi katram vagonam:

| — | kravas svars (kravas bruto svars), |
| --- | --- |

—

kravas svars (kravas bruto svars),

| — | KN/HS numurs, |
| --- | --- |

—

KN/HS numurs,

| — | bīstamo kravu informācija, |
| --- | --- |

—

bīstamo kravu informācija,

| — | transportēšanas vienība. |
| --- | --- |

—

transportēšanas vienība.

Izņēmuma gadījumos izdrukas var izmantot tikai tad, ja šo informāciju nav iespējams nosūtīt, izmantojot iepriekš definētos ziņojumus.

4.2.2.   Ceļa pieprasījums

Ceļa pieprasījums

4.2.2.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

Attiecībā uz ceļu nosaka pieprasītos, pieņemtos un faktiskos uzglabājamos datus par ceļu un vilciena raksturlielumiem katram šā ceļa posmam. Turpmāk norādīts, kādai informācijai ir jābūt pieejamai infrastruktūras pārvaldītājam. Notiekot izmaiņām, šī informācija ir jāatjaunina. Tādējādi informācija par ikgadējo ceļu nepieciešama, lai varētu iegūt datus par īstermiņa grozījumiem. Jo īpaši, ja tiek ietekmētas klienta intereses, viņu informē GDzPU.

Steidzams ceļa pieprasījums

Sakarā ar izņēmumiem vilciena kustības laikā vai sakarā ar īslaicīgiem transporta pieprasījumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jābūt iespējai saņemt speciālu ceļu tīkla ietvaros.

Pirmkārt, tūlītējas darbības ir jāuzsāk, tikko ir zināms faktiskais vilciena sastāvs, pamatojoties uz vilciena sastāva sarakstu.

Otrkārt, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāsniedz infrastruktūras pārvaldītājam visi nepieciešamie dati par to, kad un kur vilcienam jābrauc, kopā ar tā fiziskajiem raksturlielumiem, ciktāl tie mijiedarbojas ar infrastruktūru.

Pamatparametrs “Steidzams ceļa pieprasījums” būtu jākoordinē starp DzPU un infrastruktūras pārvaldītāju (IsP). Šajā pamatparametrā termins IsP var attiekties uz vairākiem IsP, un attiecīgā gadījumā arī uz infrastruktūras jaudas iedalītājām iestādēm (sk. Direktīvu 2012/34/EK [3]).

Šīs prasības piemēro attiecībā uz visiem steidzamajiem ceļa pieprasījumiem.

Šajā pamatparametrā nav iekļauti ar satiksmes vadību saistīti jautājumi. Laika ierobežojuma atšķirību starp īslaicīgiem ceļiem un satiksmes vadības ceļa izmaiņām nosaka vietējos nolīgumos.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (DzPU) jāiesniedz infrastruktūras pārvaldītājam (IsP) visi nepieciešamie dati par to, kad un kur vilcienam jābrauc, kopā ar tā fiziskajiem raksturlielumiem, ciktāl tie mijiedarbojas ar infrastruktūru.

Katrs infrastruktūras pārvaldītājs atbild par maršruta piemērotību savā infrastruktūrā, bet dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir pienākums pārbaudīt, vai vilciena rādītāji atbilst informācijā par nolīgto maršrutu norādītajām vērtībām.

Neskarot ceļa izmantošanas nosacījumus, kas minēti tīkla paziņojumos, un pienākumus, gadījumā, ja ir infrastruktūras ierobežojumi, kas skaidroti satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS, DzPU jāzina, pirms vilciena sagatavošanas, vai ir kādi ierobežojumi līnijas posmos vai stacijās (mezglos), kas ietekmē tā vilciena sastāvu, kas aprakstīts ceļa līgumā.

Ceļa līgums steidzamai vilciena kustībai pamatojas uz dialogu starp DzPU un IsP. Infrastruktūras jaudas pieprasījumus var iesniegt pieteikuma iesniedzēji. Lai izmantotu šādu infrastruktūras jaudu, pieteikuma iesniedzēji uztic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam noslēgt līgumu ar infrastruktūras pārvaldītāju saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES [3]. Dialogs ietvers visus DzPU un IsP, kas iesaistīti vilcienu kustībā vēlamajā maršrutā, bet, iespējams to ieguldījums ceļa atrašanas procesā būs atšķirīgs.

4.2.2.2.   Ziņojums “Ceļa pieprasījums”

Ziņojums “Ceļa pieprasījums”

Šo ziņojumu DzPU nosūta infrastruktūras pārvaldītājam (IsP), lai veiktu ceļa pieprasījumu.

Šā ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.3.   Ziņojums “Ceļa informācija”

Ziņojums “Ceļa informācija”

IsP nosūta šo ziņojumu pieprasītājam DzPU, atbildot uz ceļa pieprasījumu.

“Ceļa informācija” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.4.   Ziņojums “Ceļš apstiprināts”

Ziņojums “Ceļš apstiprināts”

Pieprasošais DzPU izmanto šo ziņojumu, lai rezervētu/apstiprinātu infrastruktūras pārvaldītāja (IsP) piedāvāto ceļu:

“Ceļš apstiprināts” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.5.   Ziņojums “Ceļa informācija noraidīta”

Ziņojums “Ceļa informācija noraidīta”

Pieprasošais DzPU izmanto šo ziņojumu, lai noraidītu attiecīgā infrastruktūras pārvaldītāja (IsP) piedāvāto ceļu:

“Ceļa informācija noraidīta” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.6.   Ziņojums “Ceļš atcelts”

Ziņojums “Ceļš atcelts”

DzPU izmanto šo ziņojumu, lai atceltu visu rezervēto ceļu vai tā daļu.

“Ceļš anulēts” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.7.   ziņojums “Ceļš nav pieejams”

ziņojums “Ceļš nav pieejams”

IsP nosūta šo ziņojumu nolīgtajam DzPU gadījumā, ja DzPU rezervētais ceļš vairs nav pieejams.

“Ceļš nav pieejams” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.2.8.   “Saņemšanas apstiprinājuma” ziņojums

“Saņemšanas apstiprinājuma” ziņojums

Šis ziņojums tiek nosūtīts no ziņojuma saņēmēja ziņojuma autoram, lai apliecinātu, ka tā mantotā sistēma ir saņēmusi ziņojumu noteiktā laika intervālā.

“Saņemšanas apstiprinājuma” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.3.   Vilciena sagatavošana

Vilciena sagatavošana

4.2.3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Šis pamatparametrs apraksta ziņojumus, ar kuriem jāapmainās vilciena sagatavošanas posmā, laikā līdz vilciena atiešanai.

Vilciena sagatavošana ietver vilciena un maršruta saderības pārbaudi. Šo pārbaudi veic DzPU, pamatojoties uz informāciju par infrastruktūras aprakstu un infrastruktūras ierobežojumiem, ko iesniedz attiecīgie IsP.

Vilciena sagatavošanas laikā DzPU jānosūta nākamajiem DzPU informācija par vilciena sastāvu. Saskaņā ar līgumiem šo ziņojumu DzPU nosūta arī infrastruktūras pārvaldītājam(-iem), ar kuru tas ir noslēdzis līgumu par ceļa posmu.

Ja vilciena sastāvs tiek mainīts atrašanās vietā, ar šo ziņojumu jāapmainās vēlreiz, reizē ar informāciju, kuru atjauninājis atbildīgais DzPU.

Lai sagatavotu vilcienu, DzPU jābūt piekļuvei infrastruktūras ierobežojumu paziņojumiem, tehniskajiem vagonu datiem (Ritošā sastāva atsauces datubāzes, 4.2.10.2. punkts “Ritošā sastāva atsauces datubāzes”), informācijai par bīstamo kravu un pašreizējai, atjauninātajai informācijai par vagonu statusu (4.2.11.2. punkts “Citas datubāzes”: “Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze”). Tas attiecas uz visiem vilciena vagoniem. Beigās DzPU jānosūta vilciena sastāvs nākamajiem DzPU. Šo ziņojumu DzPU nosūta arī infrastruktūras pārvaldītājam(-iem), no kura tas ir rezervējis ceļa posmu, ja to pieprasa parasto dzelzceļu satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS vai paredz līgums(-i) starp DzPU un IsP.

Ja vilciena sastāvs tiek mainīts atrašanās vietā, ar šo ziņojumu jāapmainās vēlreiz, reizē ar informāciju, kuru atjauninājis atbildīgais DzPU.

Katrā punktā, piemēram, izbraukšanas un maiņas punktā, kur mainās atbildība starp DzPU, atiešanas procedūras dialogs starp IsP un DzPU “Vilciens gatavs – Vilciena kustības informācija” ir obligāts.

4.2.3.2.   Vilciena sastāva ziņojums

Vilciena sastāva ziņojums

Šo ziņojumu nosūta DzPU nākamajam DzPU, definējot vilciena sastāvu. Saskaņā ar tīkla pārskatu šis ziņojums ir arī jānosūta no DzPU uz IsP(-iem). Ja notiek izmaiņas vilciena sastāvā tā reisa laikā, DzPU, kas veicis izmaiņas, pienākums ir atjaunināt šo ziņojumu un nosūtīt to GDzPU, kas informē visas iesaistītās personas.

“Vilciena sastāva” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

Obligātie elementi, kas piegādājami ziņojumu apmaiņai starp DzPU un IsP vilciena sastāva vajadzībām, ir definēti Lēmuma 2012/757/ES 4.2.2.7.2. punktā, Satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.2.3.3.   Ziņojums “Vilciens gatavs”

Ziņojums “Vilciens gatavs”

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums nosūta ziņojumu “Vilciens gatavs” infrastruktūras pārvaldītājam katru reizi, kad vilciens ir gatavs uzsākt kustību pēc vilciena sagatavošanas, ja vien saskaņā ar attiecīgās valsts noteikumiem infrastruktūras pārvaldītājs neakceptē grafiku kā ziņojumu “Vilciens gatavs”.

Ziņojuma “Vilciens gatavs” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā. Šajā pašā nolūkā turklāt var izmantot citus spēkā esošus standartus, ja iesaistītās personas ir noslēgušas īpašu līgumu, kas atļauj izmantot šos standartus.

TAF

TAF

4.2.4.   Vilciena kustības prognoze

Vilciena kustības prognoze

4.2.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Šis pamatparametrs nosaka vilciena kustības informāciju un vilciena kustības prognozi. Tam jānosaka, kā jānorit infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma dialogam, lai apmainītos ar vilciena kustības informāciju un vilciena kustības prognozēm.

Šis pamatparametrs nosaka, kā infrastruktūras pārvaldītājam noteiktā laikā jānosūta vilciena kustības informācija dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam un nākamajam blakusesošajam infrastruktūras pārvaldītājam, kas ir iesaistīts vilciena ekspluatācijā.

Vilciena kustības informācija nodrošina informāciju par vilciena pašreizējo statusu līgumā paredzētos saskaņotos ziņošanas punktos.

Vilciena kustības prognozi izmanto, lai nodrošinātu informāciju par paredzamo laiku līgumā paredzētos saskaņotos prognozes punktos. Šo ziņojumu infrastruktūras pārvaldītājs sūta dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam un blakusesošajam infrastruktūras pārvaldītājam, kas ir iesaistīts vilciena kustībā.

Vilciena kustības “ziņošanas punktus” norāda līgumā.

Šī informācijas apmaiņa starp DzPU un IsP vienmēr notiek starp atbildīgo IsP un DzPU, kas ir rezervējis ceļu, pa kuru vilciens faktiski brauc.

Saskaņā ar līgumu GDzPU sniedz klientam vilciena kustības prognozes un vilciena kustības informāciju. Ziņošanas punkti tiks noteikti, vienojoties abām pusēm līguma ietvaros.

4.2.4.2.   “Vilciena kustības prognozes” ziņojums

“Vilciena kustības prognozes” ziņojums

Šo ziņojumu IsP iesniedz DzPU, kurš nodrošina vilciena kustību, attiecībā uz nodošanas punktiem, maiņas punktiem un vilciena galamērķi, kā aprakstīts 4.2.4.1. punktā (Vilciena kustības prognoze, Vispārīgas piezīmes).

Turklāt IsP iesniedz ziņojumu DzPU attiecībā uz citiem ziņošanas punktiem atbilstoši DzPU/IsP līgumiem (piemēram, pārkraušanas punktu vai staciju).

Vilciena kustības prognozi var sūtīt arī pirms vilciena kustības sākuma. Attiecībā uz papildu kavēšanos starp diviem ziņošanas punktiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam un infrastruktūras pārvaldītājam līgumā jānosaka robežvērtība, kuru pārsniedzot, jāsūta sākotnēja vai jauna prognoze. Ja kavēšanās ilgums nav zināms, infrastruktūras pārvaldītājs sūta ziņojumu “Pakalpojuma pārtraukums” (sk. 4.2.5. punktu “Informācija par pakalpojuma pārtraukumu”).

Ziņojumā “Vilciena kustības prognoze” jānorāda prognozētais laiks saskaņotajos prognozes punktos.

“Vilciena kustības prognoze” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.4.3.   Vilciena kustības informācijas ziņojums un vilciena kavēšanās iemesla ziņojums

Vilciena kustības informācijas ziņojums un vilciena kavēšanās iemesla ziņojums

Šo ziņojumu iesniedz IsP tam DzPU, kas nodrošina vilcienu kustību, par:

| — | izbraukšanu no atiešanas punkta, ierašanos galamērķī, |
| --- | --- |

—

izbraukšanu no atiešanas punkta, ierašanos galamērķī,

| — | ierašanos un izbraukšanu no nodošanas punktiem, maiņas punktiem un saskaņotajiem ziņošanas punktiem, pamatojoties uz līgumu (piemēram, pārkraušanas punkti). |
| --- | --- |

—

ierašanos un izbraukšanu no nodošanas punktiem, maiņas punktiem un saskaņotajiem ziņošanas punktiem, pamatojoties uz līgumu (piemēram, pārkraušanas punkti).

Ja kavēšanās iemesls (pirmais pieņēmums) ir zināms, tas jānosūta atsevišķā ziņojumā “Vilciena kavēšanās iemesls”.

“Vilciena kustības informācija” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.5.   Informācija par pakalpojuma pārtraukumu

Informācija par pakalpojuma pārtraukumu

4.2.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

Šis pamatparametrs nosaka, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs apstrādā pakalpojuma pārtraukuma informāciju.

Kad DzPU uzzina, ka tās atbildībā nodotās vilciena kustības laikā ir pakalpojuma pārtaukums, tai nekavējoties jāinformē attiecīgais IsP (DzPU to var izdarīt mutiski). Ja vilciena kustība tiek pārtraukta, infrastruktūras pārvaldītājs sūta “Vilciena kustības pārtraukuma” ziņojumu nolīgtajam DzPU un nākamajam blakusesošajam IsP, kas iesaistīts vilciena kustībā.

Ja kavēšanās ilgums ir zināms, infrastruktūras pārvaldītājs tā vietā sūta ziņojumu “Vilciena kustības prognoze”.

4.2.5.2.   “Vilciena kustības pārtraukuma” ziņojums

“Vilciena kustības pārtraukuma” ziņojums

Ja vilciena kustība tiek pārtraukta, IsP nosūta atbilstošu ziņojumu nākamajam blakusesošajam IsP, kas iesaistīts vilciena kustībā, un DzPU.

“Vilciena kustības pārtraukuma” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.6.   Kravas ETI/ETA

Kravas ETI/ETA

4.2.6.1.   Ievadpiezīme

Ievadpiezīme

4.2.2. punktā (Ceļa pieprasījums) galvenokārt ir aprakstīta saziņa starp DzPU un IsP. Vagonu vai multimodālo vienību individuāla uzraudzība netiek iekļauta šajā informācijas apmaiņā. Tā tiek veikta DzPU/GDzPU līmenī, pamatojoties uz ar vilcienu saistītiem ziņojumiem, un ir aprakstīta šādos punktos: no 4.2.6. (Sūtījuma ETI/ETA) līdz 4.2.8. (Ziņojums par maiņu).

ETI

ETA

Ar vagoniem un multimodālām vienībām saistītas informācijas apmaiņu un atjaunināšanu galvenokārt nodrošina, uzglabājot datubāzes “brauciena plāni” un “vagonu kustība” (4.2.11.2. punkts “Citas datubāzes”).

Kā jau minēts 2.3.2. punktā (Aplūkotie procesi), klientam vissvarīgākā informācija vienmēr ir viņa sūtījuma paredzamais ierašanās laiks (ETA). Vagonu ETA, kā arī ETI ir pamatinformācija saziņā starp GDzPU un DzPU. Šī informācija ir galvenais GDzPU rīks, lai uzraudzītu sūtījumu fizisko transportēšanu un pārbaudītu to atbilstību saistībām attiecībā uz klientu.

ETA

ETA

ETI

Visi prognozētie laiki ar vilcienu saistītajos ziņojumos attiecas uz vilciena ierašanos noteiktā punktā, kas var būt nodošanas punkts, maiņas punkts, vilciena galamērķis vai cits ziņošanas punkts. Tie ir visi vilciena paredzamie ierašanās laiki (TETA). Dažādiem šā vilciena vagoniem vai multimodālām vienībām TETA nozīmes var atšķirties. TETA maiņas punktam, piemēram, var būt paredzamais apmaiņas laiks (ETI) dažiem vagoniem vai multimodālajām vienībām. Uz citiem vagoniem, kas paliek vilciena sastāvā turpmākai transportēšanai, ko veic tas pats DzPU, TETA var neattiekties. DzPU pienākums ir, saņemot TETA informāciju, identificēt un apstrādāt šo informāciju, uzglabāt to kā vagona kustību Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē un paziņot to GDzPU, ja vilciens nedarbojas atklātās piekļuves režīmā. Tas tiks aplūkots turpmākajos punktos.

TETA

TETA

TETA

ETI

TETA

TETA

Saskaņā ar līgumu GDzPU sniedz klientam informāciju par paredzamo ierašanās laiku (ETA) un paredzamo apmaiņas laiku (ETI) sūtījuma līmenī. Detalizācijas līmenis tiks noteikts, vienojoties abām pusēm līguma ietvaros.

ETA

ETI

Multimodālajam transportam datu ziņojumi, kas satur identifikatorus par kravas vienību (piemēram, konteineriem, maināmām virsbūvēm, puspiekabēm) attiecīgi izmanto vai nu BIC, vai ILU kodus saskaņā ar ISO 6346 un EN 13044.

BIC

4.2.6.2.   
  ETI/ETA aprēķins

ETI

ETA

ETI/ETA aprēķina, pamatojoties uz informāciju no infrastruktūras pārvaldītāja, kas vilciena kustības prognozes ziņojumā norāda vilciena paredzamo ierašanās laiku (TETA) noteiktajos ziņošanas punktos (nodošanas, maiņas vai ierašanās punktā, tostarp multimodālā transporta termināļos) saskaņotajā vilciena ceļā, piemēram, nodošanas punktā no viena IsP nākamajam IsP (šajā gadījumā TETA sakrīt ar ETH).

ETI

ETA

TETA

TETA

ETH

DzPU aprēķina vagonu un/vai multimodālo vienību paredzamo apmaiņas laiku (ETI) maiņas punktos vai citos noteiktajos ziņošanas punktos saskaņotajā vilcienu ceļā un nodod šo informāciju nākamajam DzPU transporta ķēdē..

ETI

Tā kā DzPU rīcībā var būt vagoni ar dažādiem reisiem un no dažādiem GDzPU, vagonu maiņas punkts ETI aprēķinam var būt atšķirīgs. (Ilustratīvs attēlojums šiem scenārijiem un piemēri ir doti dokumentā “TAF SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas”, 1.4. punktā, kas minēts I papildinājumā, un secības diagramma, kas balstīta uz 1. piemēru, C maiņas punktam ir norādīta dokumentā “TAF SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas”, 5. nodaļā, kas minēts I papildinājumā).

ETI

TAF

TAF

TAF

TAF

Nākamais DzPU, pamatojoties uz iepriekšējā DzPU ievadīto ETI, savukārt aprēķina vagonu ETI nākamajam maiņas punktam. Šos pasākumus veic katrs nākamais DzPU. Kad pēdējais DzPU (piemēram, DzPU n) vagona transporta ķēdē saņem ETI no iepriekšējā DzPU (piemēram, DzPU n–1) par vagona apmaiņu starp DzPU n–1 un DzPU n, pēdējam DzPU (RU n) jāaprēķina vagona paredzamais ierašanās laiks galapunktā. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu vagonu izvietošanu atbilstoši kravas pasūtījumam un saskaņā ar GDzPU saistībām pret tā klientu. Tas ir vagona ETA, kas jānosūta GDzPU. Tas jāuzglabā elektroniski kopā ar datiem par vagona kustību. GDzPU sniedz savus attiecīgos datus klientam atbilstoši līguma noteikumiem.

ETI

ETI

ETI

ETA

Piezīme par multimodālajām vienībām. Vagona multimodālajām vienībām vagona ETI ir arī multimodālo vienību ETI. Attiecībā uz multimodālo vienību ETA jāatzīmē, ka DzPU nevar veikt šādu ETA aprēķinu ārpus savas transportēšanas ceļa daļas. Tādēļ DzPU var sniegt tikai ETI attiecībā uz multimodālo terminālu.

Piezīme par multimodālajām vienībām.

ETI

ETI

ETA

ETA

ETI

Galvenais DzPU ir atbildīgs par ETA salīdzinājumu ar to, kas minēts saistībās pret klientu.

ETA

ETA noviržu gadījumā no saistībām pret klientu ir jārīkojas saskaņā ar līgumu, un to rezultātā var būt nepieciešams trauksmes vadības process no GDzPU puses. Informācijas nosūtīšanai par šā procesa rezultātu ir paredzēts trauksmes ziņojums.

ETA

Trauksmes vadības procesā GDzPU jābūt iespējai veikt ar vagonu saistītu pieprasījumu par novirzi. Šis GDzPU pieprasījums un DzPU atbilde ir aprakstīta tālāk.

4.2.6.3.   Vagona ETI/ETA ziņojums

Vagona ETI

ETA

Šā ziņojuma mērķis ir nosūtīt ETI vai atjaunināto ETI no viena DzPU nākamajam DzPU transportēšanas ķēdē. Pēdējais DzPU vagonu transporta ķēdē nosūta ETA vai atjauninātu ETA uz GDzPU. “Vagona ETA/ETI” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”, kas minēts I papildinājumā.

ETI

ETI

ETA

ETA

ETA

ETI

TAF

TAF

4.2.6.4.   Trauksmes ziņojums

Trauksmes ziņojums

Kad ETA ir salīdzināts ar saistībām pret klientu, GDzPU trauksmes ziņojumu nosūta iesaistītajiem DzPU. “Trauksmes” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

ETA

TAF

TAF

Piezīme: atklātās piekļuves gadījumā ETI un ETA aprēķins ir DzPU iekšējais process. Šajā gadījumā DzPU ir arī galvenais DzPU.

Piezīme:

ETI

ETA

4.2.7.   Vagona kustība

Vagona kustība

4.2.7.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

Dati, kas iekļauti ziņojumos par vagona kustību, ir jāuzglabā un tiem jābūt pieejamiemelektroniski. Tie jāiekļauj savstarpējos ziņojumos pilnvarotām personām uz līguma pamata.

| — | Vagona atbrīvošanas ziņojums |
| --- | --- |

—

Vagona atbrīvošanas ziņojums

| — | Vagona atiešanas ziņojums |
| --- | --- |

—

Vagona atiešanas ziņojums

| — | Vagona pienākšana parkā |
| --- | --- |

—

Vagona pienākšana parkā

| — | Vagona atiešana no parka |
| --- | --- |

—

Vagona atiešana no parka

| — | Vagonu izņēmumu ziņojums |
| --- | --- |

—

Vagonu izņēmumu ziņojums

| — | Vagona pienākšanas ziņojums |
| --- | --- |

—

Vagona pienākšanas ziņojums

| — | Vagona piegādes ziņojums |
| --- | --- |

—

Vagona piegādes ziņojums

| — | Ziņojumi par vagona kontroles maiņu tiks aprakstīti atsevišķi 4.2.8. punktā “Ziņojumi par maiņu”. |
| --- | --- |

—

Ziņojumi par vagona kontroles maiņu tiks aprakstīti atsevišķi 4.2.8. punktā “Ziņojumi par maiņu”.

Saskaņā ar līgumu GDzPU jāsniedz klientam informācija par vagona kustību, izmantojot tālāk minētos ziņojumus.

4.2.7.2.   Vagona atbrīvošanas ziņojums

Vagona atbrīvošanas ziņojums

Vadošais DzPU ne obligāti ir pirmais DzPU transporta ķēdē. Šajā gadījumā GDzPU jāpasaka atbildīgajam DzPU, ka vagons ir gatavs vilkšanai pa klientu pievedceļiem (atiešanas vieta atbilstoši GDzPU saistībām) noteiktajā atbrīvošanas laikā (atiešanas datums un laiks).

Šie notikumi jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Ziņojuma “Vagons gatavs” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.3.   Vagona atiešanas ziņojums

Vagona atiešanas ziņojums

DzPU jāinformē GDzPU par faktisko datumu un laiku, kad vagons ir aizvilkts no atiešanas vietas.

Šie notikumi jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Ar šo ziņojumu apmaiņu atbildība par vagonu pāriet no klienta uz DzPU. Ziņojuma “Vagona atiešana” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.4.   Vagona pienākšanas parkā ziņojums

Vagona pienākšanas parkā ziņojums

DzPU jāinformē GDzPU, ka vagons ir ieradies tā parkā. Šo ziņojumu var sagatavot, pamatojoties uz “Vilciena kustības informācijas” ziņojumu 4.2.4. punktā (Vilciena kustības prognoze). Informācija par šo notikumu jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Ziņojuma “Vagons pienācis parkā” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.5.   Vagona atiešanas no parka ziņojums

Vagona atiešanas no parka ziņojums

DzPU jāinformē GDzPU, ka vagons ir atstājis tā parku. Šo ziņojumu var sagatavot, pamatojoties uz “Vilciena kustības informācijas” ziņojumu 4.2.4. punktā (Vilciena kustības prognoze). Informācija par šo notikumu jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. “Vagona atiešana no parka” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.6.   Vagonu izņēmumu ziņojums

Vagonu izņēmumu ziņojums

DzPU jāinformē GDzPU, ja ar vagonu ir noticis kaut kas negaidīts, kas varētu ietekmēt ETI/ETA, vai ja nepieciešama kāda papildus rīcība. Šis ziņojums lielākajā daļā gadījumu nozīmē arī jaunu ETI/ETA aprēķinu. Ja GDzPU nolemj par jaunu ETI/ETA izveidi, tas nosūta ziņojumu atpakaļ tam DzPU, kas ir nosūtījis ziņojumu, kopā ar norādi “ETI/ETA pieprasījums” (ziņojums: Vagona izņēmuma ziņojums, Jauns ETI/ETA pieprasījums). Jaunajā ETI/ETA aprēķinā jāievēro 4.2.6. punktā minētā procedūra (Sūtījuma ETI/ETA).

ETI

ETA

ETI

ETA

ETI

ETA

ETI

ETA

ETI

ETA

ETI

ETA

ETI

ETA

Informācija jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. “Vagona izņēmuma” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.7.   Vagona pienākšanas ziņojums

Vagona pienākšanas ziņojums

Pēdējam DzPU vagona vai multimodālās vienības transportēšanas ķēdē jāinformē GDzPU, ka vagons ir ieradies tā parkā (DzPU atrašanās vietā). “Vilciena pienākšana” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.7.8.   Vagona piegādes ziņojums

Vagona piegādes ziņojums

Pēdējam DzPU vagona transportēšanas ķēdē jāinformē GDzPU, ka vagons ir novietots uz kravas saņēmēja pievedceļa.

Piezīme. Atklātās piekļuves gadījumā aprakstītā vagona kustība ir DzPU (GDzPU) iekšējais process. Tomēr visi aprēķini un datu uzglabāšana jāveic iepriekš, jo GDzPU ir līgums ar klientu un saistības pret viņu.

Piezīme.

Secības diagramma šiem ziņojumiem, pamatojoties uz 1. piemēru ETI aprēķinam 1. un 2. vagonam (sk. 4.2.6.2. punktu ETI/ETA aprēķins), ir integrēta diagrammā ziņošanai par maiņu I papildinājumā minētā dokumenta “TAF SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas” 6. nodaļā.

ETI

ETI

ETA

TAF

TAF

4.2.8.   Ziņojumi par kontroles maiņu

Ziņojumi par kontroles maiņu

4.2.8.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

Ziņojumi par kontroles maiņu ir ziņojumi, ko pievieno, kad maiņas punktos tiek nodotaatbildība par vagonu no viena dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma nākamajam. Ziņojumā nosaka arī jaunajam DzPU veikt ETI aprēķinu un ievērot procesu, kas aprakstīts 4.2.6. punktā (Sūtījuma ETI/ETA).

ETI

ETI

ETA

Ir jāapmainās ar šādiem ziņojumiem:

| — | Vagona kontroles maiņas ziņojums, |
| --- | --- |

—

Vagona kontroles maiņas ziņojums,

| — | Vagona kontroles maiņas apakšziņojums, |
| --- | --- |

—

Vagona kontroles maiņas apakšziņojums,

| — | Vagons saņemts maiņas punktā, |
| --- | --- |

—

Vagons saņemts maiņas punktā,

| — | Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā. |
| --- | --- |

—

Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā.

Informācija par šiem ziņojumiem jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Jebkuras novirzes gadījumā jānosaka jauni ETI/ETA un par tiem jāpaziņo saskaņā ar 4.2.6. punktā aprakstīto procesu: Sūtījuma ETI/ETA. Secības diagramma šiem ziņojumiem norādīta sakarā ar vagona kustības ziņojumiem dokumentā “TAF SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas”.

ETI

ETA

ETI

ETA

TAF

TAF

Vagona maiņas ziņojumus un vagona maiņas apakšziņojumus, kā arī vagona saņemšanas ziņojumus var nodot kā dažādu vagonu sarakstu, īpaši tad, ja šie vagoni visi ir viena vilciena sastāvā. Šajā gadījumā visus vagonus var uzskaitīt, nododot vienu ziņojumu.

Atklātās piekļuves gadījumā nav maiņas punktu. Pārkraušanas punktā atbildība par vagoniem nemainās. Tādēļ nav nepieciešama speciāla ziņojumu apmaiņa. Tomēr informācija, kas izriet no vilciena kustības šajā ziņošanas punktā, informācija, kas saistīta ar vagonu vai multimodālo vienību – par to atrašanās vietu un ierašanās un izbraukšanas datumu/laiku – ir jāapstrādā un jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē.

Saskaņā ar līgumu GDzPU jāsniedz klientam ziņojumā par maiņu ietvertā informācija, izmantojot tālāk minētos ziņojumus.

Šo ziņojumu obligātās struktūras definīcija ir sniegta dpkumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.8.2.   Vagona kontroles maiņas ziņojums

Vagona kontroles maiņas ziņojums

Ar “Vagona kontroles maiņas ziņojumu” dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DzPU 1) jautā nākamajam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam (DzPU 2) transporta ķēdē, vai tas uzņemas atbildību par vagonu. Ar “Vagona kontroles maiņas ziņojumu/apakšziņojumu” DzPU 2 informē savu IsP, ka tas ir uzņēmies atbildību. Ziņojuma “Vagona maiņa” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.8.3.   Vagona kontroles maiņas apakšziņojums

Vagona kontroles maiņas apakšziņojums

Ar “Vagona kontroles maiņas ziņojumu/apakšziņojumu” DzPU 2 informē savu IsP, ka ir pārņēmis atbildību. “Vagona kontroles maiņas apakšziņojums” ziņojuma obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”, kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.8.4.   Vagons saņemts maiņas punktā

Vagons saņemts maiņas punktā

Ar ziņojumu “Vagons saņemts maiņas punktā” DzPU 2 informē DzPU 1, ka uzņemas atbildību par vagonu. Ziņojuma “Vagons saņemts maiņas punktā” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.8.5.   Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā

Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā

Ar “Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā” ziņojumu DzPU 2 informē DzPU 1, ka nevēlas uzņemties atbildību par vagonu. Ziņojuma “Atteikums saņemt vagonu maiņas punktā” obligātās struktūras un izpildāmo elementu definīcija ir aprakstīta dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.9.   Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai

Datu apmaiņa kvalitātes uzlabošanai

Lai nodrošinātu konkurētspēju, Eiropas dzelzceļu nozarei saviem klientiem ir jāsniedz augstākas kvalitātes pakalpojumi (sk. arī Direktīvas 2008/57/EK [1] III pielikuma 2.7.1. pantu). Veiktā brauciena novērtēšanas process ir svarīgs, lai veicinātu kvalitātes uzlabojumus. Papildus klientam sniegto pakalpojumu kvalitātes novērtēšanai GDzPU, DzPU un IsP jānovērtē klientam kopumā sniegto pakalpojumu komponentu kvalitāte. Process ietver IsP un DzPU (īpaši, ja tie ir galvenie DzPU), kas izvēlas atsevišķu kvalitātes parametru, maršrutu vai atrašanās vietu un novērtēšanas periodu, kurā faktiskie rezultāti jānovērtē, salīdzinot tos ar iepriekš noteiktiem kritērijiem, un tie parasti ir izklāstīti līgumā. Mērījumu procesa rezultātiem skaidri jānorāda sasnieguma līmenis, salīdzinot ar mērķi, kas ir saskaņots starp līdzējiem.

4.2.10.   Galvenie atsauces dati

Galvenie atsauces dati

4.2.10.1.   Ievads

Ievads

Infrastruktūras dati (tīkla pārskati un infrastruktūras ierobežošanas paziņojumi) un ritošā sastāva dati (ritošā sastāva atsauces datubāzēs un vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze) ir vissvarīgākie dati kravas vilcienu vadībai Eiropas tīklā. Abas šīs datu kopas ļauj novērtēt ritošā sastāva saderību ar infrastruktūru, palīdz izvairīties no daudzkārtīgas datu ievades, un tas jo īpaši palielina datu kvalitāti, kā arī sniedz skaidru priekšstatu par visu pieejamo aprīkojumu un iekārtām jebkurā laikā, ātrai lēmumu pieņemšanai ekspluatācijas laikā.

4.2.10.2.   Ritošā sastāva atsauces datubāzes

Ritošā sastāva atsauces datubāzes

Ritošā sastāva turētājs atbild par ritošā sastāva datu uzglabāšanu ritošā sastāva atsauces datubāzē.

Informācija, kas jāiekļauj atsevišķajās ritošā sastāva atsauces datubāzēs, sīki aprakstīta I papildinājumā, C papildinājumā. Tām jāsatur šāda pilnīga informācija:

| — | ritošā sastāva identifikācija, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva identifikācija,

| — | savietojamības ar infrastruktūru novērtējums, |
| --- | --- |

—

savietojamības ar infrastruktūru novērtējums,

| — | attiecīgo iekraušanas raksturlielumu novērtējums, |
| --- | --- |

—

attiecīgo iekraušanas raksturlielumu novērtējums,

| — | ar bremzēm saistītie raksturlielumi, |
| --- | --- |

—

ar bremzēm saistītie raksturlielumi,

| — | uzturēšanas dati, |
| --- | --- |

—

uzturēšanas dati,

| — | ar vidi saistītie raksturlielumi. |
| --- | --- |

—

ar vidi saistītie raksturlielumi.

Ritošā sastāva atsauces datubāzēm jānodrošina viegla piekļuve (viena kopīga piekļuve, ko nodrošina kopīga saskarne) tehniskajiem datiem, lai samazinātu datu apjomu, ko pārsūta par katru operāciju. Datubāzu saturam jābūt pieejamam, pamatojoties uz strukturētām piekļuves tiesībām atkarībā no privilēģijas, visiem pakalpojumu sniedzējiem (IsP, DzPU, loģistikas nodrošinātājiem un parka pārvaldītājiem), it īpaši parka pārvaldības un ritošā sastāva uzturēšanas vajadzībām.

Ierakstus ritošā sastāva atsauces datubāzē var grupēt šādi:

| — | Administratīvie dati, kas saistīti ar sertifikācijas un reģistrācijas informāciju, piemēram, atsauce uz EK reģistrācijas datni, pilvarotās iestādes identifikators u. c.; tas var ietvert vēstures datus, kas saistīti ar īpašumtiesībām, nomu utt. Turklāt saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 445/2011 5. pantu vagonu turētāji var uzglabāt ECM sertifikācijas identifikācijas numuru atsevišķajās ritošā sastāva atsauces datubāzēs. Var ņemt vērā arī šādus faktorus:






  — | EK sertifikācija, |
| --- | --- | --- |

—

Administratīvie dati, kas saistīti ar sertifikācijas un reģistrācijas informāciju, piemēram, atsauce uz EK reģistrācijas datni, pilvarotās iestādes identifikators u. c.; tas var ietvert vēstures datus, kas saistīti ar īpašumtiesībām, nomu utt. Turklāt saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 445/2011 5. pantu vagonu turētāji var uzglabāt ECM sertifikācijas identifikācijas numuru atsevišķajās ritošā sastāva atsauces datubāzēs. Var ņemt vērā arī šādus faktorus:

ECM

—

EK sertifikācija,

| — | reģistrācija “mītnes” zemē, |
| --- | --- |

—

reģistrācija “mītnes” zemē,

| — | ekspluatācijā nodošanas datums reģistrācijas valstī, |
| --- | --- |

—

ekspluatācijā nodošanas datums reģistrācijas valstī,

| — | reģistrācija citās valstīs izmantošanai to valsts tīklā, |
| --- | --- |

—

reģistrācija citās valstīs izmantošanai to valsts tīklā,

| — | drošības sertifikācija visam ritošajam sastāvam, kas neatbilst ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

—

drošības sertifikācija visam ritošajam sastāvam, kas neatbilst ritošā sastāva SITS.

Turētāja pienākums ir nodrošināt, lai šie dati būtu pieejami un tiktu veikti iepriekš noteiktie procesi.

| — | Projekta datiem, kas ietver visus ritošā sastāva būtiskos (fiziskos) elementus, tostarp raksturlielumus, kas saistīti ar vidi, un visu informāciju, kas paliks spēkā visā ritošā sastāva ekspluatācijas laikā – šī daļa var saturēt informāciju par būtiskām izmaiņām, lielajām apkopēm, kapitālo remontu u. c. |
| --- | --- |

—

Projekta datiem, kas ietver visus ritošā sastāva būtiskos (fiziskos) elementus, tostarp raksturlielumus, kas saistīti ar vidi, un visu informāciju, kas paliks spēkā visā ritošā sastāva ekspluatācijas laikā – šī daļa var saturēt informāciju par būtiskām izmaiņām, lielajām apkopēm, kapitālo remontu u. c.

4.2.10.3.   Ritošā sastāva ekspluatācijas dati

Ritošā sastāva ekspluatācijas dati

Papildus ritošā sastāva atsauces datiem dati, kas atspoguļo ritošā sastāva faktisko stāvokli, ir vissvarīgākie dati tā ekspluatācijai.

Šie dati ir pagaidu dati, piemēram, ierobežojumi, pašreizējie un prognozētie apkopes pasākumi, nobraukuma un bojājumu skaitītāji utt.; un visi dati, kurus varētu uzskatīt par “statusa indikatoriem” (īslaicīgi ātruma ierobežojumi, izolētas bremzes, remonta nepieciešamība un bojājumu apraksts utt.).

Ritošā sastāva datu izmantošanai personām, kas ir atbildīgas par ritošo sastāvu transportēšanas darbību laikā, ir jāņem vērā trīs atšķirīgas vienības:

| — | dzelzceļa uzņēmums kā atbildīgā persona tā transporta kontroles laikā, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa uzņēmums kā atbildīgā persona tā transporta kontroles laikā,

| — | ritošā sastāva turētājs un |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva turētājs un

| — | ritošā sastāva lietotājs (nomnieks). |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva lietotājs (nomnieks).

Attiecībā uz visām trijām vienībām ekspluatācijā esošā ritošā sastāva datiem jābūt pieejamiem pilnvarotajam lietotājam līdz viņa iepriekš noteiktam piekļuves līmenim, izmantojot vienoto atslēgu, ko sniedz vagona ID (vagona numurs).

Ekspluatācijā esoša ritošā sastāva dati ir daļa no Eiropas vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzes, kā aprakstīts 4.2.11.2. punktā “Citas datubāzes”.

4.2.11.   Dažādas atsauces datnes un datubāzes

Dažādas atsauces datnes un datubāzes

4.2.11.1.   Atsauces datnes

Atsauces datnes

Lai nodrošinātu kravas vilcienu ekspluatāciju Eiropas tīklā, visiem pakalpojumu sniedzējiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, pilnvarotajām trešajām personām un parka pārvaldītājiem) jābūt pieejai un piekļuvei turpmāk minētajām atsauces datnēm. Datiem vienmēr jāatspoguļo faktiskais statuss. Ja atsauces datnes ir kopīgā lietošanā ar TAP SITS [2], pilnveidojumiem un izmaiņām jābūt saskanīgiem ar TAP SITS [2], lai panāktu optimālu sinerģiju.

TAP

TAP

Lokāli uzglabāti un administrēti:

| a) | atsauces datne avārijas dienestiem atbilstoši bīstamās kravas tipam. |
| --- | --- |

a)

atsauces datne avārijas dienestiem atbilstoši bīstamās kravas tipam.

Centralizēti glabāti un administrēti:

| b) | kodēšanas atsauces datne visiem IsP, DzPU, pakalpojumu sniedzēju uzņēmumiem, |
| --- | --- |

b)

kodēšanas atsauces datne visiem IsP, DzPU, pakalpojumu sniedzēju uzņēmumiem,

| c) | kodēšanas atsauces datne “Kravu pārvadājumu klienti”, |
| --- | --- |

c)

kodēšanas atsauces datne “Kravu pārvadājumu klienti”,

| d) | kodēšanas atsauces datne “Atrašanās vietas (primārās un pakārtotās)”. |
| --- | --- |

d)

kodēšanas atsauces datne “Atrašanās vietas (primārās un pakārtotās)”.

Eiropas Dzelzceļa aģentūra saglabās vietu kodu un uzņēmumu kodu atsauces datnes kopiju. Pēc atsevišķa pieprasījuma šie dati ir pieejami publiskai apspriešanai, nepārkāpjot intelektuālā īpašuma tiesības.

Pārējie kodu saraksti ir noteikti dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.11.2.   Citas datubāzes

Citas datubāzes

Lai varētu izsekot vilciena un vagona kustībai, jāuzstāda šādas datubāzes, kuras tiek atjauninātas reālā laikā katra atbilstoša notikuma gadījumā. Lai pildītu savas funkcijas atbilstoši divpusējiem nolīgumiem, autorizētiem subjektiem, piemēram, turētājiem un parka pārvaldītājiem, jābūt piekļuvei datiem. —

| — | Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze. |
| --- | --- |

—

Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze.

| — | Vagonu/multimodālo vienību brauciena plāns. |
| --- | --- |

—

Vagonu/multimodālo vienību brauciena plāns.

Šīm datubāzēm jābūt pieejamām caur kopīgo saskarni (4.2.12.1. punkts “Vispārējā arhitektūra” un 4.2.12.6. punkts “Kopīgā saskarne”).

Multimodālajam transportam datu ziņojumi, kas satur identifikatorus par kravas vienību (piemēram, konteineriem, maināmām virsbūvēm, puspiekabēm) attiecīgi izmanto vai nu BIC, vai ILU kodus saskaņā ar ISO 6346 un EN 13044.

BIC

Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze

Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze

Saziņa starp galveno DzPU un citiem DzPU sadarbības režīmā balstās uz vagonu un/vai multimodālo vienību numuriem. Tādēļ DzPU, kas sazinās ar IsP vilciena līmenī, šī informācija jāsadala informācijā par vagoniem un informācijā par multimodālām vienībām. Informācija jāuzglabā vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Informācija par vilciena kustību ģenerē jaunus ierakstus/atjauninājumus vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē klientu informācijai. Informācija par vagona vai multimodālās vienības kustību datubāzē tiek izveidota ne vēlāk kā tad, kad no klienta saņemts vagonu vai multimodālo vienību atbrīvošanas laiks. Šis atbrīvošanas laiks ir pirmais ieraksts attiecībā uz vagona kustību vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē saistībā ar transporta faktisko reisu. Ziņojumi par vagona kustību noteikti 4.2.8. (“Vagona kustība”) un 4.2.9. (“Ziņojumi par maiņu”) punktā. Šai datubāzei ir jābūt pieejamai caur kopīgo saskarni (4.2.12.1. punkts “Vispārējā arhitektūra” un 4.2.12.6. punkts “Kopīgā saskarne”).

Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze ir vissvarīgākā vagonu izsekošanai un saziņai starp iesaistītajiem DzPU un galveno DzPU. Šī datubāze rāda vagona un multimodālas vienības kustību no atiešanas līdz pilnīgai piegādei klienta pievedceļos ar ETI un faktiskajiem laikiem dažādās atrašanās vietās līdz galīgajam piegādes laikam ETA. Datubāze rāda arī citu ritošā sastāva statusu, piemēram:

ETI

ETA

| — | Statuss: ritošā sastāva piekraušana
  Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp DzPU un IsP un ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā. |
| --- | --- |

—

Statuss: ritošā sastāva piekraušana

Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp DzPU un IsP un ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā.

| — | Statuss: piekrauts vagons reisā
  Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp IsP un DzPU, ar citiem IsP un citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā. |
| --- | --- |

—

Statuss: piekrauts vagons reisā

Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp IsP un DzPU, ar citiem IsP un citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā.

| — | Statuss: tukšs vagons reisā
  Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp IsP un DzPU, ar citiem IsP un citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā. |
| --- | --- |

—

Statuss: tukšs vagons reisā

Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp IsP un DzPU, ar citiem IsP un citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti transporta reisā.

| — | Statuss: ritošā sastāva izkraušana
  Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp DzPU galamērķī un vadošo transporta DzPU. |
| --- | --- |

—

Statuss: ritošā sastāva izkraušana

Šis statuss ir nepieciešams informācijas apmaiņai starp DzPU galamērķī un vadošo transporta DzPU.

| — | Statuss: tukšs vagons parka pārvaldītāju kontrolē
  Šis statuss ir nepieciešams, lai saņemtu informāciju par transportlīdzekļa ar noteiktiem parametriem pieejamību. |
| --- | --- |

—

Statuss: tukšs vagons parka pārvaldītāju kontrolē

Šis statuss ir nepieciešams, lai saņemtu informāciju par transportlīdzekļa ar noteiktiem parametriem pieejamību.

Vagonu brauciena plānu datubāzes

Vagonu brauciena plānu datubāzes

Vilcieni var sastāvēt no dažādu klientu vagoniem. Galvenais DzPU (DzPU, kas rīkojas kā pakalpojumu integrators) katram vagonam izveido un atjaunina brauciena plānu, kas atbilst vilciena ceļam vilciena līmenī. Ja vilcienam ir izstrādāts jauns ceļš, piemēram, ja notiek pakalpojumu pārtraukums attiecīgo vagonu brauciena plāns ir jāpārskata. Brauciena plāna izveidošana tiek uzsākta, saņemot pavadzīmi no klienta.

Katram GDzPU vagonu braucienu plāni jāuzglabā savā datubāzē. Šīm datubāzēm jābūt pieejamām caur kopīgo saskarni (4.2.12.1. punkts “Vispārējā arhitektūra” un 4.2.12.6. punkts “Kopīgā saskarne”).

Piezīme

Piezīme

Papildus minētajām iepriekš obligātajām datubāzēm katrs IsP var uzstādīt vilcienu datubāzi.

Šī infrastruktūras pārvaldītāja vilcienu datubāze atbilst kustības daļai vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzē. Galvenie datu ieraksti ir dati, kas attiecas uz vilciena sastāva ziņojumu, kas saņemti no DzPU. Visi notikumi saistībā ar vilcienu tiek reģistrēti attiecīgā vilciena datubāzē, tādējādi tā tiek atjaunināta. Alternatīva iespēja ir uzglabāt šos datus ceļu datubāzē (4.2.2. punkts “Ceļa pieprasījums”). Šīm datubāzēm jābūt pieejamām caur kopīgo saskarni (4.2.12.1. punkts “Vispārējā arhitektūra” un 4.2.12.6. punkts “Kopīgā saskarne”).

4.2.11.3.   Papildu prasības datubāzēm

Papildu prasības datubāzēm

Turpmākajos punktos ir uzskaitītas dažādām datubāzēm piemērojamās papildu prasības.

Tās ir šādas:

| 1. | Autentificēšana
  Datubāzei jānodrošina sistēmu lietotāju autentificēšana pirms piekļūšanas datubāzei. |
| --- | --- |

1.

Autentificēšana

Datubāzei jānodrošina sistēmu lietotāju autentificēšana pirms piekļūšanas datubāzei.

| 2. | Drošība
  Datubāzei jānodrošina drošības aspekti, t. i., jākontrolē piekļuve datubāzei. Datubāzes satura šifrēšanas iespēja nav nepieciešama. |
| --- | --- |

2.

Drošība

Datubāzei jānodrošina drošības aspekti, t. i., jākontrolē piekļuve datubāzei. Datubāzes satura šifrēšanas iespēja nav nepieciešama.

| 3. | Konsekvence
  Izvēlētai datubāzei jāatbalsta AKII princips (atomitāte, konsekvence, izolācija, izturīgums). |
| --- | --- |

3.

Konsekvence

Izvēlētai datubāzei jāatbalsta AKII princips (atomitāte, konsekvence, izolācija, izturīgums).

| 4. | Piekļuves kontrole
  Datubāzei jāļauj piekļūt datiem lietotājiem vai sistēmām, kam ir piešķirta atļauja. Piekļuves kontrolei jābūt nodrošinātai līdz vienam datu ieraksta atribūtam. Datubāzei jānodrošina konfigurējama, ar funkcijām pamatota piekļuves kontrole datu ierakstu ievadīšanai, atjaunināšanai vai dzēšanai. |
| --- | --- |

4.

Piekļuves kontrole

Datubāzei jāļauj piekļūt datiem lietotājiem vai sistēmām, kam ir piešķirta atļauja. Piekļuves kontrolei jābūt nodrošinātai līdz vienam datu ieraksta atribūtam. Datubāzei jānodrošina konfigurējama, ar funkcijām pamatota piekļuves kontrole datu ierakstu ievadīšanai, atjaunināšanai vai dzēšanai.

| 5. | Trasēšana
  Datubāzei jānodrošina visu datubāzē veikto darbību reģistrēšana, lai varētu trasēt datu ierakstu informāciju (kas, ko un kad maina datubāzes saturā). |
| --- | --- |

5.

Trasēšana

Datubāzei jānodrošina visu datubāzē veikto darbību reģistrēšana, lai varētu trasēt datu ierakstu informāciju (kas, ko un kad maina datubāzes saturā).

| 6. | Bloķēšanas stratēģija
  Datubāzei jānodrošina bloķēšanas stratēģija, kas ļauj piekļūt datiem arī tad, kad citi lietotāji rediģē ierakstus. |
| --- | --- |

6.

Bloķēšanas stratēģija

Datubāzei jānodrošina bloķēšanas stratēģija, kas ļauj piekļūt datiem arī tad, kad citi lietotāji rediģē ierakstus.

| 7. | Daudzpiekļuve
  Datubāzei jānodrošina, ka datiem vienlaicīgi var piekļūt vairāki lietotāji un sistēmas. |
| --- | --- |

7.

Daudzpiekļuve

Datubāzei jānodrošina, ka datiem vienlaicīgi var piekļūt vairāki lietotāji un sistēmas.

| 8. | Drošums
  Datubāzes drošums nozīmē, ka tā nodrošina vajadzīgo darbgatavību. |
| --- | --- |

8.

Drošums

Datubāzes drošums nozīmē, ka tā nodrošina vajadzīgo darbgatavību.

| 9. | Darbgatavība
  Datubāzei jābūt gatavai darbam pēc pieprasījuma vismaz 99,9 % apjomā. |
| --- | --- |

9.

Darbgatavība

Datubāzei jābūt gatavai darbam pēc pieprasījuma vismaz 99,9 % apjomā.

| 10. | Uzturamība
  Datubāzes uzturamība nozīmē, ka tā nodrošina vajadzīgo darbgatavību. |
| --- | --- |

10.

Uzturamība

Datubāzes uzturamība nozīmē, ka tā nodrošina vajadzīgo darbgatavību.

| 11. | Drošība
  Pašas datubāzes nav saistītas ar drošību. Tāpēc drošības aspekti nav attiecināmi. Lai izvairītos no pārpratumiem, tomēr jāatceras, ka dati, piemēram, nepareizi vai neatjaunināti dati, var ietekmēt vilcienu drošu ekspluatāciju. |
| --- | --- |

11.

Drošība

Pašas datubāzes nav saistītas ar drošību. Tāpēc drošības aspekti nav attiecināmi. Lai izvairītos no pārpratumiem, tomēr jāatceras, ka dati, piemēram, nepareizi vai neatjaunināti dati, var ietekmēt vilcienu drošu ekspluatāciju.

| 12. | Saderība
  Datubāzei jāatbalsta plaši atzīta datu manipulācijas valoda, piemēram, SQL vai XQL. |
| --- | --- |

12.

Saderība

Datubāzei jāatbalsta plaši atzīta datu manipulācijas valoda, piemēram, SQL vai XQL.

SQL

XQL

| 13. | Importa iespēja
  Datubāze nodrošina iespēju, kas ļauj importēt formatētus datus, kurus var izmantot, lai aizpildītu datubāzi manuālas ievades vietā. |
| --- | --- |

13.

Importa iespēja

Datubāze nodrošina iespēju, kas ļauj importēt formatētus datus, kurus var izmantot, lai aizpildītu datubāzi manuālas ievades vietā.

| 14. | Eksporta iespēja
  Datubāzei jānodrošina iespēja, kas ļauj eksportēt datubāzes saturu vai tā daļas kā formatētus datus. |
| --- | --- |

14.

Eksporta iespēja

Datubāzei jānodrošina iespēja, kas ļauj eksportēt datubāzes saturu vai tā daļas kā formatētus datus.

| 15. | Obligāti lauki
  Datubāzē ir jābūt obligātiem laukiem, kas jāaizpilda, pirms attiecīgais ieraksts tiek apstiprināts kā datubāzes ievade. |
| --- | --- |

15.

Obligāti lauki

Datubāzē ir jābūt obligātiem laukiem, kas jāaizpilda, pirms attiecīgais ieraksts tiek apstiprināts kā datubāzes ievade.

| 16. | Ticamības pārbaudes
  Datubāzei jānodrošina konfigurējamas ticamības pārbaudes, pirms tiek apstiprināta datu ierakstu ievadīšana, atjaunināšana vai dzēšana. |
| --- | --- |

16.

Ticamības pārbaudes

Datubāzei jānodrošina konfigurējamas ticamības pārbaudes, pirms tiek apstiprināta datu ierakstu ievadīšana, atjaunināšana vai dzēšana.

| 17. | Atbildes laiki
  Datubāzes atbildes laikiem jāļauj lietotājiem laicīgi ievadīt, atjaunināt vai dzēst datu ierakstus. |
| --- | --- |

17.

Atbildes laiki

Datubāzes atbildes laikiem jāļauj lietotājiem laicīgi ievadīt, atjaunināt vai dzēst datu ierakstus.

| 18. | Veiktspējas aspekti
  Atsauces datnes un datubāzes ekonomiski izdevīgā veidā atbalsta nepieciešamos vaicājumus, lai nodrošinātu visu to attiecīgo vilcienu braucienu un vagonu kustības efektīvu vadību, uz kuriem attiecas šīs SITS noteikumi. |
| --- | --- |

18.

Veiktspējas aspekti

Atsauces datnes un datubāzes ekonomiski izdevīgā veidā atbalsta nepieciešamos vaicājumus, lai nodrošinātu visu to attiecīgo vilcienu braucienu un vagonu kustības efektīvu vadību, uz kuriem attiecas šīs SITS noteikumi.

| 19. | Atmiņas ietilpības aspekti
  Datubāze nodrošina attiecīgo datu glabāšanu par visiem kravas vagoniem attiecīgajā tīklā. Jābūt iespējai palielināt atmiņas ietilpību ar vienkāršiem līdzekļiem (t. i., paplašinot atmiņas ietilpību un papildinot datoru skaitu). Atmiņas ietilpības palielināšana nedrīkst prasīt apakšsistēmas aizstāšanu. |
| --- | --- |

19.

Atmiņas ietilpības aspekti

Datubāze nodrošina attiecīgo datu glabāšanu par visiem kravas vagoniem attiecīgajā tīklā. Jābūt iespējai palielināt atmiņas ietilpību ar vienkāršiem līdzekļiem (t. i., paplašinot atmiņas ietilpību un papildinot datoru skaitu). Atmiņas ietilpības palielināšana nedrīkst prasīt apakšsistēmas aizstāšanu.

| 20. | Vēsturiski dati
  Datubāze nodrošina vēsturisku datu pārvaldību, ļaujot piekļūt datiem, kas jau ir pārsūtīti uz arhīvu. |
| --- | --- |

20.

Vēsturiski dati

Datubāze nodrošina vēsturisku datu pārvaldību, ļaujot piekļūt datiem, kas jau ir pārsūtīti uz arhīvu.

| 21. | Dublēšanas stratēģija
  Lai nodrošinātu iespēju veikt visa datubāzes satura atkopšanu par laikposmu līdz 24 stundām, jābūt ieviestai dublēšanas stratēģijai. |
| --- | --- |

21.

Dublēšanas stratēģija

Lai nodrošinātu iespēju veikt visa datubāzes satura atkopšanu par laikposmu līdz 24 stundām, jābūt ieviestai dublēšanas stratēģijai.

| 22. | Komerciāli aspekti
  Izmantotajai datubāzes sistēmai jābūt tirdzniecībā brīvi pieejamam (COTS) produktam vai publiski pieejamai (atklātā pirmkoda) programmatūrai. |
| --- | --- |

22.

Komerciāli aspekti

Izmantotajai datubāzes sistēmai jābūt tirdzniecībā brīvi pieejamam (COTS) produktam vai publiski pieejamai (atklātā pirmkoda) programmatūrai.

COTS

Piezīmes

Piezīmes

Iepriekšminētās prasības jāizpilda standarta datubāzes vadības sistēmai (DBVS).

Dažādu datubāzu izmantošana ir nostiprināta dažādās darba plūsmās, kas aprakstītas iepriekš. Vispārējā darba plūsma ir pieprasījuma/atbildes mehānisms, kad ieinteresētā persona pieprasa informāciju no datubāzes caur kopīgo saskarni (4.2.12.1. punkts “Vispārējā arhitektūra” un 4.2.12.6. punkts “Kopīgā saskarne”). DBVS atbild uz šo pieprasījumu vai nu sniedzot pieprasītos datus, vai atbildot, ka datus nevar padarīt pieejamus (nav tādu datu vai piekļuve noraidīta piekļuves kontroles dēļ).

4.2.12.   Tīklošana un saziņa

Tīklošana un saziņa

4.2.12.1.   Vispārējā arhitektūra

Vispārējā arhitektūra

Šī apakšsistēma laika gaitā pieredzēs lielas un komplicētas telemātikas dzelzceļu savstarpējas izmantojamības kopienas izaugsmi un mijiedarbību ar simtiem dalībnieku (DzPU, IsP, ...), kas konkurēs un/vai sadarbosies, apmierinot tirgus vajadzības.

Tīkla un komunikācijas infrastruktūra, kas atbalsta šo dzelzceļu savstarpējas izmantojamības kopienu, pamatosies uz kopīgu informācijas apmaiņas arhitektūru, ko zina un ir akceptējuši visi dalībnieki.

Ierosinātā informācijas apmaiņas arhitektūra:

| — | ir paredzēta, lai saskaņotu neviendabīgus informācijas modeļus, semantiski pārveidojot datus, ar kuriem notiek apmaiņa sistēmu starpā, un saskaņojot uzņēmējdarbības procesu un lietojumprogrammu līmeņa protokolu atšķirības, |
| --- | --- |

—

ir paredzēta, lai saskaņotu neviendabīgus informācijas modeļus, semantiski pārveidojot datus, ar kuriem notiek apmaiņa sistēmu starpā, un saskaņojot uzņēmējdarbības procesu un lietojumprogrammu līmeņa protokolu atšķirības,

| — | minimāli ietekmē pastāvošās IT arhitektūras, ko ieviesis katrs dalībnieks, |
| --- | --- |

—

minimāli ietekmē pastāvošās IT arhitektūras, ko ieviesis katrs dalībnieks,

| — | aizsargā jau veiktos IT ieguldījumus. |
| --- | --- |

—

aizsargā jau veiktos IT ieguldījumus.

Informācijas apmaiņas arhitektūra veicina galvenokārt vienādranga mijiedarbību starp visiem dalībniekiem un garantē dzelzceļu savstarpējas izmantojamības kopienas vispārējo integritāti un konsekvenci, nodrošinot centralizētu pakalpojumu kopumu.

Vienādranga mijiedarbības modelis nodrošina vislabāko izmaksu sadali starp dažādajiem dalībniekiem, pamatojoties uz faktisko izmantojumu, un kopumā rada mazāk mērogojamības problēmu. Ilustrēts vispārīgās arhitektūras attēlojums dots I papildinājumā minētā dokumenta “SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas” 1.5. punktā.

TAF

4.2.12.2.   Tīkls

Tīkls

Tīkla izveide šajā gadījumā nozīmē komunikācijas metodi un saziņas filozofiju un nenozīmē fizisko tīklu.

Dzelzceļu savstarpēja izmantojamība balstās uz kopīgu informācijas apmaiņas arhitektūru, ko atpazīst un ir akceptējuši visi dalībnieki, tādējādi veicinot un samazinot šķēršļus jaunpienācējiem, īpaši klientiem.

Drošības jautājums tādēļ tiks risināts nevis ar tīkla (VPN, tunelēšana, ...) palīdzību, bet savstarpēji nosūtot un pārvaldot drošus ziņojumus. VPN tīkls tādēļ nav nepieciešams (liela VPN tīkla administrēšana būs sarežģīta un dārgi pārvaldāma), tādējādi izvairoties no problēmām ar atbildības un īpašumtiesību sadali. Tunelēšana netiek uzskatīta par nepieciešamu līdzekli, lai sasniegtu atbilstošu drošības līmeni.

Jebkurā gadījumā, ja daži dalībnieki jau ir ieviesuši vai vēlas ieviest dažādas drošības pakāpes izvēlētajos tīkla nodalījumos, viņi to var darīt.

Izmantojot publisko interneta tīklu, ir iespējams ieviest jauktu vienādranga modeli ar kopīgu saskarni katra dalībnieka mezglā un centrālo sertificēšanas iestādi.

Pēc tam vienādranga saziņu veic starp iesaistītajiem dalībniekiem.

Vienādranga saziņa balstās uz kopīgās saskarnes tehniskajiem standartiem, kas aprakstīti dokumentā “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs” [4], kas minēts I papildinājumā.

TAF

TAF

4.2.12.3.   Drošība

Drošība

Lai sasniegtu augstu drošības līmeni, visiem ziņojumiem jābūt autonomiem, kas nozīmē, ka informācija ziņojumā ir droša un saņēmējs var pārliecināties par ziņojuma autentiskumu. To var atrisināt, izmantojot šifrēšanas un paraksta shēmu, kas līdzīga e-pasta šifrēšanai.

4.2.12.4.   Šifrēšana

Šifrēšana

Jāizmanto vai nu asimetriska šifrēšana, vai jaukts risinājums, kas balstīts uz simetrisku šifrēšanu, ar publiskās atslēgas aizsardzību, jo kopīgas slepenas atslēgas lietošana starp daudziem dalībniekiem kādā brīdī var neizdoties. Augstāku drošības līmeni ir vieglāk sasniegt, ja katrs dalībnieks uzņemas atbildību par savu atslēgu pāri, lai arī ir nepieciešama centrālā repozitorija (galvenā servera) augstāka līmeņa integritāte.

4.2.12.5.   Centrālais repozitorijs

Centrālais repozitorijs

Centrālajam repozitorijam jāspēj veikt darbības, kas attiecas uz:

| — | metadatiem – strukturētiem datiem, kuri apraksta ziņojumu saturu, |
| --- | --- |

—

metadatiem – strukturētiem datiem, kuri apraksta ziņojumu saturu,

| — | publiskās atslēgas infrastruktūru (PKI), |
| --- | --- |

—

publiskās atslēgas infrastruktūru (PKI),

PKI

| — | sertificēšanas iestādi (CA). |
| --- | --- |

—

sertificēšanas iestādi (CA).

CA

Centrālā repozitorija pārvaldība ir nekomerciālo Eiropas organizāciju atbildībā. Ja Centrālais repozitorijs tiek izmantots kopā ar TAP SITS [2], pilnveidojumiem un izmaiņām jābūt saskanīgiem ar TAP SITS [2], lai panāktu optimālu sinerģiju.

TAP

TAP

4.2.12.6.   Kopīgā saskarne

Kopīgā saskarne

Kopīgā saskarne ir obligāta katram dalībniekam, lai pievienotos dzelzceļu savstarpējas izmantojamības kopienai.

Kopīgajai saskarnei jāspēj veikt darbības, kas attiecas uz:

| — | izejošo ziņojumu formatēšanu atbilstoši metadatiem, |
| --- | --- |

—

izejošo ziņojumu formatēšanu atbilstoši metadatiem,

| — | izejošo ziņojumu parakstīšanu un šifrēšanu, |
| --- | --- |

—

izejošo ziņojumu parakstīšanu un šifrēšanu,

| — | izejošo ziņojumu adresēšanu, |
| --- | --- |

—

izejošo ziņojumu adresēšanu,

| — | ienākošo ziņojumu autentiskuma pārbaudi, |
| --- | --- |

—

ienākošo ziņojumu autentiskuma pārbaudi,

| — | ienākošo ziņojumu atšifrēšanu, |
| --- | --- |

—

ienākošo ziņojumu atšifrēšanu,

| — | ienākošo ziņojumu atbilstības pārbaudēm atbilstoši metadatiem, |
| --- | --- |

—

ienākošo ziņojumu atbilstības pārbaudēm atbilstoši metadatiem,

| — | vienoto kopīgo piekļuvi dažādām datubāzēm. |
| --- | --- |

—

vienoto kopīgo piekļuvi dažādām datubāzēm.

Katrai kopīgās saskarnes instancei ir piekļuve visiem datiem, kas saskaņā ar šo SITS nepieciešami katram vagonu turētājam, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, infrastruktūras pārvaldītājam utt., neatkarīgi no tā, vai attiecīgās datubāzes ir centrālas vai individuālas (sk. arī I papildinājumā minētā dokumenta “TAF SITS – A.5. pielikums: TAF SITS ziņojumu attēli un secības diagrammas” 1.6. punktu).

TAF

TAF

Ja kopīgā saskarne ir kopīgā lietošanā ar TAP SITS [2], pilnveidojumiem un izmaiņām jābūt saskanīgiem ar TAP SITS [2], lai panāktu optimālu sinerģiju. Pamatojoties uz ienākošo ziņojumu autentiskuma pārbaudes rezultātiem, var ieviest minimālo atbilstošu ziņojumu apstiprināšanas līmeni:

TAP

TAP

| i) | pozitīvs rezultāts – nosūtīt ACK; |
| --- | --- |

i)

pozitīvs rezultāts – nosūtīt ACK;

ACK

| ii) | negatīvs rezultāts – nosūtīt NACK. |
| --- | --- |

ii)

negatīvs rezultāts – nosūtīt NACK.

NACK

Kopīgā saskarne izmanto centrālā repozitorija informāciju, lai veiktu iepriekšminētos uzdevumus.

Dalībnieks var ieviest centrālā repozitorija vietējo “spoguli”, lai saīsinātu atbildes laikus.

4.3.   Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas

Ņemot vērā 3. nodaļas pamatprasības, saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas ir šādas:

4.3.1.   Saskarnes ar infrastruktūras SITS

Saskarnes ar infrastruktūras SITS

Infrastruktūras apakšsistēmā ietilpst satiksmes vadības, izsekošanas un navigācijas sistēmas: tādas tehniskas instalācijas datu apstrādei un telesakariem, kas paredzētas tālsatiksmes pasažieru pārvadājumiem un kravu pārvadājumiem tīklā, lai nodrošinātu drošu un saskaņotu darbību un efektīvu satiksmes vadību.

Apakšsistēma “Telemātikas lietojumprogrammas kravas pārvadājumiem” izmanto datus, kas nepieciešami darbības nolūkā, saskaņā ar maršruta līgumu, ko, iespējams, aizpilda infrastruktūras ierobežojuma dati, ko nodrošina IsP. Tādējādi nepastāv tieša saskarne starp šo SITS un infrastruktūras SITS.

4.3.2.   Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS

Saskarnes ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS

Vienīgā saikne ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtām ir, izmantojot

| — | ceļa līgumu, kur līnijas segmenta aprakstā dota attiecīga informācija par izmantojamām vilcienu vadības un signalizācijas iekārtām, un |
| --- | --- |

—

ceļa līgumu, kur līnijas segmenta aprakstā dota attiecīga informācija par izmantojamām vilcienu vadības un signalizācijas iekārtām, un

| — | dažādām ritošā sastāva atsauces datubāzēm, kurās jāuzglabā ritošā sastāva vadības un signalizācijas iekārtas. |
| --- | --- |

—

dažādām ritošā sastāva atsauces datubāzēm, kurās jāuzglabā ritošā sastāva vadības un signalizācijas iekārtas.

4.3.3.   Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

Telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma kravas pārvadājumiem nosaka tehniskos un darbības datus, kuriem jābūt pieejamiem par ritošo sastāvu.

Ritošā sastāva SITS ir noteikti vagona parametri. Ja vagona parametri mainās, ir jāatjaunina ritošā sastāva atsauces datubāzes normālā datubāzu uzturēšanas procesā. Tādējādi nepastāv tieša saskarne starp šo SITS un ritošā sastāva SITS.

4.3.4.   Saskarnes ar satiksmes nodrošināšana un vadības SITS

Saskarnes ar satiksmes nodrošināšana un vadības SITS

Satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēma nosaka procedūru un aprīkojumu, kas nodrošina dažādu struktūras apakšsistēmu saskaņotu darbību gan parastas, gan traucētas ekspluatācijas laikā, tostarp jo īpaši vilcienu vadīšanu, satiksmes plānošanu un vadību.

Apakšsistēma “Telemātikas lietojumprogrammas kravas pārvadājumiem” galvenokārt nosaka kravu pārvadājumu pakalpojumu lietojumprogrammas, tostarp kravas un vilcienu reālā laika uzraudzību un savienojumu ar citiem transporta veidiem vadību.

Lai nodrošinātu konsekvenci starp abām SITS, piemēro šādu procedūru.

Ja SITS satiksmes nodrošināšanas un vadības specifikācijas, kas saistītas ar šīs SITS prasībām, tiks rakstītas un/vai tikts labotas, tad jākonsultējas ar iestādi, kas atbild par šo SITS.

Gadījumā, ja šīs SITS specifikācijas, kas saistītas ar darbības prasībām, kas norādītas satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS, būtu jāpapildina ar kādu grozījumu, tad jākonsultējas ar iestādi, kas atbild par satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.3.5.   Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

Saskarnes ar pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauce uz kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS | Atsauce uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS |
| --- | --- | --- |
| Vilciens gatavs | 4.2.3.3. | Ziņojums “Vilciens gatavs” |

Saskarne

Atsauce uz kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS

Atsauce uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS

Vilciens gatavs

4.2.3.3.

Ziņojums “Vilciens gatavs”

| 4.2.14.1. | Ziņojums “Vilciens gatavs” attiecībā uz visiem vilcieniem |
| --- | --- |

4.2.14.1.

Ziņojums “Vilciens gatavs” attiecībā uz visiem vilcieniem

Vilciena kustības prognoze

| 4.2.4.2. | Ziņojums “Vilciena kustības prognoze” |
| --- | --- |

4.2.4.2.

Ziņojums “Vilciena kustības prognoze”

| 4.2.15.2. | Ziņojums “Vilciena kustības pārtraukums” attiecībā uz visiem vilcieniem |
| --- | --- |

4.2.15.2.

Ziņojums “Vilciena kustības pārtraukums” attiecībā uz visiem vilcieniem

Vilciena kustības informācija

| 4.2.4.3. | Vilciena kustības informācija |
| --- | --- |

4.2.4.3.

Vilciena kustības informācija

| 4.2.15.1. | Ziņojums “Vilciena kustības informācija” attiecībā uz visiem vilcieniem |
| --- | --- |

4.2.15.1.

Ziņojums “Vilciena kustības informācija” attiecībā uz visiem vilcieniem

Vilciena kustība pārtraukta DzPU

| 4.2.5.2. | Vilciena kustība pārtraukta |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Vilciena kustība pārtraukta

| 4.2.16.2. | Ziņojums “Vilciena kustības pārtraukta” attiecībā uz visiem vilcieniem |
| --- | --- |

4.2.16.2.

Ziņojums “Vilciena kustības pārtraukta” attiecībā uz visiem vilcieniem

Vilcienu īslaicīgu kustības grafiku datu apstrāde

| 4.2.2. | Ceļa pieprasījums |
| --- | --- |

4.2.2.

Ceļa pieprasījums

| 4.2.17. | Vilcienu īslaicīgu kustības grafiku datu apstrāde |
| --- | --- |

4.2.17.

Vilcienu īslaicīgu kustības grafiku datu apstrāde

Kopīgā saskarne

| 4.2.12.6. | Kopīgā saskarne |
| --- | --- |

4.2.12.6.

Kopīgā saskarne

| 4.2.21.7. | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu (DzPU)/infrastruktūras pārvaldītāju (IsP) saziņas kopīgā saskarne |
| --- | --- |

4.2.21.7.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu (DzPU)/infrastruktūras pārvaldītāju (IsP) saziņas kopīgā saskarne

Centrālais repozitorijs

| 4.2.12.5. | Centrālais repozitorijs |
| --- | --- |

4.2.12.5.

Centrālais repozitorijs

| 4.2.21.6. | Centrālais repozitorijs |
| --- | --- |

4.2.21.6.

Centrālais repozitorijs

Atsauces datnes

| 4.2.11.1. | Atsauces datnes |
| --- | --- |

4.2.11.1.

Atsauces datnes

| 4.2.19.1. | Atsauces datnes |
| --- | --- |

4.2.19.1.

Atsauces datnes

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

Ekspluatācijas noteikumi

Ņemot vērā 3. nodaļā izklāstītās pamatprasības, ekspluatācijas noteikumi, kas īpaši attiecas uz šajā SITS aprakstīto apakšsistēmu, ir šādi.

4.4.1.   Datu kvalitāte

Datu kvalitāte

Lai nodrošinātu datu kvalitāti, katra SITS ziņojuma autors atbild par ziņojuma datu satura pareizību ziņojuma nosūtīšanas laikā. Ja datu kvalitātes nodrošināšanai ir pieejami pirmdati no šajā SITS paredzētām datubāzēm, datu kvalitātes nodrošināšanai jāizmanto šajās datubāzēs iekļautie dati.

Ja šajā SITS paredzētajās datubāzēs nav pieejami datu kvalitātes nodrošināšanai vajadzīgie pirmdati, ziņojuma autoram jāveic datu kvalitātes nodrošināšanas pārbaude, izmantojot savus resursus.

Datu kvalitātes nodrošināšana ietver salīdzinājumu ar datiem no šajā SITS paredzētām datubāzēm, kā minēts iepriekš, un – attiecīgos gadījumos – loģiskas pārbaudes, lai nodrošinātu datu un ziņojumu laicīgumu un nepārtrauktību.

Dati ir kvalitatīvi, ja tie ir piemēroti to paredzētajām lietojumprogrammām, un tas nozīmē, ka

| — | tie ir bez kļūdām: pieejami, precīzi, laicīgi, pilnīgi, saskanīgi ar citiem avotiem utt., un |
| --- | --- |

—

tie ir bez kļūdām: pieejami, precīzi, laicīgi, pilnīgi, saskanīgi ar citiem avotiem utt., un

| — | tiem piemīt vajadzīgās iezīmes – dati ir būtiski, visaptveroši, pienācīgi detalizēti, viegli lasāmi, viegli skaidrojami utt. |
| --- | --- |

—

tiem piemīt vajadzīgās iezīmes – dati ir būtiski, visaptveroši, pienācīgi detalizēti, viegli lasāmi, viegli skaidrojami utt.

Datu kvalitāti galvenokārt raksturo:

| — | precizitāte, |
| --- | --- |

—

precizitāte,

| — | pilnīgums, |
| --- | --- |

—

pilnīgums,

| — | konsekvence, |
| --- | --- |

—

konsekvence,

| — | laicīgums. |
| --- | --- |

—

laicīgums.

Precizitāte

Precizitāte

Vajadzīgā informācija (dati) jāiegūst pēc iespējas ekonomiskāk. To var panākt vienīgi tad, ja pirmdatus – ja iespējams – ieraksta tikai vienu reizi visam transportam. Tāpēc pirmdati jāievada sistēmā, lai tie būtu pēc iespējas tuvāki to avotam un lai tos varētu pilnīgi integrēt turpmākās apstrādes darbībās.

Pilnīgums

Pilnīgums

Pirms ziņojumu izsūtīšanas jāpārbauda to pilnīgums un sintakse, izmantojot metadatus. Tā var izvairīties arī no nevajadzīgas informācijas plūsmas tīklā.

Izmantojot metadatus, jāpārbauda arī visu ienākošo ziņojumu pilnīgums.

Konsekvence

Konsekvence

Lai garantētu konsekvenci, jāievieš darbības noteikumi. Jāizvairās no divkārša ieraksta un skaidri jāidentificē datu īpašnieks.

Šo darbības noteikumu ieviešanas veids ir atkarīgs no noteikumu sarežģītības. Vienkāršiem noteikumiem datubāzes ierobežojumi un palaide ir pietiekami. Sarežģītāku noteikumu gadījumā, kad vajag datus no dažādām tabulām, jāveic validēšanas procedūras, ar kurām pārbauda datu versijas konsekvenci, pirms tiek ģenerēti saskarnes dati un sāk darboties jaunā datu versija. Jānodrošina pārraidīto datu apstiprināšana saskaņā ar izpildāmajiem darbības noteikumiem.

Laicīgums

Laicīgums

Informācijas sniegšana tieši laikā ir svarīgs jautājums. Ciktāl datu glabāšanas vai ziņojuma nosūtīšanas palaide tiek vadīta tieši no IT sistēmas, pamatojoties uz notikumiem, laicīguma nodrošināšana nesagādā grūtības, ja sistēma ir pienācīgi projektēta un atbilst darbības procesu vajadzībām. Bet vairumā gadījumu ziņojuma nosūtīšanu ierosina operators, vai vismaz tā balstās uz papildu ievades veikšanu no operatora puses (piemēram, nosūtot datus par vilciena sastāvu vai atjauninot ar vilcienu vai vagonu saistītos datus). Lai izpildītu laicīguma prasības, datu atjaunināšana jāveic pēc iespējas drīzāk, arī tāpēc, lai garantētu, ka ziņojumos ir ietverti faktiskie dati, kad sistēma tos izsūta automātiski.

Datu kvalitātes metrika

Obligāto datu pilnīgumam (to datu lauku procentuālais īpatsvars, kuros ir ievadītas vērtības) un datu konsekvencei (saskanīgu vērtību procentuālais īpatsvars tabulās/datnēs/ierakstos) ir jāsasniedz 100 % vērtība.

Datu laicīgumam (par noteiktu atskaites laikposmu pieejamo datu procentuālais īpatsvars) ir jāsasniedz 98 %. Ciktāl atskaites vērtības nav noteiktas šajā SITS, šīs vērtības jānosaka līgumos starp iesaistītajām personām.

Precizitātei (tādu uzglabāto vērtību procentuālā daļa, kas ir pareizas, salīdzinot ar faktisko vērtību) ir jābūt virs 90 %. Precīzā vērtība un kritēriji jānosaka līgumos starp iesaistītajām personām.

4.4.2.   Centrālā repozitorija apsaimniekošana

Centrālā repozitorija apsaimniekošana

Centrālā repozitorija funkcijas ir noteiktas 4.2.12.5. punktā “Centrālais repozitorijs”. Lai nodrošinātu datu kvalitāti, struktūra, kas apsaimnieko centrālo repozitoriju, atbild par metadatu un direktorija atjaunināšanu un kvalitāti, kā arī par piekļuves kontroles administrēšanu. Metadatu kvalitāte, t. i., to pilnīgums, konsekvence, laicīgums un precizitāte, nodrošina funkciju pienācīgu izpildi saskaņā ar šo SITS.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

Tehniskās apkopes noteikumi

Ņemot vērā 3. nodaļā izklāstītās pamatprasības, tehniskās apkopes noteikumi, kas īpaši attiecas uz šajā SITS aprakstīto apakšsistēmu, ir šādi.

Transporta pakalpojumu kvalitāte jāgarantē pat tad, ja datu apstrādes iekārta ir pilnīgi vai daļēji bojāta. Tāpēc ieteicams uzstādīt dublētas sistēmas vai datorus ar īpaši augstu drošuma pakāpi, kuru nepārtraukta darbība nodrošināta arī tehniskās apkopes laikā.

Tehniskās apkopes aspekti attiecībā uz dažādām datubāzēm minēti 4.2.11.3. punkta “Papildu prasības datubāzēm” 10. un 21. punktā.

4.6.   Profesionālā kvalifikācija

Profesionālā kvalifikācija

Apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei un šīs SITS īstenošanai nepieciešamā personāla profesionālā kvalifikācija ir šāda.

Šīs SITS īstenošanai nav nepieciešama pilnīgi jauna sistēma, t. i., tehniskais nodrošinājums, programmatūra un personāls. Īstenojot šajā SITS noteiktās prasības, tiek nodrošinātas tikai tādas darbības izmaiņas, jauninājumi vai funkcionālie paplašinājumi, ko jau ir veicis pašreizējais personāls. Tāpēc nav citu prasību papildus spēkā esošajiem valstu un Eiropas noteikumiem par profesionālo kvalifikāciju.

Ja nepieciešama personāla papildu apmācība, tai nebūtu jāaprobežojas tikai ar iekārtu ekspluatācijas apguvi. Personāla darbiniekam jāzina un jāizprot sava konkrētā loma kopējā transportēšanas procesā. Personālam jo īpaši jāapzinās prasība uzturēt augstu darba izpildes līmeni, jo tas ir izšķirošs faktors, lai nodrošinātu apstrādājamās informācijas drošumu turpmākajos posmos.

Vilcienu sastāvu veidošanai un ekspluatācijai vajadzīgā profesionālā kvalifikācija ir noteikta satiksmes nodrošināšanas un vadības SITS.

4.7.   Veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi

Veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi

Attiecīgās apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei (vai tehnisko apjomu, kā definēts 1.1 punktā) un šīs SITS īstenošanai nepieciešamie personāla veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi ir šādi.

Nav prasību papildus esošajiem valstu un Eiropas noteikumiem par veselību un drošību.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Definīcija

Direktīvas 2008/57/EK [1] 2. panta f) punktā noteikts:

savstarpējās izmantojamības komponenti ir “jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru”.

5.2.   Komponentu saraksts

Komponentu saraksts

Uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas Direktīvas 2008/57/EK [1] attiecīgie noteikumi.

Attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu netiek noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti.

Šīs SITS prasību izpildei ir nepieciešamas tikai standarta IT iekārtas bez dzelzceļa videi īpašiem savstarpējas izmantojamības aspektiem. Tas attiecas tiklab uz izmantojamo aparatūru, kā arī uz standarta programmatūru, piemēram, operētājsistēmu un datubāzēm. Lietojumprogrammu programmatūra ir individuāla katram lietotājam, un to var pielāgot un uzlabot atbilstoši indivīda faktiskajām funkcijām un vajadzībām. Piedāvātajā lietojumprogrammu integrācijas arhitektūrā tiek pieņemts, ka lietojumprogrammām varētu nebūt viens un tas pats iekšējās informācijas modelis. Lietojumprogrammu integrāciju definē kā procesu, kas liek neatkarīgi projektētām lietojumprogrammu sistēmām darboties kopā.

5.3.   Komponentu veiktspēja un specifikācijas

Komponentu veiktspēja un specifikācijas

Neattiecas uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS, sk. 5.2. punktu.

6.   KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMAS VERIFIKĀCIJA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1.   Novērtēšanas procedūras

Novērtēšanas procedūras

Atbilstības novērtēšanas procedūrai attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentu piemērotību lietošanai ir jābalstās uz Eiropas specifikācijām vai specifikācijām, kas apstiprinātas saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK [1].

Attiecībā uz piemērotību lietošanai šīs specifikācijas norādīs visus parametrus, kas jānosaka, jāuzrauga vai jānovēro, un aprakstīs attiecīgās testēšanas metodes un mērīšanas procedūras vai nu stenda simulācijā, vai testos reālā dzelzceļa vidē.

Atbilstības un/vai piemērotības lietošanai novērtēšanas procedūras:

Specifikāciju saraksts, testēšanas metožu apraksts:

Neattiecas uz pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS.

6.1.2.   Modulis

Modulis

Pēc ražotāja vai viņa pārstāvja, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, pieprasījuma procedūru veic pilnvarotā iestāde saskaņā ar attiecīgajiem Komisijas Lēmuma 2010/713/ES moduļiem, kas izklāstīti, grozīti un papildināti ar šīs SITS papildinājuma noteikumiem.

Moduļi jāapvieno un jāizmanto selektīvi atkarībā no katra komponenta.

Neattiecas uz kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu SITS.

6.1.3.   Apakšsistēma “Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem”

Apakšsistēma “Telemātikas lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem”

Saskaņā ar piešķirošās iestādes vai tās pārstāvja, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, pieprasījumu pilnvarotā iestāde veic EK verifikāciju saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK [1] VI pielikumu.

Saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK [1] II pielikumu apakšsistēmas ir iedalītas strukturālās un funkcionālās jomās.

Atbilstības novērtējums ir obligāts strukturālajām SITS. Kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēma ir iekļauta funkcionālajā iedalījumā, un šajā SITS nav noteikts neviens atbilstības novērtējuma modulis.

Tomēr centrālais repozitorijs un kopīgā saskarne katra dalībnieka mezglā ir lietojumprogrammu integrācijas pamatā. Apmaiņas informācijas modelis tiek uzglabāts centralizētajā lietojumprogrammu integrācijas repozitorijā, kas uzglabā saskarnes metadatus vienā fiziskā atrašanās vietā. Metadati satur informāciju par komunikācijas saturu (par datiem, kas tiek nosūtīti), sūtītāju un saņēmēju kontaktpunktu identitāti un mijiedarbības procesa mehānikas lietojumprogrammu līmeņa darbības protokolu.

Izceļ šādus punktus:

| — | Centrālajā repozitorijā ir arī sertifikācijas instance (atklāts CA PKI). Tas galvenokārt ir administrācijas akts, kas tiek īstenots fiziski. Nepareizi ieraksti uzreiz kļūst redzami. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama. |
| --- | --- |

—

Centrālajā repozitorijā ir arī sertifikācijas instance (atklāts CA PKI). Tas galvenokārt ir administrācijas akts, kas tiek īstenots fiziski. Nepareizi ieraksti uzreiz kļūst redzami. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama.

CA PKI

| — | Centrālais repozitorijs satur ziņojumu metadatus (saskaņā ar dokumentu “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”, kas minēts I papildinājumā) kā pamatu ziņojumu apmaiņai neviendabīgā informācijas vidē. Metadati jāadministrē un jāatjaunina centrālajā repozitorijā. Jebkura nesaderība ziņojuma struktūrā vai ziņojuma saturā, sūtot vai saņemot datus, uzreiz tiks konstatēta, un nosūtīšana tiks noraidīta. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama. |
| --- | --- |

—

Centrālais repozitorijs satur ziņojumu metadatus (saskaņā ar dokumentu “TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs”, kas minēts I papildinājumā) kā pamatu ziņojumu apmaiņai neviendabīgā informācijas vidē. Metadati jāadministrē un jāatjaunina centrālajā repozitorijā. Jebkura nesaderība ziņojuma struktūrā vai ziņojuma saturā, sūtot vai saņemot datus, uzreiz tiks konstatēta, un nosūtīšana tiks noraidīta. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama.

TAF

TAF

| — | Kopīgā saskarne katra dalībnieka mezglā satur galvenokārt centrālā repozitorija vietējo “spoguli” atbildes laika saīsināšanai un repozitorija slodzes samazināšanai. Ir jānodrošina, ka datu versijas centrālajā repozitorijā un kopīgajā saskarnē vienmēr ir vienādas. Tādēļ datu atjaunināšana jāveic centrālajā līmenī, un jauno versiju lejupielāde jāveic no turienes. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama. |
| --- | --- |

—

Kopīgā saskarne katra dalībnieka mezglā satur galvenokārt centrālā repozitorija vietējo “spoguli” atbildes laika saīsināšanai un repozitorija slodzes samazināšanai. Ir jānodrošina, ka datu versijas centrālajā repozitorijā un kopīgajā saskarnē vienmēr ir vienādas. Tādēļ datu atjaunināšana jāveic centrālajā līmenī, un jauno versiju lejupielāde jāveic no turienes. Novērtēšanas procedūra nav nepieciešama.

7.   ĪSTENOŠANA

7.1.   Šīs SITS piemērošanas kārtība

Šīs SITS piemērošanas kārtība

7.1.1.   Ievads

Ievads

Šī SITS attiecas uz kravu pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu. Šī apakšsistēma ir funkcionāla saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK [1] II pielikumu. Tāpēc tās piemērošana nav saistīta ar jaunas, atjaunotas vai modernizētas apakšsistēmas jēdzienu, kā tas parasti ir strukturālo apakšsistēmu SITS gadījumā, ja vien tas šajā SITS nav konkrēti norādīts.

Šo SITS īsteno pakāpeniski:

| — | pirmais posms – detalizētas IT specifikācijas un ģenerālplāns, |
| --- | --- |

—

pirmais posms – detalizētas IT specifikācijas un ģenerālplāns,

| — | otrais posms – izstrādāšana, |
| --- | --- |

—

otrais posms – izstrādāšana,

| — | trešais posms – ieviešana. |
| --- | --- |

—

trešais posms – ieviešana.

7.1.2.   Pirmais posms – detalizētas IT specifikācijas un ģenerālplāns

Pirmais posms – detalizētas IT specifikācijas un ģenerālplāns

Funkcionālo prasību specifikācijas, kas tiks izmantotas par pamatu iepriekšminētai tehniskai arhitektūrai datorizētās sistēmas izstrādes un ieviešanas laikā, ir atrodama papildinājumos A līdz F, kas minēti šīs regulas I papildinājumā.

Obligātais ģenerālplāns no datorizētās sistēmas koncepcijas līdz piegādei, kas balstās uz dzelzceļa nozares sagatavoto stratēģisko Eiropas izvēršanas plānu (SEIP), ietver šīs sistēmas galvenās arhitektūras detaļas un identificē galvenās darbības, kas ir jāizpilda.

7.1.3.   2. un 3. posms – izstrādāšana un ieviešana

2. un 3. posms – izstrādāšana un ieviešana

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un vagonu turētāji izstrādā un ievieš TAF datorizētu sistēmu saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.

TAF

7.1.4.   Pārvaldība, uzdevumi un pienākumi

Pārvaldība, uzdevumi un pienākumi

Izstrādi un ieviešanu veic pārvaldības struktūra ar šādiem dalībniekiem.

Vadības komiteja

Vadības komiteja

Vadības komitejai ir šādas funkcijas un pienākumi

Vadības komitejai jānodrošina stratēģiskās vadības struktūra, lai efektīvi vadītu un koordinētu darbu TAF SITS īstenošanā. Tas ietver politikas, stratēģiskās virzības un prioritāšu noteikšanu. Veicot šīs darbības, vadības komiteja ņem vērā mazo uzņēmumu, jaunpienācēju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kas sniedz specifiskus pakalpojumus, intereses.

TAF

Vadības komiteja uzrauga īstenošanas gaitu. Tā regulāri ziņo Eiropas Komisijai par panāktā progresa atbilstību ģenerālplānam, vismaz četras reizes gadā. Vadības komiteja veic nepieciešamos pasākumus, lai pielāgotu minēto attīstīšanu gadījumā, ja notiek novirzes no ģenerālplāna.

| 1. | Vadības komitejas sastāvā ietilpst






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (1) 3. panta 2. punktā minētās dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes, kas darbojas Eiropas mērogā (turpmāk “dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes”), |
| --- | --- | --- |

1.

Vadības komitejas sastāvā ietilpst

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 881/2004 (1) 3. panta 2. punktā minētās dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes, kas darbojas Eiropas mērogā (turpmāk “dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes”),

1

| — | Eiropas Dzelzceļa aģentūra un |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzelzceļa aģentūra un

| — | Komisija. |
| --- | --- |

—

Komisija.

| 2. | Vadības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir a) Komisijas pārstāvis un b) dzelzceļa nozares pārstāvības iestāžu izvirzīta persona. Komisija, kam palīdz vadības komitejas locekļi, izstrādā vadības komitejas reglamentu, kuru vadības komiteja saskaņo. |
| --- | --- |

2.

Vadības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir a) Komisijas pārstāvis un b) dzelzceļa nozares pārstāvības iestāžu izvirzīta persona. Komisija, kam palīdz vadības komitejas locekļi, izstrādā vadības komitejas reglamentu, kuru vadības komiteja saskaņo.

| 3. | Vadības komitejas locekļi var ierosināt, lai vadības komitejas darbā novērotāju statusā piedalītos citas organizācijas, ja tam ir pamatoti tehniski un organizatoriski iemesli. |
| --- | --- |

3.

Vadības komitejas locekļi var ierosināt, lai vadības komitejas darbā novērotāju statusā piedalītos citas organizācijas, ja tam ir pamatoti tehniski un organizatoriski iemesli.

Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un vagonu turētājiem jāizveido efektīva projektu pārvaldības struktūra, kas ļautu TAF sistēmai būt efektīvi attīstītai un izmantotai.

TAF

Minētās ieinteresētās personas:

| — | nodrošina nepieciešamos spēkus un resursus, kas nepieciešami, lai īstenotu šo regulu, |
| --- | --- |

—

nodrošina nepieciešamos spēkus un resursus, kas nepieciešami, lai īstenotu šo regulu,

| — | atbilst TAF SITS kopīgo elementu piekļuves principiem, kas ir pieejami visiem tirgus dalībniekiem vienotā, pārskatāmā un iespējami zemākā pakalpojumu izmaksu struktūrā, |
| --- | --- |

—

atbilst TAF SITS kopīgo elementu piekļuves principiem, kas ir pieejami visiem tirgus dalībniekiem vienotā, pārskatāmā un iespējami zemākā pakalpojumu izmaksu struktūrā,

TAF

| — | nodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem ir piekļuve visiem apmaiņas datiem, kas nepieciešami, lai izpildītu savas juridiskās saistības un pildītu savas funkcijas saskaņā ar TAF SITS funkcionālajām prasībām, |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem ir piekļuve visiem apmaiņas datiem, kas nepieciešami, lai izpildītu savas juridiskās saistības un pildītu savas funkcijas saskaņā ar TAF SITS funkcionālajām prasībām,

TAF

| — | nodrošina konfidencialitāti attiecībās ar klientiem, |
| --- | --- |

—

nodrošina konfidencialitāti attiecībās ar klientiem,

| — | izveido mehānismu, kas ļauj “novēlotiem dalībniekiem” pievienoties TAF attīstībai un gūt peļņu no TAF sasniegumiem, kas saistīti ar kopīgiem elementiem tādā veidā, kas ir apmierinoši gan ieinteresētajām personām, gan “jaunpienācējiem”, jo īpaši, ņemot vērā taisnīgu izmaksu sadali, |
| --- | --- |

—

izveido mehānismu, kas ļauj “novēlotiem dalībniekiem” pievienoties TAF attīstībai un gūt peļņu no TAF sasniegumiem, kas saistīti ar kopīgiem elementiem tādā veidā, kas ir apmierinoši gan ieinteresētajām personām, gan “jaunpienācējiem”, jo īpaši, ņemot vērā taisnīgu izmaksu sadali,

TAF

TAF

| — | ziņojums par īstenošanas plānu progresu TAF Vadības komitejai. Šajā pārskatā vajadzības gadījumā iekļauj arī novirzes no ģenerālplāna. |
| --- | --- |

—

ziņojums par īstenošanas plānu progresu TAF Vadības komitejai. Šajā pārskatā vajadzības gadījumā iekļauj arī novirzes no ģenerālplāna.

TAF

Pārstāvības iestādes

Pārstāvības iestādes

Regulas (EK) Nr. 881/2004 3. panta 2. punktā minētās dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes, kas darbojas Eiropas mērogā (turpmāk “dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes”):

| — | pārstāv to individuālos ieinteresēto personu dalībniekus TAF SITS vadības komitejā, |
| --- | --- |

—

pārstāv to individuālos ieinteresēto personu dalībniekus TAF SITS vadības komitejā,

TAF

| — | vairo to locekļu izpratni par viņu pienākumiem saistībā ar šīs regulas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

vairo to locekļu izpratni par viņu pienākumiem saistībā ar šīs regulas īstenošanu,

| — | nodrošina kārtējo un pilnīgu piekļuvi visām iepriekšminētajām ieinteresētajām personām statusa informācijai par vadības komitejas un jebkuras citas grupas darbu, lai laikus nodrošinātu katra pārstāvja intereses TAF SITS ieviešanā, |
| --- | --- |

—

nodrošina kārtējo un pilnīgu piekļuvi visām iepriekšminētajām ieinteresētajām personām statusa informācijai par vadības komitejas un jebkuras citas grupas darbu, lai laikus nodrošinātu katra pārstāvja intereses TAF SITS ieviešanā,

TAF

| — | nodrošina efektīvu informācijas plūsmu no atsevišķiem ieinteresēto personu locekļiem uz TAF vadības komiteju, lai ieinteresēto personu intereses tiktu pienācīgi ņemtas vērā lēmumos, kas ietekmē TAF izstrādi un ieviešanu, |
| --- | --- |

—

nodrošina efektīvu informācijas plūsmu no atsevišķiem ieinteresēto personu locekļiem uz TAF vadības komiteju, lai ieinteresēto personu intereses tiktu pienācīgi ņemtas vērā lēmumos, kas ietekmē TAF izstrādi un ieviešanu,

TAF

TAF

| — | nodrošina efektīvu informācijas plūsmu no TAF vadības komitejas uz ieinteresēto personu locekļiem, lai ieinteresētās personas būtu pienācīgi informētas par lēmumiem, kas skar TAF izstrādi un ieviešanu. |
| --- | --- |

—

nodrošina efektīvu informācijas plūsmu no TAF vadības komitejas uz ieinteresēto personu locekļiem, lai ieinteresētās personas būtu pienācīgi informētas par lēmumiem, kas skar TAF izstrādi un ieviešanu.

TAF

TAF

7.2.   Izmaiņu pārvaldība

Izmaiņu pārvaldība

7.2.1.   Izmaiņu pārvaldības process

Izmaiņu pārvaldības process

Izstrādā izmaiņu pārvaldības procedūras, lai nodrošinātu pienācīgu izmaiņu rentabilitātes analīzi un izmaiņas ieviestu kontrolēti. Šīs procedūras, ko nosaka, ievieš, atbalsta un pārvalda Eiropas Dzelzceļa aģentūra, ir šādas:

| — | to tehnisko ierobežojumu apzināšana, kas nosaka vajadzību pēc izmaiņām, |
| --- | --- |

—

to tehnisko ierobežojumu apzināšana, kas nosaka vajadzību pēc izmaiņām,

| — | paziņojums par to, kurš uzņemas atbildību par izmaiņu ieviešanas procedūrām, |
| --- | --- |

—

paziņojums par to, kurš uzņemas atbildību par izmaiņu ieviešanas procedūrām,

| — | ieviešamo izmaiņu validācijas procedūra, |
| --- | --- |

—

ieviešamo izmaiņu validācijas procedūra,

| — | izmaiņu pārvaldības, paziņošanas, migrācijas un ieviešanas politika, |
| --- | --- |

—

izmaiņu pārvaldības, paziņošanas, migrācijas un ieviešanas politika,

| — | atbildības noteikšana par sīki izstrādāto specifikāciju pārvaldību, kā arī par to kvalitātes nodrošināšanu un konfigurācijas pārvaldību. |
| --- | --- |

—

atbildības noteikšana par sīki izstrādāto specifikāciju pārvaldību, kā arī par to kvalitātes nodrošināšanu un konfigurācijas pārvaldību.

Izmaiņu kontroles pārvaldi (IKP) veido Eiropas Dzelzceļa aģentūras, dzelzceļa nozares pārstāvības iestādes un valstu dzelzceļa drošības iestādes. Šāda personu apvienība nodrošina izpratni par veicamajām izmaiņām un to nozīmes pilnīgu novērtējumu. Komisija var pievienot papildu personas IKP, ja to līdzdalība tiek uzskatīta par nepieciešamu. Gala rezultātā izmaiņu kontroles pārvalde darbosies Eiropas Dzelzceļa aģentūras uzraudzībā.

7.2.2.   Īpašs pārmaiņu vadības process šīs regulas I papildinājumā uzskaitītajiem dokumentiem

Īpašs pārmaiņu vadības process šīs regulas I papildinājumā uzskaitītajiem dokumentiem

Šīs regulas I papildinājumā uzskaitīto tehnisko dokumentu izmaiņu kontroles pārvaldības procesu nosaka Eiropas Dzelzceļa aģentūra saskaņā ar šādiem kritērijiem:

| 1. | Izmaiņu pieprasījumus, kas ietekmē tehniskos dokumentus, iesniedz ar valsts drošības iestāžu (VDI) vai minēto dzelzceļa nozaru Eiropas līmeņa pārstāvības iestāžu starpniecību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 3. panta 2. punktu vai TAF SITS vadības komitejas starpniecību. Komisija var pievienot citus iesniedzējus, ja to ieguldījums tiek uzskatīts par nepieciešamu. |
| --- | --- |

1.

Izmaiņu pieprasījumus, kas ietekmē tehniskos dokumentus, iesniedz ar valsts drošības iestāžu (VDI) vai minēto dzelzceļa nozaru Eiropas līmeņa pārstāvības iestāžu starpniecību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 881/2004 3. panta 2. punktu vai TAF SITS vadības komitejas starpniecību. Komisija var pievienot citus iesniedzējus, ja to ieguldījums tiek uzskatīts par nepieciešamu.

TAF

| 2. | Eiropas Dzelzceļa aģentūra pieņem un uzglabā izmaiņu pieprasījumus. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Dzelzceļa aģentūra pieņem un uzglabā izmaiņu pieprasījumus.

| 3. | Eiropas Dzelzceļa aģentūra ar izmaiņu pieprasījumiem iepazīstina attiecīgo Aģentūras darba grupu, kas tos izvērtē un sagatavo priekšlikumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno ekonomisku novērtējumu. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Dzelzceļa aģentūra ar izmaiņu pieprasījumiem iepazīstina attiecīgo Aģentūras darba grupu, kas tos izvērtē un sagatavo priekšlikumu, kuram vajadzības gadījumā pievieno ekonomisku novērtējumu.

| 4. | Tad Eiropas Dzelzceļa aģentūra ar izmaiņu pieprasījumu un saistīto priekšlikumu iepazīstina izmaiņu kontroles pārvaldi, kas izmaiņu pieprasījumu vai nu apstiprina, vai neapstiprina, vai atliek. |
| --- | --- |

4.

Tad Eiropas Dzelzceļa aģentūra ar izmaiņu pieprasījumu un saistīto priekšlikumu iepazīstina izmaiņu kontroles pārvaldi, kas izmaiņu pieprasījumu vai nu apstiprina, vai neapstiprina, vai atliek.

| 5. | Ja izmaiņu pieprasījumu neapstiprina, Eiropas Dzelzceļa aģentūra nosūta pieprasījuma iesniedzējam noraidījuma iemeslu vai pieprasa papildu informāciju par izmaiņu pieprasījuma projektu. |
| --- | --- |

5.

Ja izmaiņu pieprasījumu neapstiprina, Eiropas Dzelzceļa aģentūra nosūta pieprasījuma iesniedzējam noraidījuma iemeslu vai pieprasa papildu informāciju par izmaiņu pieprasījuma projektu.

| 6. | Dokumentu groza, pamatojoties uz apstiprinātiem izmaiņu pieprasījumiem. |
| --- | --- |

6.

Dokumentu groza, pamatojoties uz apstiprinātiem izmaiņu pieprasījumiem.

| 7. | Eiropas Dzelzceļa aģentūra sniedz ieteikumus Komisijai, lai atjauninātu I papildinājumā uzskaitītos dokumentus, kopā ar jauno projekta dokumenta versiju, izmaiņu pieprasījumu un to ekonomisko novērtējumu. |
| --- | --- |

7.

Eiropas Dzelzceļa aģentūra sniedz ieteikumus Komisijai, lai atjauninātu I papildinājumā uzskaitītos dokumentus, kopā ar jauno projekta dokumenta versiju, izmaiņu pieprasījumu un to ekonomisko novērtējumu.

| 8. | Eiropas Dzelzceļa aģentūra izstrādā dokumenta jaunās versijas projektu un apstiprinātos izmaiņu pieprasījumus un ievieto tos savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

8.

Eiropas Dzelzceļa aģentūra izstrādā dokumenta jaunās versijas projektu un apstiprinātos izmaiņu pieprasījumus un ievieto tos savā tīmekļa vietnē.

| 9. | Kad I papildinājumā uzskaitīto dokumentu atjauninājums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Eiropas Dzelzceļa aģentūra savā tīmekļa vietnē ievieto dokumenta jauno versiju.
  Ja izmaiņu kontroles pārvaldība ietekmē elementus, ko izmanto kopīgi ar TAF SITS [2], izmaiņas ievieš pēc iespējas līdzīgi jau īstenotajai TAF SITS [2], lai panāktu optimālu sinerģiju. |
| --- | --- |

9.

Kad I papildinājumā uzskaitīto dokumentu atjauninājums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Eiropas Dzelzceļa aģentūra savā tīmekļa vietnē ievieto dokumenta jauno versiju.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Ja izmaiņu kontroles pārvaldība ietekmē elementus, ko izmanto kopīgi ar TAF SITS [2], izmaiņas ievieš pēc iespējas līdzīgi jau īstenotajai TAF SITS [2], lai panāktu optimālu sinerģiju.

TAF

TAF

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu (Aģentūras regula) (OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.).

1

I papildinājums

Tehnisko dokumentu saraksts

| Nr. | Atsauce | Nosaukums | Versija | Datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ERA-TD-100 | TAF SITS – A.5. PIELIKUMS: TAF SITS ZIŅOJUMU ATTĒLI UN SECĪBAS DIAGRAMMAS | 2.0 | 17.10.2013. |
| 2 | ERA-TD-101 | TAF SITS – D.2. pielikums: A papildinājums (Vagona/ILU Brauciena plānošana) | 2.0 | 17.10.2013. |
| 3 | ERA-TD-102 | TAF SITS – D.2. pielikums: B papildinājums – Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze (VMVDD) | 2.0 | 17.10.2013. |
| 4 | ERA-TD-103 | TAF SITS – D.2. pielikums: C papildinājums – Atsauces datnes | 2.0 | 17.10.2013. |
| 5 | ERA-TD-104 | TAF SITS – D.2. pielikums: E papildinājums – Kopīgā saskarne | 2.0 | 17.10.2013. |
| 6 | ERA-TD-105 | TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs | 2.0 | 17.10.2013. |

Nr.

Atsauce

Nosaukums

Versija

Datums

1

ERA-TD-100

TAF SITS – A.5. PIELIKUMS: TAF SITS ZIŅOJUMU ATTĒLI UN SECĪBAS DIAGRAMMAS

2.0

17.10.2013.

2

ERA-TD-101

TAF SITS – D.2. pielikums: A papildinājums (Vagona/ILU Brauciena plānošana)

2.0

17.10.2013.

3

ERA-TD-102

TAF SITS – D.2. pielikums: B papildinājums – Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāze (VMVDD)

2.0

17.10.2013.

4

ERA-TD-103

TAF SITS – D.2. pielikums: C papildinājums – Atsauces datnes

2.0

17.10.2013.

5

ERA-TD-104

TAF SITS – D.2. pielikums: E papildinājums – Kopīgā saskarne

2.0

17.10.2013.

6

ERA-TD-105

TAF SITS – D.2. pielikums: F papildinājums – TAF SITS Datu un ziņojuma paraugs

2.0

17.10.2013.

II papildinājums

Skaidrojošā vārdnīca

| Termins | Apraksts |
| --- | --- |
| AKII | Atomitāte, konsekvence, izolācija, izturīgums.
  Jebkurai transakcijai tiek nodrošinātas četras galvenās īpašības:

  Atomitāte. Transakcijā, kurā iesaistītas divas vai vairākas diskrētas informācijas daļas, saskaņo vai nu visas daļas, vai nevienu.

  Konsekvence. Transakcijā vai nu rodas jauns un derīgs datu stāvoklis, vai, ja notiek kļūme, visi dati atgriežas stāvoklī, kāds bija pirms transakcijas sākuma.

  Izolācija. Transakcijai, kas atrodas izpildes procesā un vēl nav saskaņota, jāpaliek izolētai no visām citām transakcijām.

  Izturīgums. Nodotos datus sistēma saglabā tā, ka pat kļūmes un sistēmas pārstartēšanas gadījumā dati ir pieejami to pareizajā stāvoklī.
  AKII koncepcija ir aprakstīta ISO/IEC 10026-1:1992 4. sadaļā. Katru no šīm īpašībām var novērtēt, veicot etalonuzdevuma testu. Tomēr kopumā transakcijas vadītājs vai pārraugs ir atbildīgs par AKII koncepcijas realizēšanu. Dalītā sistēmā AKII var panākt, piemēram, izmantojot divu posmu saskaņošanu (2PC), kas nodrošina, ka jāstrādā vai nu visām iesaistītajām vietnēm, lai pabeigtu transakciju, vai nevienai vietnei, un tādā gadījumā notiek transakcijas atrite. |
| ASS | Atvērto sistēmu sadarbība.
  Apraksta atvērto sistēmu komunikācijas protokolu, pamatojoties uz ASS atsauces modeli. Atvērtas sistēmas var sazināties neatkarīgi no īpašnieka izvēlētajiem risinājumiem. |
| ASS atsauces modeli | Standarta apraksts, kā jānosūta ziņojumi starp jebkuriem diviem punktiem tīklā. ASS modelis definē 7 slāņu funkcijas, kas tiek realizētas katras komunikācijas beigās. Šie slāņi ir vienīgā starptautiski pieņemtā standartu sistēma komunikācijai. |
| Atbrīvošanas datums/laiks | Datums/laiks, kad klients atbrīvos vai atbrīvoja preces. |
| Atiešanas vieta | Vieta, no kuras transportlīdzeklim plānots atiet vai no kuras tas ir izbraucis |
| Atklātās piekļuves režīms | Vilciena vadības režīms, kur ir iesaistīts tikai viens DzPU, kurš vada vilcienu dažādās infrastruktūrās. Šis DzPU nolīgst nepieciešamos maršrutus ar visiem iesaistītajiem IsP. |
| Autopārvadājums | Transportēšana pa autoceļiem. |
| Blokvilciens | Īpašs tiešā vilciena veids ar tieši tik vagoniem, cik ir nepieciešams, kurš kursē starp diviem transporta veida maiņas punktiem bez šķirošanas starpposma. |
| Brauciena plāns | Vagonam vai multimodālai vienībai rāda vagona/ multimodālās vienības plānoto atsauces braucienu. |
| CA | Sertificēšanas iestāde |
| Ceļa izveidošana | Atsevišķu vilcienu ceļu savienošana, lai pagarinātu ceļu laika un telpas izteiksmē. |
| Ceļa numurs | Noteiktā vilciena ceļa numurs. |
| Ceļazīme | Dokuments, kuru izraksta pārvadātājs vai pārvadātāja vārdā un kurš apliecina līgumu par kravas transportēšanu. |
| Ceļš | Ceļš ir infrastruktūras jauda, kas vajadzīga, lai vilciena sastāvs noteiktā laikposmā varētu pārvietoties no vienas vietas uz otru (maršruts, kas ierobežots laikā un telpā). |
| COTS produkts | Tirdzniecībā brīvi pieejams produkts. |
| Drošums, darbgatavība, uzturamība, drošība (RAMS) | Drošums– spēja sākt un turpināt darbību noteiktos darbības apstākļos noteiktu laika periodu, kas izteikta matemātiski;
  Darbgatavība– laiks ekspluatācijā salīdzinājumā ar laiku ārpus ekspluatācijas, kas izteikts matemātiski;
  Uzturamība– sistēmas spēja to nodot atpakaļ ekspluatācijā pēc atteices, kas izteikta matemātiski;
  Drošība– iespējamība, ka sistēma sāks bīstamu notikumu, izteikta matemātiski. |
| Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DzPU) | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (Direktīva 2004/49/EK [9]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā noteikts Direktīvā 2001/14/EK, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci. |
| DzPU | Sk. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| Eiropas dzelzceļu tīkls | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/16/EK (1) I pielikumā aprakstītais dzelzceļu tīkls. |
| ETA | Paredzamais ierašanās laiks. |
| ETH | Vilciena paredzamais nodošanas laiks no viena infrastruktūras pārvaldītāja otram |
| ETI | Vagonu paredzamais nodošanas laiks no viena infrastruktūras pārvaldītāja otram |
| FTP | Datņu pārsūtīšanas protokols.
  Protokols datņu pārsūtīšanai starp datorsistēmām TCP/IP tīklā. |
| Galamērķa vieta | Vieta, kurā transportlīdzeklim jāierodas vai kurā tas ir ieradies.
  Sinonīms – ierašanās vieta |
| Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums | Atbildīgais DzPU, kas organizē un pārvalda transporta līniju atbilstoši saistībām pret klientu. GDzPU ir vienīgā kontaktpersona saziņai ar klientu. Ja vairāk nekā viens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir iesaistīts transporta ķēdē, GDzPU ir atbildīgs arī par koordināciju ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Klients var būt multimodālā transporta multimodālo pakalpojumu integrators. |
| Gateway | Stacija vilciena reisā ar multimodālām vienībām, kur krava nomaina vagonus. |
| GDzPU | Sk. Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums |
| GGP | Vārteju protokols.
  Sk. arī IP. |
| HS kods | 6 ciparu kodu saraksts precēm, muitas vajadzībām, kas vienāds ar pirmajiem 6 KN koda cipariem. |
| HTTP | Hiperteksta pārsūtīšanas protokols.
  Klienta/servera protokols, kuru izmanto serveru pieslēgumam tīmeklī. |
| ICPM | Interneta kontroles ziņojuma protokols (ICMP).
  Reizēm vārtejas (sk. GGP) vai adresāta resurss (sk. IP) sazināsies ar avota resursu, piemēram, lai paziņotu par kļūdu datagrammas apstrādē. Šim nolūkam izmanto Interneta kontroles ziņojuma protokolu (ICMP). ICMP izmanto IP pamata atbalstu, it kā tas būtu augstāka līmeņa protokols, tomēr ICMP faktiski ir IP neatņemama daļa, un tas jāievieš katram IP modulim. ICMP ziņojumus nosūta vairākās situācijās, piemēram, kad datagramma nevar sasniegt savu galamērķi, kad vārtejai nav buferizācijas jaudas, lai pārsūtītu datagrammu, un kad vārteja var virzīt resursu, lai nosūtītu datplūsmu īsākā maršrutā. Interneta protokols nav veidots, lai būtu pilnīgi uzticams. Šo kontroles ziņojumu mērķis ir sniegt atsauksmes par problēmām komunikācijas vidē, nevis padarīt IP uzticamu. Joprojām nav garantiju, ka datagramma tiks nogādāta vai kontroles ziņojums tiks atsūtīts atpakaļ. Dažas datagrammas var netikt piegādātas bez jebkāda ziņojuma par to pazušanu. Augstāka līmeņa protokoliem, kuri izmanto IP, jāievieš savas uzticamības procedūras, ja ir nepieciešama droša komunikācija. ICMP ziņojumi parasti ziņo par kļūdām datagrammu apstrādē. Lai izvairītos no bezgalīgas ziņojumu par ziņojumiem saņemšanas utt., ICMP ziņojumus nenosūta par ICMP ziņojumiem. ICMP ziņojumus sūta tikai par kļūdām fragmenta datagrammu nulles fragmenta apstrādē. (Nulles fragmentam ir fragmenta nobīde, kas vienāda ar nulli.) |
| Ieinteresētās personas | Jebkura persona vai organizācija ar pamatotu interesi par vilcienu pakalpojumu sniegšanu, piemēram: | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DzPU) |

Termins

Apraksts

AKII

Atomitāte, konsekvence, izolācija, izturīgums.

Jebkurai transakcijai tiek nodrošinātas četras galvenās īpašības:

Atomitāte. Transakcijā, kurā iesaistītas divas vai vairākas diskrētas informācijas daļas, saskaņo vai nu visas daļas, vai nevienu.

Konsekvence. Transakcijā vai nu rodas jauns un derīgs datu stāvoklis, vai, ja notiek kļūme, visi dati atgriežas stāvoklī, kāds bija pirms transakcijas sākuma.

Izolācija. Transakcijai, kas atrodas izpildes procesā un vēl nav saskaņota, jāpaliek izolētai no visām citām transakcijām.

Izturīgums. Nodotos datus sistēma saglabā tā, ka pat kļūmes un sistēmas pārstartēšanas gadījumā dati ir pieejami to pareizajā stāvoklī.

AKII koncepcija ir aprakstīta ISO/IEC 10026-1:1992 4. sadaļā. Katru no šīm īpašībām var novērtēt, veicot etalonuzdevuma testu. Tomēr kopumā transakcijas vadītājs vai pārraugs ir atbildīgs par AKII koncepcijas realizēšanu. Dalītā sistēmā AKII var panākt, piemēram, izmantojot divu posmu saskaņošanu (2PC), kas nodrošina, ka jāstrādā vai nu visām iesaistītajām vietnēm, lai pabeigtu transakciju, vai nevienai vietnei, un tādā gadījumā notiek transakcijas atrite.

ASS

Atvērto sistēmu sadarbība.

Apraksta atvērto sistēmu komunikācijas protokolu, pamatojoties uz ASS atsauces modeli. Atvērtas sistēmas var sazināties neatkarīgi no īpašnieka izvēlētajiem risinājumiem.

ASS atsauces modeli

Standarta apraksts, kā jānosūta ziņojumi starp jebkuriem diviem punktiem tīklā. ASS modelis definē 7 slāņu funkcijas, kas tiek realizētas katras komunikācijas beigās. Šie slāņi ir vienīgā starptautiski pieņemtā standartu sistēma komunikācijai.

Atbrīvošanas datums/laiks

Datums/laiks, kad klients atbrīvos vai atbrīvoja preces.

Atiešanas vieta

Vieta, no kuras transportlīdzeklim plānots atiet vai no kuras tas ir izbraucis

Atklātās piekļuves režīms

Vilciena vadības režīms, kur ir iesaistīts tikai viens DzPU, kurš vada vilcienu dažādās infrastruktūrās. Šis DzPU nolīgst nepieciešamos maršrutus ar visiem iesaistītajiem IsP.

Autopārvadājums

Transportēšana pa autoceļiem.

Blokvilciens

Īpašs tiešā vilciena veids ar tieši tik vagoniem, cik ir nepieciešams, kurš kursē starp diviem transporta veida maiņas punktiem bez šķirošanas starpposma.

Brauciena plāns

Vagonam vai multimodālai vienībai rāda vagona/ multimodālās vienības plānoto atsauces braucienu.

CA

Sertificēšanas iestāde

Ceļa izveidošana

Atsevišķu vilcienu ceļu savienošana, lai pagarinātu ceļu laika un telpas izteiksmē.

Ceļa numurs

Noteiktā vilciena ceļa numurs.

Ceļazīme

Dokuments, kuru izraksta pārvadātājs vai pārvadātāja vārdā un kurš apliecina līgumu par kravas transportēšanu.

Ceļš

Ceļš ir infrastruktūras jauda, kas vajadzīga, lai vilciena sastāvs noteiktā laikposmā varētu pārvietoties no vienas vietas uz otru (maršruts, kas ierobežots laikā un telpā).

COTS produkts

Tirdzniecībā brīvi pieejams produkts.

Drošums, darbgatavība, uzturamība, drošība (RAMS)

Drošums– spēja sākt un turpināt darbību noteiktos darbības apstākļos noteiktu laika periodu, kas izteikta matemātiski;

Darbgatavība– laiks ekspluatācijā salīdzinājumā ar laiku ārpus ekspluatācijas, kas izteikts matemātiski;

Uzturamība– sistēmas spēja to nodot atpakaļ ekspluatācijā pēc atteices, kas izteikta matemātiski;

Drošība– iespējamība, ka sistēma sāks bīstamu notikumu, izteikta matemātiski.

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DzPU)

Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (Direktīva 2004/49/EK [9]) ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā noteikts Direktīvā 2001/14/EK, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; šī definīcija ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.

DzPU

Sk. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

Eiropas dzelzceļu tīkls

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/16/EK (1) I pielikumā aprakstītais dzelzceļu tīkls.

ETA

Paredzamais ierašanās laiks.

ETH

Vilciena paredzamais nodošanas laiks no viena infrastruktūras pārvaldītāja otram

ETI

Vagonu paredzamais nodošanas laiks no viena infrastruktūras pārvaldītāja otram

FTP

Datņu pārsūtīšanas protokols.

Protokols datņu pārsūtīšanai starp datorsistēmām TCP/IP tīklā.

Galamērķa vieta

Vieta, kurā transportlīdzeklim jāierodas vai kurā tas ir ieradies.

Sinonīms – ierašanās vieta

Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

Atbildīgais DzPU, kas organizē un pārvalda transporta līniju atbilstoši saistībām pret klientu. GDzPU ir vienīgā kontaktpersona saziņai ar klientu. Ja vairāk nekā viens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir iesaistīts transporta ķēdē, GDzPU ir atbildīgs arī par koordināciju ar citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Klients var būt multimodālā transporta multimodālo pakalpojumu integrators.

Gateway

Stacija vilciena reisā ar multimodālām vienībām, kur krava nomaina vagonus.

GDzPU

Sk. Galvenais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums

GGP

Vārteju protokols.

Sk. arī IP.

HS kods

6 ciparu kodu saraksts precēm, muitas vajadzībām, kas vienāds ar pirmajiem 6 KN koda cipariem.

HTTP

Hiperteksta pārsūtīšanas protokols.

Klienta/servera protokols, kuru izmanto serveru pieslēgumam tīmeklī.

ICPM

Interneta kontroles ziņojuma protokols (ICMP).

Reizēm vārtejas (sk. GGP) vai adresāta resurss (sk. IP) sazināsies ar avota resursu, piemēram, lai paziņotu par kļūdu datagrammas apstrādē. Šim nolūkam izmanto Interneta kontroles ziņojuma protokolu (ICMP). ICMP izmanto IP pamata atbalstu, it kā tas būtu augstāka līmeņa protokols, tomēr ICMP faktiski ir IP neatņemama daļa, un tas jāievieš katram IP modulim. ICMP ziņojumus nosūta vairākās situācijās, piemēram, kad datagramma nevar sasniegt savu galamērķi, kad vārtejai nav buferizācijas jaudas, lai pārsūtītu datagrammu, un kad vārteja var virzīt resursu, lai nosūtītu datplūsmu īsākā maršrutā. Interneta protokols nav veidots, lai būtu pilnīgi uzticams. Šo kontroles ziņojumu mērķis ir sniegt atsauksmes par problēmām komunikācijas vidē, nevis padarīt IP uzticamu. Joprojām nav garantiju, ka datagramma tiks nogādāta vai kontroles ziņojums tiks atsūtīts atpakaļ. Dažas datagrammas var netikt piegādātas bez jebkāda ziņojuma par to pazušanu. Augstāka līmeņa protokoliem, kuri izmanto IP, jāievieš savas uzticamības procedūras, ja ir nepieciešama droša komunikācija. ICMP ziņojumi parasti ziņo par kļūdām datagrammu apstrādē. Lai izvairītos no bezgalīgas ziņojumu par ziņojumiem saņemšanas utt., ICMP ziņojumus nenosūta par ICMP ziņojumiem. ICMP ziņojumus sūta tikai par kļūdām fragmenta datagrammu nulles fragmenta apstrādē. (Nulles fragmentam ir fragmenta nobīde, kas vienāda ar nulli.)

Ieinteresētās personas

Jebkura persona vai organizācija ar pamatotu interesi par vilcienu pakalpojumu sniegšanu, piemēram:

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums (DzPU)

| | sūtījumu uzraudzības veicējs, |
| --- | --- |

sūtījumu uzraudzības veicējs,

| | lokomotīves nodrošinātājs, |
| --- | --- |

lokomotīves nodrošinātājs,

| | vagonu nodrošinātājs, |
| --- | --- |

vagonu nodrošinātājs,

| | mašīnista/vilciena apkalpes nodrošinātājs, |
| --- | --- |

mašīnista/vilciena apkalpes nodrošinātājs,

| | šķirotavas nodrošinātājs, |
| --- | --- |

šķirotavas nodrošinātājs,

| | pārmijas kustības nodrošinātājs, |
| --- | --- |

pārmijas kustības nodrošinātājs,

| | pakalpojumu integrators, |
| --- | --- |

pakalpojumu integrators,

| | ceļa (“slota”) nodrošinātājs (IsP), |
| --- | --- |

ceļa (“slota”) nodrošinātājs (IsP),

| | vilcienu kontrolieris (IsP), |
| --- | --- |

vilcienu kontrolieris (IsP),

| | satiksmes vadītājs, |
| --- | --- |

satiksmes vadītājs,

| | parka pārvaldītājs, |
| --- | --- |

parka pārvaldītājs,

| | prāmju nodrošinātājs, |
| --- | --- |

prāmju nodrošinātājs,

| | vagonu, lokomotīvju inspektors, |
| --- | --- |

vagonu, lokomotīvju inspektors,

| | vagonu, lokomotīvju remontētājs, |
| --- | --- |

vagonu, lokomotīvju remontētājs,

| | sūtījumu pārvaldītājs, |
| --- | --- |

sūtījumu pārvaldītājs,

| | pārmiju un slēgumu nodrošinātājs, |
| --- | --- |

pārmiju un slēgumu nodrošinātājs,

| | loģistikas nodrošinātājs, |
| --- | --- |

loģistikas nodrošinātājs,

| | saņēmējs, |
| --- | --- |

saņēmējs,

| | nosūtītājs. |
| --- | --- |

nosūtītājs.

Multimodālajiem pakalpojumiem papildus:

| | konteineru nodrošinātājs, |
| --- | --- |

konteineru nodrošinātājs,

| | multimodālā termināļa operators, |
| --- | --- |

multimodālā termināļa operators,

| | vietējo bezsliežu pārvadājumu nodrošinātājs/autotransporta uzņēmums, |
| --- | --- |

vietējo bezsliežu pārvadājumu nodrošinātājs/autotransporta uzņēmums,

| | tvaikonis, |
| --- | --- |

tvaikonis,

| | liellaivu līnijas. |
| --- | --- |

liellaivu līnijas.

Infrastruktūras jaudas iedalītāja iestāde

Sk. IsP.

Infrastruktūras pārvaldītājs (IsP)

Sk. IsP.

Internets

| — | Jebkurš liels tīkls, kas sastāv no vairākiem mazākiem tīkliem |
| --- | --- |

—

Jebkurš liels tīkls, kas sastāv no vairākiem mazākiem tīkliem

| — | Tīklu grupa, kas ir savstarpēji savienoti tā, ka tie veido vienu lielu veselu tīklu, un pie tā var vērsties ASS modeļa tīkla slānī caur maršrutētājiem |
| --- | --- |

—

Tīklu grupa, kas ir savstarpēji savienoti tā, ka tie veido vienu lielu veselu tīklu, un pie tā var vērsties ASS modeļa tīkla slānī caur maršrutētājiem

| — | Nozares nosaukums tīklam, kuru izmanto kā atsauces resursu e-pastam un tiešsaistes tērzēšanas telpai lietotājiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Nozares nosaukums tīklam, kuru izmanto kā atsauces resursu e-pastam un tiešsaistes tērzēšanas telpai lietotājiem visā pasaulē.

IP

Interneta protokols.

Interneta protokolu (IP) izmanto resursdatoru datagrammas pakalpojumam savstarpēji savienotu tīklu sistēmā.

Tīklu savienotājas ierīces sauc par vārtejām. Šīs vārtejas savā starpā sazinās kontroles nolūkā ar vārteju protokolu (GGP).

IsP

Infrastruktūras pārvaldītājs (IsP) ir jebkura iestāde vai uzņēmums, kas konkrēti atbild īpaši par dzelzceļa infrastruktūras izveidi, pārvaldību un uzturēšanu, tostarp par satiksmes pārvaldību un kustības vadības un signalizācijas sistēmu; infrastruktūras pārvaldītāja funkcijas visā tīklā vai tīkla daļā var uzticēt veikt dažādām iestādēm vai uzņēmumiem. Ja infrastruktūras pārvaldītājs savas juridiskās struktūras, organizācijas vai lēmumu pieņemšanas funkciju dēļ ir atkarīgs no kāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, funkcijas, kas minētas IV nodaļas 2. un 3. iedaļā, veic attiecīgi maksas iekasētāja iestāde un infrastruktūras jaudas iedalītāja iestāde, kas ir neatkarīgas no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma to juridiskajā struktūrā, organizācijā un lēmumu pieņemšanā (Direktīva 2012/34/ES [3]).

Izmantotā tilpība

Kods, kas norāda, kādā apmērā iekārtas ir piekrautas vai tukšas (piemēram, pilna, tukša, LCL).

Izsekošana

Noteikta kravas sūtījuma, transportlīdzekļa, iekārtas, pakas vai kravas sistemātiskas uzraudzības un pašreizējās atrašanās vietas un statusa reģistrācijas darbība.

JĀ-

Vajadzības izteiksme vai vārdi “VAJADZĪGS”, “NEPIECIEŠAMS” nozīmē, ka definīcija ir absolūta specifikācijas prasība.

Klients

ir juridiska vai fiziska persona, kas ir izdevusi pavadzīmi vadošajam DzPU.

KN kods

8 ciparu kodu saraksts produktiem, muitas vajadzībām.

Kombinētais autotransports un dzelzceļa transports

Jauktie pārvadājumi, kuru Eiropas reisa lielākā daļa ietver dzelzceļu, un sākotnējie un/vai gala posmi, ko veic pa autoceļu, ir pēc iespējas īsāki.

Kravas bruto svars

Rezervētais/faktiskais kopējais kravas svars (masa), ieskaitot iepakojumu, bet neieskaitot pārvadātāja aprīkojumu.

Kravas nosūtītājs

Persona, kura, slēdzot līgumu ar pakalpojuma integratoru, piegādā vai sūta preces, izmantojot pārvadātāju, vai nogādā, izmantojot tā pakalpojumus.

Sinonīmi: nosūtītājs, preču nosūtītājs.

Kravas pasūtījums

Kravas pavadzīmes apakškopa, kas satur attiecīgo informāciju DzPU vajadzībām, kas nepieciešama, lai veiktu transportēšanu tā atbildības laikā līdz nodošanai nākamajam DzPU.

Norādījums vagona kravas transportēšanai.

Kravas pavadzīme

Dokuments, kas apliecina līgumu par transportēšanu, ko veic viena kravas sūtījuma pārvadātājs no noteiktas paņemšanas vietas līdz konkrētai piegādes vietai. Tas satur informāciju par vedamo kravas sūtījumu.

Kravas sūtījums

Krava, kas tiek sūtīta saskaņā ar vienu pārvadājuma līgumu. Kombinētajos pārvadājumos šo terminu var izmantot statistikas vajadzībām, lai noteiktu kravas vienības vai autotransporta līdzekļus.

Kravas vienība

Atsevišķu paku skaits, kas sasietas, novietotas uz paliktņiem vai sasprādzētas kopā, veidojot vienu vienību, lai mehāniska iekārta to varētu efektīvāk pārvietot.

Lokomotīves ID

Vilces vienības unikālais identifikācijas numurs

Maiņa

Kontroles nodošana no viena dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma otram praktisku ekspluatācijas, drošības un atbildības apsvērumu dēļ. Piemēri:

| — | jaukti pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

jaukti pakalpojumi,

| — | pakalpojumi ar kopīgu atbildību par autopārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

pakalpojumi ar kopīgu atbildību par autopārvadājumiem,

| — | informācijas nodošana starp dažādām dzelzceļa administrācijām, |
| --- | --- |

—

informācijas nodošana starp dažādām dzelzceļa administrācijām,

| — | informācijas nodošana starp vagonu īpašniekiem/turētājiem un vilcienu ekspluatētājiem. |
| --- | --- |

—

informācijas nodošana starp vagonu īpašniekiem/turētājiem un vilcienu ekspluatētājiem.

Maiņas punkts

Vieta, kur atbildība par vilciena vagonu pāriet no viena DzPU citam DzPU.

Attiecībā uz kustībā esošu vilcienu – vilcienu no pirmā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pārņem nākamais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kam pieder reisa nākamā posma ceļš.

Maršruta posms

Maršruta daļa

Maršruts

Ģeogrāfiskais ceļš, kas jāveic no sākumpunkta līdz galapunktam.

Metadati

Vienkāršotā izklāstā: tie ir dati par datiem. Tie apraksta datus, programmatūras pakalpojumus un citus komponentus, kas ietverti uzņēmuma informācijas sistēmās. Metadatu veidu piemēri ir standarta datu definīcijas, atrašanās vietas un maršrutēšanas informācija un sinhronizācijas vadība kopīgu datu izplatīšanai.

Multimodālais terminālis

Vieta, kas nodrošina platību, iekārtas un darbības vidi, kurā notiek iekraušanas vienību (kravas konteineru, maiņas virsbūvju, puspiekabju vai piekabju) nodošana.

Multimodālais transports

Preču pārvadāšana vienā un tajā pašā kravas vienībā vai transportlīdzeklī, kas secīgi izmanto vairākus transporta veidus, nerīkojoties ar pašām precēm, mainoties transporta veidam.

Multimodālā transporta uzņēmums

Jebkura persona, kas noslēdz multimodālo pārvadājumu līgumu un uzņemas visu atbildību par multimodālo kravas vienību transportēšanu.

Multimodālā vienība

Kravas vienība, kuru var transportēt ar dažādiem transporta veidiem, piemēram, konteineru, maināmu virsbūvi, puspiekabi, piekabi.

Multimodālo pakalpojumu integrators

Jebkura iestāde vai uzņēmums, kam ir līgums ar klientiem par multimodālo vienību transportēšanu. Tas sagatavo ceļazīmes, pārvalda blokvilcienu jaudu u. c.

NEDRĪKST

Tas nozīmē, ka definīcija ir absolūts specifikācijas aizliegums.

NEVAJADZĒTU

Šī frāze vai frāze “NAV IETEICAMS” nozīmē, ka var būt pamatoti iemesli konkrētos gadījumos, kad konkrētā rīcība ir pieņemama vai pat noderīga, bet jāizprot visa nozīme, un gadījums rūpīgi jāapsver pirms jebkuras ar šo apzīmējumu aprakstītās darbības veikšanas.

NFS

Tīkla datņu sistēmas (NFS) ir izplatīts datņu sistēmas protokols.

Tīkla datņu sistēmas (NFS) protokols nodrošina pārredzamu attālināto piekļuvi koplietojamām datņu sistēmām tīklos. NFS protokols ir izveidots tā, lai tas būtu neatkarīgs no iekārtas, operētājsistēmas, tīkla arhitektūras, drošības mehānisma un transporta protokola. Šī neatkarība tiek panākta, izmantojot tālās procedūras izsaukšanas (RPC) elementus, kas uzbūvēti papildus ārēju datu pārstāvībai (XDR).

Nodošana ekspluatācijā

Procedūra, kas ir atkarīga no vagona tehniskā apstiprinājuma un līguma par lietošanu ar DzPU, kas ļauj vagonu komerciālu izmantošanu.

Nodošanas punkts

Punkts, kur atbildība pāriet no viena IsP uz citu.

Nomnieks

Jebkura fiziska vai juridiska persona, kuru kā tādu norīkojis vagona turētājs/īpašnieks.

OSS

Viena apstiprinājuma sistēma.

Pakalpojumu sniedzējs

Pārvadātājs, kas ir atbildīgs par šo konkrēto transporta posmu. Persona, kas saņem un veic rezervēšanu.

Pamatprasības

Visi Direktīvas 2001/16/EK (1) III pielikumā izklāstītie nosacījumi, kas ir obligāti Eiropas dzelzceļu sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm.

Pārkraušanas punkts

Stacija, kur DzPU var mainīt vilciena sastāvu, bet joprojām atbild par vagoniem, atbildība nemainās.

Piegādes vieta

Vieta, kur notiek piegāde (norādot atiešanas dzelzceļa staciju). Vieta, kur mainās atbildība par vagonu.

Pienākuma veicējs

Jebkura fiziska vai juridiska persona, kas atbild par risku, ko tā ievieš tīklā, t. i., DzPU.

Pieteikuma iesniedzējs

ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai starptautisks dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu grupējums, vai citas personas vai juridiskās struktūras, piemēram, kompetentās iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un kravas nosūtītāji, kravas ekspeditori un kombinēto pārvadājumu veicēji, kam ir ar sabiedriskajiem pakalpojumiem saistīta vai komerciāla interese iegūt infrastruktūras jaudu (Direktīva 2012/34/ES [3]); Infrastruktūras jaudas iedalītāja iestāde: sk. IsP definīciju.

Pilnvarotās iestādes

Tās ir iestādes, kas ir atbildīgas par savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtēšanu vai par EK procedūras apakšsistēmu verificēšanai novērtējumu (Padomes Direktīva 91/440/EEK (2)).

Pirmsatiešanas periods

Ir laika starpība (delta) pirms plānotā atiešanas laika. Pirmsatiešanas periods sākas plānotajā atiešanas laikā mīnus delta laiks, un beidzas plānotajā atiešanas laikā.

PKI

Publiskās atslēgas infrastruktūra.

Plānotais atiešanas laiks

Atiešanas datums un laiks, kuram pieprasīts ceļš.

Plānotais grafiks

Hronoloģiski noteikta dzelzceļa infrastruktūras izmantošana vilciena kustībai atklātā līnijā vai stacijās. Grafiku izmaiņas IsP piegādās vismaz divas dienas pirms tās dienas sākuma, kad vilciens atiet no tā sākuma punkta. Šis grafiks attiecas uz noteiktu dienu. Dažās valstīs pazīstams kā kustības grafiks.

Primārie dati

Pamata dati kā atsauces datu ievade ziņojumiem vai kā pamats iegūto datu funkcionalitātei un aprēķināšanai

Prognozējamais laiks

Vilciena ierašanās, atiešanas vai caurbraukšanas laiku labākais iespējamais novērtējums.

RAMS

Sk. Drošums, darbgatavība, uzturamība, drošība.

RARP

Reversais adrešu atrises protokols (RARP protokols)

Reālais atiešanas datums/laiks

Transportlīdzekļa faktiskais atiešanas datums (un laiks)

Reisa posms

Ir daļa no reisa, kas notiek vienā infrastruktūras pārvaldītāja infrastruktūras posmā, vai reisa posms no ieejas nodošanas punkta līdz izejas nodošanas punktam viena infrastruktūras pārvaldītāja infrastruktūrā.

Reiss

“Reiss” apzīmē piekrauta vai tukša vagona telpisku pārvietošanu no nosūtīšanas stacijas līdz galastacijai.

Repozitorijs

Repozitorijs ir līdzīgs datubāzei un datu vārdnīcai, tomēr tas parasti ietver visaptverošu informācijas vadības sistēmas vidi. Tam jāietver ne tikai datu struktūru (t. i., vienumu un elementu) apraksti, bet arī metadati, kuri interesē uzņēmumu, datu ekrāni, atskaites, programmas un sistēmas. Parasti tas ietver programmatūras rīku iekšēju komplektu, DBVS, metamodeli, aizpildītus metadatus, kā arī ielādes un izguves programmatūru piekļūšanai repozitorija datiem.

Rezervēšana

Vietas rezervēšana transportlīdzekļos, kas paredzēti preču pārvadāšanai.

RIV

Noteikumi, kas reglamentē vagonu savstarpēju izmantošanu starptautiskā satiksmē.

Noteikumi, kas reglamentē iekraušanas rīku, konteineru un paliktņu savstarpēju izmantošanu starptautiskajā satiksmē.

RPC

Attāls procedūras izsaukums (RPC).

RPC protokols ir noteikts attālā izsaukuma protokola specifikāciju 2. variantā (RFC1831).

Sadarbības režīms

Vilciena vadības režīms, kurā dažādi DzPU sadarbojas viena DzPU vadībā (GDzPU). Katrs iesaistītais DzPU pats nolīgst transporta reisam nepieciešamo ceļu.

Saņēmējs

Persona, kas saņem preces.

Sinonīms: preču saņēmējs

Savstarpējas izmantojamības komponents

Savstarpējās izmantojamības komponenti ir tāda aprīkojuma visi komponenti, komponentu grupas, mezgli vai veseli komplekti, kas iekļauts vai kuru paredzēts iekļaut apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas parastās dzelzceļu sistēmas savstarpējā izmantojamība. Jēdziens “komponents” aptver gan materiālas, gan nemateriālas lietas, piemēram, programmatūru.

Savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas

Specifikācijas, kuras attiecas uz ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu un kuru mērķis ir panākt pamatprasību izpildi un nodrošināt Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību.

SITS (TSI)

Sk. Savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija.

SMTP

Vienkāršais pasta pārsūtīšanas protokols (SMTP protokols)

SNMP

Vienkāršais tīkla pārvaldības protokols (SNMP protokols)

SQL

Strukturēta vaicājumvaloda

Valoda, ko izdomāja IBM, tad standartizēja ANSI un ISO, ko izmantoto datu radīšanai, pārvaldīšanai un izgūšanai relāciju datubāzēs.

Starpposma punkts

Vieta, kas nosaka reisa posma sākuma vai beigu punktu. Tas var būt, piemēram, maiņas, nodošanas vai pārkraušanas punkts.

Steidzams ceļa pieprasījums

Atsevišķs ceļa pieprasījums atbilstoši Direktīvas 2001/14/EK 23. pantam sakarā ar papildu transporta pieprasījumiem vai darbības vajadzībām.

Sūtījums

Tādu preču piegāde no viena nosūtītāja vienam saņēmējam, kas iekrautas vienā vai vairākās nokomplektētās multimodālajās kravas vienībās vai iekrautas vienā vai vairākos nokomplektētos vagonos.

PIEM.:

Image

Šifrēšana

Ziņojumu šifrēšana

Dešifrēšana: šifrētu datu konvertēšana sākotnējā formā

TCP

Pārraides vadības protokols (TCP protokols)

TETA

Sk. Vilciena paredzamais ierašanās laiks.

Tiešais vilciens

Vilciens ar pievienotiem vagoniem, kurš brauc starp diviem transporta veida maiņas punktiem (no sākotnējā avota uz galamērķi) bez šķirošanas starpposma.

Tīmeklis

Globālais tīmeklis.

Interneta pakalpojums, kas sasaista dokumentus, sniedzot hiperteksta saites no servera uz serveri, lai lietotājs varētu pāriet no dokumenta uz saistītu dokumentu neatkarīgi no tā, kur tas glabājas internetā.

Transporta veida maiņa

Multimodālo kravas vienību pārvietošana no viena transporta veida uz citu.

Trasēšana

Noteikta kravas sūtījuma, transportlīdzekļa, iekārtas, pakas vai kravas atrašanas un transportēšanas gaitas rekonstruēšanas darbība pēc pieprasījuma.

Tunelēšana

Process, ar kuru privātas IP paketes tiek iekapsulētas publiskā IP paketē.

Turētājs

Persona, kura ir ritekļa īpašnieks vai kurai ir tiesības ar to rīkoties, kas ekonomiski un pastāvīgi izmanto ritekli par transporta līdzekli un kas ir reģistrēta ritošā sastāva reģistrā.

UDP

Lietotāja datagrammu protokols (UDP protokols).

Lietotāja datagrammu protokola (UDP) vienkāršs apvads ar tīkla adrešu translatoriem (NAT) – (STUN) – ir vieglpiekļuves protokols, kas ļauj lietojumprogrammām atklāt NAT klātbūtni un veidus, kā arī ugunsmūrus starp tiem un publisko internetu. Tas arī dod iespēju lietojumprogrammām noteikt publiskā interneta protokola (IP) adreses, ko tiem piešķīris NAT. STUN darbojas ar daudziem esošiem NAT un nepieprasa speciālu rīcību no tiem. Rezultātā tas ļauj dažādām lietojumprogrammām darboties caur esošo NAT infrastruktūru.

UIC

UIC ir Starptautiskā Dzelzceļu savienība.

UITP

UITP ir Starptautiskā sabiedriskā Transporta asociācija.

UNIFE

UNIFE ir organizācija, kas rūpējas par dzelzceļa sektora piegādātāju interesēm. Patlaban aptuveni 100 piegādātāji un apakšuzņēmēji ir pārstāvēti tieši, un aptuveni 1 000 – netieši caur valstu organizācijām.

Vagona krava

Kravas vienība, ja vienība ir vagons.

Vagonu atbrīvošanas laiks

Datums un laiks, kad vagoni ir gatavi vilkšanai no minētās vietas uz klienta pievedceļa.

VAJADZĒTU

Šis vārds vai vārds “IETEICAMS” nozīmē, ka var būt pamatoti iemesli konkrētos gadījumos ignorēt konkrētu elementu, bet jāizprot un rūpīgi jāapsver visa nozīme pirms citas pieejas izvēlēšanās.

VARĒT

Šis vārds vai īpašības vārds “fakultatīvs” nozīmē, ka elements patiešām nav obligāts. Pārdevējs var izvēlēties iekļaut elementu tāpēc, ka to pieprasa konkrētais tirgus, vai tāpēc, ka pārdevējs ir pārliecināts, ka tas uzlabo produktu, turpretim cits pārdevējs var izlaist šo elementu.

Izpildījums, kurā nav ietverts konkrētais fakultatīvais elements, ir OBLIGĀTI jāsagatavo tā, lai būtu nodrošināta mijiedarbība ar citu izpildījumu, kurā minētais elements ir ietverts, lai arī funkcionalitāte varētu būt zemāka. Tādā pašā veidā izpildījums, kurā ir ietverts konkrētais fakultatīvais elements, ir OBLIGĀTI jāsagatavo tā, lai būtu nodrošināta mijiedarbība ar citu izpildījumu, kurā minētais elements nav ietverts (izņemot, protams, attiecībā uz iezīmi, ko šis fakultatīvais elements nodrošina).

Viena apstiprinājuma sistēma (OSS)

Starptautiska partnerība starp dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem, nodrošinot vienotu kontaktpunktu dzelzceļa klientiem, lai:

| — | pasūtītu noteiktus vilcienu ceļus starptautiskajā kravu pārvadājumu satiksmē, |
| --- | --- |

—

pasūtītu noteiktus vilcienu ceļus starptautiskajā kravu pārvadājumu satiksmē,

| — | uzraudzītu visu vilciena kustību, |
| --- | --- |

—

uzraudzītu visu vilciena kustību,

| — | parasti arī infrastruktūras pārvaldītāju vārdā izrakstītu rēķinus par sliežu ceļu piekļuves maksu |
| --- | --- |

—

parasti arī infrastruktūras pārvaldītāju vārdā izrakstītu rēķinus par sliežu ceļu piekļuves maksu

Vienādranga

Termins “vienādranga” attiecas uz sistēmu un lietojumprogrammu klasi, kas izmanto dalītus resursus, lai decentralizēti pildītu īpaši svarīgas funkcijas. Resursi ietver skaitļošanas spēju, datus (uzglabāšanu un saturu), tīkla diapazonu un klātbūtni (datori, cilvēkresursi un citi resursi). Svarīga funkcija var būt dalīta skaitļošana, datu/satura dalīšana, saziņa un sadarbība vai platformas pakalpojumi. Decentralizācija var attiekties uz algoritmiem, datiem un metadatiem, vai uz visiem minētajiem. Tas neizslēdz centralizācijas saglabāšanu dažās sistēmu un lietojumprogrammu daļās, ja tas atbilst viņu prasībām.

Vilciena ceļš

Vilciena maršruts, kas noteikts laikā un telpā.

Vilciena ceļš/“slots”

Vilciena maršruta definēšana tā sākuma un beigu laika un atrašanās vietu (marķiera punktu) izteiksmē kopā ar informāciju par tām atrašanās vietām ceļā, kurām tas vai nu pabrauks garām, vai kurās tas iebrauks. Informācija varētu ietvert arī jebkuras darbības, kuras vilciens veiks ceļā, piemēram, vilciena apkalpes, lokomotīves vai citas ietvertas izmaiņas.

Vilciena paredzamais ierašanās laiks

Vilciena paredzamais ierašanās laiks konkrētā punktā, piemēram, vilciena nodošanas punktā, maiņas punktā, galamērķī.

Vilciena vienība

Kravas vilciens, kurš nosūtīts ar tikai vienu pavadzīmi un tikai viena veida precēm un sastāv no vienveidīgiem vagoniem, kuri brauc no nosūtītāja pie saņēmēja bez starpposma šķirošanas.

VPN

Virtuāls privātais tīkls.

Termins “virtuāls privātais tīkls” ir izmantots, lai aprakstītu gandrīz jebkura veida attālas savienojamības sistēmu, piemēram, publisko telefonu tīklu un kadra releja PVC.

Ar interneta ieviešanu VPN ir kļuvis sinonīms attālai uz IP balstītai datu tīklošanai. Vienkārši runājot, VPN sastāv no diviem vai vairākiem privātiem tīkliem, kuri droši sazinās publiskā tīklā.

VPN var pastāvēt starp atsevišķu mašīnu un privātu tīklu (klients pret serveri) vai attālu lokālu tīklu (LAN) un privātu tīklu (serveris pret serveri). Privātie tīkli var pieslēgties ar tunelēšanu. VPN parasti izmanto internetu kā pamata transporta tīklu, bet šifrē datus, kas tiek nosūtīti starp VPN klientu un VPN vārteju, lai nodrošinātu, ka to nevar nolasīt, pat ja tie tiek pārtverti tranzītā.

XDR

Ārējā datu reprezentācija.

XDR protokols noteikts ārējā datu reprezentācijas standartā (RFC1832).

XDR ir standarts datu aprakstīšanai un šifrēšanai. Tas ir noderīgs datu nosūtīšanai starp dažādām datoru arhitektūrām. XDR ietilpst ISO prezentācijas slānī un pēc nolūka ir aptuveni analogs ar X.409, ISO abstrakta sintakses notāciju. Galvenā atšķirība starp tiem abiem ir tā, ka XDR izmanto netiešu drukāšanu, turpretim X.409 izmanto skaidru drukāšanu. XDR izmanto valodu, lai aprakstītu datu formātus. Valodu var izmantot vienīgi, lai aprakstītu datus; tā nav programmēšanas valoda. Šī valoda ļauj īsi aprakstīt komplicētus datu formātus. Grafisku attēlu (pati neformāla valoda) izmantošanas alternatīva ātri kļūst nesaprotama, saskaroties ar sarežģītību. Pati XDR valoda ir līdzīga C valodai. Protokoli, piemēram, ONC RPC (Remote Procedure Call) un NFS
  (Network File System) izmanto XDR, lai aprakstītu savu datu formātu. XDR standartā izdarīts šāds pieņēmums: ka baiti (vai okteti) ir pārnesami, ja baits ir noteikts kā 8 datu biti. Tehniskā nodrošinājuma ierīcei jāšifrē baiti uz dažādiem nesējiem tādā veidā, lai citas tehniskā nodrošinājuma ierīces varētu atšifrēt baitus, nezaudējot nozīmi.

XML-RPC

XML-RPC ir paplašināmas rediģēšanas valodas – attālas procedūras izsaukuma protokols, kas darbojas internetā. Tas definē XML formātu ziņojumiem, kuri tiek nosūtīti starp klientiem un serveriem, izmantojot HTTP. XML-RPC ziņojums šifrē vai nu procedūru, kura jāizsauc serverim, kopā ar parametriem, kuri jāizmanto izsaukšanā, vai izsaukšanas rezultātu. Procedūras parametri un rezultāti var būt skalāri, skaitļi, virknes, datumi utt.; tās var būt arī komplicētas ierakstu un sarakstu struktūras. Šis dokuments nosaka, kā izmantot bloka paplašināmu apmaiņas protokolu (BEEP), lai nosūtītu XML-RPC formātā šifrētus ziņojumus starp klientiem un serveriem.

XQL

Paplašināta strukturēta vaicājumvaloda (Extended Structured Query Language)

Ziņošanas punkts

Vieta vilciena reisā, kur atbildīgajam IsP jāsniedz “vilciena kustības prognozes ziņojums” ar TETA ceļu nolīgušajam DzPU.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīva 2001/16/EK par parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.).

(2)  Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

III papildinājums

Uzdevumi, kas jāveic TAF/TAP Nacionālajam kontaktpunktam (NKP)

| 1. | Darbojas kā kontaktpunkts starp ERA, TAF/TAP vadības komiteju un dzelzceļa dalībniekiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, vagonu turētājiem, staciju pārvaldītājiem, biļešu pārdevējiem, multimodālā transporta uzņēmumiem, dzelzceļa kravu pārvadājumu klientiem un attiecīgām apvienībām) dalībvalstī, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa dalībnieki sadarbojas ar TAF un TAP un ir informēti par vispārējo attīstību un vadības komitejas lēmumiem. |
| --- | --- |

1.

Darbojas kā kontaktpunkts starp ERA, TAF/TAP vadības komiteju un dzelzceļa dalībniekiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, vagonu turētājiem, staciju pārvaldītājiem, biļešu pārdevējiem, multimodālā transporta uzņēmumiem, dzelzceļa kravu pārvadājumu klientiem un attiecīgām apvienībām) dalībvalstī, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa dalībnieki sadarbojas ar TAF un TAP un ir informēti par vispārējo attīstību un vadības komitejas lēmumiem.

| 2. | Ar līdzpriekšsēdētāju starpniecību paziņo TAF/TAP vadības komitejai dalībvalsts dzelzceļa dalībnieku intereses un jautājumus. |
| --- | --- |

2.

Ar līdzpriekšsēdētāju starpniecību paziņo TAF/TAP vadības komitejai dalībvalsts dzelzceļa dalībnieku intereses un jautājumus.

| 3. | Sadarbojas ar dalībvalstu dzelzceļa savstarpējas izmantojamības un drošības komiteju (RISC) dalībniekiem, nodrošinot, ka RISC loceklis tiek informēts par nacionālajiem jautājumiem, kas saistīti ar TAF/TAP, pirms katras RISC sanāksmes un nodrošinot, ka RISC lēmumi saistībā ar TAF/TAP ir pienācīgi paziņoti atbilstošajiem dzelzceļa dalībniekiem. |
| --- | --- |

3.

Sadarbojas ar dalībvalstu dzelzceļa savstarpējas izmantojamības un drošības komiteju (RISC) dalībniekiem, nodrošinot, ka RISC loceklis tiek informēts par nacionālajiem jautājumiem, kas saistīti ar TAF/TAP, pirms katras RISC sanāksmes un nodrošinot, ka RISC lēmumi saistībā ar TAF/TAP ir pienācīgi paziņoti atbilstošajiem dzelzceļa dalībniekiem.

| 4. | Dalībvalsts nodrošina, ka visi licencētie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un citi dzelzceļa dalībnieki (infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa uzņēmumi, vagonu turētāji, staciju apsaimniekotāji, multimodālie uzņēmēji, dzelzceļa kravu pārvadājumu klienti un attiecīgās apvienības) ir uzrunāti un tiem ieteikts sazināties ar NKP, ja kontakts vēl nav izveidots. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalsts nodrošina, ka visi licencētie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un citi dzelzceļa dalībnieki (infrastruktūras pārvaldītāji, dzelzceļa uzņēmumi, vagonu turētāji, staciju apsaimniekotāji, multimodālie uzņēmēji, dzelzceļa kravu pārvadājumu klienti un attiecīgās apvienības) ir uzrunāti un tiem ieteikts sazināties ar NKP, ja kontakts vēl nav izveidots.

| 5. | Tādā mērā, kādā dzelzceļa dalībnieki dalībvalstī ir zināmi, informēt viņus par viņu pienākumiem saskaņā ar TAF un TAP noteikumiem un to, ka tie jāizpilda. |
| --- | --- |

5.

Tādā mērā, kādā dzelzceļa dalībnieki dalībvalstī ir zināmi, informēt viņus par viņu pienākumiem saskaņā ar TAF un TAP noteikumiem un to, ka tie jāizpilda.

| 6. | Strādāt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka uzņēmums atbild par Centrālā atsauces domēna aizpildīšanu ar primārajiem atrašanās vietas kodiem. Norīkotās struktūras identitāti paziņo MOVE ĢD attiecīgas izplatīšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

6.

Strādāt ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka uzņēmums atbild par Centrālā atsauces domēna aizpildīšanu ar primārajiem atrašanās vietas kodiem. Norīkotās struktūras identitāti paziņo MOVE ĢD attiecīgas izplatīšanas vajadzībām.

| 7. | Veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu dzelzceļa dalībniekiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem, vagonu turētājiem, staciju apsaimniekotājiem, biļešu pārdevējiem, multimodālā transporta uzņēmumiem, dzelzceļa kravu pārvadājumu klientiem un attiecīgajām apvienībām). |
| --- | --- |

7.

Veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu dzelzceļa dalībniekiem (infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa uzņēmumiem, vagonu turētājiem, staciju apsaimniekotājiem, biļešu pārdevējiem, multimodālā transporta uzņēmumiem, dzelzceļa kravu pārvadājumu klientiem un attiecīgajām apvienībām).

---

LĒMUMI

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/489 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/489

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 26. novembris)

par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2011/633/ES atcelšanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8784)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/880/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 35. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Direktīvas 2008/57/EK 35. pantu, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/633/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Direktīvas 2008/57/EK 35. pantu, Komisija pieņēma Īstenošanas lēmumu 2011/633/ES (2).

| (2) | Pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras (“Aģentūra”) ieteikumu, vajadzīgas papildu kopīgās specifikācijas, lai dati par reģistriem būtu viegli pieejami. Šiem reģistriem jābūt pieejamiem konsultatīviem nolūkiem, izmantojot datorizētu kopīgu lietotāja saskarni, ko izveido un pārvalda Aģentūra. Dalībvalstīm ar Aģentūras palīdzību būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka šie reģistri ir darbspējīgi, satur visus datus un ir savienoti. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras (“Aģentūra”) ieteikumu, vajadzīgas papildu kopīgās specifikācijas, lai dati par reģistriem būtu viegli pieejami. Šiem reģistriem jābūt pieejamiem konsultatīviem nolūkiem, izmantojot datorizētu kopīgu lietotāja saskarni, ko izveido un pārvalda Aģentūra. Dalībvalstīm ar Aģentūras palīdzību būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka šie reģistri ir darbspējīgi, satur visus datus un ir savienoti.

| (3) | Tādēļ Īstenošanas lēmums 2011/633/ES būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Īstenošanas lēmums 2011/633/ES būtu jāatceļ.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 29. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgās specifikācijas, kas minētas Direktīvas 2008/57/EK 35. pantā, ir noteiktas šā lēmuma pielikumā.

2.   Dalībvalstu infrastruktūras reģistri ir pieejami konsultatīviem nolūkiem, izmantojot kopīgu lietotāja saskarni, ko izveido un pārvalda Aģentūra.

3.   Kopīgā lietotāja saskarne, kas minēta 2. punktā, ir tīmekļa lietojumprogramma, kas atvieglo piekļuvi datiem, kuri ietverti infrastruktūras reģistros. Tā sāk darboties ne vēlāk kā 15 dienas pēc 8. pantā norādītās piemērošanas dienas.

2. pants

1.   Katra dalībvalsts nodrošina sava infrastruktūras reģistra datorizāciju un atbilstību kopīgo specifikāciju prasībām, kas minētas 1. pantā, ne vēlāk kā astoņus mēnešus pēc piemērošanas dienas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to infrastruktūras reģistri ir savstarpēji savienoti un pievienoti kopīgai lietotāja saskarnei vēlākais astoņus mēnešus pēc tam, kad šī saskarne sāk darboties.

3. pants

Aģentūra publicē infrastruktūras reģistra kopīgo specifikāciju piemērošanas rokasgrāmatu ne vēlāk kā 15 dienas pēc piemērošanas dienas un aktualizē to. Šajā piemērošanas rokasgrāmatā vajadzības gadījumā par katru parametru iekļauj atsauci uz attiecīgajiem noteikumiem savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS).

4. pants

Ja tas vajadzīgs atbilstoši SITS attīstības gaitai vai infrastruktūras reģistru īstenošanai, Aģentūra iesaka kopīgo specifikāciju atjauninājumus.

5. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina nepieciešamo datu vākšanu un iekļaušanu savos infrastruktūras reģistros saskaņā ar 2.–6. punktu. Tās nodrošina šo datu drošumu un aktualizāciju.

2.   Datus par infrastruktūrām saistībā ar kravas pārvadājumu koridoriem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 (3) pielikumā (2013. gada 1. janvārī spēkā esošajā redakcijā), vāc un iekļauj infrastruktūras reģistrā ne vēlāk kā 9 mēnešus pēc piemērošanas dienas.

3.   Datus par infrastruktūrām, kas nodotas ekspluatācijā pēc Direktīvas 2008/57/EK stāšanās spēkā un vēlākais līdz šā lēmuma piemērošanas dienai, izņemot 2. punktā minētos datus, vāc un iekļauj valsts infrastruktūras reģistrā ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc minētās dienas.

4.   Datus par infrastruktūrām, kas nodotas ekspluatācijā pirms Direktīvas 2008/57/EK stāšanās spēkā, izņemot 2. punktā minētos datus, vāc un iekļauj infrastruktūras reģistrā saskaņā ar valsts īstenošanas plānu, kas minēts 6. panta 1. punktā, vēlākais līdz 2017. gada 16. martam.

5.   Datus par privātiem rezerves ceļiem, kas nodoti ekspluatācijā pirms Direktīvas 2008/57/EK stāšanās spēkā, vāc un iekļauj infrastruktūras reģistrā saskaņā ar valsts īstenošanas plānu, kas minēts 6. panta 1. punktā, vēlākais līdz 2019. gada 16. martam.

6.   Datus par tīklu, uz ko neattiecas SITS, vāc un iekļauj infrastruktūras reģistrā saskaņā ar valsts īstenošanas plānu, kas minēts 6. panta 1. punktā, vēlākais līdz 2019. gada 16. martam.

7.   Datus par infrastruktūrām, kas nodotas ekspluatācijā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, iekļauj infrastruktūras reģistrā, tiklīdz šīs infrastruktūras ir nodotas ekspluatācijā un tiklīdz sāk darboties kopīgā lietotāja saskarne.

6. pants

1.   Katra dalībvalsts sagatavo valsts plāna projektu un laika grafiku, lai īstenotu 5. pantā minētās saistības. Tā paziņo par kavējumiem vai grūtībām izpildīt 5. panta noteikumus, un Komisija vajadzības gadījumā piešķir paredzētā termiņa pagarinājumu. Valsts īstenošanas plānu iesniedz Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc piemērošanas dienas.

2.   Katra dalībvalsts izvirza vienu iestādi, kas atbild par sava infrastruktūras reģistra izveidi un uzturēšanu, un paziņo par to Komisijai ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc piemērošanas dienas.

Šīs iestādes trīs mēnešus pēc to paziņojumu sniegšanas dienas un turpmāk katru ceturto mēnesi nosūta Aģentūrai progresa ziņojumu par infrastruktūras reģistra ieviešanu.

3.   Aģentūra koordinē, uzrauga un atbalsta infrastruktūras reģistru ieviešanu. Tā izveido grupu, kurā ietilpst to struktūru pārstāvji, kas atbild par infrastruktūras reģistru izveidi un uzturēšanu, un koordinē tās darbu. Aģentūra regulāri informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas gaitu.

7. pants

Īstenošanas lēmumu 2011/633/ES atceļ no piemērošanas dienas, kas norādīta 8. pantā.

8. pants

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai.

Briselē, 2014. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Violeta BULC

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmums 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām (OV L 256, 1.10.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā joma

1.1.1.   Šī specifikācija attiecas uz datiem par šādām Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmām:

| a) | infrastruktūras strukturālā apakšsistēma; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūras strukturālā apakšsistēma;

| b) | energoapgādes strukturālā apakšsistēma; un |
| --- | --- |

b)

energoapgādes strukturālā apakšsistēma; un

| c) | vilcienu vadības un signalizācijas apakšsistēma. |
| --- | --- |

c)

vilcienu vadības un signalizācijas apakšsistēma.

1.1.2.   Šīs apakšsistēmas ir iekļautas Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 1. punkta apakšsistēmu sarakstā.

1.2.   Ģeogrāfiskā joma

Šīs specifikācijas ģeogrāfiskā joma ir Eiropas Savienības dzelzceļa sistēma, kā noteikts Direktīvā 2008/57/EK. Tajā nav ietverti Direktīvas 2008/57/EK 1. panta 3. punktā minētie gadījumi.

2.   MĒRĶIS

2.1.   Vispārīgi

Infrastruktūras reģistra (RINF), kas minēts Direktīvas 2008/57/EK 35. pantā, galvenais nolūks ir nodrošināt pārredzamību tīkla raksturlielumu jomā. RINF sniegto informāciju izmanto plānošanas nolūkā, projektējot jaunus vilcienus, lai palīdzētu novērtēt vilcienu savietojamību ar ceļiem pirms ekspluatācijas sākšanas un lai izmantotu to kā atsauces datubāzi. Tādējādi RINF atvieglo turpmāk izklāstītos procesus.

2.2.   Ritošā sastāva apakšsistēmu projektēšana

RINF parametrus izmanto, lai noteiktu infrastruktūras raksturlielumus ritošā sastāva paredzētajam lietošanas veidam.

2.3.   Stacionāro iekārtu tehniskās savietojamības nodrošināšana

2.3.1.   Paziņotā struktūra pārbauda apakšsistēmu atbilstību SITS. Pārbaudi saskarnēm attiecībā uz tehnisko savietojamību ar tīklu, kurā ir iekļauta apakšsistēma, var nodrošināt vēršoties pie RINF.

2.3.2.   Katras dalībvalsts izraudzītā struktūra pārbauda apakšsistēmu atbilstību, kad piemēro valstu noteikumus un ar RINF šādus gadījumus var salīdzināt, lai pārbaudītu saskarņu tehnisko savietojamību.

2.4.   Eiropas Savienības dzelzceļa tīkla savstarpējās izmantojamības uzraudzības gaita

Savstarpējās izmantojamības virzības gaitas pārredzamību nodrošina, lai veiktu Eiropas Savienības savstarpēji izmantojama tīkla pilnveidošanas regulāru uzraudzību.

2.5.   Maršruta savietojamības noteikšana ierosinātajiem vilcienu pārvadājumiem

2.5.1.   Saderību ar ierosināto vilcienu pārvadājumu maršrutu pārbauda, pirms dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums iegūst piekļuves tiesības tīklam no infrastruktūras pārvaldītāja. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir jābūt pārliecinātam, ka izmantošanai paredzētais maršruts spēj nodrošināt attiecīgā vilciena kustību.

2.5.2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izvēlas ritekļus, ņemot vērā jebkurus ierobežojumus, kas attiecas uz izmantošanai paredzētā vilciena ekspluatācijas atļaujas izsniegšanu un iespējamo maršrutu:

| a) | visiem ritekļiem vilcienā jāatbilst prasībām, kas noteiktas maršrutos, pa kuriem vilciens brauks; un |
| --- | --- |

a)

visiem ritekļiem vilcienā jāatbilst prasībām, kas noteiktas maršrutos, pa kuriem vilciens brauks; un

| b) | vilcienam kā ritekļu kopai ir jāatbilst attiecīgā maršruta tehniskajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

b)

vilcienam kā ritekļu kopai ir jāatbilst attiecīgā maršruta tehniskajiem ierobežojumiem.

3.   KOPĪGĀS IEZĪMES

Šajā pielikumā norādītās iezīmes ir kopīgas visiem dalībvalstu infrastruktūras reģistriem.

3.1.   Definīcijas

Šajā specifikācijā:

| a) | “līnijas posms” (LP) ir līnijas daļa starp blakusesošiem ekspluatācijas punktiem, un tas var sastāvēt no vairākiem sliežu ceļiem; |
| --- | --- |

a)

“līnijas posms” (LP) ir līnijas daļa starp blakusesošiem ekspluatācijas punktiem, un tas var sastāvēt no vairākiem sliežu ceļiem;

| b) | “ekspluatācijas punkts” (EP) ir jebkura vieta vilcienu pārvadājumu darbībām, kur var sākties vai beigties pārvadājumi ar vilcienu vai mainīties maršruts un kur veic pasažieru vai kravas pārvadājumus; “ekspluatācijas punkts” ir arī jebkura vieta uz robežām starp dalībvalstīm vai infrastruktūras pārvaldītājiem; |
| --- | --- |

b)

“ekspluatācijas punkts” (EP) ir jebkura vieta vilcienu pārvadājumu darbībām, kur var sākties vai beigties pārvadājumi ar vilcienu vai mainīties maršruts un kur veic pasažieru vai kravas pārvadājumus; “ekspluatācijas punkts” ir arī jebkura vieta uz robežām starp dalībvalstīm vai infrastruktūras pārvaldītājiem;

| c) | “sliežu ceļš” ir jebkurš sliežu ceļš, ko izmanto vilcienu pārvadājumu kustībai; garāmbraukšanas atzari un satikšanās atzari parastās līnijās vai sliežu ceļu savienojumos, kas vajadzīgi tikai vilciena ekspluatācijai, nav publicēti; |
| --- | --- |

c)

“sliežu ceļš” ir jebkurš sliežu ceļš, ko izmanto vilcienu pārvadājumu kustībai; garāmbraukšanas atzari un satikšanās atzari parastās līnijās vai sliežu ceļu savienojumos, kas vajadzīgi tikai vilciena ekspluatācijai, nav publicēti;

| d) | “pievedceļš” ir jebkurš sliežu ceļš ekspluatācijas punktā, ko neizmanto vilciena ekspluatācijas maršrutā. |
| --- | --- |

d)

“pievedceļš” ir jebkurš sliežu ceļš ekspluatācijas punktā, ko neizmanto vilciena ekspluatācijas maršrutā.

3.2.   Dzelzceļa tīkla struktūra RINF vajadzībām

3.2.1.   RINF vajadzībām katra dalībvalsts iedala savu dzelzceļa tīklu līnijas posmos un ekspluatācijas punktos.

3.2.2.   Par “līnijas posmu” publicējamās vienības attiecībā uz infrastruktūras, energoapgādes un vilcienu vadības un signalizācijas apakšsistēmām piesaista infrastruktūras elementam “sliežu ceļš”.

3.2.3.   Par “ekspluatācijas punktu” publicējamās vienības attiecībā uz infrastruktūras apakšsistēmu piesaista infrastruktūras elementiem “sliežu ceļš” un “pievedceļš”.

3.3.   
  RINF reģistra vienības

3.3.1.   Reģistra vienības un to formātu publicē saskaņā ar tabulu.

3.3.2.   RINF piemērošanas rokasgrāmatā, kas norādīta 3. pantā, definē īpašo formātu un to datu pārvaldības procesu, kas iekļauti tabulā, uzrādot kā:

| a) | vienu vai saliktu izvēli no iepriekš izveidota saraksta; |
| --- | --- |

a)

vienu vai saliktu izvēli no iepriekš izveidota saraksta;

| b) | rakstzīmju virkni vai iepriekš izveidotu rakstzīmju virkni; vai |
| --- | --- |

b)

rakstzīmju virkni vai iepriekš izveidotu rakstzīmju virkni; vai

| c) | numuru, kas norādīts kvadrātiekavās. |
| --- | --- |

c)

numuru, kas norādīts kvadrātiekavās.

3.3.3.   Visi RINF parametri ir obligāti, ja vien tabulā nav norādīts citādi. Visa informācija saistībā ar parametriem ir norādīta tabulā.

Tabula

Infrastruktūras reģistra vienības

| Numurs | Nosaukums | Datu sniegšana | Definīcija | Papildu informācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | DALĪBVALSTS | |
| 1.1. | LĪNIJAS POSMS | |
| 1.1.0.0.0. | Vispārīga informācija | |
| 1.1.0.0.0.1. | Infrastruktūras pārvaldītāja kods | [NNNN] | Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību. | |
| 1.1.0.0.0.2. | Valsts līnijas identifikators | Rakstzīmju virkne | Unikāls līnijas identifikators vai unikāls līnijas numurs dalībvalstī. | |
| 1.1.0.0.0.3. | Ekspluatācijas punkts līnijas posma sākumā | Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne | Unikāls EP identifikators līnijas posma sākumā (kilometri palielinās no EP sākuma līdz EP beigām). | |
| 1.1.0.0.0.4. | Ekspluatācijas punkts līnijas posma beigās | Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne | Unikāls EP identifikators līnijas posma beigās (kilometri palielinās no EP sākuma līdz EP beigām). | |
| 1.1.0.0.0.5. | Līnijas posma garums | Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne | Attālums starp ekspluatācijas punktiem līnijas posma sākumā un beigās. | |
| 1.1.0.0.0.6. | Līnijas posma veids | Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:
  regulārs LP/savienojums | Līnijas posma veids, kas izsaka sniegto datu apmēru un kas ir atkarīgs no tā, vai tas savieno EP, kas radīti, sadalot lielu mezglu vairākos EP, vai nē. | |
| 1.1.1. | SLIEŽU CEĻŠ | |
| 1.1.1.0.0. | Vispārīga informācija | |
| 1.1.1.0.0.1. | Sliežu ceļa identifikators | Rakstzīmju virkne | Unikāls sliežu ceļa identifikators vai unikāls sliežu ceļa numurs līnijas posmā. | |
| 1.1.1.0.0.2. | Parastais kustības virziens | Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:
  N/O/B | Parastais kustības virziens ir:






  — | tāds pats kā virziens, kas definēts LP sākumā un beigās; |

Numurs

Nosaukums

Datu sniegšana

Definīcija

Papildu informācija

1.

DALĪBVALSTS

1.1.

LĪNIJAS POSMS

1.1.0.0.0.

Vispārīga informācija

1.1.0.0.0.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.1.0.0.0.2.

Valsts līnijas identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls līnijas identifikators vai unikāls līnijas numurs dalībvalstī.

1.1.0.0.0.3.

Ekspluatācijas punkts līnijas posma sākumā

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne

Unikāls EP identifikators līnijas posma sākumā (kilometri palielinās no EP sākuma līdz EP beigām).

1.1.0.0.0.4.

Ekspluatācijas punkts līnijas posma beigās

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne

Unikāls EP identifikators līnijas posma beigās (kilometri palielinās no EP sākuma līdz EP beigām).

1.1.0.0.0.5.

Līnijas posma garums

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne

Attālums starp ekspluatācijas punktiem līnijas posma sākumā un beigās.

1.1.0.0.0.6.

Līnijas posma veids

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

regulārs LP/savienojums

Līnijas posma veids, kas izsaka sniegto datu apmēru un kas ir atkarīgs no tā, vai tas savieno EP, kas radīti, sadalot lielu mezglu vairākos EP, vai nē.

1.1.1.

SLIEŽU CEĻŠ

1.1.1.0.0.

Vispārīga informācija

1.1.1.0.0.1.

Sliežu ceļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls sliežu ceļa identifikators vai unikāls sliežu ceļa numurs līnijas posmā.

1.1.1.0.0.2.

Parastais kustības virziens

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

N/O/B

Parastais kustības virziens ir:

—

tāds pats kā virziens, kas definēts LP sākumā un beigās;

| — | pretējs virzienam, kas definēts LP sākumā un beigās; |
| --- | --- |

—

pretējs virzienam, kas definēts LP sākumā un beigās;

| — | abi virzieni. |
| --- | --- |

—

abi virzieni.

N— tāds pats virziens, kā LP

O— LP virzienam pretējs virziens

B— abos virzienos N un O

1.1.1.1.

Infrastruktūras apakšsistēma

Šīs grupas parametri nav obligāti, ja 1.1.0.0.0.6. punktā izraudzīts “savienojums”.

1.1.1.1.1.

Sliežu ceļa verifikācijas deklarācijas

1.1.1.1.1.1.

Sliežu ceļa EK verifikācijas deklarācija (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.1.2.

Sliežu ceļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.2.

Darbības parametri

1.1.1.1.2.1.

Sliežu ceļa TEN klasifikācija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

daļa no TEN-T visaptverošā tīkla/daļa no TEN-T galvenā kravu pārvadājumu tīkla/daļa no TEN-T galvenā pasažieru pārvadājumu tīkla/ārpus TEN

Norāde uz Eiropas transporta tīkla daļu, kam pieskaitāma līnija.

1.1.1.1.2.2.

Līnijas kategorija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Līnijas klasifikācija saskaņā ar INF SITS.

Norādīt, vai sliežu ceļš ir ietverts SITS tehniskās darbības jomā: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.2.3.

Daļa no dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora (RFC)

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

Reinas-Alpu RFC (RFC 1)/Ziemeļjūras-Vidusjūras RFC (RFC 2)/Skandināvijas-Vidusjūras RFC (RFC 3)/Atlantijas RFC (RFC 4)/Baltijas-Adrijas RFC (RFC 5)/Vidusjūras RFC (RFC 6)/Austrumu-Vidusjūras austrumu RFC (RFC 7)/Ziemeļjūras-Baltijas RFC (RFC 8)/Čehijas-Slovākijas RFC (RFC 9)

Norāde, vai līnija ir izraudzīta kā dzelzceļa kravu pārvadājumu koridors.

Norādīt, vai sliežu ceļš ir izraudzīts kā RFC: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.2.4.

Nestspēja

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Līnijas kategorijas kombinācija ar ātrumu sliežu ceļa vājākajā punktā.

1.1.1.1.2.5.

Atļautais maksimālais ātrums

[NNN]

Nominālais maksimālais ekspluatācijas ātrums uz līnijas, kas izriet no INF, ENE un CCS apakšsistēmas raksturlielumiem, izteikts km/h.

1.1.1.1.2.6.

Temperatūras diapazons

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

| | T1 (– 25 līdz + 40) |
| --- | --- |

T1 (– 25 līdz + 40)

| | T2 (– 40 līdz + 35) |
| --- | --- |

T2 (– 40 līdz + 35)

| | T3 (– 25 līdz + 45) |
| --- | --- |

T3 (– 25 līdz + 45)

| | Tx (– 40 līdz + 50) |
| --- | --- |

Tx (– 40 līdz + 50)

Temperatūras diapazons neierobežotai piekļuvei līnijai saskaņā ar Eiropas standartu.

1.1.1.1.2.7.

Maksimālais augstums virs j.l.

[+/-][NNNN]

Līnijas posma augstākais punkts virs jūras līmeņa, salīdzinot ar Amsterdamas standarta līmeni (NAP).

1.1.1.1.2.8.

Bargu klimatisko apstākļu esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Klimatiskie apstākļi uz līnijas ir bargi vai normāli saskaņā ar Eiropas standartu.

1.1.1.1.3.

Līnijas plānojums

1.1.1.1.3.1.

Savstarpēji izmantojamais gabarīts

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

GA/GB/GC/G1/DE3/S/IRL1/nav

Sliedes GA, GB, GC, G1, DE3, S, IRL1, kā definēts Eiropas standartā.

1.1.1.1.3.2.

Vairākās valstīs izmantotie gabarīti

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

G2/GB1/GB2/nav

Daudzpusējais gabarīts vai starptautiskais gabarīts, izņemot GA, GB, GC, G1, DE3, S, IRL1, kā definēts Eiropas standartā.

Obligāti, ja 1.1.1.1.3.1. punktā izvēlētā atbilde ir “nav”.

1.1.1.1.3.3.

Valstīs izmantojamie gabarīti

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Iekšzemē izmantojamie gabarīti kā definēts Eiropas standartā, vai cits vietējais gabarīts.

Obligāti, ja 1.1.1.1.3.2. punktā izvēlētā atbilde ir “nav”.

1.1.1.1.3.4.

Standarta kombinētais transporta profila numurs maināmām virsbūvēm

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Kods kombinētam transportam ar maināmu virsbūvi, kā definēts UIC kodeksā.

Norādīt, vai sliežu ceļš pieskaitāms kombinēta transporta ceļam: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.3.5.

Standarta kombinētais transporta profila numurs puspiekabēm

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Kods kombinētam transportam ar puspiekabēm, kā definēts UIC kodeksā.

Norādīt, vai sliežu ceļš pieskaitāms kombinēta transporta ceļam: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.3.6.

Garenprofils

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[± NN.N] ([NNN.NNN]

atkārtot, cik reizes nepieciešams

Garenprofila vērtību secība un vietas, kurās garenprofils mainās.

1.1.1.1.3.7.

Minimālais horizontālās līknes rādiuss

[NNNNN]

Sliežu ceļa mazākās horizontālās līknes rādiuss metros.

1.1.1.1.4.

Sliežu ceļa parametri

1.1.1.1.4.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

750/1 000/1 435/1 520/1 524/1 600/1 668/cits

Viena vērtība, kas izteikta milimetros, apzīmējot sliežu ceļa platumu.

1.1.1.1.4.2.

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

[+/-] [NNN]

Maksimālais ārējās sliedes pacēluma deficīts, kas izteikts milimetros un definēts kā faktiskā ārējās sliedes pacēluma un augstākā līnijas projektētā līdzsvara pacēluma starpība.

1.1.1.1.4.3.

Sliežu ieslīpums

[NN]

Leņķis, kas definē sliedes galviņas ieslīpumu, attiecībā pret rites virsmu.

1.1.1.1.4.4.

Balasta esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāda, vai sliežu ceļa konstrukcija ir ar balastā iegultiem gulšņiem vai nav.

Obligāti, ja atļautais ātrums uz sliežu ceļa (parametrs 1.1.1.1.2.5.) ir lielāks par 200 km/h vai vienāds ar 200 km/h.

1.1.1.1.5.

Pārmijas un krustojumi

1.1.1.1.5.1.

Pārmiju un krustojumu ekspluatācijas vērtību atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Pārmijām un krustojumiem uztur tādas ekspluatācijas robežvērtības, kas norādītas SITS.

1.1.1.1.5.2.

Minimālais riteņa diametrs stacionāriem dubultkrusteņiem

[NNN]

Maksimālais stacionāro dubultkrusteņu nevadāmais garums bez aizsargsliedes ir atkarīgs no riteņu minimālā ekspluatācijas diametra, kas norādīts milimetros.

1.1.1.1.6.

Sliežu ceļa izturība pret slodzēm

1.1.1.1.6.1.

Vilciena maksimālais palēninājums

[N.N]

Sliežu ceļa izturības robežvērtību pret garenvirziena slodzēm norāda vilciena maksimālā palēninājuma veidā, un to izsaka metros uz sekundi kvadrātā.

Norādīt, vai sliežu ceļš ir ietverts SITS ģeogrāfiskās darbības jomā: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.6.2.

Induktīvo (virpuļstrāvas) bremžu lietošana

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atļauta/atļauta ar nosacījumiem/atļauta tikai avārijas bremzēšanai/atļauta ar nosacījumiem tikai avārijas bremzēšanai/nav atļauta

Norāde uz ierobežojumiem induktīvo (virpuļstrāvas) bremžu lietošanai.

1.1.1.1.6.3.

Magnētisko bremžu lietošana

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atļauta/

atļauta ar nosacījumiem/

atļauta ar nosacījumiem tikai avārijas bremzēšanai/

atļauta tikai avārijas bremzēšanai/

nav atļauta

Norāde uz ierobežojumiem magnētisko bremžu lietošanai.

1.1.1.1.7.

Darba drošība, veselības un vides aizsardzība

1.1.1.1.7.1.

Uzmalu iekārtu lubrikācijas izmantošanas aizliegums

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai borta ierīces izmantošana uzmalu lubrikācijai ir aizliegta.

1.1.1.1.7.2.

Pārbrauktuvju esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai līnijas posmā ir pārbrauktuves.

1.1.1.1.7.3.

Uz pārbrauktuves atļautais paātrinājums

[N.N]

Vilciena paātrinājuma ierobežojums, apstājoties pārbrauktuves tuvumā, izteikts metros uz sekundi kvadrātā.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.1.7.2. ir izraudzīts “jā”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.8.

Tunelis

1.1.1.1.8.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un uzturēšanu.

1.1.1.1.8.2.

Tuneļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls tuneļa identifikators vai unikāls numurs dalībvalstī.

1.1.1.1.8.3.

Tuneļa sākums

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[platums (NN.NNNN) + garums(± NN.NNNN) + km(NNN.NNN)]

Ģeogrāfiskās koordinātes līnijas decimālagrādos un kilometros tuneļa sākumā.

1.1.1.1.8.4.

Tuneļa gals

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[platums (NN.NNNN) + garums(± NN.NNNN) + km(NNN.NNN)]

Ģeogrāfiskās koordinātes līnijas decimālagrādos un kilometros tuneļa beigās.

1.1.1.1.8.5.

Tuneļa EK verifikācijas deklarācija (SRT)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.8.6.

Tuneļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (SRT)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.8.7.

Tuneļa garums

[NNNNN]

Tuneļa garums metros no ieejas tunelī līdz izejai no tuneļa.

Obligāti, ja tuneļa garums ir 100 m vai vairāk.

1.1.1.1.8.8.

Šķērsgriezuma laukums

[NNN]

Mazākais tuneļa šķērsgriezuma laukums kvadrātmetros.

1.1.1.1.8.9.

Operatīvās rīcības plāna esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir operatīvās rīcības plāns.

1.1.1.1.8.10.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā ugunsdrošības kategorija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

A/B/nav

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību.

Norādīt, vai tunelis ir īsāks par 1 km: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.1.8.11.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā valstī noteiktā ugunsdrošības kategorija

Rakstzīmju virkne

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību.

Obligāti, ja attiecībā uz parametru 1.1.1.1.8.10. ir izraudzīts “nav”.

Norādīt, vai spēkā ir attiecīgie valsts noteikumi: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.

Energoapgādes apakšsistēma

Šīs grupas parametri nav obligāti, ja 1.1.0.0.0.6. punktā izraudzīts “savienojums”.

1.1.1.2.1.

Sliežu ceļa verifikācijas deklarācijas

1.1.1.2.1.1.

EK sliežu ceļa verifikācijas deklarācija (ENE)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.1.2.

Sliežu ceļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (ENE)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.

Kontakttīkla sistēma

1.1.1.2.2.1.1.

Līnijas kontakttīkla sistēmas tips

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

Līnijas gaisvadu kontakttīkls (OCL)

Trešā sliede

Ceturtā sliede

Neelektrificēts

Norāde uz līnijas kontakttīkla sistēmas tipu.

1.1.1.2.2.1.2.

Energoapgādes sistēma (spriegums un frekvence)

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

| | maiņstrāva 25 kV -50 Hz/ |
| --- | --- |

maiņstrāva 25 kV -50 Hz/

| | maiņstrāva 15 kV -16,7 Hz/ |
| --- | --- |

maiņstrāva 15 kV -16,7 Hz/

| | līdzstrāva 3 kV/ |
| --- | --- |

līdzstrāva 3 kV/

| | līdzstrāva 1,5 kV/ |
| --- | --- |

līdzstrāva 1,5 kV/

| | līdzstrāva (īpašais FR gadījums)/ |
| --- | --- |

līdzstrāva (īpašais FR gadījums)/

| | līdzstrāva 750 V/ |
| --- | --- |

līdzstrāva 750 V/

| | līdzstrāva 650 V/ |
| --- | --- |

līdzstrāva 650 V/

| | līdzstrāva 600 V/ |
| --- | --- |

līdzstrāva 600 V/

| | cits |
| --- | --- |

cits

Norāde uz vilces energoapgādes sistēmu (nominālais spriegums un frekvence)

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.2.

Maksimālais vilciena strāvas stiprums

[NNNN]

Norāde uz maksimālo pieļaujamo vilciena strāvas stiprumu (ampēros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.3.

Maksimālais strāvas stiprums stāvēšanas laikā uz katru pantogrāfu

[NNN]

Norāde uz maksimālo pieļaujamo vilciena strāvas stiprumu stāvēšanas laikā līdzstrāvas sistēmām (ampēros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)” un ja izraudzītā energoapgādes sistēma parametrā 1.1.1.2.2.1.2. ir līdzstrāvas sistēma: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.4.

Reģeneratīvo bremžu izmantošanas atļauja

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai reģeneratīvā bremzēšana ir atļauta vai nē.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.5.

Maksimālais kontakttīkla augstums

[N.NN]

Norāde uz maksimālo kontakttīkla augstumu (metros)

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.2.6.

Minimālais kontakttīkla augstums

[N.NN]

Norāde uz minimālo kontakttīkla augstumu (metros)

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.3.

Pantogrāfs

1.1.1.2.3.1.

Apstiprinātas, SITS atbilstošas pantogrāfa galvas

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

| | 1 950 mm (1. tips)/ |
| --- | --- |

1 950 mm (1. tips)/

| | 1 600 mm (EP)/ |
| --- | --- |

1 600 mm (EP)/

| | 2 000 mm–2 260 mm/ |
| --- | --- |

2 000 mm–2 260 mm/

| | nav |
| --- | --- |

nav

Norāde uz SITS atbilstošām pantogrāfa galvām, ko atļauts izmantot.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.3.2.

Citas apstiprinātas pantogrāfa galvas

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Norāde uz pantogrāfa galvām, ko atļauts izmantot.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.3.3.

Prasības par paceltu pantogrāfu skaitu un attālumu starp tiem, braucot ar konkrētu ātrumu

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[N] [NNN] [NNN]

Norāde uz maksimālo atļauto paceltu pantogrāfu skaitu vienam vilcienam un minimālā attāluma centra līniju līdz blakus esošo pantogrāfa galvu centra līnijai (metros), braucot ar konkrētu ātrumu.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.3.4.

Atļautais kontaktplākšņu materiāls

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Norāde, kādus kontaktplākšņu materiālus atļauts izmantot.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.4.

Gaisvadu kontakttīkla atdalīšanas sekcijas

1.1.1.2.4.1.1.

Fāžu atdalīšana

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde uz fāžu atdalīšanas iespēju un nepieciešamo informāciju.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.4.1.2.

Informācija par fāžu atdalīšanu

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

garums [NNN] + pārtraucēja atslēgšana [jā/nē] + zemākais pantogrāfs [jā/nē]

Norāde uz vajadzīgo atsevišķo informāciju par fāžu atdalīšanu.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.4.1.1. ir izraudzīts “jā”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.4.2.1.

Sistēmu atdalīšana

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde uz sistēmu atdalīšanas iespēju.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “gaisvadu kontakttīkls (OCL)”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.4.2.2.

Informācija par sistēmu atdalīšanu

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

garums [NNN] + pārtraucēja atslēgšana [jā/nē] + zemākais pantogrāfs [jā/nē] + energoapgādes sistēmas maiņa [jā/nē]

Norāde uz vajadzīgo atsevišķo informāciju par sistēmas atdalīšanu.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.4.2.1. ir izraudzīts “jā”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.5.

Ritošā sastāva prasības

1.1.1.2.5.1.

Borta iekārtas vajadzība strāvas vai enerģijas ierobežošanā

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai transportlīdzekļos vajadzīga strāvas vai enerģijas ierobežošanas borta iekārta.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.2.5.2.

Atļautais kontaktspēks

Rakstzīmju virkne

Norāde uz atļauto kontaktspēku (ņūtonos).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

Spēku norāda vai nu kā statiskā spēka vērtību un maksimālā spēka vērtību (ņūtonos), vai kā ātruma funkcijas formulu.

1.1.1.2.5.3.

Vajadzīga automātiska nolaišanas ierīce

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai transportlīdzeklī vajadzīga automātiska nolaišanas ierīce (ADD).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.2.2.1.1. ir izraudzīts “neelektrificēts”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.

Vilcienu kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēma

Šīs grupas parametri nav obligāti, ja 1.1.0.0.0.6. punktā izraudzīts “savienojums”.

1.1.1.3.1.

Sliežu ceļa verifikācijas deklarācijas

1.1.1.3.1.1.

Sliežu ceļa EK verifikācijas deklarācija (CCS)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.

SITS atbilstoša vilciena aizsardzības sistēma (ETCS)

1.1.1.3.2.1.

ETCS līmenis

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

N/1/2/3

ERTMS/ETCS izmantošanas līmenis saistībā ar lauka iekārtām.

1.1.1.3.2.2.

ETCS bāze

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

iepriekšējā bāzes versija 2/bāze 2/bāze 3

Uz līnijas uzstādīta ETCS bāze.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.3.

Lai saņemtu piekļuvi līnijai, nepieciešamās ETCS sakaru iekārtas vajadzība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai drošības apsvērumu dēļ vajadzīgas sakaru iekārtas, lai piekļūtu līnijai.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.4.

Uz līnijas uzstādīta ETCS sakaru iekārta

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

nav/cilpas iekārta/GSM-R/cilpas iekārta un GSM-R

Informācija par uzstādītām lauka iekārtām, kas spēj pārraidīt datus ar cilpas iekārtu vai GSM-R uz 1. līmeņa iekārtām.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.5.

Ieviesta ETCS valsts versija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai dati par valstu versijām ir nosūtīti starp sliežu ceļu un vilcienu.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.6.

Ekspluatācijas ierobežojumu vai nosacījumu esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir ierobežojumi vai nosacījumi daļējas atbilstības dēļ CCS SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.2.7.

ETCS izvēles funkcijas

Rakstzīmju virkne

ETCS izvēles funkcijas, kas var uzlabot līnijas ekspluatāciju.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.3.

SITS atbilstošs radio (GSM-R)

1.1.1.3.3.1.

GSM-R versija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

nav/iepriekšējā bāzes versija 0/bāze 0 r3/bāze 0 r4

Uz līnijas uzstādītās GSM-R FRS un SRS versijas numurs.

1.1.1.3.3.2.

Ieteicamais aktīvo GSM-R mobilo ierīču (EDOR) skaits vilcienā ETCS 2. līmenim

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

0/1/2

ETCS datu pārraides mobilo ierīču (EDOR) skaits, kas ieteicams vilciena kustībai bez traucējumiem. Tas attiecas uz sakaru sesiju RBC apstrādi. Nav būtiski drošībai un neattiecas uz savstarpējo izmantojamību.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.3.1. ir izraudzīts “nav” un ja ir uzstādīts 2. līmeņa ERTMS: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.3.3.

GSM-R izvēles funkcijas

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

GSM-R izvēles funkciju izmantošana, kas var uzlabot līnijas ekspluatāciju. Tās ir sniegtas tikai informatīvos nolūkos un nav piekļuves kritērijs tīklam.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.3.1. ir izraudzīts “nav”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.4.

Vilcienu pozicionēšanas sistēmupilnīga atbilstība SITS

1.1.1.3.4.1.

SITS pilnībā atbilstošu vilcienu pozicionēšanas sistēmu pieejamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir uzstādīta jebkāda vilcienu pozicionēšanas sistēma, kas pilnībā atbilst CCS SITS prasībām.

1.1.1.3.5.

Vilciena aizsardzības vēsturiskās sistēmas

1.1.1.3.5.1.

Citu uzstādītu vilciena aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēmu pieejamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai uz līnijas ir uzstādītas citas vilciena aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēmas normālas ekspluatācijas režīmā.

Obligāti tikai, ja attiecībā uz parametru 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīta atbilde “nē”.

1.1.1.3.5.2.

Aprīkojumā vajadzīga vairāk nekā viena vilciena aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēma

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai vilcienā ir vajadzīga vairāk nekā viena vilciena aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēma, kas darbojas vienlaikus.

Obligāti tikai, ja attiecībā uz parametru 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīta atbilde “nē”.

1.1.1.3.6.

Citas radiosakaru sistēmas

1.1.1.3.6.1.

Citas uzstādītas radiosakaru sistēmas

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai uz līnijas ir uzstādītas citas radiosakaru sistēmas normālas ekspluatācijas režīmā.

Obligāti tikai, ja attiecībā uz parametru 1.1.1.3.3.1. ir izraudzīta atbilde “nav”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.

Vilcienu pozicionēšanas sistēmas, kas nepilnīgi atbilst SITS

1.1.1.3.7.1.

Vilciena pozicionēšanas sistēmas veids

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

sliežu ceļa elektriskā ķēde/riteņa detektors/cilpas iekārta

Norāde uz uzstādītajiem vilciena pozicionēšanas sistēmu veidiem.

1.1.1.3.7.2.1.

Maksimālā atļautā attāluma starp divām asīm, kas novietotas viena aiz otras, atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai vajadzīgais attālums atbilst SITS.

1.1.1.3.7.2.2.

Maksimāli atļautais attālums starp divām asīm, kas novietotas viena aiz otras, ja nav atbilstības SITS

[NNNNN]

Norāde uz maksimālo atļauto attālumu starp divām asīm, kas novietotas viena aiz otras, gadījumā, ja nav atbilstības SITS (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.2.1. ir izraudzīts “neatbilst SITS”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.3.

Minimālais atļautais attālums starp divām asīm, kas novietotas viena aiz otras

[NNNN]

Norāde uz attālumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.4.

Minimālais atļautais attālums starp pirmo un pēdējo asi

[NNNNN]

Norāde uz attālumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.5.

Maksimālais attālums starp vilciena beigām un pirmo asi

[NNNN]

Norāde uz maksimālo attālumu starp vilciena beigām un pirmo asi (milimetros), ko piemēro abām transportlīdzekļa vai vilciena pusēm (priekša un aizmugure).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors” vai “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.6.

Minimālais atļautais loka platums

[NNN]

Norāde uz platumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.7.

Minimālais atļautais riteņa diametrs

[NNN]

Norāde uz riteņa diametru (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.8.

Minimālais atļautais uzmalas biezums

[NN.N]

Norāde uz uzmalas biezumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.9.

Minimālais atļautais uzmalas augstums

[NN.N]

Norāde uz uzmalas augstumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.10.

Maksimālais atļautais uzmalas augstums

[NN.N]

Norāde uz uzmalas augstumu (milimetros).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.11.

Minimālā atļautā ass slodze

[N.N]

Norāde uz slodzi (tonnās).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors” vai “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.12.

Noteikumu par no metāla brīvu telpu ap riteņiem atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.13.

Noteikumu par transportlīdzekļa metāla konstrukciju atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “cilpas iekārta”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.14.

Prasības par riteņa materiāla feromagnētiskajiem raksturlielumiem atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.15.1.

Maksimāli atļautās pilnās pretestības starp riteņpāra pretējiem riteņiem atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.15.2.

Maksimālā atļautā pilnā pretestība starp riteņpāra pretējiem riteņiem, ja nav atbilstības SITS

[N.NNN]

Maksimālās atļautās pilnās pretestības vērtība (omos), ja nav atbilstības SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.15.1. ir izraudzīts “neatbilst SITS”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.16.

Smiltnīcas atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS vai nē.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde” un vai parametrā 1.1.1.3.7.18. ir izraudzīts “Jā”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.17.

Maksimālais smilšu patēriņš

[NNNNN]

Maksimālais uz sliežu ceļa pieļaujamais smilšu patēriņš 30 sekundēs (gramos).

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.16. ir izraudzīts “neatbilst SITS”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.18.

Prasība par iespējām vadītājam apturēt smiltnīcas darbību

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, ir vai nav vadītājam vajadzīga iespēja aktivizēt/deaktivēt smiltnīcu saskaņā ar infrastruktūras pārvaldītāja instrukcijām.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.19.

Noteikumu par smilšu īpašībām atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.20.

Noteikumu par borta ierīci uzmalu lubrikācijai esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir noteikumi par uzmalu lubrikācijas aktivizāciju vai deaktivizāciju.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.21.

Noteikumu par kompozīta bremžu bloku izmantošanu atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.22.

Noteikumu par šuntēšanas palīgierīcēm atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.7.23.

Noteikumu par to RST raksturlielumu kombināciju, kas ietekmē šuntēšanas pretestību, atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai noteikumi atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.8.

Pārejas starp sistēmām

1.1.1.3.8.1.

Pārslēgšanas iespēja starp dažādām aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēmām

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir iespējams pārslēgties starp dažādām sistēmām kustības laikā.

Norādīt, vai ir vismaz divas atšķirīgas sistēmas: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.8.2.

Pārslēgšanas iespēja starp dažādām radiosakaru sistēmām

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir iespējams pārslēgties starp dažādām radiosakaru sistēmām un sistēmu bez sakariem kustības laikā.

Norādīt, vai ir vismaz divas atšķirīgas radio sistēmas: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.9.

Parametri, kas saistīti ar elektromagnētiskajiem traucējumiem

1.1.1.3.9.1.

Noteikumu par transportlīdzekļa atgriezes strāvu sliedēs esamība un atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

nav/atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai ir noteikumi un vai tie atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.9.2.

Saderības ierobežojumu transportlīdzekļu vilces strāvā esamība un atbilstība SITS

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

nav/atbilst SITS/neatbilst SITS

Norāde, vai ir noteikumi un vai tie atbilst SITS.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.7.1. ir izraudzīts “riteņa detektors” vai “sliežu ceļa elektriskā ķēde”: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.10.

Līnijas lauka iekārtas tehniski nelabvēlīgiem režīmiem

1.1.1.3.10.1.

ETCS līmenis tehniski nelabvēlīgam režīmam

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

nav/1/2/3

ERTMS/ETCS izmantošanas līmenis tehniski nelabvēlīgam režīmam saistībā ar lauka iekārtām.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.1.1.3.10.2.

Citas vilciena aizsardzības, vadības un brīdinājuma sistēmas tehniski nelabvēlīgam režīmam

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde uz citas sistēmas esamību, kas nav ETCS tehniski nelabvēlīgam režīmam.

Obligāti, ja parametrā 1.1.1.3.10.1. ir izraudzīts “nav”.

1.1.1.3.11.

Ar bremzēm saistītie parametri

1.1.1.3.11.1.

Maksimālais vajadzīga bremzēšanas distance

[NNNN]

Norāda maksimālo bremzēšanas ceļa vērtību [metros] attiecībā uz maksimālo līnijas ātrumu.

1.1.1.3.12.

Citi ar CCS (kontroles vadības sistēmu) saistītie parametri

1.1.1.3.12.1.

Sānsveres atbalsts

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ETCS atbalsta sānsveres funkcijas.

Norādīt, vai parametrā 1.1.1.3.2.1. ir izraudzīts “nē”: jā/nē.

“Nē” gadījumā sniegt datus.

1.2.

EKSPLUATĀCIJAS PUNKTS

1.2.0.0.0.

Vispārīga informācija

1.2.0.0.0.1.

Ekspluatācijas punkta nosaukums

Rakstzīmju virkne

Nosaukums parasti saistās ar pilsētu vai ciemu, vai ar satiksmes vadības nolūku.

1.2.0.0.0.2.

Ekspluatācijas punkta unikāls identifikacijas kods

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[AA+AAAAA]

Kods, kurā ietverts valsts kods un burtu un ciparu EP kods.

1.2.0.0.0.3.

Ekspluatācijas punkta TAF/TAP primārais kods

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[AANNNNN]

TAF/TAP vajadzībām izstrādātais primārais kods.

1.2.0.0.0.4.

Ekspluatācijas punkta tips

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Iekārtas tips saistībā ar galvenajām ekspluatācijas funkcijām.

1.2.0.0.0.5.

Ekspluatācijas punkta ģeogrāfiskā atrašanās vieta

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[platums (NN.NNNN) + garums(± NN.NNNN)]

Ģeogrāfiskās koordinātes decimālagrādos parasti norāda attiecībā uz EP centru.

1.2.0.0.0.6.

Ekspluatācijas punkta atrašanās vieta uz dzelzceļa

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[NNNN.NNN] + [rakstzīmju virkne]

Kilometri attiecībā uz līnijas identifikāciju, definējot EP atrašanās vietu. Parasti tas ir ekspluatācijas punkta centrā.

1.2.1.

SLIEŽU CEĻŠ

1.2.1.0.0.

Vispārīga informācija

1.2.1.0.0.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.2.1.0.0.2.

Sliežu ceļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls sliežu ceļa identifikators vai unikāls sliežu ceļa numurs ekspluatācijas punktā.

1.2.1.0.1.

Sliežu ceļa verifikācijas deklarācijas

1.2.1.0.1.1.

EK sliežu ceļa verifikācijas deklarācija (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.1.2.

Sliežu ceļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.2.

Darbības parametri

1.2.1.0.2.1.

Sliežu ceļa TEN klasifikācija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

Daļa no TEN-T visaptverošā tīkla/daļa no TEN-T galvenā kravu pārvadājumu tīkla/daļa no TEN-T galvenā pasažieru pārvadājumu tīkla/ārpus TEN

Norāde uz Eiropas transporta tīkla daļu, kam pieskaitāms sliežu ceļš.

1.2.1.0.2.2.

Līnijas kategorija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Līnijas klasifikācija saskaņā ar INF SITS

Norādīt, vai sliežu ceļš ir ietverts SITS tehniskās darbības jomā: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.2.3.

Daļa no dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora (RFC)

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Norāde, vai līnija ir izraudzīta kā dzelzceļa kravu pārvadājumu koridors.

Norādīt, vai sliežu ceļš ir izraudzīts kā RFC: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.3.

Līnijas plānojums

1.2.1.0.3.1.

Savstarpēji izmantojams sliežu gabarīts

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

GA/GB/GC/G1/DE3/S/IRL1/nav

Sliedes GA, GB, GC, G1, DE3, S, IRL1, kā definēts Eiropas standartā.

1.2.1.0.3.2.

Vairākās valstīs izmantoti gabarīti

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

G2/GB1/GB2/nav

Daudzpusējs gabarīts vai starptautiskais gabarīts, izņemot GA, GB, GC, G1, DE3, S, IRL1, kā definēts Eiropas standartā.

Obligāti tikai tad, ja parametrā 1.1.1.1.3.1. ir izraudzīts “nav”.

1.2.1.0.3.3.

Valstīs izmantoti gabarīti

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta

Iekšzemē izmantotais gabarīts, kā definēts Eiropas standartā, vai cits vietējais gabarīts.

Obligāti tikai tad, ja parametrā 1.1.1.1.3.2. ir izraudzīts “nav”.

1.2.1.0.4.

Sliežu ceļa parametri

1.2.1.0.4.1.

Nominālais sliežu ceļa platums

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

750/1 000/1 435/1 520/1 524/1 600/1 668/cits

Viena vērtība (milimetros), kas apzīmē sliežu ceļa platumu.

1.2.1.0.5.

Tunelis

1.2.1.0.5.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.2.1.0.5.2.

Tuneļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Tuneļa unikālais identifikators vai unikāls tuneļa numurs dalībvalstī.

1.2.1.0.5.3.

EK tuneļa verifikācijas deklarācija (SRT)

Rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.5.4.

Tuneļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (SRT)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.5.5.

Tuneļa garums

[NNNNN]

Tuneļa garums metros no ieejas tunelī līdz izejai no tuneļa.

Obligāti tikai tad, ja tuneļa garums ir 100 m vai vairāk.

1.2.1.0.5.6.

Operatīvās rīcības plāna esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir operatīvās rīcības plāns.

1.2.1.0.5.7.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā ugunsdrošības kategorija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

A/B/nav

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību.

Norādīt, vai tuneļa garums ir 1 km vai vairāk: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.5.8.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā valstī noteiktā ugunsdrošības kategorija

Rakstzīmju virkne

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību (saskaņā ar valsts noteikumiem, ja tādi ir).

Norādīt, vai spēkā ir attiecīgie valsts noteikumi: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.1.0.6.

Perons

1.2.1.0.6.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.2.1.0.6.2.

Perona identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls perona identifikators vai unikāls perona numurs ekspluatācijas punktā

1.2.1.0.6.3.

Perona TEN klasifikācija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

Daļa no TEN-T visaptverošā tīkla/daļa no TEN-T galvenā kravu pārvadājumu tīkla/daļa no TEN-T galvenā pasažieru pārvadājumu tīkla/ārpus TEN

Norāde uz Eiropas transporta tīkla daļu, kam pieskaitāms perons.

1.2.1.0.6.4.

Perona lietderīgais garums

[NNNN]

Tās perona daļas maksimālais vienlaidu garums (metros), pie kuras vilcienam parastos ekspluatācijas apstākļos paredzēts apstāties, lai uzņemtu vai izlaistu pasažierus, nodrošinot atbilstošas apstāšanās pielaides.

1.2.1.0.6.5.

Perona augstums

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

250/280/550/760/300-380/200/580/680/685/730/840/900/915/920/960/1 100/cits

Attālums starp perona virsmu un tam blakus esošā sliežu ceļa rites virsmu. Tā ir nominālā vērtība (milimetros).

1.2.1.0.6.6.

Palīglīdzekļu uz perona esamība vilciena kustības sākšanai

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejams aprīkojums vai personāls, kas palīdz vilciena apkalpei uzsākt vilciena kustību.

1.2.1.0.6.7.

Uz persona esošu iekāpšanas palīglīdzekļu izmantošanas diapazons

[NNNN]

Informācija par vilciena piekļuves līmeni, kurā var izmantot iekāpšanas palīglīdzekļus.

1.2.2.

PIEVEDCEĻŠ

1.2.2.0.0.

Vispārīga informācija

1.2.2.0.0.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.2.2.0.0.2.

Pievedceļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls pievedceļa identifikators vai unikāls pievedceļa numurs ekspluatācijas punktā.

1.2.2.0.0.3.

Pievedceļa TEN klasifikācija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

Daļa no TEN-T visaptverošā tīkla/daļa no TEN-T galvenā kravu pārvadājumu tīkla/daļa no TEN-T galvenā pasažieru pārvadājumu tīkla/ārpus TEN

Norāde uz Eiropas transporta tīkla daļu, kam pieskaitāms pievedceļš.

1.2.2.0.1.

Pievedceļa verifikācijas deklarācija

1.2.2.0.1.1.

EK pievedceļa verifikācijas deklarācija (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.2.0.1.2.

Pievedceļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (INF)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.2.0.2.

Darbības parametrs

1.2.2.0.2.1.

Pievedceļa lietderīgais garums

[NNNN]

Pievedceļa/stāvēšanas sliežu ceļa kopējais garums (metros), kur vilcienus var novietot drošai stāvēšanai.

1.2.2.0.3.

Līnijas plānojums

1.2.2.0.3.1.

Stāvēšanas ceļu garenprofils

[N.N]

Garenprofila maksimālā vērtība (milimetros uz metru).

Obligāti tikai tad, ja tas ir virs SITS vērtības.

1.2.2.0.3.2.

Horizontālās līknes minimālais rādiuss

[NNN]

Sliežu ceļa mazākās horizontālās līknes rādiuss (metros).

Obligāti tikai tad, ja tas ir zem SITS vērtības.

1.2.2.0.3.3.

Vertikālās līknes minimālais rādiuss

[NNN+NNN]

Sliežu ceļa mazākās vertikālās līknes rādiuss (metros).

Obligāti tikai tad, ja tas ir zem SITS vērtības.

1.2.2.0.4.

Stacionārās vilcienu apkopes iekārtas

1.2.2.0.4.1.

Tualešu iztukšošanas iekārtas esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama tualešu iztukšošanas iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei), kā definēts INF SITS.

1.2.2.0.4.2.

Vilciena ārpuses tīrīšanas iekārtu esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama vilciena ārpuses tīrīšanas iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei), kā definēts INF SITS.

1.2.2.0.4.3.

Ūdens krājumu atjaunošanas iekārtas esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama ūdens krājumu atjaunošanas iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei), kā definēts INF SITS.

1.2.2.0.4.4.

Degvielas uzpildes iekārtas esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama degvielas uzpildes iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei), kā definēts INF SITS.

1.2.2.0.4.5.

Smilšu krājumu atjaunošanas iekārtas esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama smilšu krājumu atjaunošanas iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei).

1.2.2.0.4.6.

Ārējās elektroapgādes iekārtas esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir pieejama ārējās elektroapgādes iekārta (stacionāra iekārta vilcienu apkopei).

1.2.2.0.5.

Tunelis

1.2.2.0.5.1.

Infrastruktūras pārvaldītāja kods

[NNNN]

Infrastruktūras pārvaldītājs nozīmē jebkuru iestādi vai uzņēmumu, kas ir atbildīgs jo īpaši par dzelzceļa infrastruktūras vai tās daļas izveidi un darbību.

1.2.2.0.5.2.

Tuneļa identifikators

Rakstzīmju virkne

Unikāls tuneļa identifikators vai unikāls numurs dalībvalstī.

1.2.2.0.5.3.

EK tuneļa verifikācijas deklarācija (SRT)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EK deklarācijas unikālais numurs, ievērojot formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents” (1).

Norādīt, vai EK deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.2.0.5.4.

Tuneļa EI atbilstības apliecinājuma deklarācija (2) (SRT)

Iepriekš izveidota rakstzīmju virkne:

[CC/RRRRRRRRRRRRRR/YYYY/NNNNNN]

EI deklarācijas unikālais numurs, ievērojot tās pašas formāta prasības, kas noteiktas “Document about practical arrangements for transmitting interoperability documents”.

Norādīt, vai EI deklarācija ir izsniegta: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.2.0.5.5.

Tuneļa garums

[NNNNN]

Tuneļa garums metros no ieejas tunelī līdz izejai no tuneļa.

Obligāti tikai tad, ja tuneļa garums ir 100 m vai vairāk.

1.2.2.0.5.6.

Operatīvās rīcības plāna esamība

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

jā/nē

Norāde, vai ir operatīvās rīcības plāns.

1.2.2.0.5.7.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā ugunsdrošības kategorija

Viena izvēle no iepriekš izveidota saraksta:

A/B/nav

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību.

Norādīt, vai tuneļa garums ir 1 km vai vairāk: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

1.2.2.0.5.8.

Ritošajam sastāvam nepieciešamā valstī noteiktā ugunsdrošības kategorija

Rakstzīmju virkne

Klasifikācija, kā pasažieru vilciens, kurā izcēlies ugunsgrēks, noteiktu laiku turpinās kustību (saskaņā ar valsts noteikumiem, ja tādi ir).

Obligāti tikai tad, ja attiecībā uz parametru 1.1.1.1.8.10. ir izraudzīts “nav”.

Norādīt, vai spēkā ir attiecīgie valsts noteikumi: jā/nē.

“Jā” gadījumā sniegt datus.

4.   PĀRSKATS PAR AUGSTA LĪMEŅA SISTĒMU

4.1.   
  RINF sistēma

RINF sistēmas uzbūve ir parādīta attēlā.

Attēls

RINF sistēma

4.2.   Kopīgās lietotāja saskarnes pārvaldība

Kopīgā lietotāja saskarne (KLS) ir tīmekļa lietojumprogramma, ko izveido, pārzina un uztur Aģentūra.

Aģentūra dara pieejamas valstu reģistrācijas iestādēm (VRI) šādas datnes un dokumentus, ko izmanto, lai izveidotu infrastruktūras reģistrus un savienotu tos ar kopīgo lietotāja saskarni (KLS):

| — | lietotāja rokasgrāmata, |
| --- | --- |

—

lietotāja rokasgrāmata,

| — | datņu struktūras specifikācija datu pārsūtīšanai. |
| --- | --- |

—

datņu struktūras specifikācija datu pārsūtīšanai.

Aģentūra dara pieejamu RINF lietotājiem piemērošanas rokasgrāmatu, kurā aprakstīts veids, kādā katras dalībvalsts infrastruktūras reģistri jāpiesaista KLS, kā arī KLS nodrošinātajiem funkciju un izmantojuma veidiem. Vajadzības gadījumā šo rokasgrāmatu atjaunina.

4.3.   KLS minimālā nepieciešamā funkcionalitāte

KLS nodrošina vismaz šādus izmantojuma veidus:

| — | lietotāju pārvaldība: KLS administratoram jābūt spējīgam pārvaldīt lietotāju piekļuves tiesības, |
| --- | --- |

—

lietotāju pārvaldība: KLS administratoram jābūt spējīgam pārvaldīt lietotāju piekļuves tiesības,

| — | informācijas revīzija: KLS administratoram jābūt spējīgam apskatīt visus lietotāja KLS veikto darbību ierakstus kā darbību sarakstu, ko KLS lietotāji ir veikuši konkrētā laikposmā, |
| --- | --- |

—

informācijas revīzija: KLS administratoram jābūt spējīgam apskatīt visus lietotāja KLS veikto darbību ierakstus kā darbību sarakstu, ko KLS lietotāji ir veikuši konkrētā laikposmā,

| — | savienojamība un autentificēšana: reģistrētajiem KLS lietotājiem jābūt spējīgiem pievienoties KLS, izmantojot internetu, un lietot tā izmantojuma veidus atbilstoši savām tiesībām, |
| --- | --- |

—

savienojamība un autentificēšana: reģistrētajiem KLS lietotājiem jābūt spējīgiem pievienoties KLS, izmantojot internetu, un lietot tā izmantojuma veidus atbilstoši savām tiesībām,

| — | RINF datu, tostarp EP un LP ar konkrētiem RINF raksturlielumiem, meklēšana, |
| --- | --- |

—

RINF datu, tostarp EP un LP ar konkrētiem RINF raksturlielumiem, meklēšana,

| — | EP vai LP atlasīšana un attiecīgo RINF datu apskatīšana: KLS lietotājiem jābūt spējīgiem noteikt ģeogrāfisko apgabalu, izmantojot kartes lietojumprogrammu, un KLS nodrošina pieejamos RINF datus, ko lietotāji pieprasījuši par attiecīgo apgabalu, |
| --- | --- |

—

EP vai LP atlasīšana un attiecīgo RINF datu apskatīšana: KLS lietotājiem jābūt spējīgiem noteikt ģeogrāfisko apgabalu, izmantojot kartes lietojumprogrammu, un KLS nodrošina pieejamos RINF datus, ko lietotāji pieprasījuši par attiecīgo apgabalu,

| — | RINF informācijas apskatīšana par norādīto līniju apakškopu un EP noteiktā apgabalā, izmantojot kartes lietojumprogrammu, |
| --- | --- |

—

RINF informācijas apskatīšana par norādīto līniju apakškopu un EP noteiktā apgabalā, izmantojot kartes lietojumprogrammu,

| — | RINF reģistra vienību vizualizācija digitālā kartē: lietotājiem jābūt spējīgiem, izmantojot KLS, pārvietoties pa kartē attēlotu vienību un atlasīt to, kā arī iegūt jebkādu saistīto RINF informāciju, |
| --- | --- |

—

RINF reģistra vienību vizualizācija digitālā kartē: lietotājiem jābūt spējīgiem, izmantojot KLS, pārvietoties pa kartē attēlotu vienību un atlasīt to, kā arī iegūt jebkādu saistīto RINF informāciju,

| — | valsts reģistrācijas iestādes visu sniegto RINF datu kopumu apstiprināšana, lejupielāde un saņemšana. |
| --- | --- |

—

valsts reģistrācijas iestādes visu sniegto RINF datu kopumu apstiprināšana, lejupielāde un saņemšana.

4.4.   Darbības režīms

RINF sistēma, izmantojot KLS, nodrošina divas galvenās saskarnes:

| — | vienu izmanto katras dalībvalsts infrastruktūras reģistrs, lai nodrošinātu/lejupielādētu visu savu RINF datu kopijas, |
| --- | --- |

—

vienu izmanto katras dalībvalsts infrastruktūras reģistrs, lai nodrošinātu/lejupielādētu visu savu RINF datu kopijas,

| — | otru izmanto KLS lietotāji, lai pievienotos RINF sistēmai un izgūtu RINF informāciju. |
| --- | --- |

—

otru izmanto KLS lietotāji, lai pievienotos RINF sistēmai un izgūtu RINF informāciju.

KLS centrālajā datubāzē nonāk visu to RINF datu kopumu kopijas, ko uztur katras dalībvalsts infrastruktūras reģistrā. Jo īpaši VRI uzņemas pienākumu izveidot datnes, kas aptver visu to RINF datu kopumu, kurš pieejams to infrastruktūras reģistrā, ievērojot šā pielikuma tabulā norādītās specifikācijas. Tās regulāri atjaunina (vismaz vienu reizi trijos mēnešos) savā infrastruktūras reģistrā iekļauto informāciju. Vienam atjauninājumam laika ziņā jāsakrīt ar Tīkla pārskata ikgadējo publikāciju.

Tad VRI lejupielādē datnes KLS, izmantojot īpašu lietojumprogrammu, kas paredzēta šai darbībai. Īpašs modulis atvieglo VRI sniegto datu apstiprināšanu un lejupielādi.

KLS centrālā datubāze VRI nosūtītos datus dara publiski pieejamus, neveicot nekādus grozījumus.

KLS pamata izmantojuma veids ļauj lietotājiem meklēt un izgūt RINF datus.

KLS saglabā visu to datu vēsturiskos ierakstus, ko darījušas pieejamus VRI. Šos ierakstus uzglabā 2 gadus pēc datu izņemšanas dienas.

Aģentūra kā KLS administratore nodrošina pieeju lietotājiem pēc pieprasījuma.

Atbildes uz KLS lietotāju uzdotajiem jautājumiem sniedz 24 stundu laikā pēc jautājuma uzdošanas.

4.5.   Pieejamība

Kopīgā lietotāja saskarne ir pieejama 7 dienas nedēļā, no plkst. 2.00 pēc Griničas laika – 21.00 pēc Griničas laika, atbilstoši ziemas/vasaras laikam. Uzturēšanas laikā sistēmas nepieejamība ir minimāla.

Ja atteice notikusi ārpus Aģentūras parastā darba laika, darbības pakalpojuma atjaunošanai uzsāk Aģentūras nākamajā darba dienā.

5.   KOPĪGO SPECIFIKĀCIJU PIEMĒROŠANAS ROKASGRĀMATA

Kopīgo specifikāciju piemērošanas rokasgrāmatu, kas norādīta šā lēmuma 3. pantā, Aģentūra dara publiski pieejamu savā tīmekļa vietnē. Tajā iekļauj:

| a) | reģistra vienības un to attiecīgos datus, kā norādīts 3.3. sadaļā un tabulā. Attiecībā uz katru lauku – vismaz tā formātu, vērtības ierobežojumu, nosacījumus, kādos parametrs ir piemērojams un obligāts, dzelzceļa tehniskos noteikumus attiecībā uz parametru vērtībām, atsauci uz SITS un citu tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz infrastruktūras reģistra vienībām, kā norādīts šā lēmuma tabulā; |
| --- | --- |

a)

reģistra vienības un to attiecīgos datus, kā norādīts 3.3. sadaļā un tabulā. Attiecībā uz katru lauku – vismaz tā formātu, vērtības ierobežojumu, nosacījumus, kādos parametrs ir piemērojams un obligāts, dzelzceļa tehniskos noteikumus attiecībā uz parametru vērtībām, atsauci uz SITS un citu tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz infrastruktūras reģistra vienībām, kā norādīts šā lēmuma tabulā;

| b) | koncepciju un parametru sīki izstrādātas definīcijas un specifikācijas; |
| --- | --- |

b)

koncepciju un parametru sīki izstrādātas definīcijas un specifikācijas;

| c) | noteikumus par tīkla veidošanu un datu vākšanas vajadzībām un par datu vākšanu ar attiecīgajiem paskaidrojumiem un piemēriem; |
| --- | --- |

c)

noteikumus par tīkla veidošanu un datu vākšanas vajadzībām un par datu vākšanu ar attiecīgajiem paskaidrojumiem un piemēriem;

| d) | procedūras RINF datu apstiprināšanai un iesniegšanai KLS no dalībvalstu infrastruktūras reģistriem. |
| --- | --- |

d)

procedūras RINF datu apstiprināšanai un iesniegšanai KLS no dalībvalstu infrastruktūras reģistriem.

Piemērošanas rokasgrāmatā sniedz paskaidrojumus par šā lēmuma pielikumā norādītajām specifikācijām, kas ir vajadzīgas RINF sistēmas pienācīgai pilnveidošanai.

---

(1)  ERA/INF/10-2009/INT (versija 0.1, datēta ar 28.9.2009.), pieejams EDzA tīmekļa vietnē.

(2)  Esošā infrastruktūras deklarācija, kā norādīts Komisijas 2011. gada 20. septembra Ieteikumā 2011/622/ES par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem (OV L 243, 21.9.2011., 23. lpp.).

---

IETEIKUMI

| 12.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 356/520 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 356/520

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2014. gada 18. novembris)

par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem

(2014/881/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (1) un jo īpaši tās 30. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1299/2014 (2) (INF SITS) pielikuma 7.3.4. punktu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1301/2014 (3) (ENE SITS) pielikuma 7.3.4. punktu esošajām dzelzceļa līnijām, uz kurām neattiecas neviens projekts, kas ietver līniju atjaunošanu vai modernizāciju, atbilstības līmeņa apliecināšana savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) pamatparametriem ir brīvprātīga. Līdzīgi arī esošajām līnijām, uz kurām attiecas projekti, kam nav nepieciešama “EK” verifikācijas procedūra, atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem vajadzētu būt brīvprātīgai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1299/2014 (2) (INF SITS) pielikuma 7.3.4. punktu un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1301/2014 (3) (ENE SITS) pielikuma 7.3.4. punktu esošajām dzelzceļa līnijām, uz kurām neattiecas neviens projekts, kas ietver līniju atjaunošanu vai modernizāciju, atbilstības līmeņa apliecināšana savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) pamatparametriem ir brīvprātīga. Līdzīgi arī esošajām līnijām, uz kurām attiecas projekti, kam nav nepieciešama “EK” verifikācijas procedūra, atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem vajadzētu būt brīvprātīgai.

| (2) | Infrastruktūras pārvaldītājam vajadzētu būt iespējai brīvprātīgi aizpildīt infrastruktūras reģistru ar informāciju par esošās līnijas atbilstības līmeni SITS pamatparametriem. Tāpēc būtu jāiesaka standarta procedūra, kura izmantojama, lai apliecinātu atbilstības līmeni SITS pamatparametriem. |
| --- | --- |

(2)

Infrastruktūras pārvaldītājam vajadzētu būt iespējai brīvprātīgi aizpildīt infrastruktūras reģistru ar informāciju par esošās līnijas atbilstības līmeni SITS pamatparametriem. Tāpēc būtu jāiesaka standarta procedūra, kura izmantojama, lai apliecinātu atbilstības līmeni SITS pamatparametriem.

| (3) | Komisijas Ieteikuma 2011/622/ES (4) pielikumā ir norādes uz iepriekšējām INF un ENE SITS versijām, un tāpēc tas būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Ieteikuma 2011/622/ES (4) pielikumā ir norādes uz iepriekšējām INF un ENE SITS versijām, un tāpēc tas būtu jāatjaunina.

| (4) | Skaidrības un vienkāršības labad Ieteikumu 2011/622/ES ir vēlams aizstāt ar šo Komisijas ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Skaidrības un vienkāršības labad Ieteikumu 2011/622/ES ir vēlams aizstāt ar šo Komisijas ieteikumu.

| (5) | Pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK 29. pantā, |
| --- | --- |

(5)

Pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta Direktīvas 2008/57/EK 29. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem būtu jāizmanto pielikumā izklāstītā procedūra. |
| --- | --- |

1.

Esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem būtu jāizmanto pielikumā izklāstītā procedūra.

| 2. | Šis ieteikums aizstāj Ieteikumu 2011/622/ES. |
| --- | --- |

2.

Šis ieteikums aizstāj Ieteikumu 2011/622/ES.

Briselē, 2014. gada 18. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1299/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 179. lpp.).

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Komisijas 2011. gada 20. septembra Ieteikums 2011/622/ES par procedūru esošo dzelzceļa līniju atbilstības līmeņa apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju pamatparametriem (OV L 243, 21.9.2011., 23. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

1.   Ievads

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī procedūra ir saistīta ar šādām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas apakšsistēmām:

| a) | infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu; un |
| --- | --- |

a)

infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu; un

| b) | enerģijas apgādes strukturālo apakšsistēmu. |
| --- | --- |

b)

enerģijas apgādes strukturālo apakšsistēmu.

Minētās apakšsistēmas ir iekļautas Direktīvas 2008/57/EK II pielikuma 1. punkta apakšsistēmu sarakstā.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs procedūras ģeogrāfiskā darbības joma ir ES dzelzceļu sistēma, kas noteikta ar Direktīvu 2008/57/EK.

1.3.   Definīcijas

Šajā procedūrā:

| a) | “EI” ir esošā infrastruktūra (stacionārās iekārtas), kam nepiemēro “EK” verifikācijas procedūru; |
| --- | --- |

a)

“EI” ir esošā infrastruktūra (stacionārās iekārtas), kam nepiemēro “EK” verifikācijas procedūru;

| b) | “EI atbilstības apliecināšana” ir verifikācija, vai esošās līnijas apakšsistēmas un/vai elementa pamatparametri atbilst attiecīgo SITS prasībām; |
| --- | --- |

b)

“EI atbilstības apliecināšana” ir verifikācija, vai esošās līnijas apakšsistēmas un/vai elementa pamatparametri atbilst attiecīgo SITS prasībām;

| c) | “EI atbilstības apliecinājuma sertifikāts” ir dokuments, ko izdod neatkarīgs vērtētājs pēc EI atbilstības apliecināšanas; |
| --- | --- |

c)

“EI atbilstības apliecinājuma sertifikāts” ir dokuments, ko izdod neatkarīgs vērtētājs pēc EI atbilstības apliecināšanas;

| d) | “EI atbilstības apliecinājuma deklarācija” ir dokuments, ko izdod pieteikuma iesniedzējs pēc EI atbilstības apliecinājuma sertifikāta saņemšanas. |
| --- | --- |

d)

“EI atbilstības apliecinājuma deklarācija” ir dokuments, ko izdod pieteikuma iesniedzējs pēc EI atbilstības apliecinājuma sertifikāta saņemšanas.

2.   Procedūra esošo dzelzceļa līniju atbilstības apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām

2.1.   Mērķis

Turpmāk aprakstīto procedūru var izmantot esošo stacionāro iekārtu atbilstības apliecināšanai SITS, nepiemērojot “EK” verifikācijas procedūru.

Minēto procedūru var izmantot brīvprātīgi, jo tā nav obligāta.

2.2.   Procedūra atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem

2.2.1.   Procedūra atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem ir EI atbilstības apliecināšanas procedūra. Saskaņā ar šo procedūru pieteikuma iesniedzējs izpilda pienākumus, kas noteikti 2.2.2., 2.2.3., 2.2.5.2. un 2.2.5.3. punktā, un nodrošina un uz paša atbildību deklarē, ka attiecīgā apakšsistēma, kurai piemēroti 2.2.4. punkta noteikumi, atbilst attiecīgās(-o) SITS prasībām.

2.2.2.   Pieteikuma iesniedzējs EI atbilstības apliecināšanas pieteikumu attiecībā uz konkrēto apakšsistēmu iesniedz paša izraudzītam neatkarīgam vērtētājam.

Pieteikumā iekļauj:

| a) | pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, arī šā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja nosaukumu un adresi un, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, arī šā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| b) | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

b)

tehnisko dokumentāciju.

2.2.3.   Tehniskā dokumentācija

2.2.3.1.   Pieteikuma iesniedzējs sagatavo tehnisko dokumentāciju un to dara pieejamu 2.2.4. punktā minētajam neatkarīgajam vērtētājam. Dokumentācijai jārada iespēja apliecināt esošās apakšsistēmas atbilstības līmeni attiecīgās(-o) SITS pamatparametriem.

2.2.3.2.   Tehniskajā dokumentācijā, ja vajadzīgs, iekļauj šādus elementus:

| a) | esošās apakšsistēmas vispārīgu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

esošās apakšsistēmas vispārīgu aprakstu;

| b) | dokumentus, kas vajadzīgi tehniskās lietas sagatavošanai; |
| --- | --- |

b)

dokumentus, kas vajadzīgi tehniskās lietas sagatavošanai;

| c) | to pilnībā vai daļēji piemērojamo harmonizēto standartu un/vai attiecīgo tehnisko specifikāciju sarakstu, uz kuriem norādes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un/vai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu paziņoto valsts tehnisko specifikāciju sarakstu, bet, ja minētie harmonizētie standarti vai valsts standarti nav ievēroti, attiecīgās(-o) SITS prasību ievērošanai pieņemto risinājumu aprakstus. Ja harmonizētie vai valsts standarti ir piemēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda daļas, kas piemērotas; |
| --- | --- |

c)

to pilnībā vai daļēji piemērojamo harmonizēto standartu un/vai attiecīgo tehnisko specifikāciju sarakstu, uz kuriem norādes publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un/vai saskaņā ar Direktīvas 2008/57/EK 17. panta 3. punktu paziņoto valsts tehnisko specifikāciju sarakstu, bet, ja minētie harmonizētie standarti vai valsts standarti nav ievēroti, attiecīgās(-o) SITS prasību ievērošanai pieņemto risinājumu aprakstus. Ja harmonizētie vai valsts standarti ir piemēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda daļas, kas piemērotas;

| d) | apakšsistēmas ekspluatācijas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma ierobežojumi u. c.); |
| --- | --- |

d)

apakšsistēmas ekspluatācijas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai attāluma ierobežojumi, nolietojuma ierobežojumi u. c.);

| e) | aprakstus un paskaidrojumus, kas nepieciešami apakšsistēmas darbības un tehniskās apkopes izpratnei; |
| --- | --- |

e)

aprakstus un paskaidrojumus, kas nepieciešami apakšsistēmas darbības un tehniskās apkopes izpratnei;

| f) | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

f)

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| g) | attiecīgajā(-ās) SITS noteiktās tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

g)

attiecīgajā(-ās) SITS noteiktās tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| h) | citus attiecīgus tehniskus pierādījumus, kas apliecina, ka pārbaudes vai testi, ko salīdzināmos apstākļos iepriekš veikušas kompetentās iestādes, ir bijuši sekmīgi. |
| --- | --- |

h)

citus attiecīgus tehniskus pierādījumus, kas apliecina, ka pārbaudes vai testi, ko salīdzināmos apstākļos iepriekš veikušas kompetentās iestādes, ir bijuši sekmīgi.

2.2.3.3.   Pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka tehniskā dokumentācija ir pieejama attiecīgajām valsts iestādēm visā apakšsistēmas ekspluatācijas laikā.

2.2.4.   Procedūra atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem

2.2.4.1.   Pieteikuma iesniedzēja izraudzītais neatkarīgais vērtētājs ņem vērā citu institūciju vai paša pieteikuma iesniedzēja veiktajās apskatēs, pārbaudēs vai testos iegūtos pierādījumus.

2.2.4.2.   Neatkarīgā vērtētāja savāktajiem pierādījumiem jābūt piemērotiem un pietiekamiem atbilstības līmeņa apliecināšanai attiecīgās(-o) SITS prasībām, un jābūt veiktām visām attiecīgajām pārbaudēm un testiem.

2.2.4.3.   Ja esošā apakšsistēma atbilst attiecīgās(-o) SITS prasībām, neatkarīgais vērtētājs var izdot EI atbilstības apliecinājuma sertifikātu.

2.2.5.   EI atbilstības apliecinājuma deklarācija

2.2.5.1.   Pieteikuma iesniedzējs par apakšsistēmu sagatavo rakstisku EI atbilstības apliecinājuma deklarāciju, ko glabā visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. EI atbilstības apliecinājuma deklarācijā identificē apakšsistēmu, par kuru attiecīgā deklarācija ir sagatavota.

2.2.5.2.   EI atbilstības apliecinājuma deklarāciju un tās pavaddokumentus sagatavo atbilstoši 2.5. nodaļas noteikumiem.

2.2.5.3.   EI atbilstības apliecinājuma deklarācijas eksemplāru dara pieejamu attiecīgajām iestādēm pēc to pieprasījuma.

2.2.6.   Tehniskā lieta

2.2.6.1.   Neatkarīgais vērtētājs ir atbildīgs par tehniskās lietas sagatavošanu, ko pievieno EI atbilstības apliecinājuma deklarācijai.

2.2.6.2.   Tehnisko lietu, ko pievieno EI atbilstības apliecinājuma deklarācijai, nodod pieteikuma iesniedzējam.

2.2.6.3.   Pieteikuma iesniedzējs glabā tehniskās lietas eksemplāru visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku; tehniskās lietas eksemplāru nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

2.3.   Novērtējamie raksturlielumi

Raksturlielumi, kuri jānovērtē, izmantojot procedūru atbilstības līmeņa apliecināšanai SITS pamatparametriem, ir norādīti:

| — | 1. tabulā – infrastruktūras apakšsistēmai un |
| --- | --- |

—

1. tabulā – infrastruktūras apakšsistēmai un

| — | 2. tabulā – energoapgādes apakšsistēmai. |
| --- | --- |

—

2. tabulā – energoapgādes apakšsistēmai.

1. tabula

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana EI atbilstības apliecināšanai

| Novērtējamie raksturlielumi (INF SITS) | Esošā līnija, kam nav veikta EK verifikācija | Īpašas novērtēšanas procedūras |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 |
| Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.) | X | 6.2.4.1. |
| Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.) | X | 6.2.4.2. |
| Maksimālie slīpumi (4.2.3.3.) | X | |
| Minimālais horizontālas līknes rādiuss (4.2.3.4.) | X | 6.2.4.4. |
| Minimālais vertikālas līknes rādiuss (4.2.3.5.) | X | 6.2.4.4. |
| Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.) | X | 6.2.4.3. |
| Ārējās sliedes pacēlums (4.2.4.2.) | X | 6.2.4.4. |
| Ārējās sliedes pacēluma deficīts (4.2.4.3.) | X | 6.2.4.4.,
  6.2.4.5. |
| Ārējās sliedes pacēluma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.) | X | 6.2.4.4. |
| Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.) | X | 6.2.4.6. |
| Sliežu ceļa sliedes galviņas profils līdzenam sliežu ceļam (4.2.4.6.) | n. p. | 6.2.4.7. |
| Sliežu ieslīpums (4.2.4.7.) | X | |
| Pārmiju un krusteņu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.) | X | 6.2.4.8. |
| Kustīgu seržu krusteņu izmantojums (4.2.5.2.) | X | 6.2.4.8. |
| Stacionāra dubultkrusteņa maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.) | X | 6.2.4.8. |
| Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.) | X | 6.2.5. |
| Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.) | X | 6.2.5. |
| Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.) | X | 6.2.5. |
| Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.) | n. p. | |
| Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.) | n. p. | |
| Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.) | n. p. | |
| Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.) | X | 6.2.4.10. |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.) | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība garenvirziena līmenim (4.2.8.2.) | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.) | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.) | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes pacēlumam (4.2.8.5.) | n. p. | |
| Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krusteņiem (4.2.8.6.) | n. p. | |
| Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.) | X | |
| Perona augstums (4.2.9.2) | X | |
| Perona nobīde (4.2.9.3.) | X | 6.2.4.11. |
| Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem (4.2.9.4.) | X | |
| Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.) | X | 6.2.4.12. |
| Sānvēja ietekme (4.2.10.2.) | X | 6.2.4.13. |
| Balasta pacelšana (4.2.10.3.) | Atklāts punkts | |
| Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.) | X | |
| Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.) | n. p. | |
| Tualešu iztukšošana (4.2.12.2.) | X | 6.2.4.14. |
| Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.) | X | 6.2.4.14. |
| Ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.) | X | 6.2.4.14. |
| Degvielas uzpilde (4.2.12.5.) | X | 6.2.4.14. |
| Stacionāras elektroapgādes iekārtas (4.2.12.6.) | X | 6.2.4.14. |
| Savstarpējas izmantojamības komponentu piemērošana | n. p. | |

Novērtējamie raksturlielumi (INF SITS)

Esošā līnija, kam nav veikta EK verifikācija

Īpašas novērtēšanas procedūras

1

2

Būvju tuvinājuma gabarīts (4.2.3.1.)

X

6.2.4.1.

Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.3.2.)

X

6.2.4.2.

Maksimālie slīpumi (4.2.3.3.)

X

Minimālais horizontālas līknes rādiuss (4.2.3.4.)

X

6.2.4.4.

Minimālais vertikālas līknes rādiuss (4.2.3.5.)

X

6.2.4.4.

Nominālais sliežu ceļa platums (4.2.4.1.)

X

6.2.4.3.

Ārējās sliedes pacēlums (4.2.4.2.)

X

6.2.4.4.

Ārējās sliedes pacēluma deficīts (4.2.4.3.)

X

6.2.4.4.,

6.2.4.5.

Ārējās sliedes pacēluma deficīta strauja maiņa (4.2.4.4.)

X

6.2.4.4.

Ekvivalentais koniskums (4.2.4.5.)

X

6.2.4.6.

Sliežu ceļa sliedes galviņas profils līdzenam sliežu ceļam (4.2.4.6.)

n. p.

6.2.4.7.

Sliežu ieslīpums (4.2.4.7.)

X

Pārmiju un krusteņu projektētā ģeometrija (4.2.5.1.)

X

6.2.4.8.

Kustīgu seržu krusteņu izmantojums (4.2.5.2.)

X

6.2.4.8.

Stacionāra dubultkrusteņa maksimālais nevadāmais garums (4.2.5.3.)

X

6.2.4.8.

Sliežu ceļa izturība pret vertikālām slodzēm (4.2.6.1.)

X

6.2.5.

Sliežu ceļa izturība pret garenvirziena slodzēm (4.2.6.2.)

X

6.2.5.

Sliežu ceļa izturība pret sānvirziena slodzēm (4.2.6.3.)

X

6.2.5.

Jaunu tiltu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.1.)

n. p.

Ekvivalents vertikāls jaunu zemes klātņu noslogojums un grunts spiediena ietekme (4.2.7.2.)

n. p.

Pāri vai blakus sliežu ceļam būvējamu jaunu konstrukciju izturība (4.2.7.3.)

n. p.

Pastāvošu tiltu un zemes klātņu izturība pret satiksmes slodzēm (4.2.7.4.)

X

6.2.4.10.

Tūlītējas rīcības robežvērtība lāgojumam (4.2.8.1.)

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība garenvirziena līmenim (4.2.8.2.)

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa nošķiebumam (4.2.8.3.)

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība sliežu ceļa platumam kā izolētam defektam (4.2.8.4.)

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība ārējās sliedes pacēlumam (4.2.8.5.)

n. p.

Tūlītējas rīcības robežvērtība pārmijām un krusteņiem (4.2.8.6.)

n. p.

Perona lietderīgais garums (4.2.9.1.)

X

Perona augstums (4.2.9.2)

X

Perona nobīde (4.2.9.3.)

X

6.2.4.11.

Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem (4.2.9.4.)

X

Maksimālās spiediena pārmaiņas tuneļos (4.2.10.1.)

X

6.2.4.12.

Sānvēja ietekme (4.2.10.2.)

X

6.2.4.13.

Balasta pacelšana (4.2.10.3.)

Atklāts punkts

Atrašanās vietas rādītāji (4.2.11.1.)

X

Ekvivalentais koniskums ekspluatācijā (4.2.11.2.)

n. p.

Tualešu iztukšošana (4.2.12.2.)

X

6.2.4.14.

Vilcienu ārpuses tīrīšanas iekārtas (4.2.12.3.)

X

6.2.4.14.

Ūdens krājumu atjaunošana (4.2.12.4.)

X

6.2.4.14.

Degvielas uzpilde (4.2.12.5.)

X

6.2.4.14.

Stacionāras elektroapgādes iekārtas (4.2.12.6.)

X

6.2.4.14.

Savstarpējas izmantojamības komponentu piemērošana

n. p.

2. tabula

Energoapgādes apakšsistēmas novērtēšana EI atbilstības apliecināšanai

| Novērtējamie raksturlielumi (ENE SITS) | Esošā līnija, kam nav veikta EK verifikācija | Īpašas novērtēšanas procedūras |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 |
| Spriegums un frekvence (4.2.3.) | X | |
| Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4.) | X | 6.2.4.1. |
| Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.) | X | 6.1.4.2. |
| Reģeneratīvā bremzēšana (4.2.6.) | X | 6.2.4.2. |
| Elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.) | X | 6.2.4.3. |
| Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās (4.2.8.) | X | 6.2.4.4. |
| Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.) | X | |
| Pantogrāfa gabarīts (4.2.10.) | X | |
| Vidējais kontaktspēks (4.2.11.) | X | |
| Strāvas noņemšanas dinamiskie raksturlielumi un kvalitāte (4.2.12.) | X | 6.1.4.1., 6.2.4.5. |
| Attālumi starp pantogrāfiem gaisvadu kontakttīkla projektā (4.2.13.) | X | |
| Kontaktvadu materiāli (4.2.14.) | X | |
| Fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.) | X | |
| Sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.) | X | |
| Aizsargpasākumi pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18.) | X | 6.2.4.6. |
| Tehniskās apkopes noteikumi (4.5.) | X | 6.2.4.7. |

Novērtējamie raksturlielumi (ENE SITS)

Esošā līnija, kam nav veikta EK verifikācija

Īpašas novērtēšanas procedūras

1

2

Spriegums un frekvence (4.2.3.)

X

Parametri, kas attiecas uz apgādes sistēmas veiktspēju (4.2.4.)

X

6.2.4.1.

Strāvas stiprums līdzstrāvas sistēmās vilcienu stāvēšanas laikā (4.2.5.)

X

6.1.4.2.

Reģeneratīvā bremzēšana (4.2.6.)

X

6.2.4.2.

Elektroaizsardzības koordinācija (4.2.7.)

X

6.2.4.3.

Harmonikas un dinamiskie efekti maiņstrāvas vilces energoapgādes sistēmās (4.2.8.)

X

6.2.4.4.

Gaisvadu kontakttīkla ģeometrija (4.2.9.)

X

Pantogrāfa gabarīts (4.2.10.)

X

Vidējais kontaktspēks (4.2.11.)

X

Strāvas noņemšanas dinamiskie raksturlielumi un kvalitāte (4.2.12.)

X

6.1.4.1., 6.2.4.5.

Attālumi starp pantogrāfiem gaisvadu kontakttīkla projektā (4.2.13.)

X

Kontaktvadu materiāli (4.2.14.)

X

Fāzu atdalīšanas sekcijas (4.2.15.)

X

Sistēmu atdalīšanas sekcijas (4.2.16.)

X

Aizsargpasākumi pret elektriskās strāvas triecieniem (4.2.18.)

X

6.2.4.6.

Tehniskās apkopes noteikumi (4.5.)

X

6.2.4.7.

2.4.   Prasības attiecībā uz neatkarīgo vērtētāju

2.4.1.   EI atbilstības apliecināšanu esošajām līnijām veic pieteikuma iesniedzēja izraudzīts neatkarīgs vērtētājs. Neatkarīgais vērtētājs var būt ārēja institūcija vai infrastruktūras pārvaldītāja iekšēja struktūra.

2.4.2.   Attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūru neatkarīgajam vērtētājam ir:

| a) | pienācīga tehniskā izglītība; |
| --- | --- |

a)

pienācīga tehniskā izglītība;

| b) | apmierinošas zināšanas par prasībām attiecībā uz novērtējumu un pietiekama pieredze ar to saistīto testu veikšanā; un |
| --- | --- |

b)

apmierinošas zināšanas par prasībām attiecībā uz novērtējumu un pietiekama pieredze ar to saistīto testu veikšanā; un

| c) | spējas sagatavot EI atbilstības apliecinājuma sertifikātus un tehnisko dokumentāciju, kas ir veikto novērtējumu oficiālā dokumentācija. |
| --- | --- |

c)

spējas sagatavot EI atbilstības apliecinājuma sertifikātus un tehnisko dokumentāciju, kas ir veikto novērtējumu oficiālā dokumentācija.

2.4.3.   Neatkarīgam vērtētājam, kas ir infrastruktūras pārvaldītāja iekšēja struktūra, jāatbilst šādām prasībām:

| a) | vērtētājs un tā personāls ir organizācijā identificējami, un viņi izmanto metodes, kas nodrošina objektivitāti; |
| --- | --- |

a)

vērtētājs un tā personāls ir organizācijā identificējami, un viņi izmanto metodes, kas nodrošina objektivitāti;

| b) | ne vērtētājs, ne tā personāls nevar būt atbildīgi par to produktu ekspluatāciju vai tehnisko apkopi, ko tie novērtē, un tie arī nevar iesaistīties darbībās, kas attiecībā uz novērtēšanai vajadzīgajām darbībām varētu būt konfliktā ar viņu sprieduma neatkarību vai godprātību. |
| --- | --- |

b)

ne vērtētājs, ne tā personāls nevar būt atbildīgi par to produktu ekspluatāciju vai tehnisko apkopi, ko tie novērtē, un tie arī nevar iesaistīties darbībās, kas attiecībā uz novērtēšanai vajadzīgajām darbībām varētu būt konfliktā ar viņu sprieduma neatkarību vai godprātību.

2.5.   Atbilstības apliecinājuma deklarācija

2.5.1.   EI atbilstības apliecinājuma deklarācija un pavaddokumenti ir ar datējumu un parakstu.

2.5.2.   Minēto deklarāciju sagatavo tajā pašā valodā, kurā sagatavota tehniskā lieta, un tajā iekļauj šādus datus:

| a) | norādes uz procedūru esošo līniju atbilstības apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

norādes uz procedūru esošo līniju atbilstības apliecināšanai savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām;

| b) | pieteikuma iesniedzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja, kas veic uzņēmējdarbību ES, uzņēmuma nosaukumu un pilnu adresi (ja norāda pilnvaroto pārstāvi, jānorāda arī pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma nosaukums); |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja vai tā pilnvarotā pārstāvja, kas veic uzņēmējdarbību ES, uzņēmuma nosaukumu un pilnu adresi (ja norāda pilnvaroto pārstāvi, jānorāda arī pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma nosaukums);

| c) | apakšsistēmas īsu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

apakšsistēmas īsu aprakstu;

| d) | EI atbilstības apliecinājumu veikušā neatkarīgā vērtētāja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

d)

EI atbilstības apliecinājumu veikušā neatkarīgā vērtētāja nosaukumu un adresi;

| e) | atsauces uz dokumentiem, kas iekļauti tehniskajā lietā; |
| --- | --- |

e)

atsauces uz dokumentiem, kas iekļauti tehniskajā lietā;

| f) | visus piemērojamos pagaidu vai galīgos noteikumus, kas jāievēro attiecībā uz apakšsistēmām, jo īpaši attiecīgus ekspluatācijas ierobežojumus vai nosacījumus; |
| --- | --- |

f)

visus piemērojamos pagaidu vai galīgos noteikumus, kas jāievēro attiecībā uz apakšsistēmām, jo īpaši attiecīgus ekspluatācijas ierobežojumus vai nosacījumus;

| g) | pagaidu deklarācijas gadījumā – EI atbilstības apliecinājuma deklarācijas derīguma termiņu; |
| --- | --- |

g)

pagaidu deklarācijas gadījumā – EI atbilstības apliecinājuma deklarācijas derīguma termiņu;

| h) | ziņas par parakstītāju. |
| --- | --- |

h)

ziņas par parakstītāju.

---