# Uradni list L 354/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 354 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5711. december 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 354

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5711. december 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1310/2014 z dne 8. oktobra 2014 o prehodnem sistemu obrokov za prispevke za kritje upravnih odhodkov enotnega odbora za reševanje v prehodnem obdobju (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1311/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede opredelitve metapodatkovnega elementa INSPIRE | 6 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1312/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti storitev v zvezi s prostorskimi podatki | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1313/2014 z dne 10. decembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (in sicer mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 17 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1314/2014 z dne 10. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1315/2014 z dne 10. decembra 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. julija 2015 do 31. decembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 2535/2001 odprte v sektorju za mleko in mlečne proizvode | 41 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/892/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. decembra 2014 o spremembi Priloge II k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja nekaterih regij Francije kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9218)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/893/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. decembra 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za kozmetične proizvode, ki se izperejo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9302)

   (
  1
  ) | 47 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1310/2014 z dne 8. oktobra 2014 o prehodnem sistemu obrokov za prispevke za kritje upravnih odhodkov enotnega odbora za reševanje v prehodnem obdobju (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1311/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede opredelitve metapodatkovnega elementa INSPIRE

6

*

Uredba Komisije (EU) št. 1312/2014 z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti storitev v zvezi s prostorskimi podatki

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1313/2014 z dne 10. decembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (in sicer mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

17

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1314/2014 z dne 10. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1315/2014 z dne 10. decembra 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. julija 2015 do 31. decembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 2535/2001 odprte v sektorju za mleko in mlečne proizvode

41

SKLEPI

2014/892/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. decembra 2014 o spremembi Priloge II k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja nekaterih regij Francije kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9218)

   (
  1
  )

B. melitensis

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9218)

1

45

2014/893/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. decembra 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za kozmetične proizvode, ki se izperejo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9302)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9302)

1

47

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 117/14/COL z dne 12. marca 2014 o štiriindevetdeseti spremembi postopkovnih in materialnih pravil na področju državnih pomoči s sprejetjem novih smernic za spodbujanje naložb tveganega financiranja in podaljšanjem obstoječih Smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja | 62 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 117/14/COL z dne 12. marca 2014 o štiriindevetdeseti spremembi postopkovnih in materialnih pravil na področju državnih pomoči s sprejetjem novih smernic za spodbujanje naložb tveganega financiranja in podaljšanjem obstoječih Smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja

62

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/844/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o pooblastitvi Malte, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV ( UL L 343, 28.11.2014 ) | 89 |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/847/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o spremembi Odločbe 90/176/Euratom, EGS o pooblastitvi Francije, da pri izračunu osnove za lastna sredstva iz naslova DDV ne upošteva nekaterih kategorij transakcij in uporabi nekatere približne ocene ( UL L 343, 28.11.2014 ) | 89 |
| | * | Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 887/2013 z dne 11. julija 2013 o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi ( UL L 247, 18.9.2013 ) | 90 |

Popravki

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/844/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o pooblastitvi Malte, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV ( UL L 343, 28.11.2014 )

( UL L 343, 28.11.2014 )

89

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/847/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o spremembi Odločbe 90/176/Euratom, EGS o pooblastitvi Francije, da pri izračunu osnove za lastna sredstva iz naslova DDV ne upošteva nekaterih kategorij transakcij in uporabi nekatere približne ocene ( UL L 343, 28.11.2014 )

( UL L 343, 28.11.2014 )

89

*

Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 887/2013 z dne 11. julija 2013 o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi ( UL L 247, 18.9.2013 )

( UL L 247, 18.9.2013 )

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1310/2014

z dne 8. oktobra 2014

o prehodnem sistemu obrokov za prispevke za kritje upravnih odhodkov enotnega odbora za reševanje v prehodnem obdobju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1) ter zlasti člena 65(5)(a), (b) in (c) Uredbe.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) je bil ustanovljen na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014 in pooblaščen za uporabo enotnih določb, opredeljenih v navedeni uredbi, in za upravljanje enotnega sklada za reševanje. Člen 58 navedene uredbe določa, da ima odbor samostojen proračun, ki ni del proračuna Unije. |
| --- | --- |

(1)

Enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) je bil ustanovljen na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014 in pooblaščen za uporabo enotnih določb, opredeljenih v navedeni uredbi, in za upravljanje enotnega sklada za reševanje. Člen 58 navedene uredbe določa, da ima odbor samostojen proračun, ki ni del proračuna Unije.

| (2) | Člen 65(3) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da odbor določi in pobere prispevke za svoje upravne odhodke, ki jih mora plačati vsak subjekt iz člena 2 navedene uredbe. Ti subjekti so kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah v smislu člena 2 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (2) in nadrejena podjetja, investicijska podjetja in finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, kadar so ti predmet konsolidiranega nadzora, ki ga izvaja Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) v skladu s členom 4(1)(g) Uredbe (EU) št. 1024/2013. Podružnice, ki jih v sodelujočih državah članicah ustanovijo kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah, niso zajete v tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Člen 65(3) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da odbor določi in pobere prispevke za svoje upravne odhodke, ki jih mora plačati vsak subjekt iz člena 2 navedene uredbe. Ti subjekti so kreditne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah v smislu člena 2 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (2) in nadrejena podjetja, investicijska podjetja in finančne institucije s sedežem v sodelujočih državah članicah, kadar so ti predmet konsolidiranega nadzora, ki ga izvaja Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) v skladu s členom 4(1)(g) Uredbe (EU) št. 1024/2013. Podružnice, ki jih v sodelujočih državah članicah ustanovijo kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah, niso zajete v tej uredbi.

| (3) | V skladu s členom 59 Uredbe (EU) št. 806/2014 prispevki za upravne odhodke odbora predstavljajo prihodke za del 1 proračuna odbora in pokrivajo odhodke dela 1 proračuna, ki vključujejo vsaj plače za uslužbence ter izdatke za vodenje, infrastrukturo, poklicno usposabljanje in poslovanje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 59 Uredbe (EU) št. 806/2014 prispevki za upravne odhodke odbora predstavljajo prihodke za del 1 proračuna odbora in pokrivajo odhodke dela 1 proračuna, ki vključujejo vsaj plače za uslužbence ter izdatke za vodenje, infrastrukturo, poklicno usposabljanje in poslovanje.

| (4) | V letu 2014 upravni odbor ne bo imel posebne infrastrukturne in operativne zmogljivosti za zbiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov za leti 2014 in 2015 od vseh subjektov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014. Kljub temu pa bo odbor v letu 2014 moral pobrati prihodke, potrebne za financiranje dela 1 proračuna za kritje svojih upravnih odhodkov za ti dve leti. Upravni odhodki odbora za leti 2014 in 2015 prehodnega obdobja so ocenjeni na 22 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(4)

V letu 2014 upravni odbor ne bo imel posebne infrastrukturne in operativne zmogljivosti za zbiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov za leti 2014 in 2015 od vseh subjektov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014. Kljub temu pa bo odbor v letu 2014 moral pobrati prihodke, potrebne za financiranje dela 1 proračuna za kritje svojih upravnih odhodkov za ti dve leti. Upravni odhodki odbora za leti 2014 in 2015 prehodnega obdobja so ocenjeni na 22 milijonov EUR.

| (5) | Predvideti bi bilo treba prehodno rešitev, ki bi odboru omogočila zbiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov za leti 2014 in 2015 ter hkrati zagotovila, da bi odbor lahko izračun in pobiranje prispevkov opravil z zelo omejenimi sredstvi in v zelo kratkem času. To bi bilo mogoče zagotoviti z določitvijo, da se izračun in pobiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov odbora izvedeta v dveh korakih: s prehodnim sistemom v prvi fazi obstoja odbora in z dokončnim sistemom. |
| --- | --- |

(5)

Predvideti bi bilo treba prehodno rešitev, ki bi odboru omogočila zbiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov za leti 2014 in 2015 ter hkrati zagotovila, da bi odbor lahko izračun in pobiranje prispevkov opravil z zelo omejenimi sredstvi in v zelo kratkem času. To bi bilo mogoče zagotoviti z določitvijo, da se izračun in pobiranje prispevkov za kritje upravnih odhodkov odbora izvedeta v dveh korakih: s prehodnim sistemom v prvi fazi obstoja odbora in z dokončnim sistemom.

| (6) | Le tisti subjekti, ki jih je ECB uradno obvestila na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah o svoji odločitvi, da jih obravnava kot pomembne v smislu člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in v skladu s členom 147(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (3), ter ki so navedeni na seznamu, ki je bil 4. septembra 2014 objavljen na spletnem mestu ECB, pri čemer pa so izključeni pomembni subjekti, ki so podrejene družbe skupin, ki so že upoštevane (v nadaljnjem besedilu: pomembni subjekti), bi morali vnaprej plačati celoten znesek obrokov za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju. Za subjekte, ki so prepoznani kot pomembni in jih ECB o tem uradno obvesti med 5. septembrom 2014 in koncem prehodnega obdobja, ne bi smela veljati obveznost plačila obrokov za prispevke. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti prehoden sistem obrokov za prispevke (v nadaljnjem besedilu: obroki), ki bo odboru v prehodnem obdobju omogočil, da od pomembnih subjektov pobira obroke za kritje svojih odhodkov. |
| --- | --- |

(6)

Le tisti subjekti, ki jih je ECB uradno obvestila na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah o svoji odločitvi, da jih obravnava kot pomembne v smislu člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in v skladu s členom 147(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (3), ter ki so navedeni na seznamu, ki je bil 4. septembra 2014 objavljen na spletnem mestu ECB, pri čemer pa so izključeni pomembni subjekti, ki so podrejene družbe skupin, ki so že upoštevane (v nadaljnjem besedilu: pomembni subjekti), bi morali vnaprej plačati celoten znesek obrokov za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju. Za subjekte, ki so prepoznani kot pomembni in jih ECB o tem uradno obvesti med 5. septembrom 2014 in koncem prehodnega obdobja, ne bi smela veljati obveznost plačila obrokov za prispevke. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti prehoden sistem obrokov za prispevke (v nadaljnjem besedilu: obroki), ki bo odboru v prehodnem obdobju omogočil, da od pomembnih subjektov pobira obroke za kritje svojih odhodkov.

| (7) | Ta prehodni sistem je sorazmeren, saj subjekti, ki bodo plačevali obroke, predstavljajo približno 85 % skupnih sredstev kreditnih institucij, ki jih zajema uredba (EU) št. 806/2014, in so lahko prepoznavni. V tej pripravljalni fazi bi morala taka metoda za izračun in pobiranje obrokov povzročiti čim manjše upravno breme tako odboru kot zadevnim subjektom. |
| --- | --- |

(7)

Ta prehodni sistem je sorazmeren, saj subjekti, ki bodo plačevali obroke, predstavljajo približno 85 % skupnih sredstev kreditnih institucij, ki jih zajema uredba (EU) št. 806/2014, in so lahko prepoznavni. V tej pripravljalni fazi bi morala taka metoda za izračun in pobiranje obrokov povzročiti čim manjše upravno breme tako odboru kot zadevnim subjektom.

| (8) | Ko bo imel odbor potrebno strukturo in operativno zmogljivost, bo Komisija sprejela dokončni sistem za upravne prispevke, na podlagi katerega se bodo izračunavali in pobirali prispevki. |
| --- | --- |

(8)

Ko bo imel odbor potrebno strukturo in operativno zmogljivost, bo Komisija sprejela dokončni sistem za upravne prispevke, na podlagi katerega se bodo izračunavali in pobirali prispevki.

| (9) | V okviru dokončnega sistema, se bodo prispevki subjektov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014 izračunavali in zbirali v skladu z dokončnimi pravili. Prispevke pomembnih subjektov, zajetih v prehodni sistem, bi bilo treba ponovno oceniti in pri tem upoštevati zneske, ki so jih plačali na podlagi prehodnega sistema. |
| --- | --- |

(9)

V okviru dokončnega sistema, se bodo prispevki subjektov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014 izračunavali in zbirali v skladu z dokončnimi pravili. Prispevke pomembnih subjektov, zajetih v prehodni sistem, bi bilo treba ponovno oceniti in pri tem upoštevati zneske, ki so jih plačali na podlagi prehodnega sistema.

| (10) | Morebitno razliko med obroki, plačanimi na podlagi prehodnega sistema, in prispevki, izračunanimi v skladu z dokončnim sistemom, bi bilo treba poravnati v izračunu prispevkov za upravne odhodke odbora za leto po koncu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(10)

Morebitno razliko med obroki, plačanimi na podlagi prehodnega sistema, in prispevki, izračunanimi v skladu z dokončnim sistemom, bi bilo treba poravnati v izračunu prispevkov za upravne odhodke odbora za leto po koncu prehodnega obdobja.

| (11) | Da bi bil odbor operativen od 1. januarja 2015, kot je določeno v členu 98(1) Uredbe (EU) št. 806/2014, in da bi začel opravljati naloge iz člena 99(3) navedene uredbe, je nujno treba uvesti preprost in učinkovit mehanizem, ki bi se v začetni fazi delovanja odbora lahko hitro in enostavno izvajal in bi odboru omogočal pridobitev potrebnih finančnih sredstev za vzpostavitev organizacijske strukture in zaposlovanje uslužbencev za izvajanje nalog na podlagi navedene uredbe – |
| --- | --- |

(11)

Da bi bil odbor operativen od 1. januarja 2015, kot je določeno v členu 98(1) Uredbe (EU) št. 806/2014, in da bi začel opravljati naloge iz člena 99(3) navedene uredbe, je nujno treba uvesti preprost in učinkovit mehanizem, ki bi se v začetni fazi delovanja odbora lahko hitro in enostavno izvajal in bi odboru omogočal pridobitev potrebnih finančnih sredstev za vzpostavitev organizacijske strukture in zaposlovanje uslužbencev za izvajanje nalog na podlagi navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila o:

| (a) | prehodnem sistemu obrokov za prispevke za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

(a)

prehodnem sistemu obrokov za prispevke za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju;

| (b) | metodologiji za izračun obrokov, ki se za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju vnaprej poberejo od vsakega pomembnega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

metodologiji za izračun obrokov, ki se za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju vnaprej poberejo od vsakega pomembnega subjekta;

| (c) | postopku in načinih, ki jih odbor uporabi za pobiranje obrokov iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

postopku in načinih, ki jih odbor uporabi za pobiranje obrokov iz točke (b);

| (d) | ureditvah za odlog izračuna in pobiranja prispevkov za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju za subjekte iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014, ki niso pomembni subjekti; |
| --- | --- |

(d)

ureditvah za odlog izračuna in pobiranja prispevkov za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju za subjekte iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014, ki niso pomembni subjekti;

| (e) | ureditvah za prilagoditev prispevkov pomembnih subjektov za upravne odhodke odbora po prehodnem obdobju, pri kateri se upošteva morebitna razlika med obroki, plačanimi vnaprej na podlagi navedenega prehodnega sistema, in prispevki, ki jih je treba za prehodno obdobje plačati v dokončnem sistemu. |
| --- | --- |

(e)

ureditvah za prilagoditev prispevkov pomembnih subjektov za upravne odhodke odbora po prehodnem obdobju, pri kateri se upošteva morebitna razlika med obroki, plačanimi vnaprej na podlagi navedenega prehodnega sistema, in prispevki, ki jih je treba za prehodno obdobje plačati v dokončnem sistemu.

Člen 2

Področje uporabe in cilj

Ta uredba se uporablja za subjekte, navedene v členu 2 Uredbe (EU) št. 806/2014.

Obroki, ki jih odbor pobere v skladu s to uredbo, se uporabljajo izključno za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju.

Odbor izvaja dobro finančno poslovodenje in proračunski nadzor na vseh področjih svojih odhodkov.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 3 Uredbe (EU) št. 806/2014. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „obroki“ ali „obroki za prispevke“ pomenijo obroke za prispevke, ki jih odbor pobere v skladu s to uredbo za kritje svojih upravnih odhodkov v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

(a)

„obroki“ ali „obroki za prispevke“ pomenijo obroke za prispevke, ki jih odbor pobere v skladu s to uredbo za kritje svojih upravnih odhodkov v prehodnem obdobju;

| (b) | „upravni odhodki“ pomenijo odhodke dela I proračuna odbora v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

(b)

„upravni odhodki“ pomenijo odhodke dela I proračuna odbora v prehodnem obdobju;

| (c) | „skupna sredstva“ pomenijo skupno vrednost sredstev, ki izhajajo iz vrstice „skupna sredstva“ konsolidirane, kadar je to ustrezno, bilance stanja pomembnega subjekta, kot se poročajo v skladu z upoštevnim pravom Unije za bonitetne namene od 31. decembra 2013 ali od datuma poročanja, ki se uporablja za poslovno leto 2013, če se poslovno leto konča na datum po 31. decembru; |
| --- | --- |

(c)

„skupna sredstva“ pomenijo skupno vrednost sredstev, ki izhajajo iz vrstice „skupna sredstva“ konsolidirane, kadar je to ustrezno, bilance stanja pomembnega subjekta, kot se poročajo v skladu z upoštevnim pravom Unije za bonitetne namene od 31. decembra 2013 ali od datuma poročanja, ki se uporablja za poslovno leto 2013, če se poslovno leto konča na datum po 31. decembru;

| (d) | „pomembni subjekti“ pomenijo subjekte, ki jih je ECB uradno obvestila na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah o svoji odločitvi, da jih obravnava kot pomembne v smislu člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in v skladu s členom 147(1) Uredbe (EU) št. 468/2014, ter ki so navedeni na seznamu, ki je bil 4. septembra 2014 objavljen na spletnem mestu ECB, pri čemer pa so izključeni pomembni subjekti, ki so podrejene družbe skupine, ki je v tej opredelitvi že upoštevana, in podružnice, ki jih v sodelujočih državah članicah ustanovijo kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

„pomembni subjekti“ pomenijo subjekte, ki jih je ECB uradno obvestila na najvišji ravni konsolidacije v sodelujočih državah članicah o svoji odločitvi, da jih obravnava kot pomembne v smislu člena 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in v skladu s členom 147(1) Uredbe (EU) št. 468/2014, ter ki so navedeni na seznamu, ki je bil 4. septembra 2014 objavljen na spletnem mestu ECB, pri čemer pa so izključeni pomembni subjekti, ki so podrejene družbe skupine, ki je v tej opredelitvi že upoštevana, in podružnice, ki jih v sodelujočih državah članicah ustanovijo kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah;

| (e) | „obvestilo o obroku“ pomeni obvestilo, v katerem je določen znesek obroka za prispevek, ki se pobere vnaprej, in ki se izda za vsak upošteven pomemben subjekt v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(e)

„obvestilo o obroku“ pomeni obvestilo, v katerem je določen znesek obroka za prispevek, ki se pobere vnaprej, in ki se izda za vsak upošteven pomemben subjekt v skladu s to uredbo;

| (f) | „prehodno obdobje“ pomeni obdobje, ki se začne 19. avgusta 2014 in konča 31. decembra 2015 ali ki se konča na dan, ko se začne uporabljati dokončni sistem za upravne prispevke, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 65(5)(a) Uredbe (EU) št. 806/2014, kar pač nastopi pozneje; |
| --- | --- |

(f)

„prehodno obdobje“ pomeni obdobje, ki se začne 19. avgusta 2014 in konča 31. decembra 2015 ali ki se konča na dan, ko se začne uporabljati dokončni sistem za upravne prispevke, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 65(5)(a) Uredbe (EU) št. 806/2014, kar pač nastopi pozneje;

| (g) | „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 4(2)(i) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(g)

„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v členu 4(2)(i) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Člen 4

Prehodni sistem obrokov za prispevke

1.   Vsi subjekti iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014 plačajo prispevke za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju.

2.   Odbor izračuna in vnaprej pobere obroke za prispevke, ki jih pomembni subjekti plačajo za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju.

3.   Izračun in pobiranje prispevkov za upravne odhodke odbora v prehodnem obdobju od subjektov iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014, ki niso pomembni subjekti, se odloži do konca prehodnega obdobja iz člena 3(f).

Člen 5

Izračun obrokov

1.   Upravni odhodki odbora v prehodnem obdobju so podlaga za določanje obrokov za prispevke, ki jih pomembni subjekti plačajo vnaprej.

2.   Obroki, ki jih mora plačati vsak posamezen pomemben subjekt se izračunajo tako, da se upravni odhodki odbora za obdobje 2014–2015 ali za ustrezno obdobje, če prehodno obdobje traja dlje kot do 31. decembra 2015, pomnožijo z razmerjem med skupnimi sredstvi zadevnega pomembnega subjekta in celotnimi skupnimi sredstvi vseh pomembnih subjektov, kot so sporočeni 31. decembra 2013 ali na ustrezni datum poročanja za poslovno leto 2013, če se poslovno leto konča na datum po 31. decembru.

Člen 6

Ureditve za poravnavo

1.   Znesek prispevkov, ki jih plača vsak subjekt iz člena 2 Uredbe (EU) št. 806/2014 za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju, se izračuna oziroma preračuna v skladu z dokončnim sistemom za upravne prispevke, ki ga Komisija sprejme v skladu s členom 65(5)(a) Uredbe (EU) št. 806/2014 (v nadaljnjem besedilu: dokončni sistem).

2.   Morebitna razlika med obroki, plačanimi na podlagi prehodnega sistema, in prispevki iz odstavka 1, izračunanimi v skladu z dokončnim sistemom, se poravna v izračunu prispevkov za upravne odhodke odbora za leto po koncu prehodnega obdobja. Ta prilagoditev se izvede z zmanjšanjem ali povečanjem prispevkov za upravne odhodke odbora za zadevno leto.

3.   Če je razlika iz odstavka 2 večja od prispevkov, ki jih je treba plačati v zadevnem letu, se prilagoditev nadaljuje v naslednjem letu.

Člen 7

Uradno obveščanje in plačilo

1.   Odbor vsakemu pomembnemu subjektu izda obvestilo o obroku in ga o njem uradno obvesti v priporočenem pismu s povratnico.

2.   V obvestilu o obroku je določen znesek obroka, ki ga pomembni subjekt plača vnaprej za kritje upravnih odhodkov odbora v prehodnem obdobju.

3.   V obvestilu o obroku je določen način, kako se obrok plača. Pomembni subjekt izpolni pogoje za plačilo obroka, določene v obvestilu o obroku.

4.   Pomembni subjekt plača znesek, ki ga je treba na podlagi obvestila o obroku plačati v enem obroku v 30 dneh od datuma obvestila o obroku.

5.   Brez poseganja v katero koli drugo pravno sredstvo, ki je na voljo odboru, se pomembnemu subjektu za vsako delno plačilo, neplačilo ali neupoštevanje pogojev za plačilo obroka, določenih v obvestilu o obroku, naloži dnevna denarna kazen na neplačani znesek obroka.

Izračunu dnevne denarne kazni se dnevno prištejejo obresti za dolgovani znesek, in sicer po obrestni meri, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih glavnih poslih refinanciranja, kot je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije in ki velja na prvi koledarski dan meseca roka plačila, povečani za 8 odstotnih točk od datuma, ko plačilo obroka zapade.

6.   Dnevna denarna kazen iz odstavka 5 je izvršljiva. Izvršitev urejajo ustrezna postopkovna pravila, ki veljajo v sodelujoči državi članici. Organ, ki ga v ta namen določi vlada vsake od sodelujočih držav članic ter o tem obvesti odbor in Sodišče, odločitvi priloži izvršilni naslov, pri čemer preveri samo verodostojnost odločitve o izvršitvi.

Člen 8

Poročanje

Ustrezni pristojni organi v desetih dneh po začetku veljavnosti te uredbe odboru predložijo kontaktne podatke pomembnih subjektov in vrednost njihovih skupnih sredstev, kot se sporočajo od 31. decembra 2013 ali ustreznega datuma poročanja za poslovno leto 2013, če se poslovno leto konča po 31. decembru.

Člen 9

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

2

(3)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1311/2014

z dne 10. decembra 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede opredelitve metapodatkovnega elementa INSPIRE

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (1), zlasti člena 7(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 (2) določa pravila za izvajanje vseh omrežnih storitev razen tistih, ki omogočajo priklic storitev v zvezi s prostorskimi podatki. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 (2) določa pravila za izvajanje vseh omrežnih storitev razen tistih, ki omogočajo priklic storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

| (2) | Za medopravilnost storitev v zvezi s prostorskimi podatki je značilna možnost sporočanja, izvajanja ali prenosa podatkov med njimi. Pogoj za priklic storitev v zvezi s prostorskimi podatki je zmožnost dostopa do zadevnih informacij. Države članice s storitvami iskanja, določenimi v Direktivi 2007/2/ES, in pravili za njihovo izvajanje iz Uredbe (ES) št. 976/2009 dajejo na voljo metapodatkovne elemente, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1205/2008 (3). Izvedbena pravila za storitve v zvezi s prostorskimi podatki iz Uredbe Komisije (EU) št. 1089/2010 (4) uvajajo nove metapodatkovne elemente za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, zato je treba opredelitev metapodatkovnega elementa v Uredbi (ES) št. 976/2009 posodobiti, da se omogočita iskanje in razpoložljivost novih metapodatkovnih elementov v okviru storitev iskanja, ki jih zagotavljajo države članice. |
| --- | --- |

(2)

Za medopravilnost storitev v zvezi s prostorskimi podatki je značilna možnost sporočanja, izvajanja ali prenosa podatkov med njimi. Pogoj za priklic storitev v zvezi s prostorskimi podatki je zmožnost dostopa do zadevnih informacij. Države članice s storitvami iskanja, določenimi v Direktivi 2007/2/ES, in pravili za njihovo izvajanje iz Uredbe (ES) št. 976/2009 dajejo na voljo metapodatkovne elemente, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1205/2008 (3). Izvedbena pravila za storitve v zvezi s prostorskimi podatki iz Uredbe Komisije (EU) št. 1089/2010 (4) uvajajo nove metapodatkovne elemente za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, zato je treba opredelitev metapodatkovnega elementa v Uredbi (ES) št. 976/2009 posodobiti, da se omogočita iskanje in razpoložljivost novih metapodatkovnih elementov v okviru storitev iskanja, ki jih zagotavljajo države članice.

| (3) | Uredbo (ES) št. 976/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 976/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 2 Uredbe (ES) št. 976/2009 se točka 7 nadomesti z naslednjim besedilom:

| „7. | ‚metapodatkovni element INSPIRE‘ pomeni metapodatkovni element, določen v delu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1205/2008 ali v delu B Priloge V, delu B Priloge VI in delu B Priloge VII k Uredbi Komisije (EU) št. 1089/2010 (5); |
| --- | --- |

„7.

‚metapodatkovni element INSPIRE‘ pomeni metapodatkovni element, določen v delu B Priloge k Uredbi (ES) št. 1205/2008 ali v delu B Priloge V, delu B Priloge VI in delu B Priloge VII k Uredbi Komisije (EU) št. 1089/2010 (5);

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (UL L 274, 20.10.2009, str. 9).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1205/2008 z dne 3. decembra 2008 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede metapodatkov (UL L 326, 4.12.2008, str. 12).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (UL L 323, 8.12.2010, str. 11).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (UL L 323, 8.12.2010, str. 11).“

5

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1312/2014

z dne 10. decembra 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti storitev v zvezi s prostorskimi podatki

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (1) in zlasti člena 7(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 (2) določa tehnične ureditve samo za medopravilnost zbirk prostorskih podatkov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 (2) določa tehnične ureditve samo za medopravilnost zbirk prostorskih podatkov.

| (2) | Za medopravilnost storitev v zvezi s prostorskimi podatki je značilna možnost sporočanja, izvajanja ali prenosa podatkov med njimi. Zato je storitve v zvezi s prostorskimi podatki treba nadalje dokumentirati z dodatnimi metapodatki. V manjšem obsegu, v nasprotju z izvedbenimi pravili za zbirke prostorskih podatkov, pa se medopravilnost nanaša tudi na usklajevanje vsebine storitve. |
| --- | --- |

(2)

Za medopravilnost storitev v zvezi s prostorskimi podatki je značilna možnost sporočanja, izvajanja ali prenosa podatkov med njimi. Zato je storitve v zvezi s prostorskimi podatki treba nadalje dokumentirati z dodatnimi metapodatki. V manjšem obsegu, v nasprotju z izvedbenimi pravili za zbirke prostorskih podatkov, pa se medopravilnost nanaša tudi na usklajevanje vsebine storitve.

| (3) | Pri razvoju izvedbenih pravil, predpisanih z Direktivo 2007/2/ES, je bil poudarek najprej na osnovnih storitvah, tj. na omrežnih storitvah v Uredbi Komisije (ES) št. 976/2009 (3), in na medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov v Uredbi (EU) št. 1089/2010. Uredbo (EU) št. 1089/2010 bi bilo zato zdaj treba spremeniti tako, da bo vključevala izvedbena pravila za storitve v zvezi s prostorskimi podatki. |
| --- | --- |

(3)

Pri razvoju izvedbenih pravil, predpisanih z Direktivo 2007/2/ES, je bil poudarek najprej na osnovnih storitvah, tj. na omrežnih storitvah v Uredbi Komisije (ES) št. 976/2009 (3), in na medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov v Uredbi (EU) št. 1089/2010. Uredbo (EU) št. 1089/2010 bi bilo zato zdaj treba spremeniti tako, da bo vključevala izvedbena pravila za storitve v zvezi s prostorskimi podatki.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 1089/2010 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Predmet urejanja in področje uporabe
  1.   Ta uredba določa zahteve za tehnične ureditve za medopravilnost in, kadar je to izvedljivo, za uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki spadajo med teme iz prilog I, II in III k Direktivi 2007/2/ES.
  2.   Ta uredba se ne uporablja za omrežne storitve, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 976/2009 (4).; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa zahteve za tehnične ureditve za medopravilnost in, kadar je to izvedljivo, za uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki spadajo med teme iz prilog I, II in III k Direktivi 2007/2/ES.

2.   Ta uredba se ne uporablja za omrežne storitve, ki spadajo na področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 976/2009 (4).

| 2. | v členu 2 se dodajo točke 31 do 38:






  „31. | ‚končna točka‘ (end point) pomeni internetni naslov, ki se uporablja za neposreden priklic postopka, ki ga zagotavlja storitev v zvezi s prostorskimi podatki; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2 se dodajo točke 31 do 38:

„31.

‚končna točka‘ (end point) pomeni internetni naslov, ki se uporablja za neposreden priklic postopka, ki ga zagotavlja storitev v zvezi s prostorskimi podatki;

| 32. | ‚točka dostopa‘ (access point) pomeni internetni naslov, ki vsebuje podroben opis storitve v zvezi s prostorskimi podatki, vključno s seznamom končnih točk, ki omogočajo njeno izvedbo; |
| --- | --- |

32.

‚točka dostopa‘ (access point) pomeni internetni naslov, ki vsebuje podroben opis storitve v zvezi s prostorskimi podatki, vključno s seznamom končnih točk, ki omogočajo njeno izvedbo;

| 33. | ‚storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati‘ (invocable spatial data service) pomeni vse naslednje storitve:






  (a) | storitev v zvezi s prostorskimi podatki z metapodatki, ki izpolnjuje zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1205/2008 (5); |
| --- | --- | --- |

33.

‚storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati‘ (invocable spatial data service) pomeni vse naslednje storitve:

(a)

storitev v zvezi s prostorskimi podatki z metapodatki, ki izpolnjuje zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 1205/2008 (5);

| (b) | storitev v zvezi s prostorskimi podatki z vsaj enim internetnim naslovom vira, ki je točka dostopa; |
| --- | --- |

(b)

storitev v zvezi s prostorskimi podatki z vsaj enim internetnim naslovom vira, ki je točka dostopa;

| (c) | storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z dokumentiranim in javno dostopnim sklopom tehničnih specifikacij z informacijami, potrebnimi za njeno izvedbo; |
| --- | --- |

(c)

storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z dokumentiranim in javno dostopnim sklopom tehničnih specifikacij z informacijami, potrebnimi za njeno izvedbo;

| 34. | ‚medopravilna storitev v zvezi s prostorskimi podatki‘ (interoperable spatial data service) pomeni storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati in izpolnjuje zahteve iz Priloge VI; |
| --- | --- |

34.

‚medopravilna storitev v zvezi s prostorskimi podatki‘ (interoperable spatial data service) pomeni storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati in izpolnjuje zahteve iz Priloge VI;

| 35. | ‚usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki‘ (harmonised spatial data service) pomeni medopravilno storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge VII; |
| --- | --- |

35.

‚usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki‘ (harmonised spatial data service) pomeni medopravilno storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge VII;

| 36. | ‚skladna zbirka prostorskih podatkov‘ (conformant spatial data set) pomeni zbirko prostorskih podatkov, ki izpolnjuje zahteve iz te uredbe; |
| --- | --- |

36.

‚skladna zbirka prostorskih podatkov‘ (conformant spatial data set) pomeni zbirko prostorskih podatkov, ki izpolnjuje zahteve iz te uredbe;

| 37. | ‚postopek‘ pomeni dejavnost, ki jo podpira storitev v zvezi s prostorskimi podatki; |
| --- | --- |

37.

‚postopek‘ pomeni dejavnost, ki jo podpira storitev v zvezi s prostorskimi podatki;

| 38. | ‚vmesnik‘ pomeni niz postopkov, ki so značilni za vedenje entitete, kakor je opredeljeno v standardu ISO 19119:2005. |
| --- | --- |

38.

‚vmesnik‘ pomeni niz postopkov, ki so značilni za vedenje entitete, kakor je opredeljeno v standardu ISO 19119:2005.

;

| 3. | člen 6 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Šifranti in oštevilčenja za zbirke prostorskih podatkov“; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 6 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Šifranti in oštevilčenja za zbirke prostorskih podatkov“

| (b) | v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Šifranti spadajo v enega od naslednjih tipov iz prilog I do IV:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Šifranti spadajo v enega od naslednjih tipov iz prilog I do IV:“;

| 4. | v členu 8 se doda naslednji odstavek 3:
  „3.   Posodobitve podatkov so na voljo za vse povezane storitve v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z rokom iz odstavka 2.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 8 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   Posodobitve podatkov so na voljo za vse povezane storitve v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z rokom iz odstavka 2.“

| 5. | za členom 14 se vstavita naslednja člena:
  „Člen 14a
  Zahteve za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati
  Države članice najpozneje 10. decembra 2015 zagotovijo metapodatke o storitvah v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati, v skladu z zahtevami iz Priloge V.
  Člen 14b
  Zahteve za ureditev medopravilnosti in uskladitev storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati
  Storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati in so povezane s podatki, ki so del vsaj ene skladne zbirke prostorskih podatkov, izpolnjujejo zahteve za medopravilnost iz prilog V in VI ter, kadar je to izvedljivo, zahteve za uskladitev iz Priloge VII.“; |
| --- | --- |

5.

za členom 14 se vstavita naslednja člena:

„Člen 14a

Zahteve za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati

Države članice najpozneje 10. decembra 2015 zagotovijo metapodatke o storitvah v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati, v skladu z zahtevami iz Priloge V.

Člen 14b

Zahteve za ureditev medopravilnosti in uskladitev storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati

Storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati in so povezane s podatki, ki so del vsaj ene skladne zbirke prostorskih podatkov, izpolnjujejo zahteve za medopravilnost iz prilog V in VI ter, kadar je to izvedljivo, zahteve za uskladitev iz Priloge VII.“

| 6. | doda se Priloga V, katere besedilo je določeno v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

6.

doda se Priloga V, katere besedilo je določeno v Prilogi I k tej uredbi;

| 7. | doda se Priloga VI, katere besedilo je določeno v Prilogi II k tej uredbi; |
| --- | --- |

7.

doda se Priloga VI, katere besedilo je določeno v Prilogi II k tej uredbi;

| 8. | doda se Priloga VII, katere besedilo je določeno v Prilogi III k tej uredbi. |
| --- | --- |

8.

doda se Priloga VII, katere besedilo je določeno v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (UL L 323, 8.12.2010, str. 11).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (UL L 274, 20.10.2009, str. 9).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (UL L 274, 20.10.2009, str. 9).“

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 1205/2008 z dne 3. decembra 2008 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede metapodatkov (UL L 326, 4.12.2008, str. 12).“

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA V

IZVEDBENA PRAVILA ZA STORITVE V ZVEZI S PROSTORSKIMI PODATKI, KI JIH JE MOGOČE PRIKLICATI

DEL A

Dogovori o navajanju

Podobno kot v Uredbi (ES) št. 1205/2008 se za metapodatke o storitvah v zvezi s prostorskimi podatki uporabljajo naslednji dogovori o navajanju.

Zaloge vrednosti se uporabijo s števnostjo, navedeno v ustreznih tabelah, kadar je to opredeljeno v opisu metapodatkovnih elementov. Glede na določeno zalogo vrednosti je vsaka vrednost določena s:

| — | številskim identifikatorjem, |
| --- | --- |

—

številskim identifikatorjem,

| — | besedilnim imenom za ljudi, ki se lahko prevede v različne jezike Skupnosti, |
| --- | --- |

—

besedilnim imenom za ljudi, ki se lahko prevede v različne jezike Skupnosti,

| — | jezikovno nevtralnim imenom za računalnike (vrednost, izražena v oklepajih), |
| --- | --- |

—

jezikovno nevtralnim imenom za računalnike (vrednost, izražena v oklepajih),

| — | neobveznim opisom ali opredelitvijo. |
| --- | --- |

—

neobveznim opisom ali opredelitvijo.

Tabele vsebujejo naslednje informacije:

| — | prvi stolpec vsebuje sklic na odstavek v Prilogi, ki opredeljuje metapodatkovni element ali skupino metapodatkovnih elementov, |
| --- | --- |

—

prvi stolpec vsebuje sklic na odstavek v Prilogi, ki opredeljuje metapodatkovni element ali skupino metapodatkovnih elementov,

| — | drugi stolpec vsebuje ime metapodatkovnega elementa ali skupine metapodatkovnih elementov, |
| --- | --- |

—

drugi stolpec vsebuje ime metapodatkovnega elementa ali skupine metapodatkovnih elementov,

| — | tretji stolpec opredeljuje števnost metapodatkovnega elementa. Izraz za števnost je enak zapisu za števnost v jeziku UML (Unified Modelling Language), v katerem:






  — | N pomeni, da v nizu rezultatov obstaja samo N obveznih primerkov tega metapodatkovnega elementa, |
| --- | --- | --- |

—

tretji stolpec opredeljuje števnost metapodatkovnega elementa. Izraz za števnost je enak zapisu za števnost v jeziku UML (Unified Modelling Language), v katerem:

—

N pomeni, da v nizu rezultatov obstaja samo N obveznih primerkov tega metapodatkovnega elementa,

| — | 1..* pomeni, da v nizu rezultatov obstaja vsaj en obvezen ali več primerkov tega elementa, |
| --- | --- |

—

1..* pomeni, da v nizu rezultatov obstaja vsaj en obvezen ali več primerkov tega elementa,

| — | 0..1 označuje, da je prisotnost metapodatkovnega elementa v nizu rezultatov pogojna, vendar se lahko pojavi največ enkrat, |
| --- | --- |

—

0..1 označuje, da je prisotnost metapodatkovnega elementa v nizu rezultatov pogojna, vendar se lahko pojavi največ enkrat,

| — | 0..* označuje, da je prisotnost metapodatkovnega elementa v nizu rezultatov pogojna, vendar se lahko metapodatkovni element pojavi enkrat ali večkrat, |
| --- | --- |

—

0..* označuje, da je prisotnost metapodatkovnega elementa v nizu rezultatov pogojna, vendar se lahko metapodatkovni element pojavi enkrat ali večkrat,

| — | ko je števnost 0..1 ali 0..*, ta pogoj določa tudi, kdaj je metapodatkovni element obvezen, |
| --- | --- |

—

ko je števnost 0..1 ali 0..*, ta pogoj določa tudi, kdaj je metapodatkovni element obvezen,

| — | četrti stolpec vsebuje pogojni stavek, če števnost elementa ne velja za vse vrste virov. Sicer so vsi elementi obvezni. |
| --- | --- |

—

četrti stolpec vsebuje pogojni stavek, če števnost elementa ne velja za vse vrste virov. Sicer so vsi elementi obvezni.

DEL B

Metapodatkovni element 'kategorija'

1.   Kategorija

To je navedba statusa storitve v zvezi s prostorskimi podatki glede na možnost priklica.

Zaloga vrednosti tega metapodatkovnega elementa ima naslednje značilnosti:

1.1   Možnost priklica (invocable)

Storitev v zvezi s prostorskimi podatki je storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati.

1.2   Medopravilnost (interoperable)

Storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati, je medopravilna storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

1.3   Usklajenost (harmonised)

Medopravilna storitev v zvezi s prostorskimi podatki je usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

DEL C

Navodila o števnosti in pogojih za metapodatkovne elemente

Novi metapodatki, ki opisujejo storitev v zvezi s prostorskimi podatki, vsebujejo metapodatkovne elemente ali skupine metapodatkovnih elementov, ki so navedeni v tabeli 1.

Navedeni metapodatkovni elementi ali skupine metapodatkovnih elementov ustrezajo pričakovani števnosti in povezanim pogojem, ki so navedeni v tabeli 1.

Kadar v povezavi z nekim metapodatkovnim elementom ni izražen noben pogoj, je ta element obvezen.

Tabela 1

Metapodatki za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih je mogoče priklicati

| Sklic | Novi metapodatkovni elementi | Števnost | Pogoj |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | kategorija | 0..1 | Obvezno za storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati. |

Sklic

Novi metapodatkovni elementi

Števnost

Pogoj

1

kategorija

0..1

Obvezno za storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati.

DEL D

Dodatne zahteve glede metapodatkov iz Uredbe (ES) št. 1205/2008

1.   Internetni naslov vira

Metapodatkovni element 'internetni naslov vira' iz Uredbe (ES) št. 1205/2008 vsebuje tudi vse točke dostopa pri ponudniku storitev v zvezi s prostorskimi podatki, te točke dostopa pa so kot take tudi jasno opredeljene.

2.   Specifikacija

Metapodatkovni element 'specifikacija' iz Uredbe (ES) št. 1205/2008 se sklicuje tudi na tehnične specifikacije ali jih vključuje (kot na primer tehnične smernice INSPIRE), storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jo je mogoče priklicati, pa je v celoti skladna z navedenimi specifikacijami; zagotavljajo namreč vse potrebne tehnične elemente (človeku razumljive ali po potrebi strojno berljive) za njen priklic.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA VI

IZVEDBENA PRAVILA ZA MEDOPRAVILNOST STORITEV V ZVEZI S PROSTORSKIMI PODATKI, KI JIH JE MOGOČE PRIKLICATI

DEL A

Dodatne zahteve glede metapodatkov iz Uredbe (ES) št. 1205/2008

1.   Pogoji, ki veljajo za dostop in uporabo

Tehnične omejitve, ki veljajo za dostop do storitev v zvezi s prostorskimi podatki in njihovo uporabo, se dokumentirajo v metapodatkovnem elementu ‚OMEJITEV, POVEZANA Z DOSTOPOM IN UPORABO‘, določenem v Uredbi (ES) št. 1205/2008.

2.   Odgovorna organizacija

Odgovorna organizacija iz Uredbe (ES) št. 1205/2008 vključuje vsaj opis organizacije skrbnika, ki ustreza vlogi odgovorne organizacije 'skrbnik' iz Uredbe (ES) št. 1205/2008.

DEL B

Metapodatkovni elementi

3.   Identifikatorji koordinatnega referenčnega sistema

Kadar je to primerno, je to seznam koordinatnih referenčnih sistemov, ki jih podpira storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

Vsak podprt koordinatni referenčni sistem je izražen z identifikatorjem.

4.   Kakovost storitve

To je najmanjša kakovost storitev, ki jo je ocenila odgovorna organizacija za storitve v zvezi s prostorskimi podatki in ki naj bi veljala določeno časovno obdobje.

4.1   Kriteriji

To so kriteriji, na katere se nanašajo meritve.

Zaloga vrednosti tega metapodatkovnega elementa ima naslednje značilnosti:

4.1.1   Razpoložljivost (availability)

Opisuje odstotek časa, ko je storitev na voljo.

4.1.2   Učinkovitost (performance)

Opisuje, kako hitro je mogoče obdelati zahtevo za storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

4.1.3   Zmogljivost (capacity)

Opisuje največje število hkratnih zahtev, ki se lahko obdelajo z zajamčeno učinkovitostjo.

4.2   Merjenje

4.2.1   Opis

Opisuje meritev za vsak kriterij.

Zaloga vrednosti tega metapodatkovnega elementa je poljubno besedilo.

4.2.2   Vrednost (value)

Opisuje vrednost meritve za vsak kriterij.

Zaloga vrednosti tega metapodatkovnega elementa je poljubno besedilo.

4.2.3   Enota (unit)

Opisuje enoto merjenja za vsak kriterij.

Zaloga vrednosti tega metapodatkovnega elementa je poljubno besedilo.

DEL C

Navodila za števnost in pogoje za metapodatkovne elemente

Metapodatki, ki opisujejo medopravilno storitev v zvezi s prostorskimi podatki, vsebujejo metapodatkovne elemente ali skupine metapodatkovnih elementov, ki so navedeni v tabeli 1.

Navedeni metapodatkovni elementi ali skupine metapodatkovnih elementov ustrezajo pričakovani števnosti in povezanim pogojem, ki so navedeni v tabeli 1.

Kadar v povezavi z nekim metapodatkovnim elementom ni izražen noben pogoj, je ta element obvezen.

Tabela 1

Metapodatki za medopravilne storitve v zvezi s prostorskimi podatki

| Sklic | Novi metapodatkovni elementi | Števnost | Pogoj |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | identifikator koordinatnega referenčnega sistema | 1..* | Obvezno, če je relevantno. |
| 2 | kakovost storitve | 3..*“ | |

Sklic

Novi metapodatkovni elementi

Števnost

Pogoj

1

identifikator koordinatnega referenčnega sistema

1..*

Obvezno, če je relevantno.

2

kakovost storitve

3..*“

---

PRILOGA III

„PRILOGA VII

IZVEDBENA PRAVILA ZA USKLADITEV MEDOPRAVILNIH STORITEV V ZVEZI S PROSTORSKIMI PODATKI

DEL A

Značilnosti

1.   Kakovost storitve

Verjetnost, da je usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki na voljo, je 98 % časa.

2.   Kodiranje izhodnih podatkov

Usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki vrne prostorske objekte s področja uporabe Direktive 2007/2/ES, kodira navedene prostorske objekte v skladu s to uredbo.

DEL B

Metapodatkovni elementi

3.   Metapodatki o priklicu

Metapodatkovni element 'priklic' dokumentira vmesnike usklajenih storitev v zvezi s prostorskimi podatki in navede končne točke, s čimer omogoči komunikacijo stroj–stroj.

DEL C

Navodila za števnost in pogoje za metapodatkovne elemente

Metapodatki o usklajenih storitvah v zvezi s prostorskimi podatki vključujejo metapodatkovni element ali skupino metapodatkovnih elementov, ki so navedeni v tabeli 1.

Ta metapodatkovni element ali skupina metapodatkovnih elementov ustreza pričakovani števnosti in povezanim pogojem, ki so navedeni v tabeli 1.

Kadar v povezavi z nekim metapodatkovnim elementom ni izražen noben pogoj, je ta element obvezen.

Tabela 1

Metapodatki za usklajene storitve v zvezi s prostorskimi podatki

| Sklic | Novi metapodatkovni elementi | Števnost | Pogoj |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | metapodatki o priklicu | 1..* | |

Sklic

Novi metapodatkovni elementi

Števnost

Pogoj

1

metapodatki o priklicu

1..*

DEL D

Postopki

1.   Seznam postopkov

Usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki zagotavlja postopek, naveden v tabeli 2.

Tabela 2

Postopki za usklajene storitve v zvezi s prostorskimi podatki

| Postopek | Vloga |
| --- | --- |
| Pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki | Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti. |

Postopek

Vloga

Pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki

Zagotavlja vse potrebne informacije o storitvi ter opisuje njene zmogljivosti.

2.   Postopek 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'

2.1   Zahteva 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'

2.1.1   Parametri zahteve 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'

Parameter zahteve 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki' določa naravni jezik za vsebino odgovora 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'.

2.2   Odgovor 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'

Odgovor ‚pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki‘ vsebuje naslednje nabore parametrov:

| — | metapodatke o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki, |
| --- | --- |

—

metapodatke o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki,

| — | metapodatke o postopkih, |
| --- | --- |

—

metapodatke o postopkih,

| — | jezike. |
| --- | --- |

—

jezike.

2.2.1   Parametri 'metapodatki o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki'

Parametri 'metapodatki o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki' vključujejo vsaj metapodatkovne elemente INSPIRE o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki, ki so določeni v tej uredbi in v Uredbi (ES) št. 1205/2008.

2.2.2   Parametri 'metapodatki o postopkih'

Parameter metapodatkov o postopkih zagotavlja metapodatke o postopkih, ki jih opravi usklajena storitev v zvezi s prostorskimi podatki. Vključuje vsaj opis vsakega postopka, med drugim vsaj opis izmenjanih podatkov in omrežni naslov.

2.2.3   Jezikovni parameter

Zagotovita se dva jezikovna parametra:

| — | parameter za jezik odgovora, ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki', |
| --- | --- |

—

parameter za jezik odgovora, ki določa naravni jezik, uporabljen v parametrih odgovora 'pridobivanje metapodatkov o usklajeni storitvi v zvezi s prostorskimi podatki',

| — | parameter za podprte jezike s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo usklajeno storitev v zvezi s prostorskimi podatki.“ |
| --- | --- |

—

parameter za podprte jezike s seznamom naravnih jezikov, ki podpirajo usklajeno storitev v zvezi s prostorskimi podatki.“

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1313/2014

z dne 10. decembra 2014

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (in sicer mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1355/2008 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili izrečeni v obliki posebnih dajatev za posamezne družbe, ki se gibljejo med 361,4 EUR in 531,2 EUR na tono neto mase izdelka. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1355/2008 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili izrečeni v obliki posebnih dajatev za posamezne družbe, ki se gibljejo med 361,4 EUR in 531,2 EUR na tono neto mase izdelka.

| (2) | Te ukrepe je Sodišče Evropske unije 22. marca 2012 razglasilo za nične (3), vendar so bili z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 158/2013 (4)18. februarja 2013 ponovno uvedeni. |
| --- | --- |

(2)

Te ukrepe je Sodišče Evropske unije 22. marca 2012 razglasilo za nične (3), vendar so bili z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 158/2013 (4)18. februarja 2013 ponovno uvedeni.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (5) je Komisija 12. avgusta 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila federacija Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 75 % skupne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (5) je Komisija 12. avgusta 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila federacija Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 75 % skupne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov v Uniji.

| (4) | Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek dokončnih protidampiških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek dokončnih protidampiških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (5) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 25. oktobra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (obvestilo o začetku) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 25. oktobra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (obvestilo o začetku) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4   Preiskava

1.4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (6) | Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, relevantnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, relevantnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (obravnavano obdobje).

1.4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce v Uniji in njihova zadevna združenja, znane proizvajalce izvoznike v LRK in v potencialnih primerljivih državah, nepovezane uvoznike v Uniji in njihova zadevna združenja, dobavitelje proizvajalcev Unije in njihova zadevna združenja, potrošniško združenje v Uniji, za katero je znano, da ga primer zadeva, in predstavnike države izvoznice. Te strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce v Uniji in njihova zadevna združenja, znane proizvajalce izvoznike v LRK in v potencialnih primerljivih državah, nepovezane uvoznike v Uniji in njihova zadevna združenja, dobavitelje proizvajalcev Unije in njihova zadevna združenja, potrošniško združenje v Uniji, za katero je znano, da ga primer zadeva, in predstavnike države izvoznice. Te strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi Komisija lahko ugotovila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi Komisija lahko ugotovila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (9) | Ker se je z zahtevanimi informacijami javila samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(9)

Ker se je z zahtevanimi informacijami javila samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov.

| (10) | Kar se tiče nepovezanih uvoznikov, jih je bilo identificiranih 32 in ti so bili pozvani, naj zagotovijo informacije za vzorčenje. Javilo se jih je sedem in ti so zagotovili informacije, potrebne za izbor vzorca. Trije so bili nato izbrani v vzorec, vendar sta le dva pravočasno potrdila pripravljenost za sodelovanje v preiskavi na podlagi vzorca. |
| --- | --- |

(10)

Kar se tiče nepovezanih uvoznikov, jih je bilo identificiranih 32 in ti so bili pozvani, naj zagotovijo informacije za vzorčenje. Javilo se jih je sedem in ti so zagotovili informacije, potrebne za izbor vzorca. Trije so bili nato izbrani v vzorec, vendar sta le dva pravočasno potrdila pripravljenost za sodelovanje v preiskavi na podlagi vzorca.

| (11) | Na podlagi omenjenega je Komisija poslala vprašalnike zainteresiranim stranem in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet proizvajalcev Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika, osem dobaviteljev proizvajalcev Unije, eno združenje dobaviteljev proizvajalcev Unije in en proizvajalec iz primerljive države. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi omenjenega je Komisija poslala vprašalnike zainteresiranim stranem in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet proizvajalcev Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika, osem dobaviteljev proizvajalcev Unije, eno združenje dobaviteljev proizvajalcev Unije in en proizvajalec iz primerljive države.

| (12) | Dve združenji uvoznikov sta nastopili kot zainteresirani strani. Pripombe je predložilo tudi pet nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(12)

Dve združenji uvoznikov sta nastopili kot zainteresirani strani. Pripombe je predložilo tudi pet nepovezanih uvoznikov.

| (13) | Kar se tiče proizvajalcev v primerljivih državah, so bile identificirane štiri družbe, ki so bile pozvane, naj predložijo potrebne informacije. Samo ena od teh družb je predložila zahtevane informacije in soglašala s preveritvenim obiskom. |
| --- | --- |

(13)

Kar se tiče proizvajalcev v primerljivih državah, so bile identificirane štiri družbe, ki so bile pozvane, naj predložijo potrebne informacije. Samo ena od teh družb je predložila zahtevane informacije in soglašala s preveritvenim obiskom.

| (14) | Komisija je preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalci iz Unije:






  — | Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalci iz Unije:

—

Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španija,

| — | Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španija, |
| --- | --- |

—

Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španija,

| — | Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španija, |
| --- | --- |

—

Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španija,

| — | Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španija; |
| --- | --- |

—

Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španija;

| (b) | proizvajalec izvoznik iz LRK:






  — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, LRK, in z njim povezana družba Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik iz LRK:

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, LRK, in z njim povezana družba Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;

| (c) | nepovezana uvoznika v Uniji:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(c)

nepovezana uvoznika v Uniji:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Nemčija,

| — | I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija; |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija;

| (d) | proizvajalec v primerljivi državi:






  — | Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turčija. |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec v primerljivi državi:

—

Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turčija.

1.5   Razkritje bistvenih dejstev in zaslišanje

| (15) | Komisija je 13. oktobra 2014 razkrila bistvena dejstva in dejavnike, na podlagi katerih namerava uvesti protidampinško dajatev („dokončno razkritje“). Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča, vključno z mnenji o dokončnih ugotovitvah. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo omogočeno zaslišanje. Trije uvozniki so zaprosili za zaslišanje in omogočeno jim je bilo skupno zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Za zaslišanje je zaprosilo tudi neko evropsko združenje trgovcev in omogočeno mu je bilo zaslišanje pri službah Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je 13. oktobra 2014 razkrila bistvena dejstva in dejavnike, na podlagi katerih namerava uvesti protidampinško dajatev („dokončno razkritje“). Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča, vključno z mnenji o dokončnih ugotovitvah. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo omogočeno zaslišanje. Trije uvozniki so zaprosili za zaslišanje in omogočeno jim je bilo skupno zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Za zaslišanje je zaprosilo tudi neko evropsko združenje trgovcev in omogočeno mu je bilo zaslišanje pri službah Komisije.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (16) | Zadevni izdelki, ki se obravnavajo v tem pregledu, so enaki kot v prvotni preiskavi, tj. pripravljene ali konzervirane mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ne glede na to, ali jim je dodan sladkor oziroma drugo sladilo ali ne, in kot so opredeljeni pod oznako KN 2008, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), in trenutno uvrščeni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelki, ki se obravnavajo v tem pregledu, so enaki kot v prvotni preiskavi, tj. pripravljene ali konzervirane mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ne glede na to, ali jim je dodan sladkor oziroma drugo sladilo ali ne, in kot so opredeljeni pod oznako KN 2008, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), in trenutno uvrščeni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90.

| (17) | Zadevni izdelek je pridobljen tako, da se nekatere vrste drobnih agrumov (predvsem satsuma mandarin) olupijo in razdelijo na krhlje, ti pa se nato v sladkornem sirupu, soku ali vodi zapakirajo v embalažah različnih velikosti, kakršne ustrezajo potrebam različnih trgov. |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je pridobljen tako, da se nekatere vrste drobnih agrumov (predvsem satsuma mandarin) olupijo in razdelijo na krhlje, ti pa se nato v sladkornem sirupu, soku ali vodi zapakirajo v embalažah različnih velikosti, kakršne ustrezajo potrebam različnih trgov.

| (18) | Za satsuma mandarine, klementine in druge drobne agrume je uveljavljeno skupno poimenovanje „mandarine“. Večina teh različnih sort sadja je primerna za uporabo kot sveži izdelek ali za predelavo. Med seboj so si podobne, zato so, pripravljene ali konzervirane, obravnavane kot enoten proizvod. |
| --- | --- |

(18)

Za satsuma mandarine, klementine in druge drobne agrume je uveljavljeno skupno poimenovanje „mandarine“. Večina teh različnih sort sadja je primerna za uporabo kot sveži izdelek ali za predelavo. Med seboj so si podobne, zato so, pripravljene ali konzervirane, obravnavane kot enoten proizvod.

2.2   Podobni izdelek

| (19) | Proizvajalci Unije so trdili, da sta si uvoženi izdelek in izdelek Unije podobna iz naslednjih razlogov:






  — | imata enake ali zelo podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, oblika, velikost in tekstura, |
| --- | --- | --- |

(19)

Proizvajalci Unije so trdili, da sta si uvoženi izdelek in izdelek Unije podobna iz naslednjih razlogov:

—

imata enake ali zelo podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, oblika, velikost in tekstura,

| — | prodajata se po istih ali podobnih distribucijskih kanalih in sta večinoma cenovno konkurenčna, |
| --- | --- |

—

prodajata se po istih ali podobnih distribucijskih kanalih in sta večinoma cenovno konkurenčna,

| — | imata isto ali podobno končno uporabo, |
| --- | --- |

—

imata isto ali podobno končno uporabo,

| — | zlahka sta zamenljiva, |
| --- | --- |

—

zlahka sta zamenljiva,

| — | uvrščena sta pod iste oznake kombinirane nomenklature za tarifne namene. |
| --- | --- |

—

uvrščena sta pod iste oznake kombinirane nomenklature za tarifne namene.

| (20) | Po drugi strani so nekateri uvozniki trdili, da je uvoženi izdelek višje kakovosti, saj vsebuje manj necelih krhljev (največ 5 %), ter boljšega okusa, videza in strukture od izdelka iz Unije. Nadalje so trdili, da se uvoženi izdelek od izdelka iz Unije razlikuje tudi po vonju. |
| --- | --- |

(20)

Po drugi strani so nekateri uvozniki trdili, da je uvoženi izdelek višje kakovosti, saj vsebuje manj necelih krhljev (največ 5 %), ter boljšega okusa, videza in strukture od izdelka iz Unije. Nadalje so trdili, da se uvoženi izdelek od izdelka iz Unije razlikuje tudi po vonju.

| (21) | Komisija je proučila te trditve in glede na razpoložljive podatke je bilo ugotovljeno, da so trditve industrije Unije iz uvodne izjave 19 pravilne. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je proučila te trditve in glede na razpoložljive podatke je bilo ugotovljeno, da so trditve industrije Unije iz uvodne izjave 19 pravilne.

| (22) | Zahtevke uvoznikov je bilo treba zavrniti iz naslednjih razlogov:






  (a) | Nekatere razlike v kakovosti, ki se nanašajo na delež necelih krhljev, okus, videz, vonj in strukturo, niso vplivale na osnovne značilnosti izdelka. Uvoženi izdelek je še vedno zamenljiv z izdelkom iz Unije in je namenjen isti ali podobni končni uporabi. Dejansko so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju prodajali svoje izdelke, tudi z večjim deležem necelih krhljev, uvoznikom in istim kategorijam uporabnikov/potrošnikov (npr. verigam supermarketov in dobaviteljem pekovskega sektorja), ki so jih zalagali tudi uvozniki. Poleg tega je tudi neka veriga supermarketov v Evropski uniji potrdila, da prodaja izdelke evropskega in kitajskega porekla proizvoda pod isto trgovsko in blagovno znamko; |
| --- | --- | --- |

(22)

Zahtevke uvoznikov je bilo treba zavrniti iz naslednjih razlogov:

(a)

Nekatere razlike v kakovosti, ki se nanašajo na delež necelih krhljev, okus, videz, vonj in strukturo, niso vplivale na osnovne značilnosti izdelka. Uvoženi izdelek je še vedno zamenljiv z izdelkom iz Unije in je namenjen isti ali podobni končni uporabi. Dejansko so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju prodajali svoje izdelke, tudi z večjim deležem necelih krhljev, uvoznikom in istim kategorijam uporabnikov/potrošnikov (npr. verigam supermarketov in dobaviteljem pekovskega sektorja), ki so jih zalagali tudi uvozniki. Poleg tega je tudi neka veriga supermarketov v Evropski uniji potrdila, da prodaja izdelke evropskega in kitajskega porekla proizvoda pod isto trgovsko in blagovno znamko;

| (b) | Najvišji delež necelih krhljev, tj. 5 %, ni bil opažen le pri uvoženih izdelkih. Dejansko se je v preiskavi izkazalo, da proizvajalci Unije ponujajo po kakovosti zelo različne izdelke z različnimi, celo 5-odstotnimi deleži necelih krhljev. Nekateri uvozniki so izdelek, ki je vseboval do 5 % necelih krhljev, kupili od proizvajalcev iz Unije. |
| --- | --- |

(b)

Najvišji delež necelih krhljev, tj. 5 %, ni bil opažen le pri uvoženih izdelkih. Dejansko se je v preiskavi izkazalo, da proizvajalci Unije ponujajo po kakovosti zelo različne izdelke z različnimi, celo 5-odstotnimi deleži necelih krhljev. Nekateri uvozniki so izdelek, ki je vseboval do 5 % necelih krhljev, kupili od proizvajalcev iz Unije.

| (23) | Zato se podobno kot pri prvotni preiskavi šteje, da sta uvoženi izdelek in izdelek, proizveden v Uniji, podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Zato se podobno kot pri prvotni preiskavi šteje, da sta uvoženi izdelek in izdelek, proizveden v Uniji, podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

3.1   Uvodne ugotovitve

| (24) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

| (25) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pokrivala približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(25)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pokrivala približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo.

3.2   Damping uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1   Primerljiva država

| (26) | V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(26)

V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (27) | V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila namen, da kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabi Turčijo, in je zainteresirane strani pozvala, naj s tem v zvezi predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(27)

V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila namen, da kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabi Turčijo, in je zainteresirane strani pozvala, naj s tem v zvezi predložijo pripombe.

| (28) | Komisija ni prejela nobenih pripomb glede Turčije kot predlagane primerljive države. Nobena zainteresirana stran ni predlagala drugih proizvajalcev podobnih izdelkov iz primerljivih držav. |
| --- | --- |

(28)

Komisija ni prejela nobenih pripomb glede Turčije kot predlagane primerljive države. Nobena zainteresirana stran ni predlagala drugih proizvajalcev podobnih izdelkov iz primerljivih držav.

| (29) | Eden od turških proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, Frigo-Pak, je pravočasno predložil v celoti izpolnjen vprašalnik in sprejel preveritveni obisk v svojih prostorih. |
| --- | --- |

(29)

Eden od turških proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, Frigo-Pak, je pravočasno predložil v celoti izpolnjen vprašalnik in sprejel preveritveni obisk v svojih prostorih.

3.2.2   Normalna vrednost

| (30) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz Turčije. Ta družba ni prodajala podobnega izdelka na domačem trgu, zato je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov in, v skladu s členom 2(6)(b), z dodatkom razumnega odstotnega deleža za prodajne, splošne in upravne stroške („stroški PSU“) ter, v skladu s členom 2(6)(c), z dodatkom razumne stopnje dobička. Za stopnjo stroškov PSU je bila uporabljena stopnja stroškov PSU, ki jo je ta proizvajalec zaznal pri domači prodaji drugih izdelkov v konzervah in je znašala 10–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Uporabljena stopnja dobička je enaka tisti, ki je bila uporabljena pri prvotni preiskavi, tj. 6,8 %, kar predstavlja dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla, preden ji je povzročil škodo dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz Turčije. Ta družba ni prodajala podobnega izdelka na domačem trgu, zato je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov in, v skladu s členom 2(6)(b), z dodatkom razumnega odstotnega deleža za prodajne, splošne in upravne stroške („stroški PSU“) ter, v skladu s členom 2(6)(c), z dodatkom razumne stopnje dobička. Za stopnjo stroškov PSU je bila uporabljena stopnja stroškov PSU, ki jo je ta proizvajalec zaznal pri domači prodaji drugih izdelkov v konzervah in je znašala 10–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Uporabljena stopnja dobička je enaka tisti, ki je bila uporabljena pri prvotni preiskavi, tj. 6,8 %, kar predstavlja dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla, preden ji je povzročil škodo dampinški uvoz iz LRK.

3.2.3   Izvozna cena

| (31) | Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo za zadevni izdelek, ko se ta izvozi iz LRK v Unijo. |
| --- | --- |

(31)

Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo za zadevni izdelek, ko se ta izvozi iz LRK v Unijo.

3.2.4   Primerjava

| (32) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(32)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (33) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri prevozu, zavarovanju, proviziji in bančnih stroških, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(33)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri prevozu, zavarovanju, proviziji in bančnih stroških, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

3.2.5   Stopnja dampinga

| (34) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtane povprečne izvozne cene. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtane povprečne izvozne cene.

| (35) | V primerjavi se je izkazalo, da je pri sodelujočem proizvajalcu izvozniku prišlo do dampinga. Stopnja dampinga je znašala več kot 60 %. |
| --- | --- |

(35)

V primerjavi se je izkazalo, da je pri sodelujočem proizvajalcu izvozniku prišlo do dampinga. Stopnja dampinga je znašala več kot 60 %.

| (36) | Za celotno LRK je primerjava tehtane povprečne izvozne cene za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, kot jo navaja Eurostat, in tehtane povprečne normalne vrednosti, ki je bila določna za primerljivo državo (z ustrezno prilagoditvijo, da odraža verjetni razpon izdelkov, ki se uvažajo iz LRK, glede na razpon izdelkov primerljivih tipov, ki jih sodelujoči proizvajalec izvoznik prodaja v Uniji), prav tako pokazala na znaten in celo še višji damping. |
| --- | --- |

(36)

Za celotno LRK je primerjava tehtane povprečne izvozne cene za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, kot jo navaja Eurostat, in tehtane povprečne normalne vrednosti, ki je bila določna za primerljivo državo (z ustrezno prilagoditvijo, da odraža verjetni razpon izdelkov, ki se uvažajo iz LRK, glede na razpon izdelkov primerljivih tipov, ki jih sodelujoči proizvajalec izvoznik prodaja v Uniji), prav tako pokazala na znaten in celo še višji damping.

| (37) | Po dokončnem razkritju je neko evropsko združenje trgovcev trdilo, da v nasprotju s kitajskimi proizvajalci izvozniki in španskimi proizvajalci ni imelo možnosti preveriti natančnih izračunov (za damping in škodo), zato je Komisijo zaprosilo za podrobnosti o izračunu dampinga. Prav tako so med zaslišanjem pred pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki nakazali, da obžalujejo, da niso prejeli podrobnosti o izračunu dampinga. |
| --- | --- |

(37)

Po dokončnem razkritju je neko evropsko združenje trgovcev trdilo, da v nasprotju s kitajskimi proizvajalci izvozniki in španskimi proizvajalci ni imelo možnosti preveriti natančnih izračunov (za damping in škodo), zato je Komisijo zaprosilo za podrobnosti o izračunu dampinga. Prav tako so med zaslišanjem pred pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki nakazali, da obžalujejo, da niso prejeli podrobnosti o izračunu dampinga.

| (38) | V zvezi s tem je treba poudariti, da podatki, na podlagi katerih je Komisija opravila svoje izračune, vsebujejo poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je take podatke prispeval, je v skladu s pravili prejel posebno razkritje podrobnih izračunov dampinga in škode in ni ne izrazil nikakršnih pripomb ne zaprosil za nadaljnja pojasnila. Če bi Komisija drugim zainteresiranim stranem omogočila vpogled v te podatke, bi se prekršila glede zaupnosti. Vendar pa je bila metodologija, ki jo je Komisija uporabila in ki je opisana v uvodnih izjavah 30 do 36, razkrita vsem zainteresiranim stranem. Pooblaščenec za zaslišanje je med omenjenim zaslišanjem uvoznike seznanil z možnostjo, da od njega zahtevajo, da preveri izračun Komisije, če imajo pomisleke glede njegove točnosti. Vendar ti trije uvozniki glede tega niso zahtevali pooblaščenčevega posredovanja. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s tem je treba poudariti, da podatki, na podlagi katerih je Komisija opravila svoje izračune, vsebujejo poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je take podatke prispeval, je v skladu s pravili prejel posebno razkritje podrobnih izračunov dampinga in škode in ni ne izrazil nikakršnih pripomb ne zaprosil za nadaljnja pojasnila. Če bi Komisija drugim zainteresiranim stranem omogočila vpogled v te podatke, bi se prekršila glede zaupnosti. Vendar pa je bila metodologija, ki jo je Komisija uporabila in ki je opisana v uvodnih izjavah 30 do 36, razkrita vsem zainteresiranim stranem. Pooblaščenec za zaslišanje je med omenjenim zaslišanjem uvoznike seznanil z možnostjo, da od njega zahtevajo, da preveri izračun Komisije, če imajo pomisleke glede njegove točnosti. Vendar ti trije uvozniki glede tega niso zahtevali pooblaščenčevega posredovanja.

| (39) | Sicer pa je evropsko združenje trgovcev samo izračunalo stopnjo dampinga s primerjavo Eurostatovih podatkov o povprečnih uvoznih cenah iz LRK in povprečnih uvoznih cenah iz Turčije. Združenje trgovcev trdi, da primerjava nakazuje na nižjo stopnjo dampinga, in sicer približno 30 %. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je pri pregledu zaradi izteka ukrepa dejanska stopnja dampinga manj pomembna kot pri preiskavi, pri kateri se določa stopnja dajatve. Drugič, in kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30 do 33, izračun Komisije temelji na „dejanski“ normalni vrednosti za sodelujočega in preverjenega turškega proizvajalca, primerjava s kitajskimi izvoznimi cenami pa je bila podrobna. Zato menimo, da so podatki, na katere se je pri izračunu oprla Komisija, veliko zanesljivejši in natančnejši od ocen, ki jih je v pripombah na razkritje ponudilo združenje. |
| --- | --- |

(39)

Sicer pa je evropsko združenje trgovcev samo izračunalo stopnjo dampinga s primerjavo Eurostatovih podatkov o povprečnih uvoznih cenah iz LRK in povprečnih uvoznih cenah iz Turčije. Združenje trgovcev trdi, da primerjava nakazuje na nižjo stopnjo dampinga, in sicer približno 30 %. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je pri pregledu zaradi izteka ukrepa dejanska stopnja dampinga manj pomembna kot pri preiskavi, pri kateri se določa stopnja dajatve. Drugič, in kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30 do 33, izračun Komisije temelji na „dejanski“ normalni vrednosti za sodelujočega in preverjenega turškega proizvajalca, primerjava s kitajskimi izvoznimi cenami pa je bila podrobna. Zato menimo, da so podatki, na katere se je pri izračunu oprla Komisija, veliko zanesljivejši in natančnejši od ocen, ki jih je v pripombah na razkritje ponudilo združenje.

| (40) | Poleg tega so na zaslišanju s pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki trdili, da dampinga ni bilo. Pri tem so se opirali na dejstvo, da je Komisija ugotovila, da so bile povprečne prodajne cene sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika na več pomembnih trgov zunaj EU nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Unije. To trditev je treba zavrniti, saj je damping prodaja na zadevnem trgu po cenah, ki so nižje od normalne vrednosti, in ne po cenah, ki so nižje od cen na drugih trgih tretjih držav. |
| --- | --- |

(40)

Poleg tega so na zaslišanju s pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki trdili, da dampinga ni bilo. Pri tem so se opirali na dejstvo, da je Komisija ugotovila, da so bile povprečne prodajne cene sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika na več pomembnih trgov zunaj EU nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Unije. To trditev je treba zavrniti, saj je damping prodaja na zadevnem trgu po cenah, ki so nižje od normalne vrednosti, in ne po cenah, ki so nižje od cen na drugih trgih tretjih držav.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

3.3.1   Uvodna opomba

| (41) | Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(41)

Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK.

| (42) | Med večjim delom obdobja preiskave v zvezi s pregledom v EU ni bilo veljavnih ukrepov, saj so bili prejšnji razglašeni za nične (glej uvodno izjavo 2). V tem obdobju brez ukrepov je uvoz v sezoni 2011/2012 dosegel vrhunec, ki pa mu je v preostanku obdobja preiskave v zvezi s pregledom sledil padec. To dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa resničnega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali. |
| --- | --- |

(42)

Med večjim delom obdobja preiskave v zvezi s pregledom v EU ni bilo veljavnih ukrepov, saj so bili prejšnji razglašeni za nične (glej uvodno izjavo 2). V tem obdobju brez ukrepov je uvoz v sezoni 2011/2012 dosegel vrhunec, ki pa mu je v preostanku obdobja preiskave v zvezi s pregledom sledil padec. To dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa resničnega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali.

3.3.2   Proizvodnja, domača potrošnja in izvozna zmogljivost kitajskih proizvajalcev

| (43) | Komisija glede skupnih kitajskih proizvodnih in prostih zmogljivosti ni prejela informacij od kitajskih proizvajalcev ali drugih zainteresiranih strani. V skladu s členom 18 osnovne uredbe se je Komisija pri svojih ugotovitvah oprla na dostopna dejstva. |
| --- | --- |

(43)

Komisija glede skupnih kitajskih proizvodnih in prostih zmogljivosti ni prejela informacij od kitajskih proizvajalcev ali drugih zainteresiranih strani. V skladu s členom 18 osnovne uredbe se je Komisija pri svojih ugotovitvah oprla na dostopna dejstva.

| (44) | Glede na poročilo, ki ga je objavila služba za zunanje delovanje pri kmetijskem ministrstvu ZDA (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA), ki je bilo vključeno v zahtevek za pregled in je javno dostopno (7), je delež svežih mandarin, namenjenih predelavi, tj. proizvodnji mandarin v konzervah, v LRK porasel za 27 % med sezono 2009/2010 (520 000 ton) in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom (660 000 ton). Podoben trend je zaznati pri proizvodnji mandarin v konzervah v LRK. Glede na to poročilo se je v LRK proizvodnja mandarin v konzervah povečala s 347 000 ton v sezoni 2009/2010 na 440 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poročilo nadalje ocenjuje, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK v sezoni 2013/2014 dosegala približno 100 000–150 000 ton. Glede na to, da je bila domača potrošnja v nekem drugem javno dostopnem viru ocenjena na 50 000–100 000 ton (8), se zdi ocena domače potrošnje na 100 000 ton razumna. Ob upoštevanju zgoraj navedenega je mogoče količino mandarin v konzervah iz LRK, ki so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na voljo za izvoz, oceniti na približno 340 000 ton. |
| --- | --- |

(44)

Glede na poročilo, ki ga je objavila služba za zunanje delovanje pri kmetijskem ministrstvu ZDA (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA), ki je bilo vključeno v zahtevek za pregled in je javno dostopno (7), je delež svežih mandarin, namenjenih predelavi, tj. proizvodnji mandarin v konzervah, v LRK porasel za 27 % med sezono 2009/2010 (520 000 ton) in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom (660 000 ton). Podoben trend je zaznati pri proizvodnji mandarin v konzervah v LRK. Glede na to poročilo se je v LRK proizvodnja mandarin v konzervah povečala s 347 000 ton v sezoni 2009/2010 na 440 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poročilo nadalje ocenjuje, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK v sezoni 2013/2014 dosegala približno 100 000–150 000 ton. Glede na to, da je bila domača potrošnja v nekem drugem javno dostopnem viru ocenjena na 50 000–100 000 ton (8), se zdi ocena domače potrošnje na 100 000 ton razumna. Ob upoštevanju zgoraj navedenega je mogoče količino mandarin v konzervah iz LRK, ki so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na voljo za izvoz, oceniti na približno 340 000 ton.

| (45) | Drugi razpoložljivi viri navajajo nekoliko drugačne ocene količine kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2014 na voljo za izvoz (9). Kljub razlikam pa je iz vseh virov razvidno, da je bila količina kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2013 na voljo za izvoz najmanj 300 000 ton na sezono. Noben od virov ne nakazuje, da bi se v prihodnosti količina kitajskih mandarin v konzervah, ki bodo na voljo za izvoz, lahko znatno zmanjšala. |
| --- | --- |

(45)

Drugi razpoložljivi viri navajajo nekoliko drugačne ocene količine kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2014 na voljo za izvoz (9). Kljub razlikam pa je iz vseh virov razvidno, da je bila količina kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2013 na voljo za izvoz najmanj 300 000 ton na sezono. Noben od virov ne nakazuje, da bi se v prihodnosti količina kitajskih mandarin v konzervah, ki bodo na voljo za izvoz, lahko znatno zmanjšala.

3.3.3   Privlačnost trga Unije

| (46) | Čeprav je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 19 253 ton, podatki iz prvotne preiskave, tj. za obdobje 2002–2007, kažejo, da lahko kitajski proizvajalci trgu Unije namenijo več kot 60 000 ton na sezono, kar potrjujejo tudi podatki Eurostata o uvozu za sezono 2011/2012. Poleg tega visoka stopnja uvoza v sezoni 2011/2012, tj. ko ukrepi večinoma niso veljali (namreč od 22. marca 2012), kaže, da je Unija glede na cene privlačen trg za kitajske proizvajalce in da bi na trg Unije iz LRK prišel dampinški uvoz znatnega obsega, če bi se obstoječi protidampinški ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(46)

Čeprav je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 19 253 ton, podatki iz prvotne preiskave, tj. za obdobje 2002–2007, kažejo, da lahko kitajski proizvajalci trgu Unije namenijo več kot 60 000 ton na sezono, kar potrjujejo tudi podatki Eurostata o uvozu za sezono 2011/2012. Poleg tega visoka stopnja uvoza v sezoni 2011/2012, tj. ko ukrepi večinoma niso veljali (namreč od 22. marca 2012), kaže, da je Unija glede na cene privlačen trg za kitajske proizvajalce in da bi na trg Unije iz LRK prišel dampinški uvoz znatnega obsega, če bi se obstoječi protidampinški ukrepi razveljavili.

| (47) | Dejstvo, da je LRK v Unijo v obdobju 2002–2007 (ko ni bilo nikakršnih protidampinških ukrepov) izvozila povprečno precej več mandarin v konzervah na sezono (za 36 %) kot v obdobju 2009–2013 (ko so bile dajatve uvedene, razen med 22. marcem 2012 in 23. februarjem 2013), čeprav je bil skupni obseg, ki je bil na voljo za izvoz iz LRK po vsem svetu, v prvem obdobju nižji kot v drugem, dodatno potrjuje verjetnost, da bodo kitajski proizvajalci, če se ukrepi razveljavijo, povečali obseg izvoza v Unijo do ravni, ki so bile zaznane v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(47)

Dejstvo, da je LRK v Unijo v obdobju 2002–2007 (ko ni bilo nikakršnih protidampinških ukrepov) izvozila povprečno precej več mandarin v konzervah na sezono (za 36 %) kot v obdobju 2009–2013 (ko so bile dajatve uvedene, razen med 22. marcem 2012 in 23. februarjem 2013), čeprav je bil skupni obseg, ki je bil na voljo za izvoz iz LRK po vsem svetu, v prvem obdobju nižji kot v drugem, dodatno potrjuje verjetnost, da bodo kitajski proizvajalci, če se ukrepi razveljavijo, povečali obseg izvoza v Unijo do ravni, ki so bile zaznane v prvotni preiskavi.

3.3.4   Izvozne cene za tretje države

| (48) | V zvezi z izvozom v tretje države je preiskava pokazala, da so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečne prodajne cene izvoza sodelujoče družbe na več pomembnih trgov (npr. na Japonsko, v Malezijo ter na Filipine in Tajsko) nižje od povprečnih prodajnih cen v Uniji. Zato je mogoče pričakovati, da bi, če ukrepov ne bi bilo, sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del tega izvoza preusmeril v Unijo. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z izvozom v tretje države je preiskava pokazala, da so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečne prodajne cene izvoza sodelujoče družbe na več pomembnih trgov (npr. na Japonsko, v Malezijo ter na Filipine in Tajsko) nižje od povprečnih prodajnih cen v Uniji. Zato je mogoče pričakovati, da bi, če ukrepov ne bi bilo, sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del tega izvoza preusmeril v Unijo.

| (49) | Tudi kitajska izvozna statistika o pripravljenih in/ali konzerviranih agrumih v nepredušni embalaži kaže, da obstaja verjetnost preusmeritve izvoza iz LRK v Unijo. Dejansko se na podlagi te statistike ocenjuje, da je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom približno 20 000 ton zadevnega izdelka prodanih v izvozne destinacije, kjer so bile povprečne cene nižje od cen v EU, čeprav na teh trgih za izdelke, uvožene iz LRK, niso bile naložene protidampinške dajatve. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg tega izvoza enak domači prodaji industrije Unije in je dosegal 71 % celotne proizvodnje industrije Unije. Drugače rečeno, na podlagi sedanjega obsega evropskega trga mandarin v konzervah (skupna potrošnja v EU: 44 523 ton) in glede na informacije iz kitajske izvozne statistike, bi seštevek obsega sedanjega izvoza iz LRK v EU in potencialnega obsega izvoza, ki bi ga bilo iz ekonomskega stališča smiselno preusmeriti v Unijo, pokril skoraj celotno povpraševanje po mandarinah v konzervah v EU. |
| --- | --- |

(49)

Tudi kitajska izvozna statistika o pripravljenih in/ali konzerviranih agrumih v nepredušni embalaži kaže, da obstaja verjetnost preusmeritve izvoza iz LRK v Unijo. Dejansko se na podlagi te statistike ocenjuje, da je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom približno 20 000 ton zadevnega izdelka prodanih v izvozne destinacije, kjer so bile povprečne cene nižje od cen v EU, čeprav na teh trgih za izdelke, uvožene iz LRK, niso bile naložene protidampinške dajatve. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg tega izvoza enak domači prodaji industrije Unije in je dosegal 71 % celotne proizvodnje industrije Unije. Drugače rečeno, na podlagi sedanjega obsega evropskega trga mandarin v konzervah (skupna potrošnja v EU: 44 523 ton) in glede na informacije iz kitajske izvozne statistike, bi seštevek obsega sedanjega izvoza iz LRK v EU in potencialnega obsega izvoza, ki bi ga bilo iz ekonomskega stališča smiselno preusmeriti v Unijo, pokril skoraj celotno povpraševanje po mandarinah v konzervah v EU.

3.3.5   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (50) | Preiskava je potrdila, da se je izvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je trg Unije pomemben trg, ki je bil v preteklosti že zanimiv za kitajske izvoznike, proizvodne zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, ter dokazano pripravljenost in sposobnost kitajskih proizvajalcev, da hitro povečajo izvoz v Unijo, če bi za to obstajala spodbuda, se sklene, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi odpravili. |
| --- | --- |

(50)

Preiskava je potrdila, da se je izvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je trg Unije pomemben trg, ki je bil v preteklosti že zanimiv za kitajske izvoznike, proizvodne zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, ter dokazano pripravljenost in sposobnost kitajskih proizvajalcev, da hitro povečajo izvoz v Unijo, če bi za to obstajala spodbuda, se sklene, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi odpravili.

4.   ŠKODA

4.1   Splošne opombe

| (51) | Mandarine se obirajo jeseni in pozimi, sezona pobiranja in predelave se začne zgodaj oktobra in konča približno konec januarja (za nekatere sorte februarja ali marca) naslednjega leta. Pogodbe za nakup (na primer s strani nepovezanih uvoznikov) in prodajo se večinoma izpogajajo v prvih mesecih vsake sezone. V industriji predelave mandarin se kot osnova za primerjavo običajno uporablja sezona (obdobje med 1. oktobrom in 30. septembrom dveh zaporednih let). To prakso je Komisija, kot že v prvotni preiskavi, v analizi upoštevala. |
| --- | --- |

(51)

Mandarine se obirajo jeseni in pozimi, sezona pobiranja in predelave se začne zgodaj oktobra in konča približno konec januarja (za nekatere sorte februarja ali marca) naslednjega leta. Pogodbe za nakup (na primer s strani nepovezanih uvoznikov) in prodajo se večinoma izpogajajo v prvih mesecih vsake sezone. V industriji predelave mandarin se kot osnova za primerjavo običajno uporablja sezona (obdobje med 1. oktobrom in 30. septembrom dveh zaporednih let). To prakso je Komisija, kot že v prvotni preiskavi, v analizi upoštevala.

4.2   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (52) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podoben izdelek proizvajalo pet proizvajalcev Unije. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili štirje posamezni proizvajalci, ki so bili preverjeni med preveritvijo na kraju samem. Proizvodnja preostalega proizvajalca, ki ni ustrezno sodeloval in pri katerem ni bila opravljena preveritev na kraju samem, je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je podal ta proizvajalec, ob navzkrižnem preverjanju z navedbami v pritožbi. Na tej podlagi je bila celotna proizvodnja Unije ocenjena na približno 28 500 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(52)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podoben izdelek proizvajalo pet proizvajalcev Unije. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili štirje posamezni proizvajalci, ki so bili preverjeni med preveritvijo na kraju samem. Proizvodnja preostalega proizvajalca, ki ni ustrezno sodeloval in pri katerem ni bila opravljena preveritev na kraju samem, je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je podal ta proizvajalec, ob navzkrižnem preverjanju z navedbami v pritožbi. Na tej podlagi je bila celotna proizvodnja Unije ocenjena na približno 28 500 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (53) | Sklene se, da navedeni proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, štejejo za industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Sklene se, da navedeni proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, štejejo za industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

4.3   Očitna potrošnja na trgu Unije

| (54) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi podatkov o uvozu, kakor je o njem poročal Eurostat na ravni TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti), kar popolnoma sovpada z opredelitvijo zadevnega izdelka, in na podlagi obsega prodaje industrije Unije. |
| --- | --- |

(54)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi podatkov o uvozu, kakor je o njem poročal Eurostat na ravni TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti), kar popolnoma sovpada z opredelitvijo zadevnega izdelka, in na podlagi obsega prodaje industrije Unije.

| (55) | Opozoriti je treba, da navedena metoda, čeprav analiza ne temelji na koledarskih letih, pač pa na sezonah, ne odraža nujno potrošnje na ravni industrijskega uporabnika/potrošnika. Dejansko je glede na sezonskost glavne surovine (sveže sadje) običajna praksa v sektorju tako za uvoznike kot za proizvajalce Unije, da v času, ko se sveže sadje konzervira, naredijo zaloge, ki jih nato vse leto prodajajo distributerjem ali industrijskim uporabnikom. Na potrošnjo zato včasih vpliva učinek kopičenja zalog. |
| --- | --- |

(55)

Opozoriti je treba, da navedena metoda, čeprav analiza ne temelji na koledarskih letih, pač pa na sezonah, ne odraža nujno potrošnje na ravni industrijskega uporabnika/potrošnika. Dejansko je glede na sezonskost glavne surovine (sveže sadje) običajna praksa v sektorju tako za uvoznike kot za proizvajalce Unije, da v času, ko se sveže sadje konzervira, naredijo zaloge, ki jih nato vse leto prodajajo distributerjem ali industrijskim uporabnikom. Na potrošnjo zato včasih vpliva učinek kopičenja zalog.

| (56) | Ob upoštevanju tega je mogoče reči, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije razvijala na naslednji način:

  Preglednica 1 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 66 487 | 72 618 | 90 207 | 44 523 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 109 | 136 | 67 |

(56)

Ob upoštevanju tega je mogoče reči, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije razvijala na naslednji način:

Preglednica 1

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Potrošnja Unije (v tonah)

66 487

72 618

90 207

44 523

Indeks (2009/2010 = 100)

100

109

136

67

| (57) | V obravnavanem obdobju je bila potrošnja agrumov v Uniji povprečno rahlo pod 70 000 tonami. Vendar je v sezoni 2011/2012 nastopil vrhunec v uvozu, nato pa je uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadel. Ta razvoj dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa tudi dejanskega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko začasno ukrepi niso veljali (glej uvodno izjavo 2). Vrednost uvoza v sezoni 2011/2012 se je izravnala z nižjo ravnjo uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, iz česar izhaja nižja potrošnja v Uniji. |
| --- | --- |

(57)

V obravnavanem obdobju je bila potrošnja agrumov v Uniji povprečno rahlo pod 70 000 tonami. Vendar je v sezoni 2011/2012 nastopil vrhunec v uvozu, nato pa je uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadel. Ta razvoj dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa tudi dejanskega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko začasno ukrepi niso veljali (glej uvodno izjavo 2). Vrednost uvoza v sezoni 2011/2012 se je izravnala z nižjo ravnjo uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, iz česar izhaja nižja potrošnja v Uniji.

| (58) | Nekateri uvozniki so trdili, da niso kopičili zalog. Navedli so tudi, da so bili vse od 6. oktobra 2011, ko je generalni pravobranilec predstavil svoje sklepne predloge v zadevi C-338/10, prepričani, da bo sodišče ukrepe razglasilo za nične. Zato so odložili carinjenje zadevnega izdelka do pravnomočnosti sodbe Sodišča. |
| --- | --- |

(58)

Nekateri uvozniki so trdili, da niso kopičili zalog. Navedli so tudi, da so bili vse od 6. oktobra 2011, ko je generalni pravobranilec predstavil svoje sklepne predloge v zadevi C-338/10, prepričani, da bo sodišče ukrepe razglasilo za nične. Zato so odložili carinjenje zadevnega izdelka do pravnomočnosti sodbe Sodišča.

| (59) | Opozoriti je treba, da v tem okviru zaloge ne pomenijo nabiranja in hranjenja rezervnih količin. Podatki, s katerimi razpolaga Komisija, kažejo, da je z razglasitvijo ukrepov za nične 22. marca 2012 nastopil izjemen obseg uvoza zadevnega izdelka, ki je trajal do julija 2012, kar je povprečno skoraj 9 000 ton na mesec. Po tem datumu in vse do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom je povprečna raven uvoza upadla na zgolj približno 1 650 ton na mesec, kar je približno 2 000 ton na mesec manj v primerjavi s povprečno ravnjo uvoza v obdobju pred razglasitvijo ukrepov za nične. Komisija je sklenila, da so uvozniki, da bi dosegli tako visoko raven mesečnega uvoza v relativno kratkem obdobju, kopičili velike količine zadevnega izdelka. To so dejansko potrdili nekateri uvozniki, ki so priznali, da so s carinjenjem odlašali, ko so ugotovili, da bodo protidampinški ukrepi razglašeni za nične. Zato je bilo treba trditev, da uvozniki niso kopičili zalog, zavrniti. |
| --- | --- |

(59)

Opozoriti je treba, da v tem okviru zaloge ne pomenijo nabiranja in hranjenja rezervnih količin. Podatki, s katerimi razpolaga Komisija, kažejo, da je z razglasitvijo ukrepov za nične 22. marca 2012 nastopil izjemen obseg uvoza zadevnega izdelka, ki je trajal do julija 2012, kar je povprečno skoraj 9 000 ton na mesec. Po tem datumu in vse do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom je povprečna raven uvoza upadla na zgolj približno 1 650 ton na mesec, kar je približno 2 000 ton na mesec manj v primerjavi s povprečno ravnjo uvoza v obdobju pred razglasitvijo ukrepov za nične. Komisija je sklenila, da so uvozniki, da bi dosegli tako visoko raven mesečnega uvoza v relativno kratkem obdobju, kopičili velike količine zadevnega izdelka. To so dejansko potrdili nekateri uvozniki, ki so priznali, da so s carinjenjem odlašali, ko so ugotovili, da bodo protidampinški ukrepi razglašeni za nične. Zato je bilo treba trditev, da uvozniki niso kopičili zalog, zavrniti.

4.4   Uvoz v Unijo iz LRK

| (60) | Glede na to, da je pri preiskavi sodelovala le ena skupina kitajskih izvoznikov in da je ta skupina prispevala približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo ugotovljeno, da so podatki Eurostata (po potrebi na ravni kode TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti)) najnatančnejši in najboljši vir informacij za obseg uvoza in ravni cen. Posamezne cene sodelujočega kitajskega izvoznika so bile kljub temu proučene. |
| --- | --- |

(60)

Glede na to, da je pri preiskavi sodelovala le ena skupina kitajskih izvoznikov in da je ta skupina prispevala približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo ugotovljeno, da so podatki Eurostata (po potrebi na ravni kode TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti)) najnatančnejši in najboljši vir informacij za obseg uvoza in ravni cen. Posamezne cene sodelujočega kitajskega izvoznika so bile kljub temu proučene.

4.4.1   Obseg in tržni delež

| (61) | Obseg uvoza iz LRK in ustrezni tržni deleži so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:

  Preglednica 2










  Uvoz iz LRK | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 47 235 | 41 915 | 59 613 | 19 294 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 89 | 126 | 41 |
| Tržni delež | 71 % | 57,7 % | 66,1 % | 43,3 % |

(61)

Obseg uvoza iz LRK in ustrezni tržni deleži so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:

Preglednica 2

Uvoz iz LRK

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza (v tonah)

47 235

41 915

59 613

19 294

Indeks (2009/2010 = 100)

100

89

126

41

Tržni delež

71 %

57,7 %

66,1 %

43,3 %

| (62) | Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2008 je obseg uvoza iz LRK na splošno upadal. Opomniti je treba, da je uvoz v obdobju prvotne preiskave (2006/2007) znašal 56 108 ton. |
| --- | --- |

(62)

Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2008 je obseg uvoza iz LRK na splošno upadal. Opomniti je treba, da je uvoz v obdobju prvotne preiskave (2006/2007) znašal 56 108 ton.

| (63) | Kljub temu pa je, kot je že bilo pojasnjeno, uvoz dosegel vrhunec v sezoni 2011/2012. Ta vrhunec je bil očitno posledica razglasitve protidampinških ukrepov za nične marca 2012. Če namreč opazujemo podatke Eurostata o mesečnem razvoju uvoza iz LRK, ugotovimo, da se je mesečni uvoz iz LRK na splošno gibal med 2 000 in 6 000 tonami, v obdobju med marcem in julijem 2012 pa je dosegal vrednosti med 6 000 in 12 000 tonami (povprečno skoraj 9 000 ton mesečno). Pri tem velja upoštevati, da so bili ukrepi razglašeni za nične marca 2012 in ponovno uvedeni februarja 2013, toda 29. junija 2012 je bila uvedena registracija (10), ki je imela negativen učinek na uvoz. |
| --- | --- |

(63)

Kljub temu pa je, kot je že bilo pojasnjeno, uvoz dosegel vrhunec v sezoni 2011/2012. Ta vrhunec je bil očitno posledica razglasitve protidampinških ukrepov za nične marca 2012. Če namreč opazujemo podatke Eurostata o mesečnem razvoju uvoza iz LRK, ugotovimo, da se je mesečni uvoz iz LRK na splošno gibal med 2 000 in 6 000 tonami, v obdobju med marcem in julijem 2012 pa je dosegal vrednosti med 6 000 in 12 000 tonami (povprečno skoraj 9 000 ton mesečno). Pri tem velja upoštevati, da so bili ukrepi razglašeni za nične marca 2012 in ponovno uvedeni februarja 2013, toda 29. junija 2012 je bila uvedena registracija (10), ki je imela negativen učinek na uvoz.

| (64) | Podobno kot obseg uvoza se je med obravnavanim obdobjem znižal tudi kitajski tržni delež, in sicer z 71 % na 43 %. Tudi ob upoštevanju vpliva neobičajnih ravni uvoza iz LRK v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež zmanjšal z okoli 70 % v sezoni 2009/2010 na povprečno 55 % v naslednjih letih. |
| --- | --- |

(64)

Podobno kot obseg uvoza se je med obravnavanim obdobjem znižal tudi kitajski tržni delež, in sicer z 71 % na 43 %. Tudi ob upoštevanju vpliva neobičajnih ravni uvoza iz LRK v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež zmanjšal z okoli 70 % v sezoni 2009/2010 na povprečno 55 % v naslednjih letih.

4.4.2   Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

Preglednica 3

| Uvoz iz LRK | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (EUR/tono) | 677 | 744 | 1 068 | 925 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 110 | 158 | 137 |

Uvoz iz LRK

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna uvozna cena (EUR/tono)

677

744

1 068

925

Indeks (2009/2010 = 100)

100

110

158

137

| (65) | Kot je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečale za 37 %. Vendar je treba opozoriti, da so se cene do sezone 2011/2012 občutno zvišale, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet upadle. |
| --- | --- |

(65)

Kot je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečale za 37 %. Vendar je treba opozoriti, da so se cene do sezone 2011/2012 občutno zvišale, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet upadle.

| (66) | Ker je obseg uvoza edinega sodelujočega izvoznika predstavljal le približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo na podlagi statističnih podatkov o uvozu nelojalno nižanje cen proučeno še za celoten uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(66)

Ker je obseg uvoza edinega sodelujočega izvoznika predstavljal le približno 12–20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo na podlagi statističnih podatkov o uvozu nelojalno nižanje cen proučeno še za celoten uvoz iz LRK.

| (67) | V ta namen so se tehtane povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu Unije primerjale z Eurostatovimi podatki o ustreznih tehtanih povprečnih cenah CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) uvoza iz LRK. Cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroškov po uvozu. |
| --- | --- |

(67)

V ta namen so se tehtane povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu Unije primerjale z Eurostatovimi podatki o ustreznih tehtanih povprečnih cenah CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) uvoza iz LRK. Cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroškov po uvozu.

| (68) | Na tej podlagi je primerjava pokazala, da je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom uvoz zadevnega izdelka nelojalno znižal cene industrije Unije za 4,8 %, če se pri izračunu upošteva učinek veljavnih protidampinških dajatev. Če pa se opazujejo uvozne cene brez protidampinške dajatve, je stopnja nelojalnega nižanja cen 28 %. |
| --- | --- |

(68)

Na tej podlagi je primerjava pokazala, da je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom uvoz zadevnega izdelka nelojalno znižal cene industrije Unije za 4,8 %, če se pri izračunu upošteva učinek veljavnih protidampinških dajatev. Če pa se opazujejo uvozne cene brez protidampinške dajatve, je stopnja nelojalnega nižanja cen 28 %.

| (69) | Ob upoštevanju veljavnih protidampinških dajatev je bilo pri pregledu ustrezno prilagojenih uvoznih cen, ki jih je navedel sodelujoči kitajski izvoznik, za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ugotovljeno 14-odstotno nelojalno znižanje cen. Če se učinek protidampinških dajatev ne upošteva, je nelojalno znižanje cen doseglo stopnjo 20 %. Opozoriti je treba, da je bila večina tega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom opravljena, ko so bili ukrepi razglašeni za nične. |
| --- | --- |

(69)

Ob upoštevanju veljavnih protidampinških dajatev je bilo pri pregledu ustrezno prilagojenih uvoznih cen, ki jih je navedel sodelujoči kitajski izvoznik, za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ugotovljeno 14-odstotno nelojalno znižanje cen. Če se učinek protidampinških dajatev ne upošteva, je nelojalno znižanje cen doseglo stopnjo 20 %. Opozoriti je treba, da je bila večina tega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom opravljena, ko so bili ukrepi razglašeni za nične.

4.5   Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav

| (70) | Tržni delež obsega uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 11,2 %. Večina tega uvoza je bila iz Turčije (vsaj 89 % v obravnavanem obdobju).

  Preglednica 4 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah) | 4 033 | 8 078 | 10 090 | 4 717 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 200 | 250 | 117 |
| Tržni delež | 6,1 % | 11,1 % | 11,2 % | 10,6 % |

(70)

Tržni delež obsega uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 11,2 %. Večina tega uvoza je bila iz Turčije (vsaj 89 % v obravnavanem obdobju).

Preglednica 4

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah)

4 033

8 078

10 090

4 717

Indeks (2009/2010 = 100)

100

200

250

117

Tržni delež

6,1 %

11,1 %

11,2 %

10,6 %

4.6   Gospodarski položaj industrije Unije

| (71) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (72) | Čeprav je vseh pet proizvajalcev Unije predložilo odgovore na vprašalnik, odgovorov enega proizvajalca ni bilo mogoče v celoti uporabiti, saj njegovi odgovori niso bili preverjeni na kraju samem. Analiza zato temelji na naslednji metodologiji. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav je vseh pet proizvajalcev Unije predložilo odgovore na vprašalnik, odgovorov enega proizvajalca ni bilo mogoče v celoti uporabiti, saj njegovi odgovori niso bili preverjeni na kraju samem. Analiza zato temelji na naslednji metodologiji.

| (73) | Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlovanje, produktivnost, rast, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena temelji na informacijah, ki so jih predložili štirje popolnoma sodelujoči proizvajalci Unije. Kar zadeva proizvajalca, katerega odgovori niso bili preverjeni na kraju samem, ocena temelji na podatkih, ki jih je predložil ta proizvajalec in ki so bili, kolikor je bilo mogoče, navzkrižno preverjeni s podatki iz pritožbe in iz njegovih revidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlovanje, produktivnost, rast, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena temelji na informacijah, ki so jih predložili štirje popolnoma sodelujoči proizvajalci Unije. Kar zadeva proizvajalca, katerega odgovori niso bili preverjeni na kraju samem, ocena temelji na podatkih, ki jih je predložil ta proizvajalec in ki so bili, kolikor je bilo mogoče, navzkrižno preverjeni s podatki iz pritožbe in iz njegovih revidiranih računovodskih izkazov.

| (74) | Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače) je bila izvedena na ravni popolnoma sodelujočih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem. |
| --- | --- |

(74)

Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače) je bila izvedena na ravni popolnoma sodelujočih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem.

4.6.1   Makroekonomski kazalniki

4.6.1.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 5

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 11 815 | 33 318 | 29 672 | 28 763 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 282 | 251 | 243 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 77 380 | 77 380 | 77 380 | 77 380 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 15 % | 43 % | 38 % | 37 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Proizvodnja (v tonah)

11 815

33 318

29 672

28 763

Indeks (2009/2010 = 100)

100

282

251

243

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

77 380

77 380

77 380

77 380

Indeks (2009/2010 = 100)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

15 %

43 %

38 %

37 %

| (75) | Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju občutno povečala s približno 12 000 ton na skoraj 29 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V sezoni 2009/2010 je bila proizvodnja nizka, saj sta na industrijo Unije še vedno vplivala dampinški uvoz kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile uvožene v prejšnji sezoni, in dejstvo, da je ohranila zaloge iz prejšnje sezone, ko protidampinški ukrepi niso veljali. Proizvodnja se je povečala v sezoni 2010/2011, ko je bil novi uvoz iz LRK zajet v veljavne protidampinške ukrepe. |
| --- | --- |

(75)

Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju občutno povečala s približno 12 000 ton na skoraj 29 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V sezoni 2009/2010 je bila proizvodnja nizka, saj sta na industrijo Unije še vedno vplivala dampinški uvoz kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile uvožene v prejšnji sezoni, in dejstvo, da je ohranila zaloge iz prejšnje sezone, ko protidampinški ukrepi niso veljali. Proizvodnja se je povečala v sezoni 2010/2011, ko je bil novi uvoz iz LRK zajet v veljavne protidampinške ukrepe.

| (76) | Ker se v tem obdobju proizvodne zmogljivosti Unije niso spremenile, se je izkoriščenost zmogljivosti ustrezno povečala. Vendar pa je sistematično ostajala pod 50 %. |
| --- | --- |

(76)

Ker se v tem obdobju proizvodne zmogljivosti Unije niso spremenile, se je izkoriščenost zmogljivosti ustrezno povečala. Vendar pa je sistematično ostajala pod 50 %.

| (77) | Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da je eden od proizvajalcev Unije s sezono 2012/2013 ustavil proizvodnjo in da je skupaj s še dvema proizvajalcema v težkem finančnem položaju. Zato naj bi bile številke proizvodnje in proizvodne zmogljivosti/izkoriščenosti umetno zvišane. |
| --- | --- |

(77)

Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da je eden od proizvajalcev Unije s sezono 2012/2013 ustavil proizvodnjo in da je skupaj s še dvema proizvajalcema v težkem finančnem položaju. Zato naj bi bile številke proizvodnje in proizvodne zmogljivosti/izkoriščenosti umetno zvišane.

| (78) | V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da so informacije, zbrane v postopku preiskave, pokazale, da so vsi proizvajalci Unije, ki tvorijo del industrije Unije, proizvajali vse sezone v obravnavanem obdobju. Prvo trditev, namreč da je eden od proizvajalcev med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ustavil proizvodnjo, je treba zato ovreči. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da so informacije, zbrane v postopku preiskave, pokazale, da so vsi proizvajalci Unije, ki tvorijo del industrije Unije, proizvajali vse sezone v obravnavanem obdobju. Prvo trditev, namreč da je eden od proizvajalcev med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ustavil proizvodnjo, je treba zato ovreči.

| (79) | Kar zadeva domnevno težek finančni položaj proizvajalcev Unije, je bil eden od proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju dejansko v postopku zaradi insolventnosti. Vendar je preiskava pokazala, da se je raven proizvodnje tega proizvajalca preko obravnavanega obdobja znatno povečala, medtem ko je ostala njegova zmogljivost nespremenjena. Zato je bilo ugotovljeno, da postopek zaradi insolventnosti ni negativno vplival na obseg njegove proizvodnje. Ostala dva proizvajalca Unije sta sicer res postala predmet postopka zaradi insolventnosti, a šele po obravnavanem obdobju. To dejstvo potrjuje ugotovitev (glej uvodne izjave 96 do 98), da je spet prišlo do škode in da je bila industrija Unije še vedno v negotovem finančnem položaju. |
| --- | --- |

(79)

Kar zadeva domnevno težek finančni položaj proizvajalcev Unije, je bil eden od proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju dejansko v postopku zaradi insolventnosti. Vendar je preiskava pokazala, da se je raven proizvodnje tega proizvajalca preko obravnavanega obdobja znatno povečala, medtem ko je ostala njegova zmogljivost nespremenjena. Zato je bilo ugotovljeno, da postopek zaradi insolventnosti ni negativno vplival na obseg njegove proizvodnje. Ostala dva proizvajalca Unije sta sicer res postala predmet postopka zaradi insolventnosti, a šele po obravnavanem obdobju. To dejstvo potrjuje ugotovitev (glej uvodne izjave 96 do 98), da je spet prišlo do škode in da je bila industrija Unije še vedno v negotovem finančnem položaju.

4.6.1.2   Obseg prodaje in tržni delež Unije

Preglednica 6

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 15 219 | 22 625 | 20 504 | 20 512 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 149 | 135 | 135 |
| Tržni delež (potrošnje Unije) | 22,9 % | 31,2 % | 22,7 % | 46,1 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje (v tonah)

15 219

22 625

20 504

20 512

Indeks (2009/2010 = 100)

100

149

135

135

Tržni delež (potrošnje Unije)

22,9 %

31,2 %

22,7 %

46,1 %

| (80) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 35 %. |
| --- | --- |

(80)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 35 %.

| (81) | V obravnavanem obdobju se je povečeval tudi tržni delež industrije Unije. Celo ob upoštevanju učinka kopičenja zalog na raven potrošnje Unije v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež povečal s približno 23 % na začetku tega obdobja na povprečno 35 % v zadnjih dveh obravnavanih letih. |
| --- | --- |

(81)

V obravnavanem obdobju se je povečeval tudi tržni delež industrije Unije. Celo ob upoštevanju učinka kopičenja zalog na raven potrošnje Unije v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež povečal s približno 23 % na začetku tega obdobja na povprečno 35 % v zadnjih dveh obravnavanih letih.

4.6.1.3   Zaposlovanje in produktivnost

Preglednica 7

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje | 350 | 481 | 484 | 428 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 137 | 138 | 122 |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 34 | 69 | 61 | 67 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 205 | 182 | 199 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Zaposlovanje

350

481

484

428

Indeks (2009/2010 = 100)

100

137

138

122

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

34

69

61

67

Indeks (2009/2010 = 100)

100

205

182

199

| (82) | Zaposlovanje in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju izboljšala in odražata splošno povečanje proizvodnje in obsega prodaje. Povečanje produktivnosti v sezoni 2010/2011 je bilo povezano z večjim obsegom proizvodnje, ki pa je bil posledica dejstva, da so protidampinški ukrepi v tem obdobju stopili v polno veljavo. |
| --- | --- |

(82)

Zaposlovanje in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju izboljšala in odražata splošno povečanje proizvodnje in obsega prodaje. Povečanje produktivnosti v sezoni 2010/2011 je bilo povezano z večjim obsegom proizvodnje, ki pa je bil posledica dejstva, da so protidampinški ukrepi v tem obdobju stopili v polno veljavo.

| (83) | Navedeni podatki o zaposlovanju so ekvivalent polnega delovnega časa, zato ne prikazujejo absolutnega števila zadevnih sezonskih zaposlitev. Za boljšo predstavo o obsegu zadevnih zaposlitev je treba upoštevati, da je njihova vrednost za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ekvivalent polnega delovnega časa za približno 2 400 sezonskih zaposlitev. |
| --- | --- |

(83)

Navedeni podatki o zaposlovanju so ekvivalent polnega delovnega časa, zato ne prikazujejo absolutnega števila zadevnih sezonskih zaposlitev. Za boljšo predstavo o obsegu zadevnih zaposlitev je treba upoštevati, da je njihova vrednost za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ekvivalent polnega delovnega časa za približno 2 400 sezonskih zaposlitev.

4.6.1.4   Rast

| (84) | Industriji Unije je uspelo izkoristiti rast na trgu Unije do leta 2011. Vendar pa je industrija Unije izgubila znatni delež svojega tržnega deleža takoj, ko so bili ukrepi proti LRK odpravljeni (glej uvodno izjavo 2) in je uvoz iz LRK preplavil trg Unije. Ko so bile dajatve ponovno uvedene, si je industrija Unije izgubljeni tržni delež spet pridobila, čeprav za ceno vse slabšega finančnega položaja. |
| --- | --- |

(84)

Industriji Unije je uspelo izkoristiti rast na trgu Unije do leta 2011. Vendar pa je industrija Unije izgubila znatni delež svojega tržnega deleža takoj, ko so bili ukrepi proti LRK odpravljeni (glej uvodno izjavo 2) in je uvoz iz LRK preplavil trg Unije. Ko so bile dajatve ponovno uvedene, si je industrija Unije izgubljeni tržni delež spet pridobila, čeprav za ceno vse slabšega finančnega položaja.

4.6.1.5   Višina dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (85) | Damping se je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ohranil na visoki ravni, kot je navedeno v točki 3.2.5 (glej uvodni izjavi 34 in 35). |
| --- | --- |

(85)

Damping se je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ohranil na visoki ravni, kot je navedeno v točki 3.2.5 (glej uvodni izjavi 34 in 35).

| (86) | Glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK je višina dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije vplivala v meri, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo. Opozoriti je treba, da je industrija Unije še vedno na poti okrevanja od preteklega dampinga, zlasti z vidika izkoriščenosti zmogljivosti in dobičkonosnosti (v primerjavi s prvotno preiskavo). |
| --- | --- |

(86)

Glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK je višina dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije vplivala v meri, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo. Opozoriti je treba, da je industrija Unije še vedno na poti okrevanja od preteklega dampinga, zlasti z vidika izkoriščenosti zmogljivosti in dobičkonosnosti (v primerjavi s prvotno preiskavo).

4.6.2   Mikroekonomski kazalniki

4.6.2.1   Zaloge

Preglednica 8

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 2 020 | 2 942 | 7 257 | 9 729 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 146 | 359 | 482 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Zaloge (v tonah)

2 020

2 942

7 257

9 729

Indeks (2009/2010 = 100)

100

146

359

482

| (87) | Proizvajalci Unije so v zadnjih dveh sezonah občutno povečali zaloge. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečevala hitreje od prodaje. |
| --- | --- |

(87)

Proizvajalci Unije so v zadnjih dveh sezonah občutno povečali zaloge. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečevala hitreje od prodaje.

4.6.2.2   Prodajne cene v Uniji

Preglednica 9

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono) | 1 260 | 1 322 | 1 577 | 1 397 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 105 | 125 | 111 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)

1 260

1 322

1 577

1 397

Indeks (2009/2010 = 100)

100

105

125

111

| (88) | V obdobju preiskave je industriji Unije uspelo povečati prodajne cene v EU za 11 %. Povečanje je bilo zlasti opazno do sezone 2011/2012, nato pa so cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadle. To je posledica visoke ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali, in nelojalnega znižanja cen industrije Unije zaradi cene zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(88)

V obdobju preiskave je industriji Unije uspelo povečati prodajne cene v EU za 11 %. Povečanje je bilo zlasti opazno do sezone 2011/2012, nato pa so cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadle. To je posledica visoke ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali, in nelojalnega znižanja cen industrije Unije zaradi cene zadevnega izdelka iz LRK.

4.6.2.3   Dobičkonosnost in denarni tok

Preglednica 10

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | – 29,8 % | 5,9 % | 6,4 % | – 2,9 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost

– 29,8 %

5,9 %

6,4 %

– 2,9 %

| (89) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije najprej, tj. v obdobju 2010/2011–2011/2012, občutno izboljšala. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom industrija Unije ponovno začela poslovati z izgubo. |
| --- | --- |

(89)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije najprej, tj. v obdobju 2010/2011–2011/2012, občutno izboljšala. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom industrija Unije ponovno začela poslovati z izgubo.

| (90) | Izboljšanje donosnosti je bilo jasno povezano z dejstvom, da je industriji Unije v letih po uvedbi protidampinških ukrepov uspelo povečati prodajo in obseg proizvodnje ter prodajne cene. To, da se je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet znašla v položaju, da je poslovala z izgubo, je posledica nižjih prodajnih cen zaradi nenadnega pritoka uvoza iz LRK, potem ko je Sodišče EU dajatve razglasilo za nične. |
| --- | --- |

(90)

Izboljšanje donosnosti je bilo jasno povezano z dejstvom, da je industriji Unije v letih po uvedbi protidampinških ukrepov uspelo povečati prodajo in obseg proizvodnje ter prodajne cene. To, da se je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet znašla v položaju, da je poslovala z izgubo, je posledica nižjih prodajnih cen zaradi nenadnega pritoka uvoza iz LRK, potem ko je Sodišče EU dajatve razglasilo za nične.

| (91) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili v obdobju od marca do julija 2012 v velikem obsegu uvoženi kitajski izdelki brez protidampinških dajatev. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uvoz iz LRK znatno nelojalno znižal prodajne cene Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. To je povzročilo splošno nižanje cen, kar je povzročilo razmere, v katerih je industrija Unije poslovala z izgubo.

  Preglednica 11 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 1 211 342 | 3 078 496 | – 1 402 390 | – 2 023 691 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 254 | – 116 | – 167 |

(91)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili v obdobju od marca do julija 2012 v velikem obsegu uvoženi kitajski izdelki brez protidampinških dajatev. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uvoz iz LRK znatno nelojalno znižal prodajne cene Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. To je povzročilo splošno nižanje cen, kar je povzročilo razmere, v katerih je industrija Unije poslovala z izgubo.

Preglednica 11

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Denarni tok (EUR)

1 211 342

3 078 496

– 1 402 390

– 2 023 691

Indeks (2009/2010 = 100)

100

254

– 116

– 167

| (92) | V obravnavanem obdobju je bilo gibanje denarnega toka večinoma skladno z razvojem splošne dobičkonosnosti industrije Unije, in sicer v povezavi z učinkom povečanja zalog, zlasti v zadnjih dveh obravnavanih letih. |
| --- | --- |

(92)

V obravnavanem obdobju je bilo gibanje denarnega toka večinoma skladno z razvojem splošne dobičkonosnosti industrije Unije, in sicer v povezavi z učinkom povečanja zalog, zlasti v zadnjih dveh obravnavanih letih.

4.6.2.4   Naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in rast

Preglednica 12

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 318 695 | 416 714 | 2 387 341 | 238 473 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 131 | 749 | 75 |
| Donosnost naložb (neto sredstva) | – 60 % | 29 % | 19 % | – 1 % |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Naložbe (EUR)

318 695

416 714

2 387 341

238 473

Indeks (2009/2010 = 100)

100

131

749

75

Donosnost naložb (neto sredstva)

– 60 %

29 %

19 %

– 1 %

| (93) | Del industrije Unije je med obravnavanim obdobjem vlagal v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Stopnje naložb so se povečale zlasti v sezoni 2011/2012, najverjetneje pod vtisom ravni dobička med in tik pred zadevnim letom. Te naložbe je izvedel predvsem en proizvajalec Unije, in sicer da bi si zagotovil vir oskrbe s surovinami, ki bi dopolnjeval obstoječe vire, ter da bi izboljšal skladnost z okoljskimi predpisi. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju tesno sledila trendu dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(93)

Del industrije Unije je med obravnavanim obdobjem vlagal v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Stopnje naložb so se povečale zlasti v sezoni 2011/2012, najverjetneje pod vtisom ravni dobička med in tik pred zadevnim letom. Te naložbe je izvedel predvsem en proizvajalec Unije, in sicer da bi si zagotovil vir oskrbe s surovinami, ki bi dopolnjeval obstoječe vire, ter da bi izboljšal skladnost z okoljskimi predpisi. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju tesno sledila trendu dobičkonosnosti.

| (94) | Del industrije Unije je pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju naletel na težave, vendar mu je nazadnje uspelo prestrukturirati dolg. |
| --- | --- |

(94)

Del industrije Unije je pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju naletel na težave, vendar mu je nazadnje uspelo prestrukturirati dolg.

4.6.2.5   Plače

Preglednica 13

| | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški dela na zaposlenega (EUR) | 23 578 | 21 864 | 21 371 | 23 025 |
| Indeks (2009/2010 = 100) | 100 | 93 | 91 | 98 |

2009/2010

2010/2011

2011/2012

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Stroški dela na zaposlenega (EUR)

23 578

21 864

21 371

23 025

Indeks (2009/2010 = 100)

100

93

91

98

| (95) | Povprečne ravni plač so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali. |
| --- | --- |

(95)

Povprečne ravni plač so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali.

4.7   Sklepne ugotovitve

| (96) | Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju izboljšal. Uvedba protidampinških ukrepov konec leta 2008 je industriji Unije omogočila, da je sicer počasi, a vztrajno okrevala od škodljivih učinkov dampinga in še naprej izkoriščala svoj potencial na trgu Unije. Dejstvo, da so ukrepi industriji Unije koristili, je najbolje razvidno iz višjih ravni proizvodnje in prodaje ter zlasti ravni dobička. |
| --- | --- |

(96)

Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju izboljšal. Uvedba protidampinških ukrepov konec leta 2008 je industriji Unije omogočila, da je sicer počasi, a vztrajno okrevala od škodljivih učinkov dampinga in še naprej izkoriščala svoj potencial na trgu Unije. Dejstvo, da so ukrepi industriji Unije koristili, je najbolje razvidno iz višjih ravni proizvodnje in prodaje ter zlasti ravni dobička.

| (97) | Vendar se je položaj med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom spremenil. Ukrepi so bili razglašeni za nične marca 2012 in uvoz iz LRK se je zelo povečeval vse do junija 2012, ko je bila zanj uvedena registracija. Uvozniki so razglasitev protidampinških dajatev za nične izkoristili, da so v sezoni 2011/2012 nakopičili zaloge, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom te proizvode dali na trg EU po nizkih cenah. To je povzročilo občuten splošni pritisk na cene na trgu EU in posledično se je finančni položaj industrije spet poslabšal. Dejansko je bila industrija prisiljena znižati cene, da bi ohranila obseg prodaje. To je imelo resne posledice za njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(97)

Vendar se je položaj med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom spremenil. Ukrepi so bili razglašeni za nične marca 2012 in uvoz iz LRK se je zelo povečeval vse do junija 2012, ko je bila zanj uvedena registracija. Uvozniki so razglasitev protidampinških dajatev za nične izkoristili, da so v sezoni 2011/2012 nakopičili zaloge, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom te proizvode dali na trg EU po nizkih cenah. To je povzročilo občuten splošni pritisk na cene na trgu EU in posledično se je finančni položaj industrije spet poslabšal. Dejansko je bila industrija prisiljena znižati cene, da bi ohranila obseg prodaje. To je imelo resne posledice za njen finančni položaj.

| (98) | Prizadetost industrije Unije je najlažje dokazati s številnimi negativnimi finančnimi kazalniki, namreč dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti. Te razmere zavirajo nove naložbe in rast. |
| --- | --- |

(98)

Prizadetost industrije Unije je najlažje dokazati s številnimi negativnimi finančnimi kazalniki, namreč dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti. Te razmere zavirajo nove naložbe in rast.

| (99) | Neko evropsko združenje trgovcev je podvomilo v ugotovitve glede škode na podlagi tega, da so se obseg prodaje, zaposlovanje in prodajne cene industrije Unije, pa tudi stopnja naložb enega proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju razvijali pozitivno. |
| --- | --- |

(99)

Neko evropsko združenje trgovcev je podvomilo v ugotovitve glede škode na podlagi tega, da so se obseg prodaje, zaposlovanje in prodajne cene industrije Unije, pa tudi stopnja naložb enega proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju razvijali pozitivno.

| (100) | Vendar je treba to trditev zavrniti. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe, seznam zadevnih gospodarskih kazalcev, ki jih je treba preučiti, ni izčrpen, in eden ali več teh dejavnikov ni nujno odločilen pri preučevanju učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 98, kazalniki, ki jih je predlagala tožeča stranka, za Komisijo niso bili odločilnega pomena pri sprejemanju sklepa o škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Ugotovitev, da se je škoda nadaljevala, temelji bolj na negativnih finančnih kazalnikih v zvezi z dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti. |
| --- | --- |

(100)

Vendar je treba to trditev zavrniti. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe, seznam zadevnih gospodarskih kazalcev, ki jih je treba preučiti, ni izčrpen, in eden ali več teh dejavnikov ni nujno odločilen pri preučevanju učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 98, kazalniki, ki jih je predlagala tožeča stranka, za Komisijo niso bili odločilnega pomena pri sprejemanju sklepa o škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Ugotovitev, da se je škoda nadaljevala, temelji bolj na negativnih finančnih kazalnikih v zvezi z dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti.

5.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

5.1   Vpliv predvidenega obsega uvoza in učinki cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (101) | Če bi bili ukrepi razveljavljeni, je pričakovati, da se bo obseg uvoza povečal in industriji Unije povzročil nadaljnjo škodo. To temelji na naslednjih elementih. |
| --- | --- |

(101)

Če bi bili ukrepi razveljavljeni, je pričakovati, da se bo obseg uvoza povečal in industriji Unije povzročil nadaljnjo škodo. To temelji na naslednjih elementih.

| (102) | Navedena analiza (glej uvodno izjavo 44) kaže, da kljub temu, da se je obseg izvoza iz LRK v Unijo po uvedbi ukrepov konec leta 2008 znatno zmanjšal, kitajski proizvajalci še vedno proizvajajo znatne količine zadevnega izdelka, ki so večinoma namenjene izvozu. |
| --- | --- |

(102)

Navedena analiza (glej uvodno izjavo 44) kaže, da kljub temu, da se je obseg izvoza iz LRK v Unijo po uvedbi ukrepov konec leta 2008 znatno zmanjšal, kitajski proizvajalci še vedno proizvajajo znatne količine zadevnega izdelka, ki so večinoma namenjene izvozu.

| (103) | V smislu predvidenega obsega in cen je očitno, da ostaja trg Unije za kitajske proizvajalce izvoznike zelo privlačen. Prvič, trg Unije je v smislu obsega tretji največji svetovni trg za kitajske mandarine v konzervah. Poleg tega razvoj dogodkov po razglasitvi ukrepov za nične nakazuje, da lahko kitajski izvozniki na trg Unije hitro izvozijo znatne količine zadevnega izdelka, ne da bi jim bilo za to treba preusmeriti prodajo z drugih trgov. Nazadnje je v zvezi s tem iz podatkov o uvozu iz prvotne preiskave razvidno, da lahko LRK na trg Unije brez težav izvozi več kot 60 000 ton na sezono, kar je bilo skoraj 90 % povprečne potrošnje Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(103)

V smislu predvidenega obsega in cen je očitno, da ostaja trg Unije za kitajske proizvajalce izvoznike zelo privlačen. Prvič, trg Unije je v smislu obsega tretji največji svetovni trg za kitajske mandarine v konzervah. Poleg tega razvoj dogodkov po razglasitvi ukrepov za nične nakazuje, da lahko kitajski izvozniki na trg Unije hitro izvozijo znatne količine zadevnega izdelka, ne da bi jim bilo za to treba preusmeriti prodajo z drugih trgov. Nazadnje je v zvezi s tem iz podatkov o uvozu iz prvotne preiskave razvidno, da lahko LRK na trg Unije brez težav izvozi več kot 60 000 ton na sezono, kar je bilo skoraj 90 % povprečne potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.

| (104) | Če bi LRK zaradi razveljavitve ukrepov res povečala izvoz v EU, bi na trgu EU v srednjeročnem obdobju zelo verjetno prišlo do splošnega znižanja cen. To bi proizvajalce EU spravilo v še težji položaj, kar je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(104)

Če bi LRK zaradi razveljavitve ukrepov res povečala izvoz v EU, bi na trgu EU v srednjeročnem obdobju zelo verjetno prišlo do splošnega znižanja cen. To bi proizvajalce EU spravilo v še težji položaj, kar je pojasnjeno v nadaljevanju.

| (105) | Drugič, kar zadeva cene, je iz kitajske podatkovne zbirke (11) razvidno, da je LRK v preteklosti v tretje države izvažala znatne količine po cenah, ki so bile nižje od izvoznih cen za EU. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg izvoza v te tretje države približno 20 000 ton, kar predstavlja 71 % celotne takratne proizvodnje industrije Unije. Zaradi cenovne privlačnosti trga EU se sklene, da bi kitajski izvozniki, če bi ukrepi prenehali veljati, te količine verjetno preusmerili na donosnejši trg Unije. |
| --- | --- |

(105)

Drugič, kar zadeva cene, je iz kitajske podatkovne zbirke (11) razvidno, da je LRK v preteklosti v tretje države izvažala znatne količine po cenah, ki so bile nižje od izvoznih cen za EU. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg izvoza v te tretje države približno 20 000 ton, kar predstavlja 71 % celotne takratne proizvodnje industrije Unije. Zaradi cenovne privlačnosti trga EU se sklene, da bi kitajski izvozniki, če bi ukrepi prenehali veljati, te količine verjetno preusmerili na donosnejši trg Unije.

| (106) | Poleg tega je zgornja analiza (glej uvodni izjavi 68 in 69) pokazala, da je uvoz iz LRK na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. Čeprav so se kitajske uvozne cene v sezoni 2011/2012, ko ukrepi niso veljali, povečale, je bila njihova raven še vedno precej pod ravnjo cen EU, ki temelji na podatkih Eurostata. Na tej podlagi je bil razpon cenovne razlike v sezoni 2011/2012 dejansko primerljiv s tistim v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(106)

Poleg tega je zgornja analiza (glej uvodni izjavi 68 in 69) pokazala, da je uvoz iz LRK na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. Čeprav so se kitajske uvozne cene v sezoni 2011/2012, ko ukrepi niso veljali, povečale, je bila njihova raven še vedno precej pod ravnjo cen EU, ki temelji na podatkih Eurostata. Na tej podlagi je bil razpon cenovne razlike v sezoni 2011/2012 dejansko primerljiv s tistim v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (107) | Trg pripravljenih ali konzerviranih agrumov je glede cen zelo konkurenčen, saj konkurenca večinoma temelji prav na cenah. Te razmere še dodatno obremenjuje dejstvo, da prodaja običajno poteka v relativno velikih količinah. Če bi se na trgu unije pojavil znaten obseg poceni in dampinškega uvoza, bi to neposredno vplivalo na splošno raven cen na trgu Unije, kar bi povzročilo splošno znižanje cen. |
| --- | --- |

(107)

Trg pripravljenih ali konzerviranih agrumov je glede cen zelo konkurenčen, saj konkurenca večinoma temelji prav na cenah. Te razmere še dodatno obremenjuje dejstvo, da prodaja običajno poteka v relativno velikih količinah. Če bi se na trgu unije pojavil znaten obseg poceni in dampinškega uvoza, bi to neposredno vplivalo na splošno raven cen na trgu Unije, kar bi povzročilo splošno znižanje cen.

| (108) | Razglasitev protidampinških dajatev za nične ob koncu obravnavanega obdobja povsem nazorno kaže, kaj bi se zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(108)

Razglasitev protidampinških dajatev za nične ob koncu obravnavanega obdobja povsem nazorno kaže, kaj bi se zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (109) | Takoj ko je Sodišče EU ukrepe razglasilo za nične, je začel obseg uvoza iz LRK naglo in občutno naraščati, kar je trajalo do uvedbe registracije. Ker so se na trgu Unije pojavile velike količine poceni izdelkov iz uvoza, so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi ohranili položaj v smislu obsega prodaje in proizvodnje, zato so začeli poslovati z izgubo. |
| --- | --- |

(109)

Takoj ko je Sodišče EU ukrepe razglasilo za nične, je začel obseg uvoza iz LRK naglo in občutno naraščati, kar je trajalo do uvedbe registracije. Ker so se na trgu Unije pojavile velike količine poceni izdelkov iz uvoza, so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi ohranili položaj v smislu obsega prodaje in proizvodnje, zato so začeli poslovati z izgubo.

| (110) | Take so bile posledice petmesečnega uvoza brez protidampinških dajatev. Posledice za položaj industrije Unije bi bile očitno še resnejše, če bi ukrepi prenehali veljati. Če bi ponovno prišlo do velikega obsega uvoza po nizkih cenah, bi bila škoda za industrijo Unije po vsej verjetnosti še večja. Proizvajalci Unije bi utrpeli upad proizvodnje, obsega prodaje in cen, kar bi povzročilo večje izgube. Izračun nelojalnega nižanja cen na podlagi podatkov predstavljenih v točki 4.4.2 (glej uvodni izjavi 68 in 69), vendar z izključitvijo protidampinških dajatev, kaže na raven nelojalnega nižanja cen, ki presega 20 %. |
| --- | --- |

(110)

Take so bile posledice petmesečnega uvoza brez protidampinških dajatev. Posledice za položaj industrije Unije bi bile očitno še resnejše, če bi ukrepi prenehali veljati. Če bi ponovno prišlo do velikega obsega uvoza po nizkih cenah, bi bila škoda za industrijo Unije po vsej verjetnosti še večja. Proizvajalci Unije bi utrpeli upad proizvodnje, obsega prodaje in cen, kar bi povzročilo večje izgube. Izračun nelojalnega nižanja cen na podlagi podatkov predstavljenih v točki 4.4.2 (glej uvodni izjavi 68 in 69), vendar z izključitvijo protidampinških dajatev, kaže na raven nelojalnega nižanja cen, ki presega 20 %.

| (111) | Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da industrija Unije ne bi utrpela škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni, ker naj bi se v prihodnosti pričakoval nižji obseg uvoza zadevnega izdelka. Argumentacija za te trditve je naslednja. Prvič, domača potrošnja svežega sadja v LRK naj bi se v prihodnosti povečala, prav tako pa tudi izvoz svežega sadja iz LRK v Rusijo. Drugič, tudi domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK naj bi se povečala. Tretjič, podatki Eurostata naj bi pravkar navedeno podpirali, saj kažejo na manjši uvoz zadevnih izdelkov od sezone 2012/2013. |
| --- | --- |

(111)

Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da industrija Unije ne bi utrpela škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni, ker naj bi se v prihodnosti pričakoval nižji obseg uvoza zadevnega izdelka. Argumentacija za te trditve je naslednja. Prvič, domača potrošnja svežega sadja v LRK naj bi se v prihodnosti povečala, prav tako pa tudi izvoz svežega sadja iz LRK v Rusijo. Drugič, tudi domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK naj bi se povečala. Tretjič, podatki Eurostata naj bi pravkar navedeno podpirali, saj kažejo na manjši uvoz zadevnih izdelkov od sezone 2012/2013.

| (112) | Te trditve je treba zavrniti iz naslednjih razlogov:






  (a) | Prvič, čeprav je pričakovati, da bosta domača potrošnja in izvoz svežega sadja v LRK porasla, je glede na razpoložljive podatke (12) pričakovati tudi, da bo LRK temu primerno povečala proizvodnjo. Zato se sklene, da razpoložljivost svežega sadja za predelovalno industrijo LRK v sezoni 2013/2014 ne bo občutno prizadeta; |
| --- | --- | --- |

(112)

Te trditve je treba zavrniti iz naslednjih razlogov:

(a)

Prvič, čeprav je pričakovati, da bosta domača potrošnja in izvoz svežega sadja v LRK porasla, je glede na razpoložljive podatke (12) pričakovati tudi, da bo LRK temu primerno povečala proizvodnjo. Zato se sklene, da razpoložljivost svežega sadja za predelovalno industrijo LRK v sezoni 2013/2014 ne bo občutno prizadeta;

| (b) | Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 44 ugotovljeno, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK približno 100 000 ton na sezono, in nič ne kaže, da bi se pričakovalo povečanje te številke v prihodnosti. Tudi tožeče stranke niso predložile nobenega dokaza, da se bo potrošnja povečala. |
| --- | --- |

(b)

Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 44 ugotovljeno, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK približno 100 000 ton na sezono, in nič ne kaže, da bi se pričakovalo povečanje te številke v prihodnosti. Tudi tožeče stranke niso predložile nobenega dokaza, da se bo potrošnja povečala.

| (c) | Glede tretjega razloga je treba opozoriti, da je mogoče manjši uvoz zadevnega izdelka v sezoni 2012/2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom) smiselno pojasniti z učinkom kopičenja zalog, ki je bil posledica velikega uvoza v sezoni 2011/2012, v prvih petih mesecih po razglasitvi ukrepov za nične (glej uvodno izjavo 59). |
| --- | --- |

(c)

Glede tretjega razloga je treba opozoriti, da je mogoče manjši uvoz zadevnega izdelka v sezoni 2012/2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom) smiselno pojasniti z učinkom kopičenja zalog, ki je bil posledica velikega uvoza v sezoni 2011/2012, v prvih petih mesecih po razglasitvi ukrepov za nične (glej uvodno izjavo 59).

| (113) | Isto evropsko združenje trgovcev je trdilo tudi, da se bodo cene tega sadja znižale zaradi večje količine svežega sadja, ki je na voljo na trgu Unije, domnevno zaradi embarga, uvedenega za Rusijo, tako da bo industrija Unije lahko postala še bolj konkurenčna. |
| --- | --- |

(113)

Isto evropsko združenje trgovcev je trdilo tudi, da se bodo cene tega sadja znižale zaradi večje količine svežega sadja, ki je na voljo na trgu Unije, domnevno zaradi embarga, uvedenega za Rusijo, tako da bo industrija Unije lahko postala še bolj konkurenčna.

| (114) | Vendar je ta trditev povsem hipotetična in ni podprta z nobenim dokazom. Čeprav lahko v prihodnosti pride do znižanja cen surovin, tega ni mogoče upoštevati kot zadosten razlog, da se ne bi odpravili negativni učinki dampinškega uvoza na položaj industrije Unije. Upošteva se namreč, da bi se brez ohranitve ukrepov dampinški uvoz spet pojavil v velikem obsegu in industriji Unije še naprej povzročal škodo. To bi utegnilo industriji Unije onemogočiti, da v celoti izkoristi pozitivne učinke morebitnega znižanja lastnih cen surovin v prihodnosti. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(114)

Vendar je ta trditev povsem hipotetična in ni podprta z nobenim dokazom. Čeprav lahko v prihodnosti pride do znižanja cen surovin, tega ni mogoče upoštevati kot zadosten razlog, da se ne bi odpravili negativni učinki dampinškega uvoza na položaj industrije Unije. Upošteva se namreč, da bi se brez ohranitve ukrepov dampinški uvoz spet pojavil v velikem obsegu in industriji Unije še naprej povzročal škodo. To bi utegnilo industriji Unije onemogočiti, da v celoti izkoristi pozitivne učinke morebitnega znižanja lastnih cen surovin v prihodnosti. Trditev je bila zato zavrnjena.

5.2   Sklepne ugotovitve

| (115) | Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov za uvoz iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(115)

Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov za uvoz iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije.

6.   INTERES UNIJE

6.1   Uvod

| (116) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali ne bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji raznih udeleženih interesov, tj., prvič, interesov industrije Unije na eni strani ter, drugič, interesov uvoznikov in drugih strani. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali ne bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji raznih udeleženih interesov, tj., prvič, interesov industrije Unije na eni strani ter, drugič, interesov uvoznikov in drugih strani.

| (117) | Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi na sprejetje ukrepov ni gledalo kot na nasprotne interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno morebitnega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(117)

Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi na sprejetje ukrepov ni gledalo kot na nasprotne interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno morebitnega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (118) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali bi bilo kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga mogoče ugotoviti, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(118)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali bi bilo kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga mogoče ugotoviti, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ne bi bila v interesu Unije.

6.2   Interes industrije Unije

| (119) | Industrija Unije, ki jo tvori pet proizvajalcev s podeželskih območij Španije, je pridobila tržni delež in je lahko dvignila cene za zadevni izdelek na raven, ki ji je omogočala, da je začela ponovno poslovati na pragu rentabilnosti ali z dobičkom v času obravnavanega obdobja, ko so ukrepi veljali. Na enak način so se izboljšali podatki o obsegu proizvodnje in zaposlovanju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije v precej slabšem položaju, kar je bilo že opisano (verjetnost ponovitve škode), zaradi nižjih prodajnih cen in še večjih nadaljnjih izgub (glej uvodno izjavo 110). Nove naložbe, katerih cilj je krepitev podjetij in izboljšanje njihove konkurenčnosti na trgu zadevnega izdelka, bi bile prav tako prizadete. Nadaljevanje ukrepov bi bilo nedvomno v interesu industrije Unije in bi pripomoglo k temu, da bi spet začela izkoriščati svoj potencial na trgu Unije, na katerem bi bila ponovno vzpostavljena konkurenca. |
| --- | --- |

(119)

Industrija Unije, ki jo tvori pet proizvajalcev s podeželskih območij Španije, je pridobila tržni delež in je lahko dvignila cene za zadevni izdelek na raven, ki ji je omogočala, da je začela ponovno poslovati na pragu rentabilnosti ali z dobičkom v času obravnavanega obdobja, ko so ukrepi veljali. Na enak način so se izboljšali podatki o obsegu proizvodnje in zaposlovanju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije v precej slabšem položaju, kar je bilo že opisano (verjetnost ponovitve škode), zaradi nižjih prodajnih cen in še večjih nadaljnjih izgub (glej uvodno izjavo 110). Nove naložbe, katerih cilj je krepitev podjetij in izboljšanje njihove konkurenčnosti na trgu zadevnega izdelka, bi bile prav tako prizadete. Nadaljevanje ukrepov bi bilo nedvomno v interesu industrije Unije in bi pripomoglo k temu, da bi spet začela izkoriščati svoj potencial na trgu Unije, na katerem bi bila ponovno vzpostavljena konkurenca.

6.3   Interes uvoznikov, trgovcev in prodajalcev na drobno

| (120) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje. Uvozniki se nahajajo večinoma v Nemčiji, pa tudi v drugih državah, kot so na primer, a ne izključno, Združeno kraljestvo, Nizozemska in Češka. |
| --- | --- |

(120)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje. Uvozniki se nahajajo večinoma v Nemčiji, pa tudi v drugih državah, kot so na primer, a ne izključno, Združeno kraljestvo, Nizozemska in Češka.

| (121) | Dve družbi, ki sta v obravnavanem obdobju uvažali zadevni izdelek, sta sodelovali v preiskavi. Skupni posli teh strani, ki so bili povezani s pripravljenimi agrumi, predstavljajo 3,8 % njihovega tedanjega skupnega prometa. Čeprav posli v zvezi s pripravljenimi agrumi niso najbolj donosna dejavnost teh uvoznikov, so sestavni del njihovih poslovnih možnosti, namreč ponudbe zelo velikega razpona izdelkov določenim strankam (npr. verigam supermarketov), z namenom zagotoviti si velike pogodbe, pri katerih se manj dobičkonosni izdelki kompenzirajo s prodajo drugih izdelkov in ekonomij obsega. |
| --- | --- |

(121)

Dve družbi, ki sta v obravnavanem obdobju uvažali zadevni izdelek, sta sodelovali v preiskavi. Skupni posli teh strani, ki so bili povezani s pripravljenimi agrumi, predstavljajo 3,8 % njihovega tedanjega skupnega prometa. Čeprav posli v zvezi s pripravljenimi agrumi niso najbolj donosna dejavnost teh uvoznikov, so sestavni del njihovih poslovnih možnosti, namreč ponudbe zelo velikega razpona izdelkov določenim strankam (npr. verigam supermarketov), z namenom zagotoviti si velike pogodbe, pri katerih se manj dobičkonosni izdelki kompenzirajo s prodajo drugih izdelkov in ekonomij obsega.

| (122) | Nič ne nakazuje, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na dejavnosti teh dveh uvoznikov. Uvoznika nista odvisna od tega izdelka, medtem ko se je dobavna veriga prilagodila na stroške, povezane s protidampinško dajatvijo. Poleg tega je preiskava pokazala, da ukrepi izvoznikom iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije, saj se je zadevni izdelek kljub obstoju ukrepov v znatnih količinah uvažal preko celotnega obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(122)

Nič ne nakazuje, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na dejavnosti teh dveh uvoznikov. Uvoznika nista odvisna od tega izdelka, medtem ko se je dobavna veriga prilagodila na stroške, povezane s protidampinško dajatvijo. Poleg tega je preiskava pokazala, da ukrepi izvoznikom iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije, saj se je zadevni izdelek kljub obstoju ukrepov v znatnih količinah uvažal preko celotnega obravnavanega obdobja.

| (123) | Drugi uvoznik je trdil, da protidampinške dajatve negativno vplivajo na njegove posle, povezane s pripravljenimi agrumi. Glede na to, da ta izvoznik ni predložil preverljivih podatkov, se šteje, da negativni učinek, ki bi ga nadaljevanje protidampinških ukrepov povzročilo tem stranem, ne bi prevladal nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(123)

Drugi uvoznik je trdil, da protidampinške dajatve negativno vplivajo na njegove posle, povezane s pripravljenimi agrumi. Glede na to, da ta izvoznik ni predložil preverljivih podatkov, se šteje, da negativni učinek, ki bi ga nadaljevanje protidampinških ukrepov povzročilo tem stranem, ne bi prevladal nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije.

| (124) | Nekatere strani so opozorile na pomanjkanje proizvodnih zmogljivosti v industriji Unije. Opozoriti je treba, da bi opustitev dajatev lahko privedla do situacije, ko bi alternativni vir dobave moral ukiniti dejavnost in bi uvoznikom preostal en sam vir dobave (uvoz iz LRK). Vendar je treba opomniti, da verige supermarketov in trgovci na drobno cenijo ohranitev varne oskrbe svojih dejavnosti. Pravzaprav eden od njih podpira nadaljevanje ukrepov, saj bi ti omogočili konkurenco in vsaj dva vira oskrbe. Poleg tega industrija Unije, ki še zdaleč ne dosega zadovoljive stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, ima zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti na trgu Unije v okviru ponovno vzpostavljene konkurence. Dejstvo, da industrija Unije zdaj ne pokriva 100 % potreb v Uniji, ne more upravičiti niti nepoštenih trgovinskih praks izvoznikov iz LRK niti odprave ukrepov v tem primeru. |
| --- | --- |

(124)

Nekatere strani so opozorile na pomanjkanje proizvodnih zmogljivosti v industriji Unije. Opozoriti je treba, da bi opustitev dajatev lahko privedla do situacije, ko bi alternativni vir dobave moral ukiniti dejavnost in bi uvoznikom preostal en sam vir dobave (uvoz iz LRK). Vendar je treba opomniti, da verige supermarketov in trgovci na drobno cenijo ohranitev varne oskrbe svojih dejavnosti. Pravzaprav eden od njih podpira nadaljevanje ukrepov, saj bi ti omogočili konkurenco in vsaj dva vira oskrbe. Poleg tega industrija Unije, ki še zdaleč ne dosega zadovoljive stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, ima zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti na trgu Unije v okviru ponovno vzpostavljene konkurence. Dejstvo, da industrija Unije zdaj ne pokriva 100 % potreb v Uniji, ne more upravičiti niti nepoštenih trgovinskih praks izvoznikov iz LRK niti odprave ukrepov v tem primeru.

| (125) | Evropsko združenje trgovcev je trdilo, da bi nadaljevanje ukrepov neupravičeno omejilo običajno poslovanje njegovih članov, saj je to v veliki meri povezano s trgovanjem z zadevnim izdelkom. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinških dajatev odpraviti nepravične trgovinske prakse, tj. damping, ne pa omejiti poslovne dejavnosti. Opomniti je treba, da je Komisija ugotovila, da je v tem primeru ukrep potrebno ohraniti. |
| --- | --- |

(125)

Evropsko združenje trgovcev je trdilo, da bi nadaljevanje ukrepov neupravičeno omejilo običajno poslovanje njegovih članov, saj je to v veliki meri povezano s trgovanjem z zadevnim izdelkom. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinških dajatev odpraviti nepravične trgovinske prakse, tj. damping, ne pa omejiti poslovne dejavnosti. Opomniti je treba, da je Komisija ugotovila, da je v tem primeru ukrep potrebno ohraniti.

6.4   Interes uporabnikov

| (126) | Za namen analize so bili uporabniki razdeljeni v dve kategoriji: v prvo so bila uvrščena gospodinjstva, v drugo pa poklicni/industrijski uporabniki, dejavni v sektorjih, kot so proizvodnja pijač, marmelad ali jogurtov, pekarstvo ter priprava in dostava hrane. |
| --- | --- |

(126)

Za namen analize so bili uporabniki razdeljeni v dve kategoriji: v prvo so bila uvrščena gospodinjstva, v drugo pa poklicni/industrijski uporabniki, dejavni v sektorjih, kot so proizvodnja pijač, marmelad ali jogurtov, pekarstvo ter priprava in dostava hrane.

| (127) | Nobena stran, ki bi pripadala eni od teh kategorij ali ki bi zastopala njune interese, se ni javila ali kakor koli sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(127)

Nobena stran, ki bi pripadala eni od teh kategorij ali ki bi zastopala njune interese, se ni javila ali kakor koli sodelovala v preiskavi.

| (128) | Neki uvoznik je trdil, da bi bile protidampinške dajatve, uvedene za zadevni izdelek, protikonkurenčne in torej ne bi bile v interesu potrošnikov Unije. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podpiral to trditev. |
| --- | --- |

(128)

Neki uvoznik je trdil, da bi bile protidampinške dajatve, uvedene za zadevni izdelek, protikonkurenčne in torej ne bi bile v interesu potrošnikov Unije. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podpiral to trditev.

| (129) | Glede na omejeno težo, ki jo utegne imeti zadevni izdelek v proračunu povprečnega gospodinjstva v Uniji, ni dokazov, da bi morebitno povišanje maloprodajnih cen, ki bi izviralo iz ohranitve ukrepov, lahko prevladalo nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(129)

Glede na omejeno težo, ki jo utegne imeti zadevni izdelek v proračunu povprečnega gospodinjstva v Uniji, ni dokazov, da bi morebitno povišanje maloprodajnih cen, ki bi izviralo iz ohranitve ukrepov, lahko prevladalo nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije.

| (130) | Čeprav ni mogoče zanikati, da bi lahko imelo nadaljevanje dajatev teoretično negativen učinek na nekatere poklicne/industrijske uporabnike v smislu nižjih marž, ni dokazov, da so stroški, ki izhajajo iz zadevnega izdelka (v primerjavi s skupnimi stroški) pomembni. Morebitni negativni učinek nadaljevanja ukrepov na to kategorijo uporabnikov torej ne bi bil nesorazmeren. |
| --- | --- |

(130)

Čeprav ni mogoče zanikati, da bi lahko imelo nadaljevanje dajatev teoretično negativen učinek na nekatere poklicne/industrijske uporabnike v smislu nižjih marž, ni dokazov, da so stroški, ki izhajajo iz zadevnega izdelka (v primerjavi s skupnimi stroški) pomembni. Morebitni negativni učinek nadaljevanja ukrepov na to kategorijo uporabnikov torej ne bi bil nesorazmeren.

6.5   Interes dobaviteljev

| (131) | Tako posamezni dobavitelji svežega sadja industriji Unije kot neko združenje takih dobaviteljev so izjavili, da so ukrepi v njihovem interesu in bi bili koristni tudi v smislu novih naložb in delovnih mest. Sadje, ki se prodaja proizvajalcem Unije, je pomemben dopolnilni vir prihodkov dobaviteljev, brez teh pa bi prišlo v kmetijskem sektorju v zadevnih španskih regijah do večjih motenj. Ocenjuje se, da bi bilo pri tem samo v regiji Valencia prizadetih več kot 2 000 zadružnikov. Kar zadeva sezonske zaposlitve, na primer pri pobiranju, prevozu in shranjevanju sadja, se ocenjuje, da bi bilo v regijah Valencia in Murcia skupaj prizadetih vsaj 2 500 oseb. |
| --- | --- |

(131)

Tako posamezni dobavitelji svežega sadja industriji Unije kot neko združenje takih dobaviteljev so izjavili, da so ukrepi v njihovem interesu in bi bili koristni tudi v smislu novih naložb in delovnih mest. Sadje, ki se prodaja proizvajalcem Unije, je pomemben dopolnilni vir prihodkov dobaviteljev, brez teh pa bi prišlo v kmetijskem sektorju v zadevnih španskih regijah do večjih motenj. Ocenjuje se, da bi bilo pri tem samo v regiji Valencia prizadetih več kot 2 000 zadružnikov. Kar zadeva sezonske zaposlitve, na primer pri pobiranju, prevozu in shranjevanju sadja, se ocenjuje, da bi bilo v regijah Valencia in Murcia skupaj prizadetih vsaj 2 500 oseb.

| (132) | Iz podatkov, ki jih je predložilo združenje španskih dobaviteljev, izhaja, da če bi uvoz iz LRK presegel 60 000 ton, kar se je zgodilo že dvakrat med prvotno preiskavo, bi se dobavitelji verjetno znašli v položaju, ko ne bi mogli prodati vseh satsuma mandarin, namenjenih predelovalni industriji Unije. |
| --- | --- |

(132)

Iz podatkov, ki jih je predložilo združenje španskih dobaviteljev, izhaja, da če bi uvoz iz LRK presegel 60 000 ton, kar se je zgodilo že dvakrat med prvotno preiskavo, bi se dobavitelji verjetno znašli v položaju, ko ne bi mogli prodati vseh satsuma mandarin, namenjenih predelovalni industriji Unije.

| (133) | Neko evropsko združenje trgovcev trdi, da bi dobavitelji lahko pričakovali subvencije za uničenje količine sadja, ki ga ne bi bilo mogoče izvoziti zaradi embarga, uvedenega za Rusijo. Vendar pa tožeča stranka ni predložila nobenih dokazov, ki bi podpirali trditev o subvenciji. Poleg tega bi bile morebitne subvencije na voljo le za neprodano sadje, namenjeno izvozu v Rusijo, ne pa za sadje, ki ne bi bilo prodano industriji Unije zaradi škode, ki bi jo zadevni izdelek povzročil po izteku ukrepov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(133)

Neko evropsko združenje trgovcev trdi, da bi dobavitelji lahko pričakovali subvencije za uničenje količine sadja, ki ga ne bi bilo mogoče izvoziti zaradi embarga, uvedenega za Rusijo. Vendar pa tožeča stranka ni predložila nobenih dokazov, ki bi podpirali trditev o subvenciji. Poleg tega bi bile morebitne subvencije na voljo le za neprodano sadje, namenjeno izvozu v Rusijo, ne pa za sadje, ki ne bi bilo prodano industriji Unije zaradi škode, ki bi jo zadevni izdelek povzročil po izteku ukrepov. Trditev je bila zato zavrnjena.

6.6   Sklepne ugotovitve

| (134) | Preiskava je pokazala, da obstoječi protidampinški ukrepi uvozu iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije in da so prispevali k okrevanju industrije Unije. Ker proces okrevanja še poteka, je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. Če bi se omogočil iztek ukrepov, bi se proces okrevanja ustavil, dobičkonosne ravni cen ne bi bile več dosegljive in industrija Unije bi imela velike izgube. Poleg tega bi bil ogrožen dopolnilni vir dohodka za člane mnogih zadrug in za sezonske delavce na več podeželskih območjih, kjer je malo drugih zaposlitvenih možnosti. |
| --- | --- |

(134)

Preiskava je pokazala, da obstoječi protidampinški ukrepi uvozu iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije in da so prispevali k okrevanju industrije Unije. Ker proces okrevanja še poteka, je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. Če bi se omogočil iztek ukrepov, bi se proces okrevanja ustavil, dobičkonosne ravni cen ne bi bile več dosegljive in industrija Unije bi imela velike izgube. Poleg tega bi bil ogrožen dopolnilni vir dohodka za člane mnogih zadrug in za sezonske delavce na več podeželskih območjih, kjer je malo drugih zaposlitvenih možnosti.

| (135) | Na podlagi razpoložljivih podatkov se zdi, da obstoječi ukrepi niso imeli pomembnih negativnih učinkov na gospodarski položaj uvoznikov v Uniji, ki so sodelovali v preiskavi. Glede na razpoložljive podatke je bil vpliv ukrepov na druge strani, ki so se javile, ali na uvoznike, trgovce, uporabnike in trgovce na drobno, prav tako zanemarljiv. Morebitno povišanje cen, ki bi izviralo iz nadaljevanja protidampinških ukrepov, se ne zdi nesorazmerno v primerjavi s koristmi za industrijo Unije, ki bi nastopile z odpravo izkrivljanja trgovine, ki bi jo povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi razpoložljivih podatkov se zdi, da obstoječi ukrepi niso imeli pomembnih negativnih učinkov na gospodarski položaj uvoznikov v Uniji, ki so sodelovali v preiskavi. Glede na razpoložljive podatke je bil vpliv ukrepov na druge strani, ki so se javile, ali na uvoznike, trgovce, uporabnike in trgovce na drobno, prav tako zanemarljiv. Morebitno povišanje cen, ki bi izviralo iz nadaljevanja protidampinških ukrepov, se ne zdi nesorazmerno v primerjavi s koristmi za industrijo Unije, ki bi nastopile z odpravo izkrivljanja trgovine, ki bi jo povzročil dampinški uvoz.

| (136) | Ob upoštevanju vseh dejavnikov, navedenih v zgoraj navedenih uvodnih izjavah, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(136)

Ob upoštevanju vseh dejavnikov, navedenih v zgoraj navedenih uvodnih izjavah, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (137) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se šteje za primerno, da se obstoječi ukrepi ohranijo. Vsem stranem je bil po razkritju odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevani. |
| --- | --- |

(137)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se šteje za primerno, da se obstoječi ukrepi ohranijo. Vsem stranem je bil po razkritju odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevani.

| (138) | Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih konzerviranih vrst sadja s poreklom iz LRK, nadalje ohraniti za obdobje petih let. |
| --- | --- |

(138)

Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih konzerviranih vrst sadja s poreklom iz LRK, nadalje ohraniti za obdobje petih let.

| (139) | Nekatere strani so menile, da so ukrepi s količinskim elementom (sistemom kvot), primernejši od protidampinških ukrepov. Tega stališča ni mogoče upoštevati glede na to, da v skladu z osnovno uredbo oblike ukrepov ni mogoče spremeniti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa. Ta trditev ne more omajati ugotovitve v okviru te preiskave, namreč da so zahteve za ohranitev protidampinških ukrepov izpolnjene. |
| --- | --- |

(139)

Nekatere strani so menile, da so ukrepi s količinskim elementom (sistemom kvot), primernejši od protidampinških ukrepov. Tega stališča ni mogoče upoštevati glede na to, da v skladu z osnovno uredbo oblike ukrepov ni mogoče spremeniti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa. Ta trditev ne more omajati ugotovitve v okviru te preiskave, namreč da so zahteve za ohranitev protidampinških ukrepov izpolnjene.

| (140) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (13). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na pravico družbe do stopnje dajatve, ki velja zanjo. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki velja zanjo, se obvestilo o spremembi imena objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(140)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (13). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na pravico družbe do stopnje dajatve, ki velja zanjo. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki velja zanjo, se obvestilo o spremembi imena objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (141) | Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(141)

Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih mandarin (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementin, wilking mandarin in drugih podobnih hibridov agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ne glede na to, ali jim je dodan sladkor oziroma drugo sladilo ali ne, in kot so opredeljeni pod oznako KN 2008 in trenutno uvrščeni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90 (oznake TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 in 2008309069) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Znesek dokončne protidampinške dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | EUR/tono neto mase izdelka | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge | 499,6 | A889 |
| Vse druge družbe | 531,2 | A999 |

Družba

EUR/tono neto mase izdelka

Dodatna oznaka TARIC

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge

499,6

A889

Vse druge družbe

531,2

A999

Člen 2

1.   V primerih, ko se blago poškoduje, preden je dano v prosti promet, in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (15) izračuna sorazmerno, se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi člena 1, zniža sorazmerno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

2.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 3

Člen 1(2) se lahko spremeni tako, da se nov proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 499,6 EUR/tono neto mase izdelka, kadar morebitni novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| (a) | v Unijo ni izvažal izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013) in v obdobju prvotne preiskave (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007); |
| --- | --- |

(a)

v Unijo ni izvažal izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013) in v obdobju prvotne preiskave (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007);

| (b) | ni povezan z nobenim od proizvajalcev izvoznikov v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo; ter |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim od proizvajalcev izvoznikov v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo; ter

| (c) | je bodisi dejansko izvažal zadevni izdelek v Unijo ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo, po koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(c)

je bodisi dejansko izvažal zadevni izdelek v Unijo ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo, po koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1355/2008 z dne 18. decembra 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 350, 30.12.2008, str. 35).

2

(3)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 22. marca 2012 v zadevi C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) proti Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 158/2013 z dne 18. februarja 2013 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 49, 22.2.2013, str. 29).

4

(5)  UL C 94, 3.4.2013, str. 9.

5

(6)  UL C 310, 25.10.2013, str. 9.

6

(7)  United States Department of Agriculture – Foreign Agricultural Service: „Citrus: World Markets and Trade“, januar 2013. Dostopno na: http://usda.mannlib.cornell.edu/usda/fas/citruswm//2010s/2013/citruswm-01-24-2013.pdf

7

(8)  „Will plastic cups boost Chinese mandarin consumption“, Foodnews, 26. julij 2013. Dostopno na: https://www.agra-net.net/agra/foodnews/canned/canned-fruit/mandarins/will-plastic-cups-boost-chinese-mandarin-consumption--1.htm

8

(9)  United States Department of Agriculture – Foreign Agricultural Service: Poročila o agrumih za obdobje 2008–2013 informacijskega omrežja za svetovno kmetijstvo (Global Agricultural Information Network, GAIN) pri FSA/USDA. Dostopno na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx); podatkovno zbirko statističnih podatkov o kitajski carini je posredovala družba Goodwill China Business Information Limited.

9

(10)  UL L 169, 29.6.2012, str. 50.

10

(11)  Glej opombo 9.

11

(12)  Poročilo o agrumih s 13.12.2013 informacijskega omrežja za svetovno kmetijstvo (Global Agricultural Information Network, GAIN) pri FSA/USDA. Dostopno na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx.

12

(13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

13

(14)  UL C 264, 13.9.2013, str. 20 (sprememba imena).

14

(15)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

15

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec

| | Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan, |
| --- | --- |

Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan,

| | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo, |
| --- | --- |

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo,

| | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei, |
| --- | --- |

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei,

| | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang, |
| --- | --- |

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang,

| | Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang, |
| --- | --- |

Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang,

| | Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang, |
| --- | --- |

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang,

| | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei, |
| --- | --- |

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei,

| | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi, |
| --- | --- |

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi,

| | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang, |
| --- | --- |

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang,

| | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang, |
| --- | --- |

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang,

| | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai, |
| --- | --- |

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai,

| | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei, |
| --- | --- |

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei,

| | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan, |
| --- | --- |

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan,

| | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo, |
| --- | --- |

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo,

| | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi, |
| --- | --- |

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi,

| | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo. |
| --- | --- |

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo.

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1314/2014

z dne 10. decembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 72,7 |
| IL | 107,2 |
| MA | 82,2 |
| TN | 139,2 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 102,7 |
| 0707 00 05 | AL | 63,5 |
| EG | 191,6 |
| JO | 258,6 |
| MA | 164,1 |
| TR | 133,8 |
| ZZ | 162,3 |
| 0709 93 10 | MA | 63,5 |
| TR | 121,1 |
| ZZ | 92,3 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| SZ | 37,7 |
| TR | 61,9 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 46,2 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 45,2 |
| 0805 20 10 | MA | 57,1 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 106,3 |
| TR | 79,3 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZZ | 72,0 |
| 0808 10 80 | BA | 32,4 |
| BR | 54,7 |
| CA | 135,6 |
| CL | 79,6 |
| NZ | 156,7 |
| US | 124,5 |
| ZA | 144,5 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | CN | 82,9 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 143,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

72,7

IL

107,2

MA

82,2

TN

139,2

TR

112,1

ZZ

102,7

0707 00 05

AL

63,5

EG

191,6

JO

258,6

MA

164,1

TR

133,8

ZZ

162,3

0709 93 10

MA

63,5

TR

121,1

ZZ

92,3

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

SZ

37,7

TR

61,9

UY

32,9

ZA

46,2

ZW

33,9

ZZ

45,2

0805 20 10

MA

57,1

ZZ

57,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

106,3

TR

79,3

ZZ

92,8

0805 50 10

TR

72,0

ZZ

72,0

0808 10 80

BA

32,4

BR

54,7

CA

135,6

CL

79,6

NZ

156,7

US

124,5

ZA

144,5

ZZ

104,0

0808 30 90

CN

82,9

TR

174,9

US

173,2

ZZ

143,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1315/2014

z dne 10. decembra 2014

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. julija 2015 do 31. decembra 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 2535/2001 odprte v sektorju za mleko in mlečne proizvode

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 2535/2001 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za mleko in mlečne proizvode. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 2535/2001 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za mleko in mlečne proizvode.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014 za podobdobje od 1. januarja 2015 do 30. junija 2015, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014 za podobdobje od 1. januarja 2015 do 30. junija 2015, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014 za podobdobje od 1. januarja 2015 do 30. junija 2015, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 20. novembra 2014 do 30. novembra 2014 za podobdobje od 1. januarja 2015 do 30. junija 2015, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (4) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 2535/2001 za podobdobje od 1. januarja 2015 do 30. junija 2015, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 2535/2001 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. julija 2015 do 31. decembra 2015, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (UL L 341, 22.12.2001, str. 29).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

I.A

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4590 | — | — |
| 09.4599 | — | — |
| 09.4591 | — | — |
| 09.4592 | — | — |
| 09.4593 | — | — |
| 09.4594 | — | — |
| 09.4595 | — | — |
| 09.4596 | — | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4590

—

—

09.4599

—

—

09.4591

—

—

09.4592

—

—

09.4593

—

—

09.4594

—

—

09.4595

—

—

09.4596

—

—

I.F

Proizvodi s poreklom iz Švice

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4155 | 8,841342 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4155

8,841342

—

I.H

Proizvodi s poreklom iz Norveške

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4179 | — | 2 642 100 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4179

—

2 642 100

I.I

Izdelki s poreklom iz Islandije

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4205 | — | — |
| 09.4206 | 100,000000 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4205

—

—

09.4206

100,000000

—

I. J

Proizvodi s poreklom iz Republike Moldavije

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4210 | — | 750 000 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4210

—

750 000

I.K

Proizvodi s poreklom iz Nove Zelandije

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4514 | — | 7 000 000 |
| 09.4515 | — | 4 000 000 |
| 09.4182 | — | 16 806 000 |
| 09.4195 | — | 20 540 500 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4514

—

7 000 000

09.4515

—

4 000 000

09.4182

—

16 806 000

09.4195

—

20 540 500

I.L

Proizvodi s poreklom iz Ukrajine

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4600 | — | 4 000 000 |
| 09.4601 | — | 750 000 |
| 09.4602 | — | 750 000 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1.1.2015 do 30.6.2015

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1.7.2015 do 31.12.2015

(v kg)

09.4600

—

4 000 000

09.4601

—

750 000

09.4602

—

750 000

---

SKLEPI

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/45

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 9. decembra 2014

o spremembi Priloge II k Odločbi 93/52/EGS glede priznanja nekaterih regij Francije kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9218)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/892/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/68/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Skupnosti z ovcami in kozami (1), in zlasti oddelka II poglavja 1 Priloge A k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 91/68/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Unije z ovcami in kozami. Direktiva določa pogoje, pod katerimi se države članice ali regije priznajo kot uradno proste bruceloze. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/68/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovanje znotraj Unije z ovcami in kozami. Direktiva določa pogoje, pod katerimi se države članice ali regije priznajo kot uradno proste bruceloze.

| (2) | V Prilogi II k Odločbi Komisije 93/52/EGS (2) so navedene regije držav članic, ki se priznajo kot uradno proste bruceloze (B. melitensis) v skladu z Direktivo 91/68//EGS. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi II k Odločbi Komisije 93/52/EGS (2) so navedene regije držav članic, ki se priznajo kot uradno proste bruceloze (B. melitensis) v skladu z Direktivo 91/68//EGS.

| (3) | Francija je Komisiji predložila dokumentacijo o skladnosti s pogoji iz Direktive 91/68/EGS, da se 31 novih upravnih regij (departmajev) poleg 64 upravnih regij (departmajev), že priznanih kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis) in trenutno navedenih v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS, prizna kot prostih navedene bolezni. |
| --- | --- |

(3)

Francija je Komisiji predložila dokumentacijo o skladnosti s pogoji iz Direktive 91/68/EGS, da se 31 novih upravnih regij (departmajev) poleg 64 upravnih regij (departmajev), že priznanih kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis) in trenutno navedenih v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS, prizna kot prostih navedene bolezni.

| (4) | Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Francija, bi bilo treba 31 upravnih regij (departmajev) priznati kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis). |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Francija, bi bilo treba 31 upravnih regij (departmajev) priznati kot uradno prostih bruceloze (B. melitensis).

| (5) | Vnos za Francijo v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Vnos za Francijo v Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Odločbi 93/52/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. decembra 2014

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 19.2.1991, str. 19.

1

(2)  Odločba Komisije 93/52/EGS z dne 21. decembra 1992 o ugotovitvi skladnosti nekaterih držav članic ali regij z zahtevami glede bruceloze (B. melitensis) in o priznanju statusa države članice ali regije, uradno proste te bolezni (UL L 13, 21.1.1993, str. 14).

2

B. melitensis

---

PRILOGA

V Prilogi II k Odločbi 93/52/EGS se vnos za Francijo nadomesti z naslednjim:

„V Franciji:

Departmaji:

Ain, Aisne, Allier, Alpes de Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Corse-du-Sud, Haute-Corse, Côte-d'Or, Côtes-d'Armor, Creuse, Dordogne, Doubs, Drôme, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Hérault, Ille-et-Vilaine, Indre, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loir-et-Cher, Loire, Haute-Loire, Loire-Atlantique, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Haute-Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Pas-de-Calais, Puy-de-Dôme, Hautes-Pyrénées, Pyrénées-Orientales, Bas-Rhin, Haut-Rhin, Rhône, Haute-Saône, Saône-et-Loire, Sarthe, Savoie, Haute-Savoie, Ville de Paris, Seine-Maritime, Seine-et-Marne, Yvelines, Deux-Sèvres, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Haute-Vienne, Vosges, Yonne, Territoire de Belfort, Essonne, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis, Val-de-Marne, Val-d'Oise.“

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/47

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. decembra 2014

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za kozmetične proizvode, ki se izperejo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9302)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/893/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom, ki imajo zmanjšan vpliv na okolje v celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom, ki imajo zmanjšan vpliv na okolje v celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Ker so s kemikalijami, ki se uporabljajo v kozmetičnih proizvodih, ki se izperejo, in njihovo embalažo povezani vplivi na okolje, zlasti v zvezi s strupenostjo za ekosisteme in rabo virov, je primerno določiti merila za podelitev znaka EU za okolje za to skupino proizvodov. Merila bi morala spodbujati predvsem proizvode, ki imajo zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme, vsebujejo omejeno količino nevarnih snovi in zmanjšujejo nastajanje odpadkov z zmanjšanjem količine embalaže. |
| --- | --- |

(3)

Ker so s kemikalijami, ki se uporabljajo v kozmetičnih proizvodih, ki se izperejo, in njihovo embalažo povezani vplivi na okolje, zlasti v zvezi s strupenostjo za ekosisteme in rabo virov, je primerno določiti merila za podelitev znaka EU za okolje za to skupino proizvodov. Merila bi morala spodbujati predvsem proizvode, ki imajo zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme, vsebujejo omejeno količino nevarnih snovi in zmanjšujejo nastajanje odpadkov z zmanjšanjem količine embalaže.

| (4) | V Odločbi Komisije 2007/506/ES (2) so določena okoljska merila ter s tem povezane zahteve glede ocenjevanja in preverjanja mil, šamponov in balzamov za lase. Navedena merila so bila pregledana ob upoštevanju tehnološkega razvoja. Iz pregleda je razvidno, da je treba spremeniti ime in opredelitev skupine proizvodov za vključitev nove podskupine proizvodov in določitev novih meril. |
| --- | --- |

(4)

V Odločbi Komisije 2007/506/ES (2) so določena okoljska merila ter s tem povezane zahteve glede ocenjevanja in preverjanja mil, šamponov in balzamov za lase. Navedena merila so bila pregledana ob upoštevanju tehnološkega razvoja. Iz pregleda je razvidno, da je treba spremeniti ime in opredelitev skupine proizvodov za vključitev nove podskupine proizvodov in določitev novih meril.

| (5) | Zaradi jasnosti bi bilo treba Odločbo 2007/506/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti bi bilo treba Odločbo 2007/506/ES nadomestiti.

| (6) | Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode prejeli znak za okolje za mila, šampone in balzame za lase na podlagi meril iz Odločbe 2007/506/ES, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem bi bilo treba omogočiti tudi, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2007/506/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalcem, ki so za svoje proizvode prejeli znak za okolje za mila, šampone in balzame za lase na podlagi meril iz Odločbe 2007/506/ES, bi bilo treba omogočiti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov, da bodo ustrezali spremenjenim merilom in zahtevam. Proizvajalcem bi bilo treba omogočiti tudi, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 2007/506/ES vlagajo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz tega sklepa.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupina proizvodov „kozmetični proizvodi, ki se izperejo“ zajema vse snovi ali zmesi, ki se izperejo, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter so namenjene stiku s povrhnjico in/ali lasiščem zaradi izključno ali predvsem njunega čiščenja (toaletna mila, pripravki za prhanje, šamponi), izboljšanja stanja las (lasni regeneratorji) ali zaščite povrhnjice in mazanja dlak pred britjem (proizvodi za britje).

Skupina proizvodov „kozmetični proizvodi, ki se izperejo“ vključuje proizvode za zasebno in poklicno uporabo.

Skupina proizvodov ne vključuje proizvodov, ki se tržijo izrecno za razkuževanje ali antibakterijsko uporabo. Šamponi proti prhljaju so dovoljeni.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „dodane snovi“ pomenijo konzervanse, dišave in barvila ne glede na njihovo koncentracijo ter druge namerno dodane snovi, stranske produkte in nečistoče iz surovin, katerih koncentracija je enaka ali presega 0,010 mas. % končne sestave; |
| --- | --- |

1.

„dodane snovi“ pomenijo konzervanse, dišave in barvila ne glede na njihovo koncentracijo ter druge namerno dodane snovi, stranske produkte in nečistoče iz surovin, katerih koncentracija je enaka ali presega 0,010 mas. % končne sestave;

| 2. | „aktivna snov“ pomeni vsoto organskih dodanih snovi v proizvodu (izraženo v gramih), ki se izračuna na podlagi celotne sestave proizvoda, vključno s potisnimi plini v aerosolnih proizvodih. Sredstva za drgnjenje/poliranje niso vključena v izračun aktivne snovi; |
| --- | --- |

2.

„aktivna snov“ pomeni vsoto organskih dodanih snovi v proizvodu (izraženo v gramih), ki se izračuna na podlagi celotne sestave proizvoda, vključno s potisnimi plini v aerosolnih proizvodih. Sredstva za drgnjenje/poliranje niso vključena v izračun aktivne snovi;

| 3. | „primarna embalaža“ pomeni embalažo, ki je v neposrednem stiku z vsebino in je zasnovana tako, da je najmanjša prodajna enota za distribucijo do končnega uporabnika ali potrošnika na prodajnem mestu; |
| --- | --- |

3.

„primarna embalaža“ pomeni embalažo, ki je v neposrednem stiku z vsebino in je zasnovana tako, da je najmanjša prodajna enota za distribucijo do končnega uporabnika ali potrošnika na prodajnem mestu;

| 4. | „sekundarna embalaža“ pomeni embalažo, ki jo je mogoče odstraniti s proizvoda, ne da bi to vplivalo na njegove lastnosti, in ki na prodajnem mestu predstavlja paket določenega števila prodajnih enot, ki se končnemu uporabniku ali potrošniku lahko proda kot celota ali pa služi le kot sredstvo za napolnitev polic na prodajnem mestu. |
| --- | --- |

4.

„sekundarna embalaža“ pomeni embalažo, ki jo je mogoče odstraniti s proizvoda, ne da bi to vplivalo na njegove lastnosti, in ki na prodajnem mestu predstavlja paket določenega števila prodajnih enot, ki se končnemu uporabniku ali potrošniku lahko proda kot celota ali pa služi le kot sredstvo za napolnitev polic na prodajnem mestu.

Člen 3

Merila za podelitev znaka EU za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 za proizvod, ki spada v skupino proizvodov „kozmetični proizvodi, ki se izperejo“, opredeljeno v členu 1 tega sklepa, ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje so opredeljeni v Prilogi.

Člen 4

Merila ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge veljajo štiri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za upravne namene se skupini proizvodov „kozmetični proizvodi, ki se izperejo“ dodeli kodna številka „30“.

Člen 6

Odločba 2007/506/ES se razveljavi.

Člen 7

1.   Ne glede na člen 6 se vloge za pridobitev znaka EU za okolje za proizvode iz skupine proizvodov „mila, šamponi in balzami za lase“, ki so bile predložene pred datumom sprejetja tega sklepa, ocenijo v skladu s pogoji iz Odločbe 2007/506/ES.

2.   Vloge za pridobitev znaka EU za okolje za proizvode iz skupine proizvodov „mila, šamponi in balzami za lase“, predložene v dveh mesecih po sprejetju tega sklepa, lahko temeljijo na merilih iz Odločbe 2007/506/ES ali na merilih iz tega sklepa.

Navedene vloge se ocenijo v skladu z merili, na katerih temeljijo.

3.   Licence za znak EU za okolje, podeljene na podlagi meril iz Odločbe 2007/506/ES, se lahko uporabljajo 12 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/506/ES z dne 21. junija 2007 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje milom, šamponom in balzamom za lase (UL L 186, 18.7.2007, str. 36).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (UL L 342, 22.12.2009, str. 59).

3

---

PRILOGA

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE TER ZAHTEVE ZA OCENJEVANJE IN PREVERJANJE

OKVIR

MERILA

Merila za podelitev znaka EU za okolje „kozmetičnim proizvodom, ki se izperejo“:

| 1. | strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV); |
| --- | --- |

1.

strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV);

| 2. | biorazgradljivost; |
| --- | --- |

2.

biorazgradljivost;

| 3. | izključene ali omejene snovi in zmesi; |
| --- | --- |

3.

izključene ali omejene snovi in zmesi;

| 4. | embalaža; |
| --- | --- |

4.

embalaža;

| 5. | trajnostno pridobivanje palmovega olja, olja iz palmovih jeder in njunih derivatov; |
| --- | --- |

5.

trajnostno pridobivanje palmovega olja, olja iz palmovih jeder in njunih derivatov;

| 6. | primernost za uporabo; |
| --- | --- |

6.

primernost za uporabo;

| 7. | informacije na znaku EU za okolje. |
| --- | --- |

7.

informacije na znaku EU za okolje.

OCENJEVANJE IN PREVERJANJE

(a)   Zahteve

Za vsako merilo so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kadar mora vlagatelj predložiti izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila o izpolnjevanju meril, lahko ta izvirajo od vlagatelja ali njegovega dobavitelja (njegovih dobaviteljev) ali obeh (obojih).

Kadar je mogoče, preskuse opravijo laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve iz evropskega standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Po potrebi se lahko namesto preskusnih metod, navedenih za posamezno merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost potrdi pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.

Pristojni organi lahko po potrebi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

V Dodatku je naveden sklic na „Podatkovno bazo sestavin detergentov“ (v nadaljnjem besedilu: seznam DID), v kateri so navedene sestavine, ki se najpogosteje uporabljajo pri proizvodnji detergentov in kozmetičnih proizvodov. Uporablja se pri pridobivanju podatkov za izračune kritične volumske razredčitve (CDV) in pri ocenjevanju biorazgradljivosti dodanih snovi. Za snovi, ki niso navedene na seznamu DID, so pripravljena navodila za izračun ali ekstrapolacijo ustreznih podatkov. Najnovejša različica seznama DID je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje (1) ali spletnih mestih posameznih pristojnih organov.

Pristojnemu organu se predložijo naslednje informacije:

| (i) | natančna sestava proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemično ime, št. CAS in oznake INCI, št. DID (2), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcije in oblika vseh sestavin ne glede na njihovo koncentracijo; |
| --- | --- |

(i)

natančna sestava proizvoda, pri čemer se navedejo trgovsko ime, kemično ime, št. CAS in oznake INCI, št. DID (2), dodana količina z vodo in brez nje ter funkcije in oblika vseh sestavin ne glede na njihovo koncentracijo;

| (ii) | varnostni listi za vsako dodano snov ali zmes v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(ii)

varnostni listi za vsako dodano snov ali zmes v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(b)   Mejne vrednosti meritev

Izpolnjevanje okoljskih meril se zahteva za vse dodane snovi, kot so opredeljene zgoraj, pri čemer pa sta izvzeti merili 3(b) in 3(c), pri katerih se za konzervanse, barvila in dišave zahteva izpolnjevanje meril, če je njihova koncentracija enaka ali večja od 0,010 mas. % končne sestave.

MERILA ZA PODELITEV ZNAKA EU ZA OKOLJE

Merilo 1 – Strupenost za vodne organizme: kritična volumska razredčitev (CDV)

Skupna strupenost proizvoda pri kritični volumski razredčitvi (CDV) ne sme preseči mejnih vrednosti v preglednici 1.

Preglednica 1

Mejne vrednosti CDV

| Proizvod | CDV (l/g aktivne snovi) |
| --- | --- |
| Šamponi, pripravki za prhanje in tekoča mila | 18 000 |
| Trda mila | 3 300 |
| Balzami za lase | 25 000 |
| Pene za britje, geli za britje, kreme za britje | 20 000 |
| Trda mila za britje | 3 300 |

Proizvod

CDV (l/g aktivne snovi)

Šamponi, pripravki za prhanje in tekoča mila

18 000

Trda mila

3 300

Balzami za lase

25 000

Pene za britje, geli za britje, kreme za britje

20 000

Trda mila za britje

3 300

CDV se izračuna po naslednji enačbi:

Formula

pri čemer je:

| masa (i) | – | masa dodane snovi (v gramih) na 1 gram aktivne snovi (tj. standardizirana masa, ki jo dodana snov prispeva aktivni snovi); |
| --- | --- | --- |
| DF (i) | – | je faktor razgradljivosti dodane snovi; |
| TF kronični (i) | – | je faktor strupenosti dodane snovi (v miligramih/liter). |

masa (i)

–

masa dodane snovi (v gramih) na 1 gram aktivne snovi (tj. standardizirana masa, ki jo dodana snov prispeva aktivni snovi);

DF (i)

–

je faktor razgradljivosti dodane snovi;

TF kronični (i)

–

je faktor strupenosti dodane snovi (v miligramih/liter).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izračun CDV proizvoda. Preglednica za izračun vrednosti CDV je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje. Vrednosti DF in TF kronični sta taki, kot sta navedeni v delu A seznama DID. Če dodana snov ni navedena v delu A seznama DID, vlagatelj določi vrednosti na podlagi smernic, opisanih v delu B seznama DID, in priloži pripadajočo dokumentacijo (več informacij je navedenih v Dodatku).

Merilo 2 – Biorazgradljivost

(a)   Biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi

Vse površinsko aktivne snovi so lahko biorazgradljive v aerobnih pogojih in biorazgradljive v anaerobnih pogojih.

(b)   Biorazgradljivost organskih dodanih snovi

Vsebnost vseh organskih dodanih snovi v proizvodu, ki niso aerobno biorazgradljive (niso lahko biorazgradljive) (aNBO) in niso anaerobno biorazgradljive (anNBO), ne sme preseči mejnih vrednosti v preglednici 2:

Preglednica 2

Mejne vrednosti za aNBO in anNBO

| Proizvod | aNBO
  (mg/g aktivne snovi) | anNBO
  (mg/g aktivne snovi) |
| --- | --- | --- |
| Šamponi, sredstva za prhanje in tekoča mila | 25 | 25 |
| Trda mila | 10 | 10 |
| Balzami za lase | 45 | 45 |
| Pene za britje, geli za britje, kreme za britje | 70 | 40 |
| Trda mila za britje | 10 | 10 |

Proizvod

aNBO

(mg/g aktivne snovi)

anNBO

(mg/g aktivne snovi)

Šamponi, sredstva za prhanje in tekoča mila

25

25

Trda mila

10

10

Balzami za lase

45

45

Pene za britje, geli za britje, kreme za britje

70

40

Trda mila za britje

10

10

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži dokumentacijo glede razgradljivosti površinsko aktivnih snovi ter izračun aNBO in anNBO za proizvod. Preglednica za izračun vrednosti aNBO in anNBO je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje.

Referenčne vrednosti za površinsko aktivne snovi ter za aNBO in anNBO se povzamejo po seznamu DID. Za dodane snovi, ki niso navedene na seznamu DID, se predložijo ustrezne informacije iz literature ali drugih virov ali ustrezni rezultati preskusov, ki dokazujejo, da so te snovi aerobno in anaerobno biorazgradljive, kot je opisano v Dodatku.

Če dokumentacija v skladu z zgornjimi zahtevami ni na voljo, se lahko dodana snov, ki ni površinsko aktivna snov, izvzame iz zahteve glede anaerobne razgradljivosti, če je izpolnjena ena od naslednjih nadomestnih možnosti:

| 1. | je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %); |
| --- | --- |

1.

je lahko razgradljiva in ima nizko stopnjo adsorpcije (A < 25 %);

| 2. | je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %); |
| --- | --- |

2.

je lahko razgradljiva in ima visoko stopnjo desorpcije (D > 75 %);

| 3. | je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih. |
| --- | --- |

3.

je lahko razgradljiva in se ne kopiči v organizmih.

Preskušanje adsorpcije/desorpcije se lahko opravi v skladu s smernicami OECD 106.

Merilo 3 – Izključene ali omejene snovi in zmesi

(a)   Posebne izključene dodane snovi in zmesi

Naslednje dodane snovi in zmesi ne smejo biti vključene v proizvod niti kot del sestave niti kot del katere koli zmesi, vključene v sestavo:

| (i) | alkilfenoletoksilati (APEO) in drugi derivati alkilfenola; |
| --- | --- |

(i)

alkilfenoletoksilati (APEO) in drugi derivati alkilfenola;

| (ii) | nitrilotriacetat (NTA); |
| --- | --- |

(ii)

nitrilotriacetat (NTA);

| (iii) | borova kislina, borati in perborati; |
| --- | --- |

(iii)

borova kislina, borati in perborati;

| (iv) | nitromošusi in policiklične mošusove spojine; |
| --- | --- |

(iv)

nitromošusi in policiklične mošusove spojine;

| (v) | oktametilciklotetrasiloksan (D4); |
| --- | --- |

(v)

oktametilciklotetrasiloksan (D4);

| (vi) | butil hidroksitoluen (BHT); |
| --- | --- |

(vi)

butil hidroksitoluen (BHT);

| (vii) | etilendiamintetraacetat (EDTA) in njegove soli ter fosfonati, ki niso lahko biorazgradljivi; |
| --- | --- |

(vii)

etilendiamintetraacetat (EDTA) in njegove soli ter fosfonati, ki niso lahko biorazgradljivi;

| (viii) | naslednji konzervansi: triklosan, parabeni, formaldehid in snovi, ki sproščajo formaldehid; |
| --- | --- |

(viii)

naslednji konzervansi: triklosan, parabeni, formaldehid in snovi, ki sproščajo formaldehid;

| (ix) | naslednje dišave in sestavine dišavnih zmesi: hidroksiizoheksil 3-cikloheksen karboksi aldehid (HICC), atranol in kloroatranol; |
| --- | --- |

(ix)

naslednje dišave in sestavine dišavnih zmesi: hidroksiizoheksil 3-cikloheksen karboksi aldehid (HICC), atranol in kloroatranol;

| (x) | mikroplastika; |
| --- | --- |

(x)

mikroplastika;

| (xi) | nanosrebro. |
| --- | --- |

(xi)

nanosrebro.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti, ki ji po potrebi priloži izjave proizvajalcev zmesi, da navedene snovi in/ali zmesi niso vključene v proizvod.

(b)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 se znak EU za okolje ne sme dodeliti proizvodu, ki vsebuje snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v stavke o nevarnosti ali opozorilne stavke v preglednici 3 v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali Direktivo Sveta 67/548/EGS (5), ali snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006. Če se mejna vrednost za razvrstitev snovi ali zmesi v stavek o nevarnosti razlikuje od vrednosti iz opozorilnega stavka, prevlada prva. Opozorilni stavki v preglednici 3 se na splošno nanašajo na snovi. Če pa informacij o snoveh ni mogoče pridobiti, se uporabljajo pravila za razvrščanje zmesi.

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se spremenijo z obdelavo in ki tako niso več biološko razpoložljive ali ki se kemično spremenijo tako, da predhodno ugotovljena nevarnost ni več prisotna, so izvzete iz merila 3(b).

Preglednica 3

Stavki o nevarnosti in opozorilni stavki

| Stavek o nevarnosti | Opozorilni stavek |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju. | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju. | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno. | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo. | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo. | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju. | R23/26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar. | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60/61/60–61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60/63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61/62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost. | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62–63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom. | R64 |
| H370 Škoduje organom. | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Lahko škoduje organom. | R68/20/21/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/25/24/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/20/21/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50–53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51–53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R52–53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč. | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin. | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin. | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin. | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi. | R39–41 |

Stavek o nevarnosti

Opozorilni stavek

H300 Smrtno pri zaužitju.

R28

H301 Strupeno pri zaužitju.

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno.

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo.

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo.

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju.

R23/26

H331 Strupeno pri vdihavanju.

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar.

R68

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60/61/60–61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60/63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61/62

H361f Sum škodljivosti za plodnost.

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62–63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom.

R64

H370 Škoduje organom.

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Lahko škoduje organom.

R68/20/21/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/25/24/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/20/21/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50–53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51–53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R52–53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč.

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin.

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin.

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin.

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi.

R39–41

Snovi, ki povzročajo preobčutljivost

| H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju. | R42 |
| --- | --- |
| H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |

H334: Lahko povzroči simptome alergije ali astme ali težave z dihanjem pri vdihavanju.

R42

H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

Za kozmetične proizvode, ki se izperejo, so snovi v preglednici 4 izvzete iz obveznosti iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 po uporabi člena 6(7) iste uredbe.

Preglednica 4

Izvzete snovi

| Snovi | Stavki o nevarnosti | Opozorilni stavki |
| --- | --- | --- |
| Površinsko aktivne snovi (v skupnih koncentracijah < 20 % v končnem proizvodu) | H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.
  H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R52–53
  R53 |
| Dišave (6) | H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.
  H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R52–53
  R53 |
| Konzervansi (7) | H411: Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.
  H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.
  H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R51–53
  R52–53
  R53 |
| Cinkov pirition (ZPT) v šamponih proti prhljaju | H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |

Snovi

Stavki o nevarnosti

Opozorilni stavki

Površinsko aktivne snovi (v skupnih koncentracijah < 20 % v končnem proizvodu)

H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R52–53

R53

Dišave (6)

H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R52–53

R53

Konzervansi (7)

H411: Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

H412: Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

H413: Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R51–53

R52–53

R53

Cinkov pirition (ZPT) v šamponih proti prhljaju

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj dokaže izpolnjevanje merila 3(b) za vse dodane snovi ali zmesi, ki so prisotne v koncentracijah, večjih od 0,010 % v proizvodu.

Vlagatelj predloži izjavo o skladnosti, ki ji po potrebi priloži izjave proizvajalcev surovin, da nobena od teh dodanih snovi in/ali zmesi ne izpolnjuje meril za razvrstitev v enega ali več stavkov o nevarnosti ali opozorilnih stavkov, navedenih v preglednici 3, v oblikah in agregatnih stanjih, v kakršnih so prisotne v proizvodu.

Kot dokaz za izjavo o nerazvrstitvi se predložijo naslednje tehnične informacije v zvezi z oblikami in agregatnimi stanji dodanih snovi in/ali zmesi, v kakršnih so te prisotne v proizvodu:

| (i) | za snovi, ki niso bile registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in/ali še niso razvrščene v skladu z uredbo CLP: informacije, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VII k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(i)

za snovi, ki niso bile registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in/ali še niso razvrščene v skladu z uredbo CLP: informacije, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VII k navedeni uredbi;

| (ii) | za snovi, ki niso bile registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in ne izpolnjujejo zahtev za razvrstitev v skladu z uredbo CLP: informacije, ki temeljijo na registracijski dokumentaciji na podlagi uredbe REACH in potrjujejo nerazvrstitev snovi; |
| --- | --- |

(ii)

za snovi, ki niso bile registrirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 in ne izpolnjujejo zahtev za razvrstitev v skladu z uredbo CLP: informacije, ki temeljijo na registracijski dokumentaciji na podlagi uredbe REACH in potrjujejo nerazvrstitev snovi;

| (iii) | za snovi, ki so skladno razvrščene ali samodejno razvrščene: varnostni listi, če so na voljo. Če niso na voljo ali je snov samodejno razvrščena, se predložijo informacije, ki so pomembne za razvrstitev nevarnosti snovi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(iii)

za snovi, ki so skladno razvrščene ali samodejno razvrščene: varnostni listi, če so na voljo. Če niso na voljo ali je snov samodejno razvrščena, se predložijo informacije, ki so pomembne za razvrstitev nevarnosti snovi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006;

| (iv) | v primeru zmesi: varnostni listi, če so na voljo. Če niso na voljo, se predloži izračun razvrstitve zmesi v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 skupaj z informacijami, ki so pomembne za razvrstitev nevarnosti zmesi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(iv)

v primeru zmesi: varnostni listi, če so na voljo. Če niso na voljo, se predloži izračun razvrstitve zmesi v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 skupaj z informacijami, ki so pomembne za razvrstitev nevarnosti zmesi v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

Za snovi iz prilog IV in V k Uredbi (ES) št. 1907/2006, ki so na podlagi točk (a) in (b) člena 2(7) navedene uredbe izvzete iz obveznosti za registracijo, za dokazovanje skladnosti z merilom 3(b) zadostuje izjava vlagatelja o tem.

Vlagatelj predloži izjavo o prisotnosti dodanih snovi, ki izpolnjujejo pogoje odstopanja, ki ji po potrebi priloži izjave proizvajalcev surovin. Če je potrebno za odstopanje, vlagatelj potrdi koncentracije teh dodanih snovi v končnem proizvodu.

(c)   Dodane snovi, navedene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za dodane snovi, opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene na seznam iz člena 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (8), se ne odobri odstopanje od izključitve iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010, če so prisotne v proizvodu v koncentracijah, ki presegajo 0,010 % (mase na maso).

Ocenjevanje in preverjanje: sklic na seznam snovi, ki so opredeljene kot snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, se navede na datum vloge. Vlagatelj pristojnemu organu predloži natančno sestavo proizvoda. Vlagatelj skupaj z dokumentacijo, kot so izjave o skladnosti, ki jih podpišejo dobavitelji materiala, in izvodi ustreznih varnostnih listov za snovi ali zmesi, predloži tudi izjavo o skladnosti z merilom 3(c).

(d)   Dišave

| (i) | Proizvodi, ki se tržijo kot zasnovani in namenjeni za otroke, niso odišavljeni. |
| --- | --- |

(i)

Proizvodi, ki se tržijo kot zasnovani in namenjeni za otroke, niso odišavljeni.

| (ii) | Vse dodane snovi ali mešanice, dodane proizvodu kot dišava, so izdelane in obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave (IFRA). Kodeks je na voljo na spletnem mestu IFRA: http://www.ifraorg.org. Proizvajalec upošteva priporočila v standardih IFRA glede meril za prepoved, omejitev rabe in določeno čistost materialov. |
| --- | --- |

(ii)

Vse dodane snovi ali mešanice, dodane proizvodu kot dišava, so izdelane in obravnavane v skladu s kodeksom ravnanja Mednarodnega združenja za dišave (IFRA). Kodeks je na voljo na spletnem mestu IFRA: http://www.ifraorg.org. Proizvajalec upošteva priporočila v standardih IFRA glede meril za prepoved, omejitev rabe in določeno čistost materialov.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti, ki ji po potrebi priloži izjavo proizvajalca dišave.

(e)   Konzervansi

| (i) | Konzervansi v proizvodu ne smejo sproščati snovi, ki so razvrščene v skladu z zahtevami merila 3(b), ali se razgraditi nanje. |
| --- | --- |

(i)

Konzervansi v proizvodu ne smejo sproščati snovi, ki so razvrščene v skladu z zahtevami merila 3(b), ali se razgraditi nanje.

| (ii) | Proizvod lahko vsebuje konzervanse, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se konzervans ne kopiči v organizmih, če je BCF < 100 ali log Kow < 3,0. Če sta znani vrednosti BCF in log Kow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF. |
| --- | --- |

(ii)

Proizvod lahko vsebuje konzervanse, če se ti ne kopičijo v organizmih. Šteje se, da se konzervans ne kopiči v organizmih, če je BCF < 100 ali log Kow < 3,0. Če sta znani vrednosti BCF in log Kow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti, ki ji priloži izvode varnostnih listov vseh dodanih konzervansov ter informacije o njihovih vrednostih BCF in/ali log Kow.

(f)   Barvila

Barvila v proizvodu se ne smejo kopičiti v organizmih. Šteje se, da se barvilo ne kopiči v organizmih, če je BCF < 100 ali log Kow < 3,0. Če sta znani vrednosti BCF in log Kow, se uporabi najvišja izmerjena vrednost BCF. Če je barvilo odobreno za uporabo v živilih, ni treba predložiti dokazil o njegovi zmožnosti kopičenja v organizmih.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izvode varnostnih listov vseh dodanih barvil skupaj z informacijami o njihovi vrednosti BCF in/ali log Kow ali dokumentacijo, ki dokazuje, da so barvila odobrena za uporabo v živilih.

Merilo 4 – Embalaža

(a)   Primarna embalaža

Primarna embalaža je v neposrednem stiku z vsebino.

Med prodajo ni dovoljena dodatna embalaža za proizvod, npr. karton okoli plastenke, razen sekundarne embalaže za združitev dveh ali več proizvodov (npr. proizvod in ponovna polnitev).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti.

(b)   Količnik vpliva embalaže (PIR)

Količnik vpliva embalaže (PIR) mora biti manjši od 0,28 g embalaže na gram proizvoda za posamezno embalažo, v kateri se prodaja proizvod. Proizvodi za pripravo pred britjem, ki so v kovinskih aerosolnih posodah, so izvzeti iz te zahteve.

PIR se izračuna (za vsako embalažo posebej) po naslednji enačbi:

PIR = (W + (Wrefill × F) + N + (Nrefill × F))/(D + (Drefill × F))

pri čemer je:

| W | – | masa embalaže (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g); |
| --- | --- | --- |
| Wrefill | – | masa embalaže za ponovno polnjenje (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g); |
| N | – | masa neobnovljive + nereciklirane embalaže (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g); |
| Nrefill | – | masa neobnovljive + nereciklirane embalaže za ponovno polnjenje (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g); |
| D | – | masa proizvoda v „osnovnem“ pakiranju (g); |
| Drefill | – | masa proizvoda, dostavljenega za ponovno polnjenje (g); |
| F | – | število potrebnih ponovnih polnitev, da se doseže skupna količina, ki jo je mogoče ponovno polniti, pri čemer se to število izračuna po naslednji formuli:
  F = V × R/Vrefill
  pri čemer je:







  V | – | prostornina osnovnega pakiranja (ml); |
| Vrefill | – | prostornina pakiranja za ponovno polnjenje (ml); |
| R | – | količina, ki jo je mogoče ponovno polniti. To je število možnih ponovnih polnitev osnovnega pakiranja. Če F ni celo število, se zaokroži navzgor do naslednjega celega števila. |

W

–

masa embalaže (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g);

Wrefill

–

masa embalaže za ponovno polnjenje (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g);

N

–

masa neobnovljive + nereciklirane embalaže (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g);

Nrefill

–

masa neobnovljive + nereciklirane embalaže za ponovno polnjenje (primarna + delež sekundarne (9), vključno z etiketami) (g);

D

–

masa proizvoda v „osnovnem“ pakiranju (g);

Drefill

–

masa proizvoda, dostavljenega za ponovno polnjenje (g);

F

–

število potrebnih ponovnih polnitev, da se doseže skupna količina, ki jo je mogoče ponovno polniti, pri čemer se to število izračuna po naslednji formuli:

F = V × R/Vrefill

pri čemer je:

V

–

prostornina osnovnega pakiranja (ml);

Vrefill

–

prostornina pakiranja za ponovno polnjenje (ml);

R

–

količina, ki jo je mogoče ponovno polniti. To je število možnih ponovnih polnitev osnovnega pakiranja. Če F ni celo število, se zaokroži navzgor do naslednjega celega števila.

Če ponovno polnjenje ni na voljo, se PIR izračuna po naslednji enačbi:

PIR = (W + N)/D

Proizvajalec navede število predvidenih ponovnih polnitev ali uporabi privzete vrednosti, in sicer R = 5 za plastično embalažo in R = 2 za kartonsko embalažo.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izračun PIR proizvoda. Preglednica za ta izračun je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje. Če se proizvod prodaja v različnih embalažah (npr. z različnimi prostorninami), se izračun predloži za vse velikosti embalaže, za katere se podeli znak EU za okolje. Vlagatelj predloži podpisano izjavo o vsebini poporabniško recikliranega materiala ali materiala iz obnovljivih virov v embalaži ter, če je to ustrezno, opis ponujenega sistema ponovnega polnjenja (vrste ponovnih polnitev, prostornina). Vlagatelj ali trgovec za odobritev embalaže za ponovno polnjenje dokaže, da so na trgu za nakup na voljo ponovne polnitve.

(c)   Zasnova primarne embalaže

Primarna embalaža je zasnovana tako, da omogoča enostavno odmerjanje pravilne količine (npr. tako, da odprtina na vrhu ni prevelika) in da je iz posode mogoče enostavno odstraniti najmanj 90 % proizvoda. Preostala količina proizvoda v posodi (R), ki mora biti manj kot 10 %, se izračuna po naslednji enačbi:

R = ((m2 – m3)/(m1 – m3)) × 100 ( %)

pri čemer je:

| m1 | – | primarna embalaža in proizvod (g); |
| --- | --- | --- |
| m2 | – | primarna embalaža in preostanek proizvoda pri normalnih pogojih uporabe (g); |
| m3 | – | prazna in očiščena primarna embalaža (g). |

m1

–

primarna embalaža in proizvod (g);

m2

–

primarna embalaža in preostanek proizvoda pri normalnih pogojih uporabe (g);

m3

–

prazna in očiščena primarna embalaža (g).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži opis naprave za odmerjanje in poročilo o preskusu z rezultati meritev preostale količine kozmetičnega proizvoda, ki se izpere, v embalaži. Preskusni postopek za merjenje preostale količine je opisan v priročniku za uporabo, ki je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje.

(d)   Zasnova za recikliranje plastične embalaže

Za olajšanje učinkovite reciklaže je plastična embalaža zasnovana brez potencialnih onesnaževal in nezdružljivih materialov, za katere je znano, da ovirajo ločevanje ali ponovno obdelavo ali zmanjšujejo kakovost recikliranega materiala. Etiketa ali ovitek, zaporka in po potrebi pregradni premazi posamezno ali v kombinaciji ne smejo vsebovati materialov in komponent, navedenih v preglednici 5.

Preglednica 5

Materiali in komponente, ki so izključeni iz embalažnih elementov

| Embalažni element | Izključeni materiali in komponente (10) |
| --- | --- |
| Etiketa ali ovitek | — | Etiketa ali ovitek PS v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE |

Embalažni element

Izključeni materiali in komponente (10)

Etiketa ali ovitek

—

Etiketa ali ovitek PS v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE

| — | Etiketa ali ovitek PVC v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE |
| --- | --- |

—

Etiketa ali ovitek PVC v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE

| — | Etiketa ali ovitek PETG v kombinaciji s plastenko PET |
| --- | --- |

—

Etiketa ali ovitek PETG v kombinaciji s plastenko PET

| — | Ovitki, izdelani iz drugačnega polimera kot plastenka |
| --- | --- |

—

Ovitki, izdelani iz drugačnega polimera kot plastenka

| — | Etikete ali ovitki, ki so metalizirani ali privarjeni na embalažo (etiketiranje v modelu) |
| --- | --- |

—

Etikete ali ovitki, ki so metalizirani ali privarjeni na embalažo (etiketiranje v modelu)

Zaporka

| — | Zaporka PS v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE |
| --- | --- |

—

Zaporka PS v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE

| — | Zaporka PVC v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE |
| --- | --- |

—

Zaporka PVC v kombinaciji s plastenko PET, PP ali HDPE

| — | Zaporke PETG in/ali material zaporke z gostoto več kot 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PET |
| --- | --- |

—

Zaporke PETG in/ali material zaporke z gostoto več kot 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PET

| — | Zaporke iz kovine, stekla, EVA |
| --- | --- |

—

Zaporke iz kovine, stekla, EVA

| — | Zaporke iz silikona. Izvzete so silikonske zaporke z gostoto < 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PET in silikonske zaporke z gostoto > 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PP ali HDPE |
| --- | --- |

—

Zaporke iz silikona. Izvzete so silikonske zaporke z gostoto < 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PET in silikonske zaporke z gostoto > 1 g/cm3 v kombinaciji s plastenko PP ali HDPE

| — | Kovinske folije ali tesnila, ki po odprtju proizvoda ostanejo pritrjeni na plastenko ali zaporko plastenke |
| --- | --- |

—

Kovinske folije ali tesnila, ki po odprtju proizvoda ostanejo pritrjeni na plastenko ali zaporko plastenke

Pregradni premazi

| — | Pregrade iz poliamida, EVOH, funkcionalnih poliolefinov, metalizirane pregrade in pregrade za blokiranje svetlobe |
| --- | --- |

—

Pregrade iz poliamida, EVOH, funkcionalnih poliolefinov, metalizirane pregrade in pregrade za blokiranje svetlobe

Črpalke in aerosolne posode so izvzete iz te zahteve.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo o skladnosti, v kateri je navedena surovinska sestava embalaže, vključno s posodo, etiketo ali ovitkom, lepili, zaporko in pregradnim premazom, skupaj z vzorcem primarne embalaže.

Merilo 5 – Trajnostno pridobivanje palmovega olja, olja iz palmovih jeder in njunih derivatov

Palmovo olje, olje iz palmovih jeder in njuni derivati, ki se uporabljajo v proizvodu, morajo biti pridobljeni na nasadih, ki izpolnjujejo merila za trajnostno upravljanje, ki so jih pripravile organizacije z več deležniki in raznovrstnim članstvom, vključno z nevladnimi organizacijami, industrijo in vladami.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži potrdila tretjih strani, da palmovo olje in olje iz palmovih jeder, ki se uporabljata pri izdelavi proizvoda, izvirata s trajnostno upravljanih nasadov. Veljavna potrdila vključujejo shemo RSPO (s sistemom ohranjanja identitete, ločevanja ali masne bilance) ali katero koli enakovredno shemo na podlagi meril za trajnostno upravljanje, ki jih pripravi več deležnikov. Za kemične derivate palmovega olja in olja iz palmovih jeder (11) je sprejemljivo, da se trajnostnost dokaže s sistemi trgovanja s potrdili, kot je sistem GreenPalm ali enakovreden sistem.

Merilo 6 – Primernost za uporabo

Sposobnost proizvoda, da izpolnjuje svojo primarno funkcijo (npr. čiščenje, regeneracija las) in vse navedene sekundarne funkcije (npr. delovanje proti prhljaju, zaščita barve), se dokaže z laboratorijskimi preskusi ali preskusom, ki ga opravijo potrošniki. Preskusi se opravijo v skladu s „Smernicami za ocenjevanje učinkovitosti kozmetičnih proizvodov“ (Guidelines for the Evaluation of the Efficacy of Cosmetic Products) (12) in navodili v priročniku za uporabo, ki je na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj dokumentira preskusni protokol, ki je bil uporabljen za preskus učinkovitosti proizvoda. Vlagatelj predloži rezultate tega protokola, ki dokazujejo, da proizvod izpolnjuje primarne in sekundarne funkcije, navedene na etiketi ali embalaži proizvoda.

Merilo 7 – Informacije na znaku EU za okolje

Neobvezna oznaka s poljem za besedilo vsebuje naslednje besedilo:

| — | zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme, |
| --- | --- |

—

zmanjšan vpliv na vodne ekosisteme,

| — | izpolnjuje stroge zahteve glede biorazgradljivosti, |
| --- | --- |

—

izpolnjuje stroge zahteve glede biorazgradljivosti,

| — | omejena odpadna embalaža. |
| --- | --- |

—

omejena odpadna embalaža.

Smernice za uporabo neobvezne oznake s poljem za besedilo so na voljo v „Smernicah za uporabo logotipa znaka za okolje“ na spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži vzorec etikete proizvoda ali dekorativni potisk embalaže, na katerem je znak EU za okolje, ter podpisano izjavo o skladnosti.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf,

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf.

(2)  Št. DID je številka dodane snovi na seznamu DID.

(3)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(4)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(5)  Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (UL 196, 16.8.1967, str. 1).

(6)  Odstopanje velja samo za merilo 3(b). Dišave so skladne z merilom 3(d).

(7)  Odstopanje velja samo za merilo 3(b). Konzervansi so skladni z merilom 3(e).

(8)  http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

(9)  Sorazmerna masa skupinske embalaže (npr. 50 % skupne mase skupinske embalaže, če se dva proizvoda prodajata skupaj).

(10)  EVA – etilen vinil acetat, EVOH – etilen vinil alkohol, HDPE – polietilen z visoko gostoto, PET – polietilen tereftalat, PETG – polietilen tereftalat, modificiran z glikolom, PP – polipropilen, PS – polistiren, PVC – polivinilklorid.

(11)  Kot jih je opredelila Okrogla miza o trajnostnem palmovem olju RSPO v „Pravilih RSPO za derivate za gospodinjstva in osebno nego“ (RSPO Rules for Home and Personal Care Derivatives), ki so na voljo na spletnem naslovu: http://www.greenpalm.org/upload/files/45/RSPO_Guiding_Rules_for_HPC_derivativesV9.pdf.

(12)  Na voljo na spletnem naslovu https://www.cosmeticseurope.eu/publications-cosmetics-europe-association/guidelines.html?view=item&id=23 in spletnem mestu znaka EU za okolje.

Dodatek

Seznam iz podatkovne baze sestavin detergentov (DID)

Seznam DID (del A) je seznam, ki vsebuje informacije o strupenosti za vodno okolje in biorazgradljivosti sestavin, ki se običajno uporabljajo v detergentih. Seznam vključuje informacije o strupenosti in biorazgradljivosti različnih snovi, ki se uporabljajo v proizvodih za pranje in čiščenje. Seznam ni dokončen, vendar so v delu B seznama DID navedena navodila za določanje ustreznih parametrov izračuna za snovi, ki niso vključene na seznam DID (na primer faktor strupenosti (TF) in faktor razgradljivosti (DF), ki se uporabljata za izračun kritične volumske razredčitve). Seznam je splošen vir informacij, pri čemer se snovi na seznamu DID ne odobrijo samodejno za uporabo v proizvodih z znakom EU za okolje.

Dela A in B seznama DID sta na voljo na spletnem mestu znaka EU za okolje:

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_a_sl.pdf

| | http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf |
| --- | --- |

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/did_list/didlist_part_b_sl.pdf

Za snovi, za katere ni podatkov v zvezi s strupenostjo za vodno okolje in razgradljivostjo, se lahko za oceno faktorjev TF in DF uporabijo strukturne analogije s podobnimi snovmi. Take strukturne analogije odobri pristojni organ, ki podeljuje dovoljenja za uporabo znaka EU za okolje. V nasprotnem primeru se upošteva najslabši možni scenarij na podlagi spodnjih parametrov.

Najslabši možni scenarij:

| | Akutna strupenost | Kronična strupenost | Razgradljivost |
| --- | --- | --- | --- |
| Dodana snov | LC50/EC50 | SF(akutni) | TF(akutni) | NOEC (1) | SF(kronični)
   (1) | TF(kronični) | DF | Aerobna | Anaerobna |
| „Ime“ | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akutna strupenost

Kronična strupenost

Razgradljivost

Dodana snov

LC50/EC50

SF(akutni)

TF(akutni)

NOEC (1)

SF(kronični)
   (1)

TF(kronični)

DF

Aerobna

Anaerobna

„Ime“

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Dokumentacija o lahki biorazgradljivosti

Za lahko biorazgradljivost se uporabljajo naslednje preskusne metode:

| 1. | do 1. decembra 2015:
  preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A–F ali enakovredni preskusi po ISO;
  za površinsko aktivne snovi se ne uporablja načelo desetdnevnega okna. Prag prepustnosti mora biti 70 % za preskusa iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (in enakovredna preskusa OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO);
  ali
  preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008; |
| --- | --- |

1.

do 1. decembra 2015:

preskusne metode za lahko biorazgradljivost iz Direktive 67/548/EGS, zlasti metode iz Priloge V.C4 k navedeni direktivi, ali enakovredne preskusne metode OECD 301 A–F ali enakovredni preskusi po ISO;

za površinsko aktivne snovi se ne uporablja načelo desetdnevnega okna. Prag prepustnosti mora biti 70 % za preskusa iz Priloge V.C4-A in C4-B k Direktivi 67/548/EGS (in enakovredna preskusa OECD 301 A in E ter enakovredne preskuse po ISO) in 60 % za preskuse C4-C, D, E in F (in enakovredne preskuse OECD 301 B, C, D in F ter enakovredne preskuse po ISO);

ali

preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008;

| 2. | po 1. decembru 2015:
  preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008. |
| --- | --- |

2.

po 1. decembru 2015:

preskusne metode iz Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Dokumentacija o anaerobni biorazgradljivosti

Referenčni preskus za anaerobno razgradljivost je EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali enakovredna preskusna metoda, pri kateri se zahteva 60-odstotna končna razgradljivost v anaerobnih pogojih. Za dokazovanje 60-odstotne končne razgradljivosti v anaerobnih razmerah se lahko uporabijo tudi preskusne metode, ki posnemajo razmere v zadevnem anaerobnem okolju.

Ekstrapolacija za snovi, ki niso na seznamu DID

Za predložitev potrebne dokumentacije o anaerobni biorazgradljivosti dodanih snovi, ki niso navedene na seznamu DID, se lahko uporabi naslednji pristop:

| 1. | uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene za eno surovino. Če je bila anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homolognih spojin) s seznama DID, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, zato se podobna anaerobna biorazgradljivost lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je bila anaerobna biorazgradljivost z ustrezno preskusno metodo potrjena za eno površinsko aktivno snov, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijevih soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrske vezi v alkilnih verigah); |
| --- | --- |

1.

uporabite sprejemljivo ekstrapolacijo. Za ekstrapolacijo končne anaerobne razgradljivosti strukturno sorodnih površinsko aktivnih snovi uporabite rezultate preskusov, dobljene za eno surovino. Če je bila anaerobna biorazgradljivost potrjena za eno površinsko aktivno snov (ali skupino homolognih spojin) s seznama DID, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer C12-15 A 1-3 EO sulfat [DID št. 8] je anaerobno biorazgradljiv, zato se podobna anaerobna biorazgradljivost lahko domneva za C12-15 A 6 EO sulfat). Če je bila anaerobna biorazgradljivost z ustrezno preskusno metodo potrjena za eno površinsko aktivno snov, se lahko domneva, da je anaerobno biorazgradljiva tudi podobna druga vrsta površinsko aktivne snovi (na primer podatki iz literature, ki potrjujejo anaerobno biorazgradljivost površinsko aktivnih snovi, ki spadajo v skupino alkil ester amonijevih soli, se lahko uporabijo za dokazovanje podobne anaerobne biorazgradljivosti drugih kvartarnih amonijevih soli, ki vsebujejo estrske vezi v alkilnih verigah);

| 2. | opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje po EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali z drugo enakovredno metodo; |
| --- | --- |

2.

opravite preskus za preverjanje anaerobne razgradljivosti. Če je potrebno novo preskušanje, opravite preskus za preverjanje po EN ISO 11734, ECETOC št. 28 (junij 1988), OECD 311 ali z drugo enakovredno metodo;

| 3. | opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemijskimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi po OECD 308 (avgust 2000) ali z drugo enakovredno metodo. |
| --- | --- |

3.

opravite preskus razgradljivosti z majhnim odmerkom. Če je potrebno novo preskušanje in se pri preskusu za preverjanje pojavijo težave (na primer inhibicija zaradi strupenosti preskušane snovi), ponovite preskus z majhnim odmerkom površinsko aktivne snovi in spremljajte razgradnjo z meritvami 14C ali kemijskimi analizami. Preskušanje z majhnim odmerkom se lahko opravi po OECD 308 (avgust 2000) ali z drugo enakovredno metodo.

---

(1)  Če ni sprejemljivih podatkov o kronični strupenosti, sta ta stolpca prazna. V tem primeru se šteje, da je TF(kronični) enak TF(akutni).

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/62

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 117/14/COL

z dne 12. marca 2014

o štiriindevetdeseti spremembi postopkovnih in materialnih pravil na področju državnih pomoči s sprejetjem novih smernic za spodbujanje naložb tveganega financiranja in podaljšanjem obstoječih Smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) je –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti členov 61 do 63 Sporazuma EGP in Protokola 26 k Sporazumu EGP,

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti členov 5(2)(b) in 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču ter člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob upoštevanju naslednjega:

Nadzorni organ v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določa navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 15. januarja 2014 sprejela Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (1), ki naj bi začele veljati 1. julija 2014. Nova pravila določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice EU dodelijo pomoč za olajšanje dostopa do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Te nove smernice naj bi 1. julija 2014 nadomestile Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (2).

Smernice Evropske komisije o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja tudi navajajo, naj se uporaba Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja podaljša do 30. junija 2014.

Te smernice so pomembne za Evropski gospodarski prostor.

Enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP je treba zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.

V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti nove smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.

Nove smernice bodo nadomestile sedanje smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (3). Do začetka veljavnosti navedenih novih smernic bi bilo treba uporabo smernic za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja podaljšati do 30. junija 2014.

PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,

PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 12. januarja 2014 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Prvi stavek odstavka 80 Smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednja podjetja se glasi:

| „(80) | Te smernice bodo prenehale veljati 30. junija 2014.“ |
| --- | --- |

„(80)

Te smernice bodo prenehale veljati 30. junija 2014.“

Člen 2

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja. Nove smernice so v Prilogi k tej odločbi in so njen sestavni del.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 12. marca 2014

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Frank BÜCHEL

Član kolegija

---

(1)  UL C 19, 22.1.2014, str. 4.

1

(2)  UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

2

(3)  UL C 126, 7.6.2007, str. 19. Dopolnilo EGP št. 27, 7.6.2007, str. 1. Spremenjeno 15.12.2010 z Odločbo št. 484/10/COL.

3

---

PRILOGA

DEL III: HORIZONTALNA PRAVILA

Državna pomoč za spodbujanje naložb tveganega financiranja
   (1)

1.   UVOD

| (1) | Na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) šteje za združljivo s Sporazumom EGP državno pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Nadzorni organ na podlagi razlogov iz teh smernic meni, da sta razvoj trga tveganega financiranja ter boljši dostop do tveganega financiranja za mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) ter manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo zelo pomembna za celotno gospodarstvo držav Efte. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) šteje za združljivo s Sporazumom EGP državno pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč ne spreminja pogojev trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Nadzorni organ na podlagi razlogov iz teh smernic meni, da sta razvoj trga tveganega financiranja ter boljši dostop do tveganega financiranja za mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) ter manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo zelo pomembna za celotno gospodarstvo držav Efte.

| (2) | Spodbujanje razvoja in širjenja novih podjetij, zlasti inovativnih in hitro rastočih podjetij, lahko pomembno vpliva na oblikovanje novih delovnih mest. Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za dostop dinamičnih podjetij do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah njihovega razvoja. |
| --- | --- |

(2)

Spodbujanje razvoja in širjenja novih podjetij, zlasti inovativnih in hitro rastočih podjetij, lahko pomembno vpliva na oblikovanje novih delovnih mest. Zato je učinkovit trg tveganega financiranja za MSP ključen za dostop dinamičnih podjetij do potrebnih finančnih sredstev v vseh fazah njihovega razvoja.

| (3) | MSP lahko imajo zlasti v zgodnejših fazah razvoja kljub možnostim za rast težave pri dostopu do finančnih sredstev. Glavni vzrok za te težave so asimetrične informacije, saj MSP zlasti v začetni fazi vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti ali izvedljivosti poslovnih načrtov. V takih okoliščinah pri transakcijah, ki vključujejo taka MSP, morda ni vredno vlagati v dejaven pregled, ki ga vlagatelji izvajajo pri zagotavljanju financiranja večjim družbam, saj so stroški pregleda v primerjavi z vrednostjo naložbe previsoki. Zato ta MSP ne glede na kakovost projekta in potencial rasti najverjetneje ne bodo imela dostopa do potrebnih finančnih sredstev, dokler ne bodo imela dokazanih dosežkov in zadostnega zavarovanja. Poslovni finančni trgi zaradi navedenih asimetričnih informacij morda ne bodo mogli zagotoviti potrebnega lastniškega ali dolžniškega financiranja novoustanovljenim in potencialno hitro rastočim MSP, kar lahko povzroči trajno nedelovanje kapitalskega trga, ki preprečuje, da bi ponudba zadostila povpraševanju po ceni, sprejemljivi za obe strani, kar negativno vpliva na možnosti za rast MSP. Manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo se lahko pod določenimi pogoji srečajo z enakim nedelovanjem trga. |
| --- | --- |

(3)

MSP lahko imajo zlasti v zgodnejših fazah razvoja kljub možnostim za rast težave pri dostopu do finančnih sredstev. Glavni vzrok za te težave so asimetrične informacije, saj MSP zlasti v začetni fazi vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti ali izvedljivosti poslovnih načrtov. V takih okoliščinah pri transakcijah, ki vključujejo taka MSP, morda ni vredno vlagati v dejaven pregled, ki ga vlagatelji izvajajo pri zagotavljanju financiranja večjim družbam, saj so stroški pregleda v primerjavi z vrednostjo naložbe previsoki. Zato ta MSP ne glede na kakovost projekta in potencial rasti najverjetneje ne bodo imela dostopa do potrebnih finančnih sredstev, dokler ne bodo imela dokazanih dosežkov in zadostnega zavarovanja. Poslovni finančni trgi zaradi navedenih asimetričnih informacij morda ne bodo mogli zagotoviti potrebnega lastniškega ali dolžniškega financiranja novoustanovljenim in potencialno hitro rastočim MSP, kar lahko povzroči trajno nedelovanje kapitalskega trga, ki preprečuje, da bi ponudba zadostila povpraševanju po ceni, sprejemljivi za obe strani, kar negativno vpliva na možnosti za rast MSP. Manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo se lahko pod določenimi pogoji srečajo z enakim nedelovanjem trga.

| (4) | Posledice za družbo, ki ne prejme financiranja, ne vplivajo nujno le na zadevni posamezni subjekt, ampak so pogosto lahko širše, zlasti zaradi zunanjih dejavnikov za rast. V mnogih uspešnih sektorjih rast produktivnosti ne temelji na povečanju produktivnosti družb, prisotnih na trgu, temveč na rasti učinkovitejših in tehnološko naprednejših družb na račun manj učinkovitih družb (ali družb, ki ponujajo zastarele proizvode). Če je ta proces moten, ker potencialno uspešne družbe ne morejo pridobiti financiranja, bodo širše posledice za rast produktivnosti najverjetneje negativne. Če bi bil vstop na trg omogočen širšemu krogu družb, bi bilo zato mogoče spodbuditi rast. |
| --- | --- |

(4)

Posledice za družbo, ki ne prejme financiranja, ne vplivajo nujno le na zadevni posamezni subjekt, ampak so pogosto lahko širše, zlasti zaradi zunanjih dejavnikov za rast. V mnogih uspešnih sektorjih rast produktivnosti ne temelji na povečanju produktivnosti družb, prisotnih na trgu, temveč na rasti učinkovitejših in tehnološko naprednejših družb na račun manj učinkovitih družb (ali družb, ki ponujajo zastarele proizvode). Če je ta proces moten, ker potencialno uspešne družbe ne morejo pridobiti financiranja, bodo širše posledice za rast produktivnosti najverjetneje negativne. Če bi bil vstop na trg omogočen širšemu krogu družb, bi bilo zato mogoče spodbuditi rast.

| (5) | Zato lahko obstoj vrzeli v financiranju, ki vpliva na MSP ter manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, upraviči ukrepe javne podpore, vključno z dodelitvijo državne pomoči pod določenimi posebnimi pogoji. Če je pravilno usmerjena, je lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja tem družbam učinkovito sredstvo za ublažitev ugotovljenega nedelovanja trga in za pridobivanje zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

(5)

Zato lahko obstoj vrzeli v financiranju, ki vpliva na MSP ter manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, upraviči ukrepe javne podpore, vključno z dodelitvijo državne pomoči pod določenimi posebnimi pogoji. Če je pravilno usmerjena, je lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja tem družbam učinkovito sredstvo za ublažitev ugotovljenega nedelovanja trga in za pridobivanje zasebnega kapitala.

| (6) | Dostop MSP do finančnih sredstev je cilj skupnega interesa. Na ravni EU in EGP so bile sprejete številne pobude za podporo razvoja MSP. Eden od glavnih ciljev je olajšati dostop do finančnih sredstev za MSP. |
| --- | --- |

(6)

Dostop MSP do finančnih sredstev je cilj skupnega interesa. Na ravni EU in EGP so bile sprejete številne pobude za podporo razvoja MSP. Eden od glavnih ciljev je olajšati dostop do finančnih sredstev za MSP.

| (7) | V tem okviru politik se v akcijskem načrtu Komisije iz leta 2011 za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (2) in v okviru razprave, ki se je začela leta 2013 z zeleno knjigo o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (3), ugotavlja, da je uspeh Unije sicer močno odvisen od rasti MSP, vendar imajo ta podjetja pogosto znatne težave pri pridobivanju finančnih sredstev. Nadzorni organ priznava te sklepe. Cilj je torej povečati vidnost MSP ter privlačnost in dostopnost finančnih trgov za MSP. |
| --- | --- |

(7)

V tem okviru politik se v akcijskem načrtu Komisije iz leta 2011 za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (2) in v okviru razprave, ki se je začela leta 2013 z zeleno knjigo o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (3), ugotavlja, da je uspeh Unije sicer močno odvisen od rasti MSP, vendar imajo ta podjetja pogosto znatne težave pri pridobivanju finančnih sredstev. Nadzorni organ priznava te sklepe. Cilj je torej povečati vidnost MSP ter privlačnost in dostopnost finančnih trgov za MSP.

| (8) | Pred kratkim sta bili sprejeti dve pobudi v zvezi z investicijskimi skladi (4): uredba o skladih tveganega kapitala v Evropi (5), ki je bila sprejeta leta 2013 in omogoča skladom tveganega kapitala, da tržijo svoja sredstva in zbirajo kapital na celotnem notranjem trgu, ter predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (6), katere cilj je uvesti okvirne pogoje za lažje upravljanje zasebnih investicijskih skladov z dolgoročno zavezo vlagateljev. |
| --- | --- |

(8)

Pred kratkim sta bili sprejeti dve pobudi v zvezi z investicijskimi skladi (4): uredba o skladih tveganega kapitala v Evropi (5), ki je bila sprejeta leta 2013 in omogoča skladom tveganega kapitala, da tržijo svoja sredstva in zbirajo kapital na celotnem notranjem trgu, ter predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (6), katere cilj je uvesti okvirne pogoje za lažje upravljanje zasebnih investicijskih skladov z dolgoročno zavezo vlagateljev.

| (9) | Poleg teh specifičnih predpisov direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (7) določa regulativni okvir za upravljanje in delovanje investicijskih skladov, dejavnih na področju tveganega financiranja, kot so skladi zasebnega kapitala. |
| --- | --- |

(9)

Poleg teh specifičnih predpisov direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (7) določa regulativni okvir za upravljanje in delovanje investicijskih skladov, dejavnih na področju tveganega financiranja, kot so skladi zasebnega kapitala.

| (10) | Komisija je leta 2012 začela javno posvetovanje (8), da bi zbrala informacije o obsegu nedelovanja trga, ki je vplivalo na dostop MSP do dolžniškega in lastniškega financiranja, ter o ustreznosti smernic o rizičnem kapitalu iz leta 2006 (9). Rezultati javnega posvetovanja so pokazali, da so temeljna načela iz navedenih smernic dovolj dobra podlaga za zagotavljanje javnih sredstev ciljnim MSP in da hkrati omejujejo tveganja za izrivanje. Vendar je javno posvetovanje pokazalo tudi, da smernice o rizičnem kapitalu pogosto veljajo za preveč omejevalne glede upravičenosti MSP, načinov financiranja, instrumentov pomoči in struktur financiranja. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je leta 2012 začela javno posvetovanje (8), da bi zbrala informacije o obsegu nedelovanja trga, ki je vplivalo na dostop MSP do dolžniškega in lastniškega financiranja, ter o ustreznosti smernic o rizičnem kapitalu iz leta 2006 (9). Rezultati javnega posvetovanja so pokazali, da so temeljna načela iz navedenih smernic dovolj dobra podlaga za zagotavljanje javnih sredstev ciljnim MSP in da hkrati omejujejo tveganja za izrivanje. Vendar je javno posvetovanje pokazalo tudi, da smernice o rizičnem kapitalu pogosto veljajo za preveč omejevalne glede upravičenosti MSP, načinov financiranja, instrumentov pomoči in struktur financiranja.

| (11) | Nadzorni organ se strinja s temi sklepi, ki se lahko smiselno uporabijo tudi za Smernice Nadzornega organa o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (10). |
| --- | --- |

(11)

Nadzorni organ se strinja s temi sklepi, ki se lahko smiselno uporabijo tudi za Smernice Nadzornega organa o državni pomoči za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (10).

| (12) | V sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči (11) je Komisija oblikovala ambiciozen program posodobitve državnih pomoči, ki temelji na treh glavnih ciljih:






  (a) | spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu; |
| --- | --- | --- |

(12)

V sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči (11) je Komisija oblikovala ambiciozen program posodobitve državnih pomoči, ki temelji na treh glavnih ciljih:

(a)

spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu;

| (b) | osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvajanju pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

(b)

osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvajanju pravil o državni pomoči;

| (c) | racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše odločanje. |
| --- | --- |

(c)

racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše odločanje.

| (13) | Nadzorni organ je upošteval pobudo Komisije za posodobitev. Zato pogoji za združljivost v teh smernicah temeljijo na navedenih skupnih ciljih. |
| --- | --- |

(13)

Nadzorni organ je upošteval pobudo Komisije za posodobitev. Zato pogoji za združljivost v teh smernicah temeljijo na navedenih skupnih ciljih.

| (14) | V skladu z navedenim bi bil ustrezen poglobljen pregled ureditve državnih pomoči, ki se uporablja v zvezi z ukrepi rizičnega kapitala, vključno z ukrepi, ki jih ureja uredba o splošnih skupinskih izjemah (12), da bi se spodbujalo učinkovitejše in uspešnejše zagotavljanje različnih oblik tveganega financiranja širšemu naboru upravičenih podjetij. Ukrepov, za katere veljajo skupinske izjeme, ni treba priglasiti Nadzornemu organu, saj se zanje domneva, da na ustrezen in sorazmeren način obravnavajo nedelovanje trga, imajo spodbujevalen učinek in omejujejo kakršna koli izkrivljanja konkurence na najmanjši možni obseg. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z navedenim bi bil ustrezen poglobljen pregled ureditve državnih pomoči, ki se uporablja v zvezi z ukrepi rizičnega kapitala, vključno z ukrepi, ki jih ureja uredba o splošnih skupinskih izjemah (12), da bi se spodbujalo učinkovitejše in uspešnejše zagotavljanje različnih oblik tveganega financiranja širšemu naboru upravičenih podjetij. Ukrepov, za katere veljajo skupinske izjeme, ni treba priglasiti Nadzornemu organu, saj se zanje domneva, da na ustrezen in sorazmeren način obravnavajo nedelovanje trga, imajo spodbujevalen učinek in omejujejo kakršna koli izkrivljanja konkurence na najmanjši možni obseg.

2.   PODROČJE UPORABE SMERNIC IN OPREDELITVE POJMOV

| (15) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabil pri ukrepih tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo vseh pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Zadevna država Efte mora navedene ukrepe priglasiti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, Nadzorni organ pa nato opravi obsežno oceno združljivosti, kakor je določeno v oddelku 3 teh smernic. |
| --- | --- |

(15)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabil pri ukrepih tveganega financiranja, ki ne izpolnjujejo vseh pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Zadevna država Efte mora navedene ukrepe priglasiti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, Nadzorni organ pa nato opravi obsežno oceno združljivosti, kakor je določeno v oddelku 3 teh smernic.

| (16) | Vendar se države Efte odločijo ukrepe tveganega financiranja oblikovati tudi tako, da ti ne pomenijo državne pomoči na podlagi člena 61(1) Sporazuma EGP, ker so na primer skladni s preskusom gospodarskega subjekta ali ker izpolnjujejo pogoje veljavne uredbe de minimis
   (13). V tem primeru jih ni treba priglasiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(16)

Vendar se države Efte odločijo ukrepe tveganega financiranja oblikovati tudi tako, da ti ne pomenijo državne pomoči na podlagi člena 61(1) Sporazuma EGP, ker so na primer skladni s preskusom gospodarskega subjekta ali ker izpolnjujejo pogoje veljavne uredbe de minimis
   (13). V tem primeru jih ni treba priglasiti Nadzornemu organu.

| (17) | V teh smernicah ne bi smelo nič izpodbijati združljivosti ukrepov državne pomoči, ki izpolnjujejo merila iz katerih koli drugih smernic, okvirov ali uredb. Nadzorni organ bo posebno pozornost namenil potrebi po preprečevanju uporabe teh smernic za doseganje ciljev politik, ki jih v prvi vrsti urejajo drugi okviri, smernice in predpisi. |
| --- | --- |

(17)

V teh smernicah ne bi smelo nič izpodbijati združljivosti ukrepov državne pomoči, ki izpolnjujejo merila iz katerih koli drugih smernic, okvirov ali uredb. Nadzorni organ bo posebno pozornost namenil potrebi po preprečevanju uporabe teh smernic za doseganje ciljev politik, ki jih v prvi vrsti urejajo drugi okviri, smernice in predpisi.

| (18) | Te smernice ne vplivajo na druge vrste finančnih instrumentov, razen tistih, ki jih urejajo, kot so instrumenti za zagotavljanje listinjenja obstoječih posojil, ki se ocenjujejo na podlagi ustrezne pravne podlage za državno pomoč. |
| --- | --- |

(18)

Te smernice ne vplivajo na druge vrste finančnih instrumentov, razen tistih, ki jih urejajo, kot so instrumenti za zagotavljanje listinjenja obstoječih posojil, ki se ocenjujejo na podlagi ustrezne pravne podlage za državno pomoč.

| (19) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal samo za sheme tveganega financiranja. Ne bo jih uporabljal za ad hoc ukrepe za zagotavljanje pomoči za tvegano financiranje posameznim podjetjem, razen za ukrepe, ki so namenjeni podpiranju posebnih alternativnih platform za trgovanje. |
| --- | --- |

(19)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal samo za sheme tveganega financiranja. Ne bo jih uporabljal za ad hoc ukrepe za zagotavljanje pomoči za tvegano financiranje posameznim podjetjem, razen za ukrepe, ki so namenjeni podpiranju posebnih alternativnih platform za trgovanje.

| (20) | Opozoriti je treba, da se ukrepi pomoči za tvegano financiranje izvajajo prek finančnih posrednikov ali alternativnih platform za trgovanje, pri čemer so izjema le davčne spodbude za neposredne naložbe v upravičena podjetja. Zato ukrepi, pri katerih država Efte ali javni subjekt neposredno vlaga v podjetja, ne da bi bili vključeni navedeni posredniki, ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah in teh smernic. |
| --- | --- |

(20)

Opozoriti je treba, da se ukrepi pomoči za tvegano financiranje izvajajo prek finančnih posrednikov ali alternativnih platform za trgovanje, pri čemer so izjema le davčne spodbude za neposredne naložbe v upravičena podjetja. Zato ukrepi, pri katerih država Efte ali javni subjekt neposredno vlaga v podjetja, ne da bi bili vključeni navedeni posredniki, ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah in teh smernic.

| (21) | Glede na boljše dosežke in višje zavarovanje velikih podjetij Nadzorni organ meni, da ne obstaja splošno nedelovanje trga, povezano z dostopom velikih podjetij do financiranja. Ukrep tveganega financiranja je lahko izjemoma namenjen manjšim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo v skladu z oddelkom 3.3.1(a) ali inovativnim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo, ki izvajajo projekte na področju raziskav in razvoja ter inovacij, v skladu z oddelkom 3.3.1(b). |
| --- | --- |

(21)

Glede na boljše dosežke in višje zavarovanje velikih podjetij Nadzorni organ meni, da ne obstaja splošno nedelovanje trga, povezano z dostopom velikih podjetij do financiranja. Ukrep tveganega financiranja je lahko izjemoma namenjen manjšim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo v skladu z oddelkom 3.3.1(a) ali inovativnim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo, ki izvajajo projekte na področju raziskav in razvoja ter inovacij, v skladu z oddelkom 3.3.1(b).

| (22) | Podjetja, sprejeta v borzno kotacijo ali na organizirani trg, ne morejo prejeti pomoči za tvegano financiranje, saj dejstvo, da so sprejeta v kotacijo, kaže na njihovo zmožnost za pridobitev zasebnega financiranja. |
| --- | --- |

(22)

Podjetja, sprejeta v borzno kotacijo ali na organizirani trg, ne morejo prejeti pomoči za tvegano financiranje, saj dejstvo, da so sprejeta v kotacijo, kaže na njihovo zmožnost za pridobitev zasebnega financiranja.

| (23) | Ukrepi pomoči za tvegano financiranje v popolni odsotnosti zasebnih vlagateljev ne bodo razglašeni za združljive. V takih primerih morajo države Efte razmisliti o drugih možnostih politike, ki bi lahko bile ustreznejše za doseganje enakih ciljev in rezultatov, kot je regionalna pomoč za naložbe ali pomoč za novoustanovljena podjetja, kot določa uredba o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi pomoči za tvegano financiranje v popolni odsotnosti zasebnih vlagateljev ne bodo razglašeni za združljive. V takih primerih morajo države Efte razmisliti o drugih možnostih politike, ki bi lahko bile ustreznejše za doseganje enakih ciljev in rezultatov, kot je regionalna pomoč za naložbe ali pomoč za novoustanovljena podjetja, kot določa uredba o splošnih skupinskih izjemah.

| (24) | Kadar zasebni vlagatelji ne prevzamejo znatnega tveganja in/ali kadar imajo koristi le zasebni vlagatelji, ukrepi pomoči za tvegano financiranje ne bodo razglašeni za združljive. Porazdelitev tveganj in koristi je nujen pogoj za omejitev finančne izpostavljenosti države in za zagotovitev pravičnega donosa državi. |
| --- | --- |

(24)

Kadar zasebni vlagatelji ne prevzamejo znatnega tveganja in/ali kadar imajo koristi le zasebni vlagatelji, ukrepi pomoči za tvegano financiranje ne bodo razglašeni za združljive. Porazdelitev tveganj in koristi je nujen pogoj za omejitev finančne izpostavljenosti države in za zagotovitev pravičnega donosa državi.

| (25) | Ne glede na pomoč za tvegano financiranje v obliki nadomeščanja kapitala, kakor je opredeljeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, se pomoč za tvegano financiranje ne sme uporabiti za podporo odkupom. |
| --- | --- |

(25)

Ne glede na pomoč za tvegano financiranje v obliki nadomeščanja kapitala, kakor je opredeljeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, se pomoč za tvegano financiranje ne sme uporabiti za podporo odkupom.

| (26) | Pomoč za tvegano financiranje se ne bo štela za združljivo s Sporazumom EGP, če bo dodeljena:






  (a) | podjetjem v težavah, kot so opredeljena v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14), kakor so bile nazadnje spremenjene ali nadomeščene; vendar se v teh smernicah MSP, ki so na podlagi pregleda skrbnega poslovanja s strani izbranega finančnega posrednika upravičena do naložb tveganega financiranja, v obdobju sedmih let od njihove prve komercialne prodaje ne bodo štela za podjetja v težavah, razen če so v postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z domačo zakonodajo izpolnjujejo merila za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo njihovih upnikov; |
| --- | --- | --- |

(26)

Pomoč za tvegano financiranje se ne bo štela za združljivo s Sporazumom EGP, če bo dodeljena:

(a)

podjetjem v težavah, kot so opredeljena v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (14), kakor so bile nazadnje spremenjene ali nadomeščene; vendar se v teh smernicah MSP, ki so na podlagi pregleda skrbnega poslovanja s strani izbranega finančnega posrednika upravičena do naložb tveganega financiranja, v obdobju sedmih let od njihove prve komercialne prodaje ne bodo štela za podjetja v težavah, razen če so v postopku zaradi insolventnosti ali v skladu z domačo zakonodajo izpolnjujejo merila za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo njihovih upnikov;

| (b) | podjetjem, ki so prejela nezakonito državno pomoč, ki ni bila v celoti povrnjena. |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki so prejela nezakonito državno pomoč, ki ni bila v celoti povrnjena.

| (27) | Nadzorni organ teh smernic ne bo uporabljal za pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom v tretje države ali države Efte, tj. pomoč, ki je neposredno vezana na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo, kot tudi za pomoč, pogojeno z dajanjem prednosti uporabi domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga. |
| --- | --- |

(27)

Nadzorni organ teh smernic ne bo uporabljal za pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom v tretje države ali države Efte, tj. pomoč, ki je neposredno vezana na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo, kot tudi za pomoč, pogojeno z dajanjem prednosti uporabi domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

| (28) | Nadzorni organ teh smernic ne bo uporabljal za ukrepe, ki sami po sebi zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi načina njihovega financiranja neizogibno povzročajo kršitev prava, ki se uporablja v EGP (15), zlasti:






  (a) | ukrepe, pri katerih je pomoč pogojena z obveznostjo uporabe doma proizvedenega blaga ali storitev; |
| --- | --- | --- |

(28)

Nadzorni organ teh smernic ne bo uporabljal za ukrepe, ki sami po sebi zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi načina njihovega financiranja neizogibno povzročajo kršitev prava, ki se uporablja v EGP (15), zlasti:

(a)

ukrepe, pri katerih je pomoč pogojena z obveznostjo uporabe doma proizvedenega blaga ali storitev;

| (b) | ukrepe, ki kršijo člen 31 Sporazuma EGP v zvezi s pravico ustanavljanja, kadar je pomoč pogojena z obveznostjo za finančne posrednike, njihove upravljavce ali končne upravičence, da imajo ali preselijo svoj sedež na ozemlje zadevne države Efte. To ne vpliva na zahtevo, da morajo imeti finančni posredniki ali njihovi upravljavci potrebno dovoljenje za izvajanje naložb in dejavnosti upravljanja v zadevni državi Efte, ali na zahtevo, da morajo imeti končni upravičenci poslovno enoto in izvajati gospodarske dejavnosti na ciljnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, ki kršijo člen 31 Sporazuma EGP v zvezi s pravico ustanavljanja, kadar je pomoč pogojena z obveznostjo za finančne posrednike, njihove upravljavce ali končne upravičence, da imajo ali preselijo svoj sedež na ozemlje zadevne države Efte. To ne vpliva na zahtevo, da morajo imeti finančni posredniki ali njihovi upravljavci potrebno dovoljenje za izvajanje naložb in dejavnosti upravljanja v zadevni državi Efte, ali na zahtevo, da morajo imeti končni upravičenci poslovno enoto in izvajati gospodarske dejavnosti na ciljnem ozemlju;

| (c) | ukrepe, ki kršijo člen 40 Sporazuma EGP v zvezi s prostim pretokom kapitala. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki kršijo člen 40 Sporazuma EGP v zvezi s prostim pretokom kapitala.

2.1   Preskus gospodarskega subjekta

| (29) | Ukrepi tveganega financiranja pogosto vključujejo kompleksne konstrukcije, ki ustvarjajo spodbude za eno skupino gospodarskih subjektov (vlagatelje), da zagotovijo tvegano financiranje za drugo skupino subjektov (upravičena podjetja). Glede na zasnovo ukrepa, tudi če nameravajo javni organi zagotoviti koristi le drugi skupini (upravičenim podjetjem), lahko državna pomoč koristi podjetjem iz ene oziroma druge skupine ali iz obeh skupin. Poleg tega ukrepi tveganega financiranja vedno vključujejo enega ali več finančnih posrednikov, katerih status se lahko razlikuje od statusa vlagateljev in končnih upravičencev, v katere se vlaga. V takih primerih je treba preveriti tudi, ali se lahko šteje, da državna pomoč koristi finančnemu posredniku. |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi tveganega financiranja pogosto vključujejo kompleksne konstrukcije, ki ustvarjajo spodbude za eno skupino gospodarskih subjektov (vlagatelje), da zagotovijo tvegano financiranje za drugo skupino subjektov (upravičena podjetja). Glede na zasnovo ukrepa, tudi če nameravajo javni organi zagotoviti koristi le drugi skupini (upravičenim podjetjem), lahko državna pomoč koristi podjetjem iz ene oziroma druge skupine ali iz obeh skupin. Poleg tega ukrepi tveganega financiranja vedno vključujejo enega ali več finančnih posrednikov, katerih status se lahko razlikuje od statusa vlagateljev in končnih upravičencev, v katere se vlaga. V takih primerih je treba preveriti tudi, ali se lahko šteje, da državna pomoč koristi finančnemu posredniku.

| (30) | Na splošno javno posredovanje ne pomeni nujno državne pomoči, ker je na primer v skladu s preskusom gospodarskega subjekta. V skladu z navedenim preskusom gospodarske transakcije, ki jih javni organi ali podjetja izvedejo pod normalnimi tržnimi pogoji ter ne dajejo prednosti zadevnemu podjetju, ne pomenijo državne pomoči. Ne glede na posebno pravico Sodišča Efte, da dokončno odloči o obstoju pomoči, so v tem oddelku določene dodatne smernice o uporabi preskusa gospodarskega subjekta na področju tveganega financiranja. |
| --- | --- |

(30)

Na splošno javno posredovanje ne pomeni nujno državne pomoči, ker je na primer v skladu s preskusom gospodarskega subjekta. V skladu z navedenim preskusom gospodarske transakcije, ki jih javni organi ali podjetja izvedejo pod normalnimi tržnimi pogoji ter ne dajejo prednosti zadevnemu podjetju, ne pomenijo državne pomoči. Ne glede na posebno pravico Sodišča Efte, da dokončno odloči o obstoju pomoči, so v tem oddelku določene dodatne smernice o uporabi preskusa gospodarskega subjekta na področju tveganega financiranja.

2.1.1   Pomoč vlagateljem

| (31) | Nadzorni organ bo na splošno štel, da je naložba v skladu s preskusom gospodarskega subjekta in zato ne pomeni državne pomoči, če se izvede enakovredno (pari passu) med javnimi in zasebnimi vlagatelji (16). Naložba se šteje za enakovredno, kadar jo javni in zasebni vlagatelji izvedejo pod enakimi pogoji, kadar obe vrsti subjektov posredujeta istočasno in kadar je posredovanje zasebnega vlagatelja resnično gospodarsko pomembno. |
| --- | --- |

(31)

Nadzorni organ bo na splošno štel, da je naložba v skladu s preskusom gospodarskega subjekta in zato ne pomeni državne pomoči, če se izvede enakovredno (pari passu) med javnimi in zasebnimi vlagatelji (16). Naložba se šteje za enakovredno, kadar jo javni in zasebni vlagatelji izvedejo pod enakimi pogoji, kadar obe vrsti subjektov posredujeta istočasno in kadar je posredovanje zasebnega vlagatelja resnično gospodarsko pomembno.

| (32) | Šteje se, da je bila transakcija izvedena pod enakimi pogoji, če si javni in zasebni vlagatelji delijo enaka tveganja in donose ter imajo v okviru istega razreda tveganja enako stopnjo podrejenosti. Če je položaj javnega vlagatelja boljši od položaja zasebnega vlagatelja, ker na primer prejme donos pred zasebnimi vlagatelji, se lahko prav tako šteje, da je ukrep v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, če zasebni vlagatelji pri tem nimajo nobene prednosti. |
| --- | --- |

(32)

Šteje se, da je bila transakcija izvedena pod enakimi pogoji, če si javni in zasebni vlagatelji delijo enaka tveganja in donose ter imajo v okviru istega razreda tveganja enako stopnjo podrejenosti. Če je položaj javnega vlagatelja boljši od položaja zasebnega vlagatelja, ker na primer prejme donos pred zasebnimi vlagatelji, se lahko prav tako šteje, da je ukrep v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, če zasebni vlagatelji pri tem nimajo nobene prednosti.

| (33) | Na področju tveganega financiranja se bo štelo, da so bile transakcije javnih in zasebnih vlagateljev izvedene hkrati, če so zasebni in javni vlagatelji sovlagali v končne upravičence prek iste naložbene transakcije. Pri naložbah, izvedenih prek javno-zasebnih finančnih posrednikov, se šteje, da so bile naložbe javnih in zasebnih vlagateljev izvedene hkrati. |
| --- | --- |

(33)

Na področju tveganega financiranja se bo štelo, da so bile transakcije javnih in zasebnih vlagateljev izvedene hkrati, če so zasebni in javni vlagatelji sovlagali v končne upravičence prek iste naložbene transakcije. Pri naložbah, izvedenih prek javno-zasebnih finančnih posrednikov, se šteje, da so bile naložbe javnih in zasebnih vlagateljev izvedene hkrati.

| (34) | Dodaten pogoj je, da mora biti financiranje, ki ga zagotavljajo zasebni vlagatelji, ki so neodvisni od družb, v katere vlagajo, gospodarsko pomembno (17) glede na skupni obseg naložbe. Nadzorni organ meni, da se lahko pri ukrepih tveganega financiranja 30 % neodvisnih zasebnih naložb šteje za gospodarsko pomembne. |
| --- | --- |

(34)

Dodaten pogoj je, da mora biti financiranje, ki ga zagotavljajo zasebni vlagatelji, ki so neodvisni od družb, v katere vlagajo, gospodarsko pomembno (17) glede na skupni obseg naložbe. Nadzorni organ meni, da se lahko pri ukrepih tveganega financiranja 30 % neodvisnih zasebnih naložb šteje za gospodarsko pomembne.

| (35) | Če je naložba v skladu s preskusom gospodarskega subjekta, Nadzorni organ meni, da podjetja, v katera se vlaga, niso prejemniki državne pomoči, saj se šteje, da se naložbe, ki jih prejemajo, izvajajo pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(35)

Če je naložba v skladu s preskusom gospodarskega subjekta, Nadzorni organ meni, da podjetja, v katera se vlaga, niso prejemniki državne pomoči, saj se šteje, da se naložbe, ki jih prejemajo, izvajajo pod tržnimi pogoji.

| (36) | Kadar ukrep omogoča zasebnim vlagateljem, da izvajajo naložbe v tvegano financiranje družbe ali skupine družb pod pogoji, ugodnejšimi od pogojev za javne vlagatelje, ki vlagajo v iste družbe, lahko to pomeni prednost za navedene zasebne vlagatelje (neenakovredne naložbe). Taka prednost je lahko v različnih oblikah, kot so prednostni donosi (ugodne spodbude) ali manjša izpostavljenost izgubam v primerjavi z javnimi vlagatelji, kadar je uspešnost zadevne transakcije slabša od pričakovanj (zaščita pred izgubami). |
| --- | --- |

(36)

Kadar ukrep omogoča zasebnim vlagateljem, da izvajajo naložbe v tvegano financiranje družbe ali skupine družb pod pogoji, ugodnejšimi od pogojev za javne vlagatelje, ki vlagajo v iste družbe, lahko to pomeni prednost za navedene zasebne vlagatelje (neenakovredne naložbe). Taka prednost je lahko v različnih oblikah, kot so prednostni donosi (ugodne spodbude) ali manjša izpostavljenost izgubam v primerjavi z javnimi vlagatelji, kadar je uspešnost zadevne transakcije slabša od pričakovanj (zaščita pred izgubami).

2.1.2   Pomoč finančnemu posredniku in/ali njegovemu upravljavcu

| (37) | Nadzorni organ na splošno meni, da je finančni posrednik le instrument za prenos pomoči vlagateljem in/ali podjetjem, v katera se vlaga, in ne neodvisni prejemnik pomoči, ne glede na to, ali je finančni posrednik pravna oseba ali le sveženj sredstev, s katerimi upravlja neodvisna družba za upravljanje. |
| --- | --- |

(37)

Nadzorni organ na splošno meni, da je finančni posrednik le instrument za prenos pomoči vlagateljem in/ali podjetjem, v katera se vlaga, in ne neodvisni prejemnik pomoči, ne glede na to, ali je finančni posrednik pravna oseba ali le sveženj sredstev, s katerimi upravlja neodvisna družba za upravljanje.

| (38) | Vendar ukrepi, ki vključujejo neposredne prenose v korist finančnega posrednika ali sovlaganje finančnega posrednika, lahko pomenijo pomoč, če se taki prenosi ali sovlaganje ne izvajajo pod pogoji, ki bi bili sprejemljivi za običajen gospodarski subjekt v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(38)

Vendar ukrepi, ki vključujejo neposredne prenose v korist finančnega posrednika ali sovlaganje finančnega posrednika, lahko pomenijo pomoč, če se taki prenosi ali sovlaganje ne izvajajo pod pogoji, ki bi bili sprejemljivi za običajen gospodarski subjekt v tržnem gospodarstvu.

| (39) | Kadar ukrep tveganega financiranja upravlja pooblaščeni subjekt, ki ne sovlaga z državo Efte, se pooblaščeni subjekt šteje kot posrednik za prenos finančnih sredstev in ne kot prejemnik pomoči, razen če ni prejel previsokega nadomestila. Če pa pooblaščeni subjekt zagotavlja financiranje ukrepa ali sovlaga z državo Efte podobno kot finančni posredniki, bo Nadzorni organ moral oceniti, ali pooblaščeni subjekt prejema državno pomoč. |
| --- | --- |

(39)

Kadar ukrep tveganega financiranja upravlja pooblaščeni subjekt, ki ne sovlaga z državo Efte, se pooblaščeni subjekt šteje kot posrednik za prenos finančnih sredstev in ne kot prejemnik pomoči, razen če ni prejel previsokega nadomestila. Če pa pooblaščeni subjekt zagotavlja financiranje ukrepa ali sovlaga z državo Efte podobno kot finančni posredniki, bo Nadzorni organ moral oceniti, ali pooblaščeni subjekt prejema državno pomoč.

| (40) | Kadar je upravljavec finančnega posrednika ali družba za upravljanje (v nadaljnjem besedilu: upravljavec) izbran z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom ali če plačilo upravljavca v celoti odraža trenutno tržno raven v primerljivih razmerah, se bo štelo, da zadevni upravljavec ne prejema državne pomoči. |
| --- | --- |

(40)

Kadar je upravljavec finančnega posrednika ali družba za upravljanje (v nadaljnjem besedilu: upravljavec) izbran z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom ali če plačilo upravljavca v celoti odraža trenutno tržno raven v primerljivih razmerah, se bo štelo, da zadevni upravljavec ne prejema državne pomoči.

| (41) | Kadar sta finančni posrednik in njegov upravljavec javna subjekta, ki nista bila izbrana z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom, se ne bosta štela za prejemnika pomoči, če je njuno nadomestilo za upravljanje omejeno ter njuno skupno plačilo odraža običajne tržne pogoje in je vezano na njuno uspešnost. Poleg tega je treba javne finančne posrednike upravljati tržno, zato so njihovi upravljavci pri odločitvah o naložbah pridobitno naravnani in imajo strogo poslovni odnos z državo. Poleg tega morajo biti zasebni vlagatelji za vsako naložbo izbrani z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom. Vzpostavljeni morajo biti ustrezni mehanizmi, ki preprečujejo kakršno koli vmešavanje države v tekoče upravljanje javnega sklada. |
| --- | --- |

(41)

Kadar sta finančni posrednik in njegov upravljavec javna subjekta, ki nista bila izbrana z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom, se ne bosta štela za prejemnika pomoči, če je njuno nadomestilo za upravljanje omejeno ter njuno skupno plačilo odraža običajne tržne pogoje in je vezano na njuno uspešnost. Poleg tega je treba javne finančne posrednike upravljati tržno, zato so njihovi upravljavci pri odločitvah o naložbah pridobitno naravnani in imajo strogo poslovni odnos z državo. Poleg tega morajo biti zasebni vlagatelji za vsako naložbo izbrani z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom. Vzpostavljeni morajo biti ustrezni mehanizmi, ki preprečujejo kakršno koli vmešavanje države v tekoče upravljanje javnega sklada.

| (42) | Kadar se naložba države prek finančnega posrednika izvede v obliki posojil ali jamstev, vključno s posrednimi osebnimi jamstvi, ter so izpolnjeni pogoji iz pravil Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah (18) ali državni pomoči, dodeljeni v obliki jamstev (19), se finančni posrednik ne bo štel za prejemnika državne pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Kadar se naložba države prek finančnega posrednika izvede v obliki posojil ali jamstev, vključno s posrednimi osebnimi jamstvi, ter so izpolnjeni pogoji iz pravil Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah (18) ali državni pomoči, dodeljeni v obliki jamstev (19), se finančni posrednik ne bo štel za prejemnika državne pomoči.

| (43) | Da lahko finančni posredniki povečajo svoja sredstva in njihovi upravljavci dosežejo večje prihodke prek provizij, se šteje le za drugoten gospodarski učinek ukrepa pomoči ter ne za pomoč finančnim posrednikom in/ali njihovim upravljavcem. Če pa je ukrep tveganega financiranja oblikovan tako, da usmerja svoje drugotne učinke k posameznim finančnim posrednikom, ki so bili vnaprej opredeljeni, se bo štelo, da navedeni finančni posredniki prejemajo posredno pomoč. |
| --- | --- |

(43)

Da lahko finančni posredniki povečajo svoja sredstva in njihovi upravljavci dosežejo večje prihodke prek provizij, se šteje le za drugoten gospodarski učinek ukrepa pomoči ter ne za pomoč finančnim posrednikom in/ali njihovim upravljavcem. Če pa je ukrep tveganega financiranja oblikovan tako, da usmerja svoje drugotne učinke k posameznim finančnim posrednikom, ki so bili vnaprej opredeljeni, se bo štelo, da navedeni finančni posredniki prejemajo posredno pomoč.

2.1.3   Pomoč podjetjem, v katera se vlaga

| (44) | Če je pomoč prisotna na ravni vlagateljev, finančnega posrednika ali njegovih upravljavcev, bo Nadzorni organ praviloma menil, da se je vsaj delno prenesla na ciljno podjetje. To velja tudi, kadar o naložbah odločajo upravljavci finančnega posrednika s povsem tržno logiko. |
| --- | --- |

(44)

Če je pomoč prisotna na ravni vlagateljev, finančnega posrednika ali njegovih upravljavcev, bo Nadzorni organ praviloma menil, da se je vsaj delno prenesla na ciljno podjetje. To velja tudi, kadar o naložbah odločajo upravljavci finančnega posrednika s povsem tržno logiko.

| (45) | Kadar naložbe v obliki posojila ali jamstva, ki so bile ciljnemu podjetju zagotovljene v okviru ukrepa tveganega financiranja, izpolnjujejo pogoje iz pravil Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah oziroma državni pomoči, dodeljeni v obliki jamstev, se to podjetje ne bo štelo za prejemnika državne pomoči. |
| --- | --- |

(45)

Kadar naložbe v obliki posojila ali jamstva, ki so bile ciljnemu podjetju zagotovljene v okviru ukrepa tveganega financiranja, izpolnjujejo pogoje iz pravil Nadzornega organa o referenčnih obrestnih merah oziroma državni pomoči, dodeljeni v obliki jamstev, se to podjetje ne bo štelo za prejemnika državne pomoči.

2.2   Pomoč za tvegano financiranje, ki jo je treba priglasiti

| (46) | Države Efte morajo v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču priglasiti ukrepe tveganega financiranja, ki pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP (zlasti če niso v skladu s preskusom gospodarskega subjekta), ne spadajo na področje uporabe uredbe de minimis in ne izpolnjujejo vseh pogojev za pomoč za tvegano financiranje, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Nadzorni organ bo ocenil združljivost navedenih ukrepov s Sporazumom EGP na podlagi člena 61(3)(c) navedenega sporazuma. Te smernice se osredotočajo na tiste ukrepe tveganega financiranja, ki se bodo najverjetneje šteli za združljive s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, če bo izpolnjenih več pogojev, ki so podrobneje opisani v oddelku 3 teh smernic. Navedeni ukrepi se razvrščajo v naslednje tri kategorije. |
| --- | --- |

(46)

Države Efte morajo v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču priglasiti ukrepe tveganega financiranja, ki pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP (zlasti če niso v skladu s preskusom gospodarskega subjekta), ne spadajo na področje uporabe uredbe de minimis in ne izpolnjujejo vseh pogojev za pomoč za tvegano financiranje, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Nadzorni organ bo ocenil združljivost navedenih ukrepov s Sporazumom EGP na podlagi člena 61(3)(c) navedenega sporazuma. Te smernice se osredotočajo na tiste ukrepe tveganega financiranja, ki se bodo najverjetneje šteli za združljive s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, če bo izpolnjenih več pogojev, ki so podrobneje opisani v oddelku 3 teh smernic. Navedeni ukrepi se razvrščajo v naslednje tri kategorije.

| (47) | Prva kategorija zajema ukrepe tveganega financiranja, namenjene podjetjem, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost, določenih za pomoč za tvegano financiranje v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Nadzorni organ bo zahteval, da država Efte izvede podrobno predhodno oceno teh ukrepov, saj ni več mogoče domnevati, da obstaja nedelovanje trga, ki vpliva na upravičena podjetja, ki spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta kategorija zajema zlasti ukrepe, namenjene naslednjim podjetjem:






  (a) | manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki presegajo prage, določene v opredelitvi MSP v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (20); |
| --- | --- | --- |

(47)

Prva kategorija zajema ukrepe tveganega financiranja, namenjene podjetjem, ki ne izpolnjujejo vseh meril za upravičenost, določenih za pomoč za tvegano financiranje v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Nadzorni organ bo zahteval, da država Efte izvede podrobno predhodno oceno teh ukrepov, saj ni več mogoče domnevati, da obstaja nedelovanje trga, ki vpliva na upravičena podjetja, ki spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta kategorija zajema zlasti ukrepe, namenjene naslednjim podjetjem:

(a)

manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki presegajo prage, določene v opredelitvi MSP v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (20);

| (b) | inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter inovacijskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem ter inovacijskimi dejavnostmi;

| (c) | podjetja, ki prejmejo začetno naložbo v tvegano financiranje več kot sedem let po prvi komercialni prodaji; |
| --- | --- |

(c)

podjetja, ki prejmejo začetno naložbo v tvegano financiranje več kot sedem let po prvi komercialni prodaji;

| (d) | podjetja, ki potrebujejo tvegano financiranje v skupnem obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(d)

podjetja, ki potrebujejo tvegano financiranje v skupnem obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (e) | alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(e)

alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

| (48) | Druga kategorija zajema ukrepe, katerih parametri zasnove se razlikujejo od tistih iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, vendar so hkrati namenjeni istim upravičenim podjetjem, kot so opredeljena v njej. Pri navedenih ukrepih je treba obstoj nedelovanja trga dokazati le v obsegu, ki je potreben, da se upraviči uporaba parametrov nad mejami, določenimi v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Ta kategorija zajema zlasti naslednje primere:






  (a) | finančne instrumente pri katerih je delež zasebnih vlagateljev manjši od deleža, določenega v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- | --- |

(48)

Druga kategorija zajema ukrepe, katerih parametri zasnove se razlikujejo od tistih iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, vendar so hkrati namenjeni istim upravičenim podjetjem, kot so opredeljena v njej. Pri navedenih ukrepih je treba obstoj nedelovanja trga dokazati le v obsegu, ki je potreben, da se upraviči uporaba parametrov nad mejami, določenimi v uredbi o splošnih skupinskih izjemah. Ta kategorija zajema zlasti naslednje primere:

(a)

finančne instrumente pri katerih je delež zasebnih vlagateljev manjši od deleža, določenega v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (b) | finančne instrumente, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(b)

finančne instrumente, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (c) | finančne instrumente, razen jamstev, pri katerih so finančni posredniki, vlagatelji ali upravljavci skladov izbrani tako, da ima zaščita pred morebitnimi izgubami prednost pred prednostnimi donosi dobičkov (ugodne spodbude); |
| --- | --- |

(c)

finančne instrumente, razen jamstev, pri katerih so finančni posredniki, vlagatelji ali upravljavci skladov izbrani tako, da ima zaščita pred morebitnimi izgubami prednost pred prednostnimi donosi dobičkov (ugodne spodbude);

| (d) | davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji. |
| --- | --- |

(d)

davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji.

| (49) | Tretja kategorija zajema velike sheme, ki zaradi velikega proračuna, kot je opredeljen v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Nadzorni organ bo pri izvajanju te ocene preveril, ali so pogoji, določeni v določbah o tveganem financiranju iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, izpolnjeni. Če bodo ti pogoji izpolnjeni, bo ocenil, ali je zasnova ukrepa ustrezna glede na predhodno oceno, ki je bila podlaga za priglasitev. Če velika shema ne izpolnjuje vseh pogojev za upravičenost in združljivost, opredeljenih v zgoraj navedenih določbah, bo Nadzorni organ ustrezno proučil dokaze, predložene v okviru predhodne ocene, glede obstoja nedelovanja trga in glede ustreznosti zasnove ukrepa. Poleg tega bo izvedel podrobno oceno potencialnih negativnih učinkov, ki jih take sheme lahko imajo na trgih, na katere vplivajo. |
| --- | --- |

(49)

Tretja kategorija zajema velike sheme, ki zaradi velikega proračuna, kot je opredeljen v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Nadzorni organ bo pri izvajanju te ocene preveril, ali so pogoji, določeni v določbah o tveganem financiranju iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, izpolnjeni. Če bodo ti pogoji izpolnjeni, bo ocenil, ali je zasnova ukrepa ustrezna glede na predhodno oceno, ki je bila podlaga za priglasitev. Če velika shema ne izpolnjuje vseh pogojev za upravičenost in združljivost, opredeljenih v zgoraj navedenih določbah, bo Nadzorni organ ustrezno proučil dokaze, predložene v okviru predhodne ocene, glede obstoja nedelovanja trga in glede ustreznosti zasnove ukrepa. Poleg tega bo izvedel podrobno oceno potencialnih negativnih učinkov, ki jih take sheme lahko imajo na trgih, na katere vplivajo.

| (50) | Različne značilnosti, opisane v odstavkih od 47 do 49, je mogoče kombinirati znotraj posameznega ukrepa tveganega financiranja, če je to ustrezno utemeljeno na podlagi izčrpne analize nedelovanja trga. |
| --- | --- |

(50)

Različne značilnosti, opisane v odstavkih od 47 do 49, je mogoče kombinirati znotraj posameznega ukrepa tveganega financiranja, če je to ustrezno utemeljeno na podlagi izčrpne analize nedelovanja trga.

| (51) | Razen odstopanj, ki so izrecno dovoljena na podlagi teh smernic, se za oceno zgornjih kategorij ukrepov, ki jih je treba priglasiti, uporabljajo vsi drugi pogoji glede združljivosti pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(51)

Razen odstopanj, ki so izrecno dovoljena na podlagi teh smernic, se za oceno zgornjih kategorij ukrepov, ki jih je treba priglasiti, uporabljajo vsi drugi pogoji glede združljivosti pomoči za tvegano financiranje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

2.3   Opredelitve pojmov

| (52) | V teh smernicah:






  (i) | „alternativna platforma za trgovanje“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES (21), v katerem večino finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP; |
| --- | --- | --- |

(52)

V teh smernicah:

(i)

„alternativna platforma za trgovanje“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2004/39/ES (21), v katerem večino finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP;

| (ii) | „strogo poslovni odnos“ pomeni, da se pogoji naložbene transakcije med pogodbenicami ne razlikujejo od pogojev, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa vpliva države; |
| --- | --- |

(ii)

„strogo poslovni odnos“ pomeni, da se pogoji naložbene transakcije med pogodbenicami ne razlikujejo od pogojev, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa vpliva države;

| (iii) | „odkup“ pomeni odkup vsaj kontrolnega deleža lastniškega kapitala družbe od sedanjih delničarjev, s čimer se prevzamejo njihova sredstva in dejavnosti; |
| --- | --- |

(iii)

„odkup“ pomeni odkup vsaj kontrolnega deleža lastniškega kapitala družbe od sedanjih delničarjev, s čimer se prevzamejo njihova sredstva in dejavnosti;

| (iv) | „upravičena podjetja“ pomenijo MSP, manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(iv)

„upravičena podjetja“ pomenijo MSP, manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo;

| (v) | „pooblaščeni subjekt“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država Efte delež, ali finančno institucijo, ustanovljeno v državi Efte, katere cilj je doseči javni interes pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22) ali katere koli poznejše zakonodaje, ki v celoti ali delno nadomešča navedeno direktivo; |
| --- | --- |

(v)

„pooblaščeni subjekt“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država Efte delež, ali finančno institucijo, ustanovljeno v državi Efte, katere cilj je doseči javni interes pod nadzorom javnega organa, osebe javnega prava ali osebe zasebnega prava, ki opravlja javno službo. Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22) ali katere koli poznejše zakonodaje, ki v celoti ali delno nadomešča navedeno direktivo;

| (vi) | „naložba lastniškega kapitala“ pomeni zagotovitev kapitala podjetju v obliki neposredne ali posredne naložbe v zameno za lastništvo ustreznega deleža v tem podjetju; |
| --- | --- |

(vi)

„naložba lastniškega kapitala“ pomeni zagotovitev kapitala podjetju v obliki neposredne ali posredne naložbe v zameno za lastništvo ustreznega deleža v tem podjetju;

| (vii) | „izstop“ pomeni likvidacijo holdingov prek finančnega posrednika ali vlagatelja, ki vključuje prodajo deleža, odpise, odplačilo delnic/posojil, prodajo drugemu finančnemu posredniku ali vlagatelju, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno prodajo; |
| --- | --- |

(vii)

„izstop“ pomeni likvidacijo holdingov prek finančnega posrednika ali vlagatelja, ki vključuje prodajo deleža, odpise, odplačilo delnic/posojil, prodajo drugemu finančnemu posredniku ali vlagatelju, prodajo finančni instituciji in prodajo z javno ponudbo, vključno s prvo javno prodajo;

| (viii) | „pravična stopnja donosa“ pomeni pričakovano notranjo stopnjo donosa, ki je enaka diskontni stopnji, prilagojeni tveganju, ki odraža stopnjo tveganja naložbe ter vrsto in obseg kapitala, ki naj bi ga vložili zasebni vlagatelji; |
| --- | --- |

(viii)

„pravična stopnja donosa“ pomeni pričakovano notranjo stopnjo donosa, ki je enaka diskontni stopnji, prilagojeni tveganju, ki odraža stopnjo tveganja naložbe ter vrsto in obseg kapitala, ki naj bi ga vložili zasebni vlagatelji;

| (ix) | „končni upravičenec“ pomeni upravičeno podjetje, ki je prejemnik naložbe na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(ix)

„končni upravičenec“ pomeni upravičeno podjetje, ki je prejemnik naložbe na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (x) | „finančni posrednik“ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladom skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami; |
| --- | --- |

(x)

„finančni posrednik“ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladom skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;

| (xi) | „prva komercialna prodaja“ pomeni prvo prodajo podjetja na trgu proizvodov ali storitev, razen omejene prodaje za preverjanje trga; |
| --- | --- |

(xi)

„prva komercialna prodaja“ pomeni prvo prodajo podjetja na trgu proizvodov ali storitev, razen omejene prodaje za preverjanje trga;

| (xii) | „prvi izgubljeni delež“ pomeni najbolj podrejeno tranšo tveganja, ki prinaša največje tveganje izgube in vključuje pričakovane izgube ciljnega portfelja; |
| --- | --- |

(xii)

„prvi izgubljeni delež“ pomeni najbolj podrejeno tranšo tveganja, ki prinaša največje tveganje izgube in vključuje pričakovane izgube ciljnega portfelja;

| (xiii) | „nadaljnja naložba“ pomeni dodatno naložbo v podjetje, ki sledi enemu ali več prejšnjim investicijskim krogom tveganega financiranja; |
| --- | --- |

(xiii)

„nadaljnja naložba“ pomeni dodatno naložbo v podjetje, ki sledi enemu ali več prejšnjim investicijskim krogom tveganega financiranja;

| (xiv) | „jamstvo“ pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti od tretje strani za celotne ali delne nove posojilne transakcije za tvegano financiranje, kot so dolžniški instrumenti in instrumenti zakupa ter instrumenti navideznega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(xiv)

„jamstvo“ pomeni pisno zavezo za prevzem odgovornosti od tretje strani za celotne ali delne nove posojilne transakcije za tvegano financiranje, kot so dolžniški instrumenti in instrumenti zakupa ter instrumenti navideznega lastniškega kapitala;

| (xv) | „omejitev jamstva“ pomeni največjo izpostavljenost javnega vlagatelja, izraženo v deležu skupnih naložb v zajamčeni portfelj; |
| --- | --- |

(xv)

„omejitev jamstva“ pomeni največjo izpostavljenost javnega vlagatelja, izraženo v deležu skupnih naložb v zajamčeni portfelj;

| (xvi) | „stopnja jamstva“ pomeni delež kritja izgube s strani javnega vlagatelja za vsako posamezno transakcijo, upravičeno na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(xvi)

„stopnja jamstva“ pomeni delež kritja izgube s strani javnega vlagatelja za vsako posamezno transakcijo, upravičeno na podlagi ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (xvii) | „neodvisni zasebni vlagatelj“ pomeni zasebnega vlagatelja, ki ni delničar v upravičenem podjetju, v katerega vlaga, vključno s poslovnimi angeli in finančnimi institucijami, ne glede na njihovo lastništvo, če nosijo celotno tveganje v zvezi s svojo naložbo; ob ustanovitvi nove družbe se vsi zasebni vlagatelji, vključno z ustanovitelji, štejejo za neodvisne od navedene družbe; |
| --- | --- |

(xvii)

„neodvisni zasebni vlagatelj“ pomeni zasebnega vlagatelja, ki ni delničar v upravičenem podjetju, v katerega vlaga, vključno s poslovnimi angeli in finančnimi institucijami, ne glede na njihovo lastništvo, če nosijo celotno tveganje v zvezi s svojo naložbo; ob ustanovitvi nove družbe se vsi zasebni vlagatelji, vključno z ustanovitelji, štejejo za neodvisne od navedene družbe;

| (xviii) | „inovativno podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo, katerega stroški za raziskave in razvoj ter inovacije, kot so opredeljeni v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, predstavljajo (a) najmanj 15 % skupnih operativnih stroškov v najmanj enem od treh let pred prvo naložbo v okviru ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ali (b) najmanj 10 % njegovih skupnih operativnih stroškov letno v treh letih pred prvo naložbo v okviru ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(xviii)

„inovativno podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo, katerega stroški za raziskave in razvoj ter inovacije, kot so opredeljeni v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, predstavljajo (a) najmanj 15 % skupnih operativnih stroškov v najmanj enem od treh let pred prvo naložbo v okviru ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ali (b) najmanj 10 % njegovih skupnih operativnih stroškov letno v treh letih pred prvo naložbo v okviru ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (xix) | „posojilni instrument“ pomeni sporazum, ki posojilodajalca zavezuje, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje, in ki posojilojemalca zavezuje, da mora ta znesek v dogovorjenem obdobju odplačati; lahko je v obliki posojila ali drugega instrumenta financiranja, vključno z zakupom, ki posojilodajalcu zagotavlja poglavitni del najmanjšega donosa; |
| --- | --- |

(xix)

„posojilni instrument“ pomeni sporazum, ki posojilodajalca zavezuje, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje, in ki posojilojemalca zavezuje, da mora ta znesek v dogovorjenem obdobju odplačati; lahko je v obliki posojila ali drugega instrumenta financiranja, vključno z zakupom, ki posojilodajalcu zagotavlja poglavitni del najmanjšega donosa;

| (xx) | „podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ v teh smernicah pomeni podjetje z do 1 500 zaposlenimi na podlagi izračuna v skladu s členi 3, 4 in 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; za namen uporabe teh smernic se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; ta opredelitev ne posega v druge opredelitve, uporabljene za zagotavljanje finančnih instrumentov v okviru programov EU/EGP, ki ne vključujejo državne pomoči; |
| --- | --- |

(xx)

„podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ v teh smernicah pomeni podjetje z do 1 500 zaposlenimi na podlagi izračuna v skladu s členi 3, 4 in 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; za namen uporabe teh smernic se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; ta opredelitev ne posega v druge opredelitve, uporabljene za zagotavljanje finančnih instrumentov v okviru programov EU/EGP, ki ne vključujejo državne pomoči;

| (xxi) | „fizična oseba“ pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP; |
| --- | --- |

(xxi)

„fizična oseba“ pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP;

| (xxii) | „novo posojilo“ pomeni nov posojilni instrument za financiranje novih naložb ali obratnega kapitala, ki ne vključuje refinanciranja obstoječih posojil; |
| --- | --- |

(xxii)

„novo posojilo“ pomeni nov posojilni instrument za financiranje novih naložb ali obratnega kapitala, ki ne vključuje refinanciranja obstoječih posojil;

| (xxiii) | „nadomeščanje kapitala“ pomeni nakup obstoječih delnic v podjetju od prejšnjega vlagatelja ali delničarja; |
| --- | --- |

(xxiii)

„nadomeščanje kapitala“ pomeni nakup obstoječih delnic v podjetju od prejšnjega vlagatelja ali delničarja;

| (xxiv) | „naložba v tvegano financiranje“ pomeni naložbe v lastniški kapital in naložbe v navidezni lastniški kapital ter posojila, vključno z zakupi, jamstvi ali kombinacijo obojih, v korist upravičenim podjetjem; |
| --- | --- |

(xxiv)

„naložba v tvegano financiranje“ pomeni naložbe v lastniški kapital in naložbe v navidezni lastniški kapital ter posojila, vključno z zakupi, jamstvi ali kombinacijo obojih, v korist upravičenim podjetjem;

| (xxv) | „naložba v navidezni lastniški kapital“ pomeni vrsto financiranja, ki se uvršča med lastniški kapital in dolg, je bolj tvegano kot prednostni dolg in manj tvegano kot navaden lastniški kapital ter katerega donos za imetnika temelji predvsem na dobičku ali izgubi zadevnega ciljnega podjetja in ki je v primeru neizpolnitve obveznosti nezavarovan. Naložbe v navidezni lastniški kapital so lahko strukturirane kot nezavarovani in podrejeni dolg, vključno z dolžniško-lastniškim dolgom, ki se v nekaterih primerih lahko preoblikuje v lastniški kapital ali prednostni kapital; |
| --- | --- |

(xxv)

„naložba v navidezni lastniški kapital“ pomeni vrsto financiranja, ki se uvršča med lastniški kapital in dolg, je bolj tvegano kot prednostni dolg in manj tvegano kot navaden lastniški kapital ter katerega donos za imetnika temelji predvsem na dobičku ali izgubi zadevnega ciljnega podjetja in ki je v primeru neizpolnitve obveznosti nezavarovan. Naložbe v navidezni lastniški kapital so lahko strukturirane kot nezavarovani in podrejeni dolg, vključno z dolžniško-lastniškim dolgom, ki se v nekaterih primerih lahko preoblikuje v lastniški kapital ali prednostni kapital;

| (xxvi) | „mala in srednja podjetja (MSP)“ pomenijo podjetja, kakor so opredeljena v Prilogi I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

(xxvi)

„mala in srednja podjetja (MSP)“ pomenijo podjetja, kakor so opredeljena v Prilogi I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| (xxvii) | „manjše podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje z do 499 zaposlenimi na podlagi izračuna v skladu s členi od 3 do 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah, z letnim prihodkom od prodaje, ki ne presega 100 milijonov EUR, in letno bilančno vsoto, ki ne presega 86 milijonov EUR. Za namen uporabe teh smernic se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; ta opredelitev ne posega v druge opredelitve, uporabljene za zagotavljanje finančnih instrumentov v okviru programov EU/EGP, ki ne vključujejo državne pomoči; |
| --- | --- |

(xxvii)

„manjše podjetje s srednjo tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje z do 499 zaposlenimi na podlagi izračuna v skladu s členi od 3 do 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah, z letnim prihodkom od prodaje, ki ne presega 100 milijonov EUR, in letno bilančno vsoto, ki ne presega 86 milijonov EUR. Za namen uporabe teh smernic se več subjektov šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli pogoj iz člena 3(3) Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah; ta opredelitev ne posega v druge opredelitve, uporabljene za zagotavljanje finančnih instrumentov v okviru programov EU/EGP, ki ne vključujejo državne pomoči;

| (xxviii) | „skupno financiranje“ pomeni najvišji skupni znesek naložb v upravičeno podjetje prek enega ali več krogov tveganega financiranja, vključno z nadaljnjimi naložbami na podlagi katerega koli ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje, ki ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(xxviii)

„skupno financiranje“ pomeni najvišji skupni znesek naložb v upravičeno podjetje prek enega ali več krogov tveganega financiranja, vključno z nadaljnjimi naložbami na podlagi katerega koli ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje, ki ne vključuje popolnoma zasebnih naložb, ki se izvajajo pod tržnimi pogoji in ne spadajo na področje uporabe ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje;

| (xxix) | po„djetje, ki ne kotira na borzi“ pomeni podjetje, ki ni sprejeto v borzno kotacijo, z izjemo alternativnih platform za trgovanje. |
| --- | --- |

(xxix)

po„djetje, ki ne kotira na borzi“ pomeni podjetje, ki ni sprejeto v borzno kotacijo, z izjemo alternativnih platform za trgovanje.

3.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA TVEGANO FINANCIRANJE

3.1   Skupna načela ocenjevanja

| (53) | Pri ocenjevanju, ali se priglašeni ukrep pomoči lahko šteje za združljivega s Sporazumom EGP, Nadzorni organ običajno prouči, ali zasnova ukrepa pomoči zagotavlja, da pozitivni učinek pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa presega morebitne negativne učinke na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice) in na konkurenco. |
| --- | --- |

(53)

Pri ocenjevanju, ali se priglašeni ukrep pomoči lahko šteje za združljivega s Sporazumom EGP, Nadzorni organ običajno prouči, ali zasnova ukrepa pomoči zagotavlja, da pozitivni učinek pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa presega morebitne negativne učinke na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice) in na konkurenco.

| (54) | Sporočilo o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012 je pozvalo k določitvi in opredelitvi skupnih načel, ki se bodo uporabila pri ocenjevanju združljivosti vseh ukrepov pomoči. V ta namen bo Nadzorni organ štel, da je ukrep pomoči združljiv s Sporazumom EGP samo, če izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: cilj ukrepa državne pomoči mora biti cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.2); |
| --- | --- | --- |

(54)

Sporočilo o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012 je pozvalo k določitvi in opredelitvi skupnih načel, ki se bodo uporabila pri ocenjevanju združljivosti vseh ukrepov pomoči. V ta namen bo Nadzorni organ štel, da je ukrep pomoči združljiv s Sporazumom EGP samo, če izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: cilj ukrepa državne pomoči mora biti cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.2);

| (b) | potreba po državnem posredovanju: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v stanje, pri katerem lahko pomoč z odpravo nedelovanja trga zagotovi znatno izboljšanje, ki ga trg sam po sebi ne more zagotoviti (oddelek 3.3); |
| --- | --- |

(b)

potreba po državnem posredovanju: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v stanje, pri katerem lahko pomoč z odpravo nedelovanja trga zagotovi znatno izboljšanje, ki ga trg sam po sebi ne more zagotoviti (oddelek 3.3);

| (c) | ustreznost ukrepa pomoči: ukrep državne pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje cilja skupnega interesa (oddelek 3.4); |
| --- | --- |

(c)

ustreznost ukrepa pomoči: ukrep državne pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje cilja skupnega interesa (oddelek 3.4);

| (d) | spodbujevalni učinek: ukrep državne pomoči mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij, da ta začnejo izvajati dodatne dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajala ali pa bi jih izvajala omejeno ali na drugačen način (oddelek 3.5); |
| --- | --- |

(d)

spodbujevalni učinek: ukrep državne pomoči mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij, da ta začnejo izvajati dodatne dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi izvajala ali pa bi jih izvajala omejeno ali na drugačen način (oddelek 3.5);

| (e) | sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): ukrep državne pomoči mora biti omejen na najmanjši znesek, potreben za izvedbo dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (oddelek 3.6); |
| --- | --- |

(e)

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): ukrep državne pomoči mora biti omejen na najmanjši znesek, potreben za izvedbo dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (oddelek 3.6);

| (f) | izogibanje neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami: negativni učinki ukrepa državne pomoči morajo biti dovolj omejeni, tako da je skupni učinek ukrepa pozitiven (oddelek 3.7); |
| --- | --- |

(f)

izogibanje neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami: negativni učinki ukrepa državne pomoči morajo biti dovolj omejeni, tako da je skupni učinek ukrepa pozitiven (oddelek 3.7);

| (g) | preglednost pomoči: države Efte, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in pomembnih informacij o dodeljeni pomoči (oddelek 3.8). |
| --- | --- |

(g)

preglednost pomoči: države Efte, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in pomembnih informacij o dodeljeni pomoči (oddelek 3.8).

| (55) | Lahko se zahteva, da je skupno ravnovesje nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4 v nadaljevanju. V takih primerih lahko Nadzorni organ omeji trajanje navedenih shem z možnostjo priglasitve njihovega podaljšanja. |
| --- | --- |

(55)

Lahko se zahteva, da je skupno ravnovesje nekaterih vrst shem pomoči predmet naknadne ocene, kakor je opisano v oddelku 4 v nadaljevanju. V takih primerih lahko Nadzorni organ omeji trajanje navedenih shem z možnostjo priglasitve njihovega podaljšanja.

| (56) | Pri ocenjevanju združljivosti katere koli individualne pomoči s Sporazumom EGP bo Nadzorni organ upošteval vse postopke v zvezi s kršitvami člena 53 ali 54 Sporazuma EGP, ki se lahko nanašajo na upravičenca do pomoči in so lahko pomembni pri njegovi oceni v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (23). |
| --- | --- |

(56)

Pri ocenjevanju združljivosti katere koli individualne pomoči s Sporazumom EGP bo Nadzorni organ upošteval vse postopke v zvezi s kršitvami člena 53 ali 54 Sporazuma EGP, ki se lahko nanašajo na upravičenca do pomoči in so lahko pomembni pri njegovi oceni v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (23).

3.2   Prispevek k skupnemu cilju

| (57) | Državna pomoč mora prispevati k doseganju enega ali več ciljev skupnega interesa v smislu člena 61(3) Sporazuma EGP. Pri pomoči v obliki tveganega financiranja je splošen cilj politike izboljšati zagotavljanje financiranja uspešnim MSP od zgodnje faze njihovega razvoja do faze rasti ter, v nekaterih okoliščinah, manjšim in inovativnim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo; na ta način naj bi v dolgoročnejšem obdobju razvili konkurenčen trg financiranja podjetij v Uniji, ki bi prispeval k splošni gospodarski rasti. |
| --- | --- |

(57)

Državna pomoč mora prispevati k doseganju enega ali več ciljev skupnega interesa v smislu člena 61(3) Sporazuma EGP. Pri pomoči v obliki tveganega financiranja je splošen cilj politike izboljšati zagotavljanje financiranja uspešnim MSP od zgodnje faze njihovega razvoja do faze rasti ter, v nekaterih okoliščinah, manjšim in inovativnim podjetjem s srednjo tržno kapitalizacijo; na ta način naj bi v dolgoročnejšem obdobju razvili konkurenčen trg financiranja podjetij v Uniji, ki bi prispeval k splošni gospodarski rasti.

3.2.1   Posebni cilji politike, ki jim je namenjen ukrep

| (58) | Ukrep mora opredeljevati posebne cilje politike v skladu s splošnimi cilji politike, kakor so opredeljeni v odstavku 57. Zato mora država Efte izvesti predhodno oceno, s katero opredeli cilje politike in določi ustrezne kazalnike uspešnosti. Obseg in trajanje ukrepa bi morala ustrezati ciljem politike. Kazalniki uspešnosti lahko načeloma vključujejo:






  (a) | potrebne ali predvidene naložbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

(58)

Ukrep mora opredeljevati posebne cilje politike v skladu s splošnimi cilji politike, kakor so opredeljeni v odstavku 57. Zato mora država Efte izvesti predhodno oceno, s katero opredeli cilje politike in določi ustrezne kazalnike uspešnosti. Obseg in trajanje ukrepa bi morala ustrezati ciljem politike. Kazalniki uspešnosti lahko načeloma vključujejo:

(a)

potrebne ali predvidene naložbe zasebnega sektorja;

| (b) | pričakovano število končnih upravičencev, v katere se vlaga, vključno s številom novoustanovljenih MSP; |
| --- | --- |

(b)

pričakovano število končnih upravičencev, v katere se vlaga, vključno s številom novoustanovljenih MSP;

| (c) | ocenjeno število novih podjetij, ustanovljenih med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja in kot rezultat naložb v tvegano financiranje; |
| --- | --- |

(c)

ocenjeno število novih podjetij, ustanovljenih med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja in kot rezultat naložb v tvegano financiranje;

| (d) | število delovnih mest, ki so bila ustvarjena v podjetjih, ki so končni upravičenci, od dne prve naložbe v tvegano financiranje v okviru ukrepa tveganega financiranja do izstopa; |
| --- | --- |

(d)

število delovnih mest, ki so bila ustvarjena v podjetjih, ki so končni upravičenci, od dne prve naložbe v tvegano financiranje v okviru ukrepa tveganega financiranja do izstopa;

| (e) | kadar je primerno, delež naložb, izvedenih v skladu s preskusom gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, delež naložb, izvedenih v skladu s preskusom gospodarskega subjekta;

| (f) | mejnike in roke, v katerih naj bi se vložili nekateri vnaprej določeni zneski ali delež proračuna; |
| --- | --- |

(f)

mejnike in roke, v katerih naj bi se vložili nekateri vnaprej določeni zneski ali delež proračuna;

| (g) | pričakovane donose naložb; |
| --- | --- |

(g)

pričakovane donose naložb;

| (h) | kadar je primerno, patentne prijave končnih upravičencev, ki so bile predložene med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja. |
| --- | --- |

(h)

kadar je primerno, patentne prijave končnih upravičencev, ki so bile predložene med izvajanjem ukrepa tveganega financiranja.

| (59) | Kazalniki iz odstavka 58 so pomembni za oceno učinkovitosti ukrepa in utemeljenosti naložbenih strategij, ki so jih finančni posredniki oblikovali v okviru izbirnega postopka. |
| --- | --- |

(59)

Kazalniki iz odstavka 58 so pomembni za oceno učinkovitosti ukrepa in utemeljenosti naložbenih strategij, ki so jih finančni posredniki oblikovali v okviru izbirnega postopka.

3.2.2   Finančni posredniki in doseganje ciljev politike

| (60) | Da bi finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu tveganega financiranja, lahko dosegli cilje zadevne politike, morajo izpolnjevati pogoje, določene v odstavkih 61 in 62 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(60)

Da bi finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu tveganega financiranja, lahko dosegli cilje zadevne politike, morajo izpolnjevati pogoje, določene v odstavkih 61 in 62 v nadaljevanju.

| (61) | Naložbena strategija finančnega posrednika mora biti v skladu s cilji politike ukrepa. Kot del izbirnega postopka morajo finančni posredniki pokazati, kako lahko njihova predlagana naložbena strategija prispeva k doseganju ciljev politike. |
| --- | --- |

(61)

Naložbena strategija finančnega posrednika mora biti v skladu s cilji politike ukrepa. Kot del izbirnega postopka morajo finančni posredniki pokazati, kako lahko njihova predlagana naložbena strategija prispeva k doseganju ciljev politike.

| (62) | Država Efte mora zagotoviti, da je naložbena strategija posrednikov ves čas v skladu z dogovorjenimi cilji politike, na primer z ustreznimi mehanizmi spremljanja in poročanja ter sodelovanjem predstavnikov javnih vlagateljev v organih za zastopanje finančnega posrednika, kot je nadzorni svet ali svetovalni organ. Ustrezna struktura upravljanja mora zagotavljati, da je treba za bistvene spremembe naložbene strategije pridobiti predhodno soglasje države Efta. Da se prepreči dvom, država Efta ne sme neposredno sodelovati pri posameznih odločitvah o naložbah in odprodajah. |
| --- | --- |

(62)

Država Efte mora zagotoviti, da je naložbena strategija posrednikov ves čas v skladu z dogovorjenimi cilji politike, na primer z ustreznimi mehanizmi spremljanja in poročanja ter sodelovanjem predstavnikov javnih vlagateljev v organih za zastopanje finančnega posrednika, kot je nadzorni svet ali svetovalni organ. Ustrezna struktura upravljanja mora zagotavljati, da je treba za bistvene spremembe naložbene strategije pridobiti predhodno soglasje države Efta. Da se prepreči dvom, država Efta ne sme neposredno sodelovati pri posameznih odločitvah o naložbah in odprodajah.

3.3   Potreba po posredovanju države

| (63) | Državna pomoč je lahko upravičena samo, če je namenjena specifičnemu nedelovanju trga, ki vpliva na doseganje skupnega cilja. Nadzorni organ meni, da ne obstaja splošno nedelovanje trga glede dostopa do financiranja za MSP, ampak le nedelovanje trga, povezano z nekaterimi skupinami MSP, glede na specifične gospodarske razmere v zadevni državi Efte. To velja še zlasti, vendar ne izključno, za MSP v zgodnjih fazah razvoja, ki kljub možnostim za rast vlagateljem ne morejo dokazati, da so kreditno sposobna in da so njihovi poslovni načrti izvedljivi. Obseg takega nedelovanja trga se lahko glede na prizadete družbe in njihove kapitalske zahteve razlikuje in je odvisen od sektorja, v katerem delujejo. Zaradi asimetričnosti informacij trg težko oceni profil tveganja in donosa takih MSP ter njihovo zmožnost za doseganje donosov, prilagojenih tveganju. Težave, s katerimi se srečujejo navedena MSP pri izmenjavi informacij o kakovosti svojih projektov, zaznanem tveganju in šibki kreditni sposobnosti, povzročajo visoke stroške transakcij in zastopanja ter lahko povečajo vlagateljevo nenaklonjenost tveganju. Manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo imajo lahko podobne težave in jih zato lahko prizadene enako nedelovanje trga. |
| --- | --- |

(63)

Državna pomoč je lahko upravičena samo, če je namenjena specifičnemu nedelovanju trga, ki vpliva na doseganje skupnega cilja. Nadzorni organ meni, da ne obstaja splošno nedelovanje trga glede dostopa do financiranja za MSP, ampak le nedelovanje trga, povezano z nekaterimi skupinami MSP, glede na specifične gospodarske razmere v zadevni državi Efte. To velja še zlasti, vendar ne izključno, za MSP v zgodnjih fazah razvoja, ki kljub možnostim za rast vlagateljem ne morejo dokazati, da so kreditno sposobna in da so njihovi poslovni načrti izvedljivi. Obseg takega nedelovanja trga se lahko glede na prizadete družbe in njihove kapitalske zahteve razlikuje in je odvisen od sektorja, v katerem delujejo. Zaradi asimetričnosti informacij trg težko oceni profil tveganja in donosa takih MSP ter njihovo zmožnost za doseganje donosov, prilagojenih tveganju. Težave, s katerimi se srečujejo navedena MSP pri izmenjavi informacij o kakovosti svojih projektov, zaznanem tveganju in šibki kreditni sposobnosti, povzročajo visoke stroške transakcij in zastopanja ter lahko povečajo vlagateljevo nenaklonjenost tveganju. Manjša in inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo imajo lahko podobne težave in jih zato lahko prizadene enako nedelovanje trga.

| (64) | Zato je treba ukrep tveganega financiranja določiti na podlagi predhodne ocene, ki je pokazala obstoj likvidnostne vrzeli, zaradi katere so prizadeta upravičena podjetja v ciljni razvojni fazi, na ciljnem geografskem območju in, kadar je ustrezno, v ciljnem gospodarskem sektorju. Ukrep tveganega financiranja mora biti zasnovan tako, da obravnava nedelovanje trga, ki je bilo dokazano v predhodni oceni. |
| --- | --- |

(64)

Zato je treba ukrep tveganega financiranja določiti na podlagi predhodne ocene, ki je pokazala obstoj likvidnostne vrzeli, zaradi katere so prizadeta upravičena podjetja v ciljni razvojni fazi, na ciljnem geografskem območju in, kadar je ustrezno, v ciljnem gospodarskem sektorju. Ukrep tveganega financiranja mora biti zasnovan tako, da obravnava nedelovanje trga, ki je bilo dokazano v predhodni oceni.

| (65) | Proučiti je treba strukturne in ciklične težave (tj. tiste, povezane s krizo), zaradi katerih raven zasebnega financiranja ni optimalna. Ocena mora zajemati zlasti izčrpno analizo virov financiranja, ki so na voljo upravičenim podjetjem, pri čemer se upošteva število obstoječih finančnih posrednikov na ciljnem geografskem območju, njihov javni ali zasebni status, obseg naložb, namenjenih ustreznemu tržnemu segmentu, število potencialno upravičenih podjetij in povprečne vrednosti posameznih transakcij. Ta analiza bi morala temeljiti na podatkih, ki zajemajo obdobje 5 let pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja ter na podlagi katerih bi se morala v njej oceniti vrsta in obseg likvidnostne vrzeli, tj. raven nepokritih potreb upravičenih podjetij po finančnih sredstvih. |
| --- | --- |

(65)

Proučiti je treba strukturne in ciklične težave (tj. tiste, povezane s krizo), zaradi katerih raven zasebnega financiranja ni optimalna. Ocena mora zajemati zlasti izčrpno analizo virov financiranja, ki so na voljo upravičenim podjetjem, pri čemer se upošteva število obstoječih finančnih posrednikov na ciljnem geografskem območju, njihov javni ali zasebni status, obseg naložb, namenjenih ustreznemu tržnemu segmentu, število potencialno upravičenih podjetij in povprečne vrednosti posameznih transakcij. Ta analiza bi morala temeljiti na podatkih, ki zajemajo obdobje 5 let pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja ter na podlagi katerih bi se morala v njej oceniti vrsta in obseg likvidnostne vrzeli, tj. raven nepokritih potreb upravičenih podjetij po finančnih sredstvih.

| (66) | Predhodno oceno bi moral, če je to mogoče, izvesti neodvisni subjekt na podlagi objektivnih in posodobljenih dokazov. Države Efte lahko predložijo obstoječe ocene, če so bile izvedene manj kot tri leta pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja. Nadzorni organ si pri proučitvi ugotovitev predhodne ocene pridržuje pravico, da v skladu z razpoložljivimi dokazi podvomi o veljavnosti podatkov. |
| --- | --- |

(66)

Predhodno oceno bi moral, če je to mogoče, izvesti neodvisni subjekt na podlagi objektivnih in posodobljenih dokazov. Države Efte lahko predložijo obstoječe ocene, če so bile izvedene manj kot tri leta pred priglasitvijo ukrepa tveganega financiranja. Nadzorni organ si pri proučitvi ugotovitev predhodne ocene pridržuje pravico, da v skladu z razpoložljivimi dokazi podvomi o veljavnosti podatkov.

| (67) | Da se zagotovi, da finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu, obravnavajo ugotovljeno nedelovanje trga, se izvede postopek pregleda skrbnega poslovanja, ki zagotavlja tržno razumno naložbeno strategijo, ki se osredotoča na opredeljeni cilj politike, izpolnjuje opredeljene zahteve glede upravičenosti in spoštuje omejitve glede financiranja. Zlasti morajo države Efte izbrati finančne posrednike, ki lahko dokažejo, da je njihova predlagana naložbena strategija tržno razumna in vključuje ustrezno politiko diverzifikacije tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve naložb. |
| --- | --- |

(67)

Da se zagotovi, da finančni posredniki, ki sodelujejo pri ukrepu, obravnavajo ugotovljeno nedelovanje trga, se izvede postopek pregleda skrbnega poslovanja, ki zagotavlja tržno razumno naložbeno strategijo, ki se osredotoča na opredeljeni cilj politike, izpolnjuje opredeljene zahteve glede upravičenosti in spoštuje omejitve glede financiranja. Zlasti morajo države Efte izbrati finančne posrednike, ki lahko dokažejo, da je njihova predlagana naložbena strategija tržno razumna in vključuje ustrezno politiko diverzifikacije tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko upravičenost in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve naložb.

| (68) | Poleg tega mora biti v predhodni oceni upoštevano tudi specifično nedelovanje trga, s katerim se spoprijemajo upravičena ciljna podjetja, in sicer na podlagi dodatnih smernic iz odstavkov od 69 do 88. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega mora biti v predhodni oceni upoštevano tudi specifično nedelovanje trga, s katerim se spoprijemajo upravičena ciljna podjetja, in sicer na podlagi dodatnih smernic iz odstavkov od 69 do 88.

3.3.1   Ukrepi, namenjeni kategorijam podjetij zunaj področja uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah

(a)   Manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo

| (69) | Področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah je omejeno na upravičena MSP. Vendar se lahko s podobnimi omejitvami soočajo tudi nekatera podjetja, ki ne izpolnjujejo merila glede števila zaposlenih in/ali finančnega praga, s katerima je opredeljen pojem MSP. |
| --- | --- |

(69)

Področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah je omejeno na upravičena MSP. Vendar se lahko s podobnimi omejitvami soočajo tudi nekatera podjetja, ki ne izpolnjujejo merila glede števila zaposlenih in/ali finančnega praga, s katerima je opredeljen pojem MSP.

| (70) | Razširitev področja uporabe ukrepa tveganega financiranja na področju upravičenih podjetij na manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo je lahko upravičena, če spodbuja zasebne vlagatelje k vlaganju v bolj raznovrstne portfelje z večjimi možnostmi vstopa in izstopa. Vključitev manjših podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo v portfelj bi verjetno zmanjšala tveganost na ravni portfelja in posledično povečala donos naložb. Zato bi lahko bil to še posebej učinkovit način privabljanja institucionalnih vlagateljev k vlaganju v bolj tvegane družbe v zgodnji fazi razvoja. |
| --- | --- |

(70)

Razširitev področja uporabe ukrepa tveganega financiranja na področju upravičenih podjetij na manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo je lahko upravičena, če spodbuja zasebne vlagatelje k vlaganju v bolj raznovrstne portfelje z večjimi možnostmi vstopa in izstopa. Vključitev manjših podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo v portfelj bi verjetno zmanjšala tveganost na ravni portfelja in posledično povečala donos naložb. Zato bi lahko bil to še posebej učinkovit način privabljanja institucionalnih vlagateljev k vlaganju v bolj tvegane družbe v zgodnji fazi razvoja.

| (71) | Glede na navedeno in če predhodna ocena vključuje ustrezne ekonomske dokaze, je podpiranje manjših podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo lahko upravičeno. Nadzorni organ bo v svoji oceni upošteval delovno in kapitalsko intenzivnost ciljnih podjetij ter druga merila, ki odražajo posebne finančne omejitve, ki vplivajo na manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo (na primer ustrezno zavarovanje za veliko posojilo). |
| --- | --- |

(71)

Glede na navedeno in če predhodna ocena vključuje ustrezne ekonomske dokaze, je podpiranje manjših podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo lahko upravičeno. Nadzorni organ bo v svoji oceni upošteval delovno in kapitalsko intenzivnost ciljnih podjetij ter druga merila, ki odražajo posebne finančne omejitve, ki vplivajo na manjša podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo (na primer ustrezno zavarovanje za veliko posojilo).

(b)   Inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo

| (72) | V nekaterih okoliščinah se lahko tudi podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo spoprijemajo s finančnimi omejitvami, primerljivimi s tistimi, ki vplivajo na MSP. To lahko velja za podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki ob začetni naložbi v proizvodne obrate izvajajo tudi raziskave in razvoj ter inovacijske dejavnosti, vključno z replikacijo trgov, in katerih dokazani dosežki ne omogočajo morebitnim vlagateljem, da bi ustrezno sklepali glede prihodnjih tržnih obetov v zvezi z rezultati takih dejavnosti. V tem primeru je lahko državna pomoč za tvegano financiranje potrebna, da bi lahko inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo povečala svoje proizvodne zmogljivosti na vzdržno raven, na kateri bi lahko sama privabljala zasebno financiranje. Kakor je bilo ugotovljeno v točki 3.3.1(a), bi lahko bila vključitev takih inovativnih podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo v naložbeni portfelj učinkovit način za raznovrstnejše naložbene možnosti, ki jih lahko ponudi finančni posrednik in lahko pritegnejo širši nabor potencialnih vlagateljev. |
| --- | --- |

(72)

V nekaterih okoliščinah se lahko tudi podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo spoprijemajo s finančnimi omejitvami, primerljivimi s tistimi, ki vplivajo na MSP. To lahko velja za podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo, ki ob začetni naložbi v proizvodne obrate izvajajo tudi raziskave in razvoj ter inovacijske dejavnosti, vključno z replikacijo trgov, in katerih dokazani dosežki ne omogočajo morebitnim vlagateljem, da bi ustrezno sklepali glede prihodnjih tržnih obetov v zvezi z rezultati takih dejavnosti. V tem primeru je lahko državna pomoč za tvegano financiranje potrebna, da bi lahko inovativna podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo povečala svoje proizvodne zmogljivosti na vzdržno raven, na kateri bi lahko sama privabljala zasebno financiranje. Kakor je bilo ugotovljeno v točki 3.3.1(a), bi lahko bila vključitev takih inovativnih podjetij s srednjo tržno kapitalizacijo v naložbeni portfelj učinkovit način za raznovrstnejše naložbene možnosti, ki jih lahko ponudi finančni posrednik in lahko pritegnejo širši nabor potencialnih vlagateljev.

(c)   Podjetja, ki prejmejo začetno naložbo v tvegano financiranje več kot sedem let po prvi komercialni prodaji

| (73) | Uredba o splošnih skupinskih izjemah velja za MSP, ki prejmejo začetno naložbo na podlagi ukrepa tveganega financiranja pred svojo prvo komercialno prodajo na trgu ali v sedmih letih po njihovi prvi komercialni prodaji. V skupinskih izjemah so po tem sedemletnem obdobju zajete le nadaljnje naložbe. Vendar se pri nekaterih vrstah podjetij šteje, da so še vedno v fazi širjenja/zgodnje rasti, če še celo po tem sedemletnem obdobju niso ustrezno dokazala svojega potenciala za doseganje donosov in/ali nimajo dovolj trdnih dosežkov in zavarovanja. To se lahko zgodi v sektorjih z visokim tveganjem, kot so biotehnologija, kultura in ustvarjalni sektor, splošneje pa velja za inovativna MSP (24). Poleg tega lahko podjetja, ki imajo zadosten notranji lastniški kapital za financiranje začetnih dejavnosti, potrebujejo zunanje financiranje šele pozneje, da bi na primer okrepila svoje zmogljivosti in se iz manjših podjetij razvila v večja. To lahko zahteva večje naložbe, kot jih lahko financirajo z lastnim kapitalom. |
| --- | --- |

(73)

Uredba o splošnih skupinskih izjemah velja za MSP, ki prejmejo začetno naložbo na podlagi ukrepa tveganega financiranja pred svojo prvo komercialno prodajo na trgu ali v sedmih letih po njihovi prvi komercialni prodaji. V skupinskih izjemah so po tem sedemletnem obdobju zajete le nadaljnje naložbe. Vendar se pri nekaterih vrstah podjetij šteje, da so še vedno v fazi širjenja/zgodnje rasti, če še celo po tem sedemletnem obdobju niso ustrezno dokazala svojega potenciala za doseganje donosov in/ali nimajo dovolj trdnih dosežkov in zavarovanja. To se lahko zgodi v sektorjih z visokim tveganjem, kot so biotehnologija, kultura in ustvarjalni sektor, splošneje pa velja za inovativna MSP (24). Poleg tega lahko podjetja, ki imajo zadosten notranji lastniški kapital za financiranje začetnih dejavnosti, potrebujejo zunanje financiranje šele pozneje, da bi na primer okrepila svoje zmogljivosti in se iz manjših podjetij razvila v večja. To lahko zahteva večje naložbe, kot jih lahko financirajo z lastnim kapitalom.

| (74) | Zato je možno, da se dovolijo ukrepi, pri katerih se začetna naložba izvede več kot sedem let po prvi komercialni prodaji ciljnega podjetja. V takih primerih lahko Nadzorni organ zahteva, da ukrep jasno opredeljuje, katera podjetja so upravičena glede na dokaze iz predhodne ocene o obstoju specifičnega nedelovanja trga, ki vpliva na taka podjetja. |
| --- | --- |

(74)

Zato je možno, da se dovolijo ukrepi, pri katerih se začetna naložba izvede več kot sedem let po prvi komercialni prodaji ciljnega podjetja. V takih primerih lahko Nadzorni organ zahteva, da ukrep jasno opredeljuje, katera podjetja so upravičena glede na dokaze iz predhodne ocene o obstoju specifičnega nedelovanja trga, ki vpliva na taka podjetja.

(d)   Podjetja, ki potrebujejo tvegano financiranje v skupnem obsegu, ki presega zgornjo mejo, določeno v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| (75) | V uredbi o splošnih skupinskih izjemah je določen najvišji skupni znesek tveganega financiranja na upravičeno podjetje, vključno z nadaljnjimi naložbami. Vendar v nekaterih sektorjih, v katerih so stroški predhodnih raziskav ali stroški naložbe razmeroma visoki, na primer na področju bioloških znanosti, zelene tehnologije ali zelene energije, ta znesek morda ne zadostuje za vse potrebne naložbene kroge in vzdržno rast podjetja. Zato je pod nekaterimi pogoji upravičenim podjetjem morda upravičeno dovoliti višji znesek skupnih naložb. |
| --- | --- |

(75)

V uredbi o splošnih skupinskih izjemah je določen najvišji skupni znesek tveganega financiranja na upravičeno podjetje, vključno z nadaljnjimi naložbami. Vendar v nekaterih sektorjih, v katerih so stroški predhodnih raziskav ali stroški naložbe razmeroma visoki, na primer na področju bioloških znanosti, zelene tehnologije ali zelene energije, ta znesek morda ne zadostuje za vse potrebne naložbene kroge in vzdržno rast podjetja. Zato je pod nekaterimi pogoji upravičenim podjetjem morda upravičeno dovoliti višji znesek skupnih naložb.

| (76) | Ukrepi tveganega financiranja torej lahko zagotavljajo podporo, ki presega navedeni najvišji skupni znesek, če predvideni znesek financiranja odraža obseg in naravo likvidnostne vrzeli, opredeljene v predhodni oceni, glede na ciljne sektorje in/ali območja. V takih primerih bo Nadzorni organ upošteval kapitalsko intenzivno naravo ciljnih sektorjev in/ali višje stroške naložb na nekaterih geografskih območjih. |
| --- | --- |

(76)

Ukrepi tveganega financiranja torej lahko zagotavljajo podporo, ki presega navedeni najvišji skupni znesek, če predvideni znesek financiranja odraža obseg in naravo likvidnostne vrzeli, opredeljene v predhodni oceni, glede na ciljne sektorje in/ali območja. V takih primerih bo Nadzorni organ upošteval kapitalsko intenzivno naravo ciljnih sektorjev in/ali višje stroške naložb na nekaterih geografskih območjih.

(e)   Alternativne platforme za trgovanje, ki ne izpolnjujejo pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah

| (77) | Nadzorni organ priznava, da so alternativne platforme za trgovanje pomemben del trga financiranja MSP, saj privabljajo nov kapital v MSP, hkrati pa olajšujejo izstop prejšnjih vlagateljev (25). Uredba o splošnih skupinskih izjemah priznava njihov pomen, saj olajšuje njihovo delovanje bodisi z davčnimi spodbudami, namenjenimi fizičnim osebam, ki vlagajo v družbe, sprejete v kotacijo teh platform, bodisi tako, da upravljavcu platforme omogoča pomoč za novoustanovljeno platformo, če je upravljavec platforme malo podjetje, in sicer do določenih pragov. |
| --- | --- |

(77)

Nadzorni organ priznava, da so alternativne platforme za trgovanje pomemben del trga financiranja MSP, saj privabljajo nov kapital v MSP, hkrati pa olajšujejo izstop prejšnjih vlagateljev (25). Uredba o splošnih skupinskih izjemah priznava njihov pomen, saj olajšuje njihovo delovanje bodisi z davčnimi spodbudami, namenjenimi fizičnim osebam, ki vlagajo v družbe, sprejete v kotacijo teh platform, bodisi tako, da upravljavcu platforme omogoča pomoč za novoustanovljeno platformo, če je upravljavec platforme malo podjetje, in sicer do določenih pragov.

| (78) | Vendar upravljavci alternativnih platform za trgovanje ob ustanovitvi niso nujno mala podjetja. Prav tako najvišji znesek dovoljene pomoči v obliki pomoči za novoustanovljena podjetja na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah morda ne zadostuje za ustanovitev platforme. Poleg tega bo za pritegnitev zadostnih sredstev za ustanovitev in razvoj novih platform morda treba zagotoviti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja. Navsezadnje platforma v borzno kotacijo morda ne bo sprejemala le MSP, temveč tudi podjetja, ki presegajo prage iz opredelitve MSP. |
| --- | --- |

(78)

Vendar upravljavci alternativnih platform za trgovanje ob ustanovitvi niso nujno mala podjetja. Prav tako najvišji znesek dovoljene pomoči v obliki pomoči za novoustanovljena podjetja na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah morda ne zadostuje za ustanovitev platforme. Poleg tega bo za pritegnitev zadostnih sredstev za ustanovitev in razvoj novih platform morda treba zagotoviti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja. Navsezadnje platforma v borzno kotacijo morda ne bo sprejemala le MSP, temveč tudi podjetja, ki presegajo prage iz opredelitve MSP.

| (79) | Zato je pod nekaterimi pogoji lahko upravičeno dovoliti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, podpirati upravljavce platform, ki niso mala podjetja, ali dovoliti naložbe za ustanovitev alternativnih platform za trgovanje, katerih znesek presega zgornje meje pomoči za novoustanovljene platforme na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ali dovoliti pomoč alternativnim platformam za trgovanje, kadar večino finančnih instrumentov, sprejetih v trgovanje, izdajo MSP. To je v skladu s ciljem politike podpiranja dostopa MSP do finančnih sredstev prek nepretrgane verige financiranja. V predhodni oceni mora biti zato dokazan obstoj specifičnega nedelovanja trga, ki vpliva na take platforme na upoštevnem geografskem trgu. |
| --- | --- |

(79)

Zato je pod nekaterimi pogoji lahko upravičeno dovoliti davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, podpirati upravljavce platform, ki niso mala podjetja, ali dovoliti naložbe za ustanovitev alternativnih platform za trgovanje, katerih znesek presega zgornje meje pomoči za novoustanovljene platforme na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ali dovoliti pomoč alternativnim platformam za trgovanje, kadar večino finančnih instrumentov, sprejetih v trgovanje, izdajo MSP. To je v skladu s ciljem politike podpiranja dostopa MSP do finančnih sredstev prek nepretrgane verige financiranja. V predhodni oceni mora biti zato dokazan obstoj specifičnega nedelovanja trga, ki vpliva na take platforme na upoštevnem geografskem trgu.

3.3.2   Ukrepi s parametri zasnove, ki niso v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah

(a)   Finančni instrumenti, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev nižji od deležev, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| (80) | Nedelovanje trga, ki vpliva na podjetja v določenih regijah ali državah Efte, je lahko večje zaradi razmeroma slabe razvitosti trga financiranja MSP na teh območjih v primerjavi z drugimi regijami v isti državi Efte ali drugimi državami Efte. To lahko velja zlasti za države Efte brez dobro uveljavljene prisotnosti formalnih vlagateljev tveganega kapitala ali poslovnih angelov. Zato lahko cilj spodbujanja razvoja učinkovitega trga financiranja MSP v teh regijah in premagovanja strukturnih ovir, ki lahko preprečujejo učinkovit dostop MSP do tveganega financiranja, upravičuje bolj naklonjen odnos Nadzornega organa do ukrepov, ki dovoljujejo manjši delež zasebnih vlagateljev od deležev, ki jih določa uredba o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(80)

Nedelovanje trga, ki vpliva na podjetja v določenih regijah ali državah Efte, je lahko večje zaradi razmeroma slabe razvitosti trga financiranja MSP na teh območjih v primerjavi z drugimi regijami v isti državi Efte ali drugimi državami Efte. To lahko velja zlasti za države Efte brez dobro uveljavljene prisotnosti formalnih vlagateljev tveganega kapitala ali poslovnih angelov. Zato lahko cilj spodbujanja razvoja učinkovitega trga financiranja MSP v teh regijah in premagovanja strukturnih ovir, ki lahko preprečujejo učinkovit dostop MSP do tveganega financiranja, upravičuje bolj naklonjen odnos Nadzornega organa do ukrepov, ki dovoljujejo manjši delež zasebnih vlagateljev od deležev, ki jih določa uredba o splošnih skupinskih izjemah.

| (81) | Poleg tega lahko Nadzorni organ sprejme pozitivno stališče do ukrepov tveganega financiranja, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev manjši kot določa uredba o splošnih skupinskih izjemah, zlasti če so izrecno namenjeni MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, tj. podjetjem, ki jih je prizadelo znatnejše nedelovanje trga, če zadevni del naložbenih tveganj dejansko nosijo sodelujoči zasebni vlagatelji. |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega lahko Nadzorni organ sprejme pozitivno stališče do ukrepov tveganega financiranja, pri katerih je delež zasebnih vlagateljev manjši kot določa uredba o splošnih skupinskih izjemah, zlasti če so izrecno namenjeni MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, tj. podjetjem, ki jih je prizadelo znatnejše nedelovanje trga, če zadevni del naložbenih tveganj dejansko nosijo sodelujoči zasebni vlagatelji.

(b)   Finančni instrumenti, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah

| (82) | Ugodnost iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah je rezervirana za ukrepe, pri katerih je neenakovredna delitev izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji zasnovana tako, da je prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omejena. Podobno uredba o skupinskih izjemah tudi za jamstva določa zgornje meje stopnje jamstev in skupnih izgub, ki jih prevzame javni vlagatelj. |
| --- | --- |

(82)

Ugodnost iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah je rezervirana za ukrepe, pri katerih je neenakovredna delitev izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji zasnovana tako, da je prva izguba, ki jo prevzame javni vlagatelj, omejena. Podobno uredba o skupinskih izjemah tudi za jamstva določa zgornje meje stopnje jamstev in skupnih izgub, ki jih prevzame javni vlagatelj.

| (83) | Vendar lahko javno financiranje v nekaterih okoliščinah s prevzemanjem večjega tveganja pri financiranju omogoči, da zasebni vlagatelji ali posojilodajalci zagotovijo dodatno financiranje. Pri ocenjevanju ukrepov, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Nadzorni organ upošteval več dejavnikov, kakor so opredeljeni v oddelku 3.4.2 teh smernic. |
| --- | --- |

(83)

Vendar lahko javno financiranje v nekaterih okoliščinah s prevzemanjem večjega tveganja pri financiranju omogoči, da zasebni vlagatelji ali posojilodajalci zagotovijo dodatno financiranje. Pri ocenjevanju ukrepov, pri katerih parametri finančne zasnove presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Nadzorni organ upošteval več dejavnikov, kakor so opredeljeni v oddelku 3.4.2 teh smernic.

(c)   Finančni instrumenti, razen jamstev, pri katerih so vlagatelji, finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani tako, da ima zaščita pred izgubo prednost pred asimetrično udeležbo pri dobičku

| (84) | Na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah mora izbira finančnih posrednikov ter vlagateljev in upravljavcev skladov temeljiti na odprtem, preglednem in nediskriminatornem javnem razpisu, ki jasno opredeljuje cilje politike, ki naj bi bili doseženi z ukrepom, in vrsto finančnih parametrov, zasnovanih za doseganje teh ciljev. To pomeni, da morajo biti finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani v postopku, skladnem z Direktivo 2004/18/ES (26) ali katero koli poznejšo zakonodajo, ki to direktivo nadomešča. Če se ta direktiva ne uporablja, mora biti izbirni postopek tak, da zagotavlja čim večjo možno izbiro med strokovno usposobljenimi finančnimi posredniki ali upravljavci skladov. Tak postopek mora zadevni državi Efte zlasti omogočati, da lahko primerja pogoje, ki so jih v pogajanjih dosegli finančni posredniki ali upravljavci skladov in potencialni zasebni vlagatelji, da bi zagotovili, da bo ukrep tveganega financiranja ob upoštevanju realistične naložbene strategije pritegnil zasebne vlagatelje z najmanjšo možno državno pomočjo ali najmanjšim možnim odstopanjem od enakovrednih pogojev. |
| --- | --- |

(84)

Na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah mora izbira finančnih posrednikov ter vlagateljev in upravljavcev skladov temeljiti na odprtem, preglednem in nediskriminatornem javnem razpisu, ki jasno opredeljuje cilje politike, ki naj bi bili doseženi z ukrepom, in vrsto finančnih parametrov, zasnovanih za doseganje teh ciljev. To pomeni, da morajo biti finančni posredniki in njihovi upravljavci izbrani v postopku, skladnem z Direktivo 2004/18/ES (26) ali katero koli poznejšo zakonodajo, ki to direktivo nadomešča. Če se ta direktiva ne uporablja, mora biti izbirni postopek tak, da zagotavlja čim večjo možno izbiro med strokovno usposobljenimi finančnimi posredniki ali upravljavci skladov. Tak postopek mora zadevni državi Efte zlasti omogočati, da lahko primerja pogoje, ki so jih v pogajanjih dosegli finančni posredniki ali upravljavci skladov in potencialni zasebni vlagatelji, da bi zagotovili, da bo ukrep tveganega financiranja ob upoštevanju realistične naložbene strategije pritegnil zasebne vlagatelje z najmanjšo možno državno pomočjo ali najmanjšim možnim odstopanjem od enakovrednih pogojev.

| (85) | V skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah morajo merila za izbiro upravljavcev, ki se uporabljajo, vključevati zahtevo, na podlagi katere ima pri instrumentih, ki niso jamstva, „udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubami“, da se omeji nevarnost, da bi upravljavec pri izbiri podjetij, v katera se bo vlagalo, sprejemal preveč tvegane odločitve. To naj bi zagotavljalo, da je treba ne glede na obliko finančnega instrumenta, predvidenega za ukrep, pri vsakršni prednostni obravnavi zasebnih vlagateljev ali posojilodajalcev upoštevati javni interes, tj. zagotoviti obnovljivo naravo vpisanega javnega kapitala in dolgoročno vzdržnost ukrepa. |
| --- | --- |

(85)

V skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah morajo merila za izbiro upravljavcev, ki se uporabljajo, vključevati zahtevo, na podlagi katere ima pri instrumentih, ki niso jamstva, „udeležba pri dobičku prednost pred zaščito pred izgubami“, da se omeji nevarnost, da bi upravljavec pri izbiri podjetij, v katera se bo vlagalo, sprejemal preveč tvegane odločitve. To naj bi zagotavljalo, da je treba ne glede na obliko finančnega instrumenta, predvidenega za ukrep, pri vsakršni prednostni obravnavi zasebnih vlagateljev ali posojilodajalcev upoštevati javni interes, tj. zagotoviti obnovljivo naravo vpisanega javnega kapitala in dolgoročno vzdržnost ukrepa.

| (86) | V določenih primerih pa bo morda treba dati prednost zaščiti pred izgubami, in sicer kadar je ukrep namenjen določenim sektorjem, v katerih obstaja visoka stopnja neplačil MSP. To lahko velja za ukrepe, namenjene MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, sektorjem s pomembnimi tehnološkimi ovirami ali sektorjem, v katerih so podjetja močno odvisna od posameznih projektov, ki zahtevajo velike naložbe v zgodnji fazi in pomenijo veliko izpostavljenost tveganju, kot sta kultura in ustvarjalni sektor. Dajanje prednosti mehanizmom zaščite pred izgubami je lahko upravičeno tudi za ukrepe, ki se izvajajo prek sklada skladov in so namenjeni privabljanju zasebnih vlagateljev na tej ravni. |
| --- | --- |

(86)

V določenih primerih pa bo morda treba dati prednost zaščiti pred izgubami, in sicer kadar je ukrep namenjen določenim sektorjem, v katerih obstaja visoka stopnja neplačil MSP. To lahko velja za ukrepe, namenjene MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta, sektorjem s pomembnimi tehnološkimi ovirami ali sektorjem, v katerih so podjetja močno odvisna od posameznih projektov, ki zahtevajo velike naložbe v zgodnji fazi in pomenijo veliko izpostavljenost tveganju, kot sta kultura in ustvarjalni sektor. Dajanje prednosti mehanizmom zaščite pred izgubami je lahko upravičeno tudi za ukrepe, ki se izvajajo prek sklada skladov in so namenjeni privabljanju zasebnih vlagateljev na tej ravni.

(d)   Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, vključno s finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci, ki delujejo kot sovlagatelji

| (87) | Medtem ko uredba o splošnih skupinskih izjemah ureja davčne spodbude, dodeljene neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki so fizične osebe in neposredno ali posredno zagotavljajo tvegano financiranje upravičenim MSP, lahko države Efte menijo, da je ustrezno sprejeti ukrepe, pri katerih bodo uporabljene podobne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja. Razlika je v tem, da so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, podjetja v smislu člena 61 Sporazuma EGP. Za tak ukrep morajo zato veljati posebne omejitve, ki zagotavljajo, da je pomoč na ravni podjetij, ki vlagajo v druga podjetja, sorazmerna in ima dejanski spodbujevalni učinek. |
| --- | --- |

(87)

Medtem ko uredba o splošnih skupinskih izjemah ureja davčne spodbude, dodeljene neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki so fizične osebe in neposredno ali posredno zagotavljajo tvegano financiranje upravičenim MSP, lahko države Efte menijo, da je ustrezno sprejeti ukrepe, pri katerih bodo uporabljene podobne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja. Razlika je v tem, da so podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, podjetja v smislu člena 61 Sporazuma EGP. Za tak ukrep morajo zato veljati posebne omejitve, ki zagotavljajo, da je pomoč na ravni podjetij, ki vlagajo v druga podjetja, sorazmerna in ima dejanski spodbujevalni učinek.

| (88) | Finančni posredniki in njihovi upravljavci lahko koristijo davčno spodbudo le, če delujejo kot sovlagatelji ali soposojilodajalci. Za storitve, ki jih opravljajo finančni posrednik ali njegovi upravljavci, ni mogoče odobriti davčnih spodbud za izvajanje ukrepa. |
| --- | --- |

(88)

Finančni posredniki in njihovi upravljavci lahko koristijo davčno spodbudo le, če delujejo kot sovlagatelji ali soposojilodajalci. Za storitve, ki jih opravljajo finančni posrednik ali njegovi upravljavci, ni mogoče odobriti davčnih spodbud za izvajanje ukrepa.

3.4   Ustreznost ukrepa pomoči

3.4.1   Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike in drugimi instrumenti pomoči

| (89) | Za reševanje ugotovljenega nedelovanja trga in za prispevanje k doseganju ciljev politike, ki jih poskuša izpolniti ukrep, mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja ustrezen instrument in hkrati čim manj izkrivljati konkurenco. Izbira posamezne vrste ukrepa tveganega financiranja mora biti ustrezno utemeljena s predhodno oceno. |
| --- | --- |

(89)

Za reševanje ugotovljenega nedelovanja trga in za prispevanje k doseganju ciljev politike, ki jih poskuša izpolniti ukrep, mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja ustrezen instrument in hkrati čim manj izkrivljati konkurenco. Izbira posamezne vrste ukrepa tveganega financiranja mora biti ustrezno utemeljena s predhodno oceno.

| (90) | Nadzorni organ bo najprej presodil, ali in v kakšnem obsegu se lahko ukrep tveganega financiranja šteje za ustrezen instrument v primerjavi z drugimi instrumenti politike, namenjenimi spodbujanju naložb tveganega financiranja v upravičena podjetja. Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za lažje zagotavljanje tveganega financiranja upravičenim podjetjem. Uporabijo lahko druga dopolnilna orodja politike na področju ponudbe in povpraševanja, kot so regulativni ukrepi za lažje delovanje finančnih trgov, ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja, svetovalne storitve za pripravljenost za naložbe ali javne naložbe v skladu s preskusom gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(90)

Nadzorni organ bo najprej presodil, ali in v kakšnem obsegu se lahko ukrep tveganega financiranja šteje za ustrezen instrument v primerjavi z drugimi instrumenti politike, namenjenimi spodbujanju naložb tveganega financiranja v upravičena podjetja. Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za lažje zagotavljanje tveganega financiranja upravičenim podjetjem. Uporabijo lahko druga dopolnilna orodja politike na področju ponudbe in povpraševanja, kot so regulativni ukrepi za lažje delovanje finančnih trgov, ukrepi za izboljšanje poslovnega okolja, svetovalne storitve za pripravljenost za naložbe ali javne naložbe v skladu s preskusom gospodarskega subjekta.

| (91) | V predhodni oceni morajo biti proučeni sedanji in, če je mogoče, predvideni ukrepi nacionalne politike in politike EGP, namenjeni istemu ugotovljenemu nedelovanju trga, pri čemer se upoštevata učinkovitost in uspešnost drugih orodij politike. Ugotovitve predhodne ocene morajo dokazati, da ugotovljenega nedelovanja trga ni mogoče ustrezno reševati z drugimi orodji politike, ki ne pomenijo državne pomoči. Poleg tega mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja v skladu s splošno politiko zadevne države Efte glede dostopa MSP do financiranja in mora dopolnjevati druge instrumente politike, namenjene istim potrebam trga. |
| --- | --- |

(91)

V predhodni oceni morajo biti proučeni sedanji in, če je mogoče, predvideni ukrepi nacionalne politike in politike EGP, namenjeni istemu ugotovljenemu nedelovanju trga, pri čemer se upoštevata učinkovitost in uspešnost drugih orodij politike. Ugotovitve predhodne ocene morajo dokazati, da ugotovljenega nedelovanja trga ni mogoče ustrezno reševati z drugimi orodji politike, ki ne pomenijo državne pomoči. Poleg tega mora biti predlagani ukrep tveganega financiranja v skladu s splošno politiko zadevne države Efte glede dostopa MSP do financiranja in mora dopolnjevati druge instrumente politike, namenjene istim potrebam trga.

| (92) | Nadzorni organ bo presodil tudi, ali je predlagani ukrep ustreznejši od alternativnih instrumentov državne pomoči, namenjenih istemu nedelovanju trga. V zvezi s tem obstaja splošna predpostavka, da so finančni instrumenti manj izkrivljajoči kot neposredna nepovratna sredstva in se zato štejejo za ustreznejši instrument. Vendar se lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja dodeli v različnih oblikah, na primer v obliki selektivnih davčnih instrumentov ali podrejenih komercialnih finančnih instrumentov, vključno z vrsto lastniških, dolžniških ali jamstvenih instrumentov z drugačnimi lastnostmi glede tveganja in donosa, različnimi načini donosa in strukturami financiranja, katerih ustreznost je odvisna od vrste ciljnega podjetja in likvidnostne vrzeli. Zato bo Nadzorni organ ocenil, ali zasnova ukrepa zagotavlja učinkovito strukturo financiranja, pri čemer bo upošteval naložbeno strategijo sklada, da se zagotovi trajnostno izvajanje operacij. |
| --- | --- |

(92)

Nadzorni organ bo presodil tudi, ali je predlagani ukrep ustreznejši od alternativnih instrumentov državne pomoči, namenjenih istemu nedelovanju trga. V zvezi s tem obstaja splošna predpostavka, da so finančni instrumenti manj izkrivljajoči kot neposredna nepovratna sredstva in se zato štejejo za ustreznejši instrument. Vendar se lahko državna pomoč za zagotavljanje tveganega financiranja dodeli v različnih oblikah, na primer v obliki selektivnih davčnih instrumentov ali podrejenih komercialnih finančnih instrumentov, vključno z vrsto lastniških, dolžniških ali jamstvenih instrumentov z drugačnimi lastnostmi glede tveganja in donosa, različnimi načini donosa in strukturami financiranja, katerih ustreznost je odvisna od vrste ciljnega podjetja in likvidnostne vrzeli. Zato bo Nadzorni organ ocenil, ali zasnova ukrepa zagotavlja učinkovito strukturo financiranja, pri čemer bo upošteval naložbeno strategijo sklada, da se zagotovi trajnostno izvajanje operacij.

| (93) | V zvezi s tem bo Nadzorni organ pozitivno obravnaval ukrepe, ki vključujejo dovolj obsežna sredstva v smislu velikosti portfelja, geografske pokritosti, zlasti če se izvajajo v več državah Efte, in diverzifikacije portfelja, saj so taki skladi v primerjavi z manjšimi lahko učinkovitejši in zato zanimivejši za zasebne vlagatelje. Nekatere strukture sklada skladov lahko izpolnjujejo te pogoje, če se celotni stroški upravljanja, ki izhajajo iz različnih ravni posredništva, izravnajo z veliko večjo učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi s tem bo Nadzorni organ pozitivno obravnaval ukrepe, ki vključujejo dovolj obsežna sredstva v smislu velikosti portfelja, geografske pokritosti, zlasti če se izvajajo v več državah Efte, in diverzifikacije portfelja, saj so taki skladi v primerjavi z manjšimi lahko učinkovitejši in zato zanimivejši za zasebne vlagatelje. Nekatere strukture sklada skladov lahko izpolnjujejo te pogoje, če se celotni stroški upravljanja, ki izhajajo iz različnih ravni posredništva, izravnajo z veliko večjo učinkovitostjo.

3.4.2   Pogoji za finančne instrumente

| (94) | Za finančne instrumente, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Nadzorni organ proučil elemente, določene v odstavkih od 95 do 119. |
| --- | --- |

(94)

Za finančne instrumente, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, bo Nadzorni organ proučil elemente, določene v odstavkih od 95 do 119.

| (95) | Prvič, ukrep mora zbirati dodatna finančna sredstva od udeležencev na trgu. Najmanjši deleži zasebnih naložb, ki so manjši od tistih, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le ob občutnejšem nedelovanju trga, ki je bilo ugotovljeno v predhodni oceni. V zvezi s tem mora biti v predhodni oceni razumno ocenjena raven zasebnih naložb, za katere se pričakuje, da bodo potrebne glede na nedelovanje trga, ki vpliva na nabor upravičenih podjetij, ki jim je ukrep namenjen, tj. ocenjeni potencial za pridobivanje dodatnih zasebnih naložb na podlagi portfelja ali posameznega trgovanja. Poleg tega je treba dokazati, da ukrep spodbuja dodatno zasebno financiranje, ki drugače ne bi bilo zagotovljeno ali bi bilo zagotovljeno v drugačni obliki ali znesku ali pod drugačnimi pogoji. |
| --- | --- |

(95)

Prvič, ukrep mora zbirati dodatna finančna sredstva od udeležencev na trgu. Najmanjši deleži zasebnih naložb, ki so manjši od tistih, določenih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le ob občutnejšem nedelovanju trga, ki je bilo ugotovljeno v predhodni oceni. V zvezi s tem mora biti v predhodni oceni razumno ocenjena raven zasebnih naložb, za katere se pričakuje, da bodo potrebne glede na nedelovanje trga, ki vpliva na nabor upravičenih podjetij, ki jim je ukrep namenjen, tj. ocenjeni potencial za pridobivanje dodatnih zasebnih naložb na podlagi portfelja ali posameznega trgovanja. Poleg tega je treba dokazati, da ukrep spodbuja dodatno zasebno financiranje, ki drugače ne bi bilo zagotovljeno ali bi bilo zagotovljeno v drugačni obliki ali znesku ali pod drugačnimi pogoji.

| (96) | Pri tveganem financiranju, namenjenem izrecno MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo, lahko Nadzorni organ sprejme raven deleža zasebnih naložb, ki je nižja od zahtevane. Namesto tveganja lahko Nadzorni organ za taka ciljna podjetja za naložbe sprejme dejstvo, da delež zasebnih naložb ni neodvisne narave, tj. da ga na primer zagotavlja lastnik upravičenega podjetja. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Nadzorni organ sprejme raven zasebne udeležbe, ki je nižja od tiste iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, tudi v zvezi z upravičenimi podjetji, ki delujejo na trgu manj kot sedem let od njihove prve komercialne prodaje, na podlagi ekonomskih dokazov, predloženih v predhodni oceni, ki se nanašajo na zadevno nedelovanje trga. |
| --- | --- |

(96)

Pri tveganem financiranju, namenjenem izrecno MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo, lahko Nadzorni organ sprejme raven deleža zasebnih naložb, ki je nižja od zahtevane. Namesto tveganja lahko Nadzorni organ za taka ciljna podjetja za naložbe sprejme dejstvo, da delež zasebnih naložb ni neodvisne narave, tj. da ga na primer zagotavlja lastnik upravičenega podjetja. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Nadzorni organ sprejme raven zasebne udeležbe, ki je nižja od tiste iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, tudi v zvezi z upravičenimi podjetji, ki delujejo na trgu manj kot sedem let od njihove prve komercialne prodaje, na podlagi ekonomskih dokazov, predloženih v predhodni oceni, ki se nanašajo na zadevno nedelovanje trga.

| (97) | Ukrep tveganega financiranja, usmerjen v upravičena podjetja, ki v času prve naložbe v tvegano financiranje delujejo na trgu več kot sedem let od prve komercialne prodaje, mora vsebovati ustrezne omejitve v obliki časovnih omejitev (na primer deset let namesto sedem) ali drugih objektivnih meril glede kakovosti v zvezi s fazo razvoja ciljnih podjetij. Za taka ciljna podjetja za naložbe bi Nadzorni organ običajno zahteval najmanj 60-odstotni delež zasebnih naložb. |
| --- | --- |

(97)

Ukrep tveganega financiranja, usmerjen v upravičena podjetja, ki v času prve naložbe v tvegano financiranje delujejo na trgu več kot sedem let od prve komercialne prodaje, mora vsebovati ustrezne omejitve v obliki časovnih omejitev (na primer deset let namesto sedem) ali drugih objektivnih meril glede kakovosti v zvezi s fazo razvoja ciljnih podjetij. Za taka ciljna podjetja za naložbe bi Nadzorni organ običajno zahteval najmanj 60-odstotni delež zasebnih naložb.

| (98) | Drugič, Nadzorni organ bo poleg predlaganega deleža zasebnih naložb upošteval tudi razporeditev tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. V zvezi s tem bo Nadzorni organ pozitivno obravnaval ukrepe, pri katerih so izgube med vlagatelji enakovredno porazdeljene, zasebni vlagatelji pa prejmejo izključno ugodne spodbude. Bliže ko je porazdelitev tveganj in koristi dejanski poslovni praksi, večja bo načeloma možnost, da bo Nadzorni organ sprejel nižji delež zasebnih naložb. |
| --- | --- |

(98)

Drugič, Nadzorni organ bo poleg predlaganega deleža zasebnih naložb upošteval tudi razporeditev tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi vlagatelji. V zvezi s tem bo Nadzorni organ pozitivno obravnaval ukrepe, pri katerih so izgube med vlagatelji enakovredno porazdeljene, zasebni vlagatelji pa prejmejo izključno ugodne spodbude. Bliže ko je porazdelitev tveganj in koristi dejanski poslovni praksi, večja bo načeloma možnost, da bo Nadzorni organ sprejel nižji delež zasebnih naložb.

| (99) | Tretjič, pomembna je raven strukture financiranja, s katero naj bi ukrep spodbujal zasebne naložbe. Na ravni sklada skladov je zmožnost privabljanja zasebnega financiranja lahko odvisna od širše uporabe mehanizmov zaščite pred izgubami. Nasprotno lahko preveliko zanašanje na take mehanizme izkrivlja izbiro upravičenih podjetij in vodi do neučinkovitih rezultatov, kadar zasebni vlagatelji posredujejo na ravni naložb v podjetja in na podlagi posameznih transakcij. |
| --- | --- |

(99)

Tretjič, pomembna je raven strukture financiranja, s katero naj bi ukrep spodbujal zasebne naložbe. Na ravni sklada skladov je zmožnost privabljanja zasebnega financiranja lahko odvisna od širše uporabe mehanizmov zaščite pred izgubami. Nasprotno lahko preveliko zanašanje na take mehanizme izkrivlja izbiro upravičenih podjetij in vodi do neučinkovitih rezultatov, kadar zasebni vlagatelji posredujejo na ravni naložb v podjetja in na podlagi posameznih transakcij.

| (100) | Pri ocenjevanju potrebe po posebni zasnovi ukrepa lahko Nadzorni organ upošteva pomen preostalega tveganja za izbrane zasebne vlagatelje v zvezi s pričakovanimi in nepričakovanimi izgubami, ki jih prevzame javni vlagatelj, ter razmerje pričakovanih donosov med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zato je lahko sprejemljiv drugačen profil tveganj in koristi, če se tako čim bolj poveča znesek zasebnih naložb, ne da bi to vplivalo na pridobitno naravnane naložbene odločitve. |
| --- | --- |

(100)

Pri ocenjevanju potrebe po posebni zasnovi ukrepa lahko Nadzorni organ upošteva pomen preostalega tveganja za izbrane zasebne vlagatelje v zvezi s pričakovanimi in nepričakovanimi izgubami, ki jih prevzame javni vlagatelj, ter razmerje pričakovanih donosov med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zato je lahko sprejemljiv drugačen profil tveganj in koristi, če se tako čim bolj poveča znesek zasebnih naložb, ne da bi to vplivalo na pridobitno naravnane naložbene odločitve.

| (101) | Četrtič, vrsto spodbud je treba natančno opredeliti z odprtim in nediskriminatornim postopkom izbire finančnih posrednikov ter upravljavcev skladov ali vlagateljev. Podobno bi se morala od upravljavcev sklada skladov zahtevati pravna zaveza, da bodo prek konkurenčnega postopka izbire upravičenih finančnih posrednikov, upravljavcev skladov ali vlagateljev kot del svojega mandata naložbe določili prednostne pogoje, ki bi se lahko uporabljali na ravni podskladov. |
| --- | --- |

(101)

Četrtič, vrsto spodbud je treba natančno opredeliti z odprtim in nediskriminatornim postopkom izbire finančnih posrednikov ter upravljavcev skladov ali vlagateljev. Podobno bi se morala od upravljavcev sklada skladov zahtevati pravna zaveza, da bodo prek konkurenčnega postopka izbire upravičenih finančnih posrednikov, upravljavcev skladov ali vlagateljev kot del svojega mandata naložbe določili prednostne pogoje, ki bi se lahko uporabljali na ravni podskladov.

| (102) | Da bi se dokazala nujnost posebnih finančnih pogojev, na katerih temelji zasnova ukrepa, se lahko od države Efte zahteva, naj predloži dokaz, da so si v postopku izbire zasebnih vlagateljev vsi udeleženci postopka prizadevali doseči pogoje, ki ne bi bili zajeti z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ali da je bila oddaja javnega naročila nedokončna. |
| --- | --- |

(102)

Da bi se dokazala nujnost posebnih finančnih pogojev, na katerih temelji zasnova ukrepa, se lahko od države Efte zahteva, naj predloži dokaz, da so si v postopku izbire zasebnih vlagateljev vsi udeleženci postopka prizadevali doseči pogoje, ki ne bi bili zajeti z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ali da je bila oddaja javnega naročila nedokončna.

| (103) | Petič, finančni posrednik ali upravljavec lahko sovlaga z državo Efte, če to ne povzroča nasprotja interesov. Finančni posredniki morajo prevzeti vsaj 10 % prvega izgubljenega deleža. Tako sovlaganje bi lahko pripomoglo k temu, da bi bile odločitve o naložbah v skladu z ustreznimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(103)

Petič, finančni posrednik ali upravljavec lahko sovlaga z državo Efte, če to ne povzroča nasprotja interesov. Finančni posredniki morajo prevzeti vsaj 10 % prvega izgubljenega deleža. Tako sovlaganje bi lahko pripomoglo k temu, da bi bile odločitve o naložbah v skladu z ustreznimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev.

| (104) | V ukrepih tveganega financiranja, ki uporabljajo dolžniške instrumente, mora biti predviden mehanizem, ki zagotavlja, da finančni posrednik prenese vse koristi, ki mu jih dodeli država, na podjetja, ki so končni upravičenci, na primer v obliki nižjih obrestnih mer, omejenih zahtev glede zavarovanja ali kombinacije obojega. Finančni posrednik lahko koristi prenese tudi z vlaganjem v podjetja, ki bi bila glede na njegova notranja bonitetna merila kljub morebitni sposobnosti preživetja v tistem razredu tveganja, pri katerem posrednik brez ukrepa tveganega financiranja ne bi vlagal vanje. Mehanizem prenosa koristi mora vključevati ustrezno spremljanje in mehanizem za vračanje sredstev. |
| --- | --- |

(104)

V ukrepih tveganega financiranja, ki uporabljajo dolžniške instrumente, mora biti predviden mehanizem, ki zagotavlja, da finančni posrednik prenese vse koristi, ki mu jih dodeli država, na podjetja, ki so končni upravičenci, na primer v obliki nižjih obrestnih mer, omejenih zahtev glede zavarovanja ali kombinacije obojega. Finančni posrednik lahko koristi prenese tudi z vlaganjem v podjetja, ki bi bila glede na njegova notranja bonitetna merila kljub morebitni sposobnosti preživetja v tistem razredu tveganja, pri katerem posrednik brez ukrepa tveganega financiranja ne bi vlagal vanje. Mehanizem prenosa koristi mora vključevati ustrezno spremljanje in mehanizem za vračanje sredstev.

| (105) | Države Efte lahko pri ukrepu tveganega financiranja uporabijo vrsto finančnih instrumentov, kot so lastniški instrumenti in instrumenti navideznega lastniškega kapitala, dolžniški instrumenti ali neenakovredna jamstva. V odstavkih od 106 do 119 v nadaljevanju so opredeljeni elementi, ki jih bo Nadzorni organ upošteval pri oceni takih posebnih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(105)

Države Efte lahko pri ukrepu tveganega financiranja uporabijo vrsto finančnih instrumentov, kot so lastniški instrumenti in instrumenti navideznega lastniškega kapitala, dolžniški instrumenti ali neenakovredna jamstva. V odstavkih od 106 do 119 v nadaljevanju so opredeljeni elementi, ki jih bo Nadzorni organ upošteval pri oceni takih posebnih finančnih instrumentov.

(a)   Naložbe v kapital

| (106) | Instrumenti naložb v kapital so lahko v obliki naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetja, s katerimi vlagatelj kupi lastninsko pravico (nad delom) navedenega podjetja. |
| --- | --- |

(106)

Instrumenti naložb v kapital so lahko v obliki naložb v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetja, s katerimi vlagatelj kupi lastninsko pravico (nad delom) navedenega podjetja.

| (107) | Lastniški instrumenti imajo lahko vrsto asimetričnih lastnosti, zaradi katerih so vlagatelji različno obravnavani, saj je lahko njihov delež pri tveganjih ali koristih večji od drugih. Za zmanjšanje tveganj zasebnih vlagateljev lahko ukrep ponuja ugodno zaščito (javni vlagatelj se odpove delu donosa), zaščito pred delom izgub (omejitev izgub za zasebnega vlagatelja) ali kombinacijo obeh možnosti. |
| --- | --- |

(107)

Lastniški instrumenti imajo lahko vrsto asimetričnih lastnosti, zaradi katerih so vlagatelji različno obravnavani, saj je lahko njihov delež pri tveganjih ali koristih večji od drugih. Za zmanjšanje tveganj zasebnih vlagateljev lahko ukrep ponuja ugodno zaščito (javni vlagatelj se odpove delu donosa), zaščito pred delom izgub (omejitev izgub za zasebnega vlagatelja) ali kombinacijo obeh možnosti.

| (108) | Nadzorni organ meni, da ugodne spodbude bolje usklajujejo interese med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zaščita pred izgubami, pri kateri je lahko javni vlagatelj izpostavljen tveganju slabe uspešnosti, pa lahko vodi v neusklajenost interesov in napačno izbiro pri finančnih posrednikih ali vlagateljih. |
| --- | --- |

(108)

Nadzorni organ meni, da ugodne spodbude bolje usklajujejo interese med javnimi in zasebnimi vlagatelji. Zaščita pred izgubami, pri kateri je lahko javni vlagatelj izpostavljen tveganju slabe uspešnosti, pa lahko vodi v neusklajenost interesov in napačno izbiro pri finančnih posrednikih ali vlagateljih.

| (109) | Nadzorni organ meni, da lastniški instrumenti z omejenim donosom (27), nakupno opcijo (28) in asimetrično porazdelitvijo prihodkov (29) omogočajo dobre spodbude, zlasti v primerih lažjega nedelovanja trga. |
| --- | --- |

(109)

Nadzorni organ meni, da lastniški instrumenti z omejenim donosom (27), nakupno opcijo (28) in asimetrično porazdelitvijo prihodkov (29) omogočajo dobre spodbude, zlasti v primerih lažjega nedelovanja trga.

| (110) | Lastniški instrumenti z lastnostmi neenakovredne delitve izgube, ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le za ukrepe, namenjene resnejšemu nedelovanju trga, ki je bilo opredeljeno v predhodni oceni, na primer ukrepe, namenjene predvsem MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. Za preprečitev prevelike zaščite pred izgubami mora biti prvi izgubljeni delež, ki ga nosi javni vlagatelj, omejen. |
| --- | --- |

(110)

Lastniški instrumenti z lastnostmi neenakovredne delitve izgube, ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, so lahko upravičeni le za ukrepe, namenjene resnejšemu nedelovanju trga, ki je bilo opredeljeno v predhodni oceni, na primer ukrepe, namenjene predvsem MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo ali v fazi potrditve koncepta. Za preprečitev prevelike zaščite pred izgubami mora biti prvi izgubljeni delež, ki ga nosi javni vlagatelj, omejen.

(b)   Financirani dolžniški instrumenti: posojila

| (111) | Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje posojil na ravni finančnih posrednikov ali končnih upravičencev. |
| --- | --- |

(111)

Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje posojil na ravni finančnih posrednikov ali končnih upravičencev.

| (112) | Financirani dolžniški instrumenti imajo lahko različne oblike, vključno s podrejenimi posojili in posojili s porazdelitvijo tveganja za portfelj. Podrejena posojila se lahko dodelijo finančnim posrednikom za okrepitev njihove kapitalske strukture, prek katere bi se zagotovilo dodatno financiranje upravičenih podjetij. Posojila s porazdelitvijo tveganja za portfelj so namenjena zagotavljanju posojil finančnim posrednikom, ki se zavežejo, da bodo sofinancirali portfelj novih posojil ali zakupov upravičenih podjetij do določene stopnje sofinanciranja v povezavi s porazdelitvijo kreditnega tveganja za portfelj po načelu posameznega posojila (posameznega zakupa). V obeh primerih finančni posrednik deluje kot sovlagatelj v upravičeno podjetje, vendar je hkrati deležen prednostne obravnave v primerjavi z javnim vlagateljem/posojilodajalcem, saj instrument zmanjšuje njegovo lastno izpostavljenost kreditnim tveganjem, ki izhajajo iz zadevnega portfelja posojil. |
| --- | --- |

(112)

Financirani dolžniški instrumenti imajo lahko različne oblike, vključno s podrejenimi posojili in posojili s porazdelitvijo tveganja za portfelj. Podrejena posojila se lahko dodelijo finančnim posrednikom za okrepitev njihove kapitalske strukture, prek katere bi se zagotovilo dodatno financiranje upravičenih podjetij. Posojila s porazdelitvijo tveganja za portfelj so namenjena zagotavljanju posojil finančnim posrednikom, ki se zavežejo, da bodo sofinancirali portfelj novih posojil ali zakupov upravičenih podjetij do določene stopnje sofinanciranja v povezavi s porazdelitvijo kreditnega tveganja za portfelj po načelu posameznega posojila (posameznega zakupa). V obeh primerih finančni posrednik deluje kot sovlagatelj v upravičeno podjetje, vendar je hkrati deležen prednostne obravnave v primerjavi z javnim vlagateljem/posojilodajalcem, saj instrument zmanjšuje njegovo lastno izpostavljenost kreditnim tveganjem, ki izhajajo iz zadevnega portfelja posojil.

| (113) | Če lastnosti instrumenta, povezane z zmanjševanjem tveganja, povzročijo, da javni vlagatelj/posojilodajalec prevzame prvo izgubo v zvezi z zadevnim portfeljem posojil, ki presega omejitev, ki je določena z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, je lahko ukrep upravičen samo v primeru resnejšega nedelovanja trga, ki mora biti jasno opredeljeno v predhodni oceni. Nadzorni organ bo pozitivno obravnaval ukrepe, ki izrecno omejujejo prve izgube, ki jih prevzame javni vlagatelj, predvsem kadar taka omejitev ne presega 35 %. |
| --- | --- |

(113)

Če lastnosti instrumenta, povezane z zmanjševanjem tveganja, povzročijo, da javni vlagatelj/posojilodajalec prevzame prvo izgubo v zvezi z zadevnim portfeljem posojil, ki presega omejitev, ki je določena z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, je lahko ukrep upravičen samo v primeru resnejšega nedelovanja trga, ki mora biti jasno opredeljeno v predhodni oceni. Nadzorni organ bo pozitivno obravnaval ukrepe, ki izrecno omejujejo prve izgube, ki jih prevzame javni vlagatelj, predvsem kadar taka omejitev ne presega 35 %.

| (114) | Instrumenti posojil s porazdelitvijo tveganja za portfelj zagotavljajo znatno raven sofinanciranja izbranega finančnega posrednika. Tako naj bi bilo tudi, če ta raven ni nižja od 30 % vrednosti zadevnega portfelja posojil. |
| --- | --- |

(114)

Instrumenti posojil s porazdelitvijo tveganja za portfelj zagotavljajo znatno raven sofinanciranja izbranega finančnega posrednika. Tako naj bi bilo tudi, če ta raven ni nižja od 30 % vrednosti zadevnega portfelja posojil.

| (115) | Če se financirani dolžniški instrumenti uporabljajo za refinanciranje obstoječih posojil, se šteje, da nimajo spodbujevalnega učinka, in noben element pomoči pri takih instrumentih ne more veljati za združljivega s Sporazumom EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(115)

Če se financirani dolžniški instrumenti uporabljajo za refinanciranje obstoječih posojil, se šteje, da nimajo spodbujevalnega učinka, in noben element pomoči pri takih instrumentih ne more veljati za združljivega s Sporazumom EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

(c)   Nefinancirani dolžniški instrumenti: jamstva

| (116) | Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje jamstev ali posrednih osebnih jamstev finančnim posrednikom in/ali zagotavljanje jamstev končnim upravičencem. Upravičene transakcije, ki so zajete v jamstvu, morajo biti transakcije novega upravičenega posojila za tvegano financiranje, vključno z instrumenti zakupa in instrumenti naložb v navidezni lastniški kapital ter brez instrumentov lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(116)

Ukrep tveganega financiranja lahko zajema zagotavljanje jamstev ali posrednih osebnih jamstev finančnim posrednikom in/ali zagotavljanje jamstev končnim upravičencem. Upravičene transakcije, ki so zajete v jamstvu, morajo biti transakcije novega upravičenega posojila za tvegano financiranje, vključno z instrumenti zakupa in instrumenti naložb v navidezni lastniški kapital ter brez instrumentov lastniškega kapitala.

| (117) | Jamstva bi se morala zagotavljati na podlagi portfelja. Finančni posredniki lahko izberejo transakcije, ki bi jih radi vključili v portfelj, zavarovan z jamstvom, če so vključene transakcije v skladu z merili za upravičenost, kakor so opredeljena z ukrepom tveganega financiranja. Raven ponujenih jamstev bi morala zagotavljati ustrezno raven porazdelitve tveganja in koristi s finančnimi posredniki. Zlasti v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju rezultatov predhodne ocene je lahko stopnja jamstva višja od najvišje stopnje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, vendar ne sme presegati 90 %. To lahko velja za jamstva za posojila ali naložbe v navidezni lastniški kapital MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo. |
| --- | --- |

(117)

Jamstva bi se morala zagotavljati na podlagi portfelja. Finančni posredniki lahko izberejo transakcije, ki bi jih radi vključili v portfelj, zavarovan z jamstvom, če so vključene transakcije v skladu z merili za upravičenost, kakor so opredeljena z ukrepom tveganega financiranja. Raven ponujenih jamstev bi morala zagotavljati ustrezno raven porazdelitve tveganja in koristi s finančnimi posredniki. Zlasti v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju rezultatov predhodne ocene je lahko stopnja jamstva višja od najvišje stopnje, določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah, vendar ne sme presegati 90 %. To lahko velja za jamstva za posojila ali naložbe v navidezni lastniški kapital MSP pred njihovo prvo komercialno prodajo.

| (118) | Pri omejenih jamstvih bi morala limitirana mera načeloma zajemati le pričakovane izgube. Če bi zajemala tudi nepričakovane izgube, bi morala biti določena v vrednosti, ki kaže dodatno kritje tveganja. Limitirana mera na splošno ne bi smela presegati 35 %. Neomejena jamstva (jamstva s stopnjo jamstva, vendar brez limitirane mere) se lahko zagotavljajo v ustrezno utemeljenih primerih, pri čemer mora njihova cena odražati dodatno kritje tveganja, ki ga zagotavlja jamstvo. |
| --- | --- |

(118)

Pri omejenih jamstvih bi morala limitirana mera načeloma zajemati le pričakovane izgube. Če bi zajemala tudi nepričakovane izgube, bi morala biti določena v vrednosti, ki kaže dodatno kritje tveganja. Limitirana mera na splošno ne bi smela presegati 35 %. Neomejena jamstva (jamstva s stopnjo jamstva, vendar brez limitirane mere) se lahko zagotavljajo v ustrezno utemeljenih primerih, pri čemer mora njihova cena odražati dodatno kritje tveganja, ki ga zagotavlja jamstvo.

| (119) | Trajanje jamstva bi moralo biti časovno omejeno, običajno na največ 10 let, ne glede na dospelost posameznih dolžniških instrumentov, zavarovanih z jamstvom, ki je lahko daljša. Jamstvo se zmanjša, če finančni posrednik v določenem obdobju ne vključi najmanjšega zneska naložb v portfelj. Za neizkoriščene zneske se zahtevajo provizije. Za spodbujanje posrednikov k doseganju dogovorjenega obsega se lahko uporabijo metode, kot so provizije za neizkoriščene zneske, odločilni dogodki ali mejniki. |
| --- | --- |

(119)

Trajanje jamstva bi moralo biti časovno omejeno, običajno na največ 10 let, ne glede na dospelost posameznih dolžniških instrumentov, zavarovanih z jamstvom, ki je lahko daljša. Jamstvo se zmanjša, če finančni posrednik v določenem obdobju ne vključi najmanjšega zneska naložb v portfelj. Za neizkoriščene zneske se zahtevajo provizije. Za spodbujanje posrednikov k doseganju dogovorjenega obsega se lahko uporabijo metode, kot so provizije za neizkoriščene zneske, odločilni dogodki ali mejniki.

3.4.3   Pogoji za davčne instrumente

| (120) | Kakor je poudarjeno v oddelku 3.3.2(d), je področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na davčne spodbude, namenjene vlagateljem, ki so fizične osebe. Zato je treba ukrepe, pri katerih se uporabljajo davčne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, in njihovo zagotavljanje neposrednega ali posrednega financiranja upravičenim podjetjem prek pridobitve delnic v posebnem skladu ali drugih vrstah investicijskih subjektov, ki vlagajo v taka podjetja, priglasiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(120)

Kakor je poudarjeno v oddelku 3.3.2(d), je področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah omejeno na davčne spodbude, namenjene vlagateljem, ki so fizične osebe. Zato je treba ukrepe, pri katerih se uporabljajo davčne spodbude za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, in njihovo zagotavljanje neposrednega ali posrednega financiranja upravičenim podjetjem prek pridobitve delnic v posebnem skladu ali drugih vrstah investicijskih subjektov, ki vlagajo v taka podjetja, priglasiti Nadzornemu organu.

| (121) | Države Efte morajo praviloma utemeljiti davčne ukrepe z ugotovitvami o nedelovanju trga iz predhodne ocene in svoj instrument usmeriti v natančno opredeljeno kategorijo upravičenih podjetij. |
| --- | --- |

(121)

Države Efte morajo praviloma utemeljiti davčne ukrepe z ugotovitvami o nedelovanju trga iz predhodne ocene in svoj instrument usmeriti v natančno opredeljeno kategorijo upravičenih podjetij.

| (122) | Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, so lahko v obliki olajšav pri dohodnini in/ali davčnih olajšav za kapitalske dobičke in dividende, vključno z davčno oprostitvijo za izplačane dividende in odlogi plačila davkov. Nadzorni organ je v praksi običajno štel za združljive olajšave pri dohodnini, ki so oblikovane tako, da vključujejo posebne omejitve najvišjega odstotka vloženega zneska, ki ga lahko vlagatelj zahteva za namene davčne olajšave, in najvišji znesek davčne olajšave, ki se lahko odšteje od davčnih obveznosti vlagatelja. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo delnic odloži ob ponovni naložbi v upravičene instrumente, ki se izvede v določenem obdobju, medtem ko se lahko izgube, ki nastanejo na podlagi odprodaje takih delnic, odštejejo od dobičkov iz drugih delnic, za katere se plačuje isti davek. |
| --- | --- |

(122)

Davčne spodbude podjetjem, ki vlagajo v druga podjetja, so lahko v obliki olajšav pri dohodnini in/ali davčnih olajšav za kapitalske dobičke in dividende, vključno z davčno oprostitvijo za izplačane dividende in odlogi plačila davkov. Nadzorni organ je v praksi običajno štel za združljive olajšave pri dohodnini, ki so oblikovane tako, da vključujejo posebne omejitve najvišjega odstotka vloženega zneska, ki ga lahko vlagatelj zahteva za namene davčne olajšave, in najvišji znesek davčne olajšave, ki se lahko odšteje od davčnih obveznosti vlagatelja. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo delnic odloži ob ponovni naložbi v upravičene instrumente, ki se izvede v določenem obdobju, medtem ko se lahko izgube, ki nastanejo na podlagi odprodaje takih delnic, odštejejo od dobičkov iz drugih delnic, za katere se plačuje isti davek.

| (123) | Nadzorni organ na splošno meni, da so take oblike davčnih ukrepov ustrezne in imajo spodbujevalni učinek, če lahko država Efte predloži dokaze, da izbira upravičenih podjetij temelji na dobro strukturiranem naboru naložbenih zahtev, o katerih je javnost ustrezno obveščena in ki določajo lastnosti upravičenih podjetij, ki jih je prizadelo prikazano nedelovanje trga. |
| --- | --- |

(123)

Nadzorni organ na splošno meni, da so take oblike davčnih ukrepov ustrezne in imajo spodbujevalni učinek, če lahko država Efte predloži dokaze, da izbira upravičenih podjetij temelji na dobro strukturiranem naboru naložbenih zahtev, o katerih je javnost ustrezno obveščena in ki določajo lastnosti upravičenih podjetij, ki jih je prizadelo prikazano nedelovanje trga.

| (124) | Ne glede na možnost podaljšanja ukrepa morajo davčne sheme trajati največ 10 let. Če se shema po 10 letih podaljša, mora država Efte izvesti novo predhodno oceno in hkrati ovrednotiti učinkovitost sheme v obdobju izvajanja. |
| --- | --- |

(124)

Ne glede na možnost podaljšanja ukrepa morajo davčne sheme trajati največ 10 let. Če se shema po 10 letih podaljša, mora država Efte izvesti novo predhodno oceno in hkrati ovrednotiti učinkovitost sheme v obdobju izvajanja.

| (125) | Nadzorni organ bo v analizi upošteval posebne lastnosti zadevnih nacionalnih davčnih sistemov ter že obstoječe davčne spodbude v državi Efte in medsebojno učinkovanje navedenih pobud, namenjenih boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Zagotoviti bi bilo treba tudi pravilno uporabo pravil o izmenjavi informacij med davčnimi upravami, da se preprečijo davčne goljufije in utaje. |
| --- | --- |

(125)

Nadzorni organ bo v analizi upošteval posebne lastnosti zadevnih nacionalnih davčnih sistemov ter že obstoječe davčne spodbude v državi Efte in medsebojno učinkovanje navedenih pobud, namenjenih boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Zagotoviti bi bilo treba tudi pravilno uporabo pravil o izmenjavi informacij med davčnimi upravami, da se preprečijo davčne goljufije in utaje.

| (126) | Davčne ugodnosti morajo biti na voljo vsem vlagateljem, ki izpolnjujejo zahtevana merila, ne glede na kraj njihovega sedeža, če zadevna država Efte izpolnjuje minimalne standarde dobrega upravljanja v davčnih zadevah. Države Efte bi morale zato ustrezno obvestiti javnost o področju uporabe in tehničnih parametrih ukrepa. Ti bi morali vključevati potrebne zgornje meje in omejitve, ki opredeljujejo najvišji znesek ugodnosti, ki ga lahko posamezni vlagatelj pridobi na podlagi ukrepa, ter najvišji znesek naložb v posamezna upravičena podjetja. |
| --- | --- |

(126)

Davčne ugodnosti morajo biti na voljo vsem vlagateljem, ki izpolnjujejo zahtevana merila, ne glede na kraj njihovega sedeža, če zadevna država Efte izpolnjuje minimalne standarde dobrega upravljanja v davčnih zadevah. Države Efte bi morale zato ustrezno obvestiti javnost o področju uporabe in tehničnih parametrih ukrepa. Ti bi morali vključevati potrebne zgornje meje in omejitve, ki opredeljujejo najvišji znesek ugodnosti, ki ga lahko posamezni vlagatelj pridobi na podlagi ukrepa, ter najvišji znesek naložb v posamezna upravičena podjetja.

3.4.4   Pogoji za ukrepe podpore alternativnim platformam za trgovanje

| (127) | V zvezi z ukrepi pomoči, ki podpirajo alternativne platforme za trgovanje in ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora upravljavec platforme predložiti poslovni načrt, ki dokazuje, da lahko platforma, ki ji je dodeljena pomoč, postane samozadostna v manj kot 10 letih. Poleg tega je treba v priglasitvi predložiti verjetne hipotetične scenarije, ki vključujejo primerjave razmer, v katerih bi se podjetja, z vrednostjo katerih se trguje, znašla, če ne bi bilo platforme, v smislu dostopa do potrebnih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(127)

V zvezi z ukrepi pomoči, ki podpirajo alternativne platforme za trgovanje in ki presegajo zgornje meje iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, mora upravljavec platforme predložiti poslovni načrt, ki dokazuje, da lahko platforma, ki ji je dodeljena pomoč, postane samozadostna v manj kot 10 letih. Poleg tega je treba v priglasitvi predložiti verjetne hipotetične scenarije, ki vključujejo primerjave razmer, v katerih bi se podjetja, z vrednostjo katerih se trguje, znašla, če ne bi bilo platforme, v smislu dostopa do potrebnih finančnih sredstev.

| (128) | Nadzorni organ bo naklonjen alternativnim platformam za trgovanje, ki jih ustanovi več držav članic in delujejo v več državah članicah, saj so lahko zelo učinkovite in privlačne za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne. |
| --- | --- |

(128)

Nadzorni organ bo naklonjen alternativnim platformam za trgovanje, ki jih ustanovi več držav članic in delujejo v več državah članicah, saj so lahko zelo učinkovite in privlačne za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne.

| (129) | Za obstoječe platforme mora predlagana poslovna strategija platforme pokazati, da zadevna platforma zaradi stalnega pomanjkanja kotacij in zaradi posledično slabše likvidnosti zahteva kratkoročno pomoč kljub dolgoročni sposobnosti preživetja. Nadzorni organ bo pozitivno obravnaval pomoč za vzpostavitev alternativne platforme za trgovanje v državah Efte, kjer taka platforma še ne obstaja. Če je alternativna platforma za trgovanje, ki ji je dodeljena pomoč, podrejena platforma ali hčerinska družba obstoječe borze, bo Nadzorni organ posvetil posebno pozornost oceni pomanjkljivega financiranja, s katerim bi se spoprijemala taka podrejena platforma. |
| --- | --- |

(129)

Za obstoječe platforme mora predlagana poslovna strategija platforme pokazati, da zadevna platforma zaradi stalnega pomanjkanja kotacij in zaradi posledično slabše likvidnosti zahteva kratkoročno pomoč kljub dolgoročni sposobnosti preživetja. Nadzorni organ bo pozitivno obravnaval pomoč za vzpostavitev alternativne platforme za trgovanje v državah Efte, kjer taka platforma še ne obstaja. Če je alternativna platforma za trgovanje, ki ji je dodeljena pomoč, podrejena platforma ali hčerinska družba obstoječe borze, bo Nadzorni organ posvetil posebno pozornost oceni pomanjkljivega financiranja, s katerim bi se spoprijemala taka podrejena platforma.

3.5   Spodbujevalni učinek pomoči

| (130) | Državna pomoč lahko velja za združljivo s Sporazumom EGP le, če ima spodbujevalni učinek in spreminja ravnanje upravičenca do pomoči tako, da ta začne izvajati dejavnosti, ki jih ne bi izvajal brez pomoči ali bi jih zaradi obstoja nedelovanja trga izvajal bolj omejeno. Na ravni upravičenih podjetij je spodbujevalni učinek prisoten, kadar lahko končni upravičenec zbere finančna sredstva, ki mu drugače ne bi bila na voljo v smislu oblike, zneska ali časovnega razporeda. |
| --- | --- |

(130)

Državna pomoč lahko velja za združljivo s Sporazumom EGP le, če ima spodbujevalni učinek in spreminja ravnanje upravičenca do pomoči tako, da ta začne izvajati dejavnosti, ki jih ne bi izvajal brez pomoči ali bi jih zaradi obstoja nedelovanja trga izvajal bolj omejeno. Na ravni upravičenih podjetij je spodbujevalni učinek prisoten, kadar lahko končni upravičenec zbere finančna sredstva, ki mu drugače ne bi bila na voljo v smislu oblike, zneska ali časovnega razporeda.

| (131) | Ukrepi tveganega financiranja morajo spodbujati tržne vlagatelje k zagotavljanju financiranja potencialno uspešnih upravičenih podjetij nad sedanjo ravnjo in/ali k prevzemanju dodatnega tveganja. Ukrep tveganega financiranja naj bi imel spodbujevalni učinek, če spodbuja naložbe iz tržnih virov, da skupno financiranje upravičenih podjetij presega proračun ukrepa. Zato bi ključni element pri izbiri finančnih posrednikov in upravljavcev skladov morala biti njihova zmožnost spodbujanja dodatnih zasebnih naložb. |
| --- | --- |

(131)

Ukrepi tveganega financiranja morajo spodbujati tržne vlagatelje k zagotavljanju financiranja potencialno uspešnih upravičenih podjetij nad sedanjo ravnjo in/ali k prevzemanju dodatnega tveganja. Ukrep tveganega financiranja naj bi imel spodbujevalni učinek, če spodbuja naložbe iz tržnih virov, da skupno financiranje upravičenih podjetij presega proračun ukrepa. Zato bi ključni element pri izbiri finančnih posrednikov in upravljavcev skladov morala biti njihova zmožnost spodbujanja dodatnih zasebnih naložb.

| (132) | Ocena spodbujevalnega učinka je tesno povezana z oceno nedelovanja trga iz oddelka 3.3. Poleg tega je primernost ukrepa za doseganje učinka vzvoda odvisna predvsem od zasnove ukrepa v zvezi z razporeditvijo tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi ponudniki finančnih sredstev, kar je tesno povezano tudi z vprašanjem, ali je zasnova ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ustrezna (glej oddelek 3.4). Po primerni opredelitvi nedelovanja trga in ustrezni zasnovi ukrepa se zato lahko šteje, da je spodbujevalni učinek prisoten. |
| --- | --- |

(132)

Ocena spodbujevalnega učinka je tesno povezana z oceno nedelovanja trga iz oddelka 3.3. Poleg tega je primernost ukrepa za doseganje učinka vzvoda odvisna predvsem od zasnove ukrepa v zvezi z razporeditvijo tveganj in koristi med javnimi in zasebnimi ponudniki finančnih sredstev, kar je tesno povezano tudi z vprašanjem, ali je zasnova ukrepa državne pomoči za tvegano financiranje ustrezna (glej oddelek 3.4). Po primerni opredelitvi nedelovanja trga in ustrezni zasnovi ukrepa se zato lahko šteje, da je spodbujevalni učinek prisoten.

3.6   Sorazmernost pomoči

| (133) | Državna pomoč mora biti sorazmerna z nedelovanjem trga, ki naj bi ga odpravljala, da se dosežejo ustrezni cilji politike. Oblikovana mora biti stroškovno učinkovito in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Da bi se ukrep pomoči štel za sorazmernega, mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje financiranja na trgu, da se zapolni opredeljena likvidnostna vrzel, ne da bi pri tem nastajale neupravičene prednosti. |
| --- | --- |

(133)

Državna pomoč mora biti sorazmerna z nedelovanjem trga, ki naj bi ga odpravljala, da se dosežejo ustrezni cilji politike. Oblikovana mora biti stroškovno učinkovito in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Da bi se ukrep pomoči štel za sorazmernega, mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje financiranja na trgu, da se zapolni opredeljena likvidnostna vrzel, ne da bi pri tem nastajale neupravičene prednosti.

| (134) | Pomoč za tvegano financiranje na ravni končnih upravičencev se praviloma šteje za sorazmerno, če je skupni znesek sindiciranega (javnega in zasebnega) financiranja na podlagi ukrepa tveganega financiranja omejen na obseg likvidnostne vrzeli, opredeljene v predhodni oceni. Na ravni vlagateljev mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje zasebnega kapitala za doseganje najmanjšega učinka vzvoda in premostitev likvidnostne vrzeli. |
| --- | --- |

(134)

Pomoč za tvegano financiranje na ravni končnih upravičencev se praviloma šteje za sorazmerno, če je skupni znesek sindiciranega (javnega in zasebnega) financiranja na podlagi ukrepa tveganega financiranja omejen na obseg likvidnostne vrzeli, opredeljene v predhodni oceni. Na ravni vlagateljev mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za privabljanje zasebnega kapitala za doseganje najmanjšega učinka vzvoda in premostitev likvidnostne vrzeli.

3.6.1   Pogoji za finančne instrumente

| (135) | Ukrep mora zagotavljati ravnovesje med prednostnimi pogoji, ki jih zagotavlja finančni instrument, da bi se čim bolj povečal učinek vzvoda pri odpravi ugotovljenega nedelovanja trga ter bi se zadovoljila potreba po instrumentu, ki bo omogočil doseganje zadostnih finančnih donosov, da bo ostal operativen. |
| --- | --- |

(135)

Ukrep mora zagotavljati ravnovesje med prednostnimi pogoji, ki jih zagotavlja finančni instrument, da bi se čim bolj povečal učinek vzvoda pri odpravi ugotovljenega nedelovanja trga ter bi se zadovoljila potreba po instrumentu, ki bo omogočil doseganje zadostnih finančnih donosov, da bo ostal operativen.

| (136) | Vrsto in vrednost spodbud je treba opredeliti z odprtim in nediskriminatornim izbirnim postopkom, v okviru katerega se finančne posrednike, upravljavce skladov ali vlagatelje pozove, naj predložijo konkurenčne ponudbe. Nadzorni organ meni, da se finančni instrument, kadar se asimetrični donosi, prilagojeni tveganju, ali asimetrična porazdelitev tveganj in donosa določijo prek takega postopka, šteje za sorazmernega in kaže pravično stopnjo donosa. Kadar so upravitelji skladov izbrani z odprtim, preglednim in nediskriminatornim javnim razpisom, ki od kandidatov zahteva, da kot del izbirnega postopka predstavijo svojo bazo vlagateljev, se šteje, da so bili zasebni vlagatelji ustrezno izbrani. |
| --- | --- |

(136)

Vrsto in vrednost spodbud je treba opredeliti z odprtim in nediskriminatornim izbirnim postopkom, v okviru katerega se finančne posrednike, upravljavce skladov ali vlagatelje pozove, naj predložijo konkurenčne ponudbe. Nadzorni organ meni, da se finančni instrument, kadar se asimetrični donosi, prilagojeni tveganju, ali asimetrična porazdelitev tveganj in donosa določijo prek takega postopka, šteje za sorazmernega in kaže pravično stopnjo donosa. Kadar so upravitelji skladov izbrani z odprtim, preglednim in nediskriminatornim javnim razpisom, ki od kandidatov zahteva, da kot del izbirnega postopka predstavijo svojo bazo vlagateljev, se šteje, da so bili zasebni vlagatelji ustrezno izbrani.

| (137) | Pri sovlaganju javnega sklada z zasebnimi vlagatelji, ki z njim sodelujejo na podlagi posameznega trgovanja, bi bilo treba slednje za vsako posamezno transakcijo izbrati z ločenim konkurenčnim postopkom, kar je prednostni način oblikovanja pravične stopnje donosa. |
| --- | --- |

(137)

Pri sovlaganju javnega sklada z zasebnimi vlagatelji, ki z njim sodelujejo na podlagi posameznega trgovanja, bi bilo treba slednje za vsako posamezno transakcijo izbrati z ločenim konkurenčnim postopkom, kar je prednostni način oblikovanja pravične stopnje donosa.

| (138) | Kadar zasebni vlagatelji niso izbrani prek takega postopka (ker se je na primer izbirni postopek izkazal za neučinkovitega ali nedokončnega), mora pravično stopnjo donosa za izognitev previsokih nadomestil vlagateljem določiti neodvisni strokovnjak na podlagi analize tržnih referenčnih vrednosti in tržnega tveganja, pri čemer uporabi metodo vrednotenja diskontiranega denarnega toka. Na podlagi navedenega mora neodvisni strokovnjak izračunati najnižjo pravično stopnjo donosa in ji dodati ustrezen pribitek glede na tveganje. |
| --- | --- |

(138)

Kadar zasebni vlagatelji niso izbrani prek takega postopka (ker se je na primer izbirni postopek izkazal za neučinkovitega ali nedokončnega), mora pravično stopnjo donosa za izognitev previsokih nadomestil vlagateljem določiti neodvisni strokovnjak na podlagi analize tržnih referenčnih vrednosti in tržnega tveganja, pri čemer uporabi metodo vrednotenja diskontiranega denarnega toka. Na podlagi navedenega mora neodvisni strokovnjak izračunati najnižjo pravično stopnjo donosa in ji dodati ustrezen pribitek glede na tveganje.

| (139) | V tem primeru morajo biti vzpostavljena ustrezna pravila za določitev neodvisnega strokovnjaka. Strokovnjak mora imeti vsaj dovoljenje za zagotavljanje takih nasvetov, biti mora registriran pri ustreznih poklicnih združenjih, upoštevati deontološka in strokovna pravila navedenih združenj, biti mora neodvisen in odgovarjati za točnost svojega strokovnega znanja. Neodvisni strokovnjaki se načeloma izberejo z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom. Istega neodvisnega strokovnjaka v obdobju treh let ni mogoče uporabiti dvakrat. |
| --- | --- |

(139)

V tem primeru morajo biti vzpostavljena ustrezna pravila za določitev neodvisnega strokovnjaka. Strokovnjak mora imeti vsaj dovoljenje za zagotavljanje takih nasvetov, biti mora registriran pri ustreznih poklicnih združenjih, upoštevati deontološka in strokovna pravila navedenih združenj, biti mora neodvisen in odgovarjati za točnost svojega strokovnega znanja. Neodvisni strokovnjaki se načeloma izberejo z odprtim, preglednim in nediskriminatornim izbirnim postopkom. Istega neodvisnega strokovnjaka v obdobju treh let ni mogoče uporabiti dvakrat.

| (140) | Glede na to lahko zasnova ukrepa vključuje različne naložbe z asimetrično udeležbo pri dobičku ali časovno asimetrično razporejene javne in zasebne naložbe, če so pričakovani donosi, prilagojeni tveganju, za zasebne vlagatelje omejeni s pravično stopnjo donosa. |
| --- | --- |

(140)

Glede na to lahko zasnova ukrepa vključuje različne naložbe z asimetrično udeležbo pri dobičku ali časovno asimetrično razporejene javne in zasebne naložbe, če so pričakovani donosi, prilagojeni tveganju, za zasebne vlagatelje omejeni s pravično stopnjo donosa.

| (141) | Nadzorni organ na splošno meni, da lahko gospodarska uskladitev interesov med državami Efte in finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci po potrebi minimizira pomoč. Interesi morajo biti usklajeni tako glede doseganja posameznih ciljev politike kot tudi glede finančne uspešnosti javne naložbe v instrument. |
| --- | --- |

(141)

Nadzorni organ na splošno meni, da lahko gospodarska uskladitev interesov med državami Efte in finančnimi posredniki ali njihovimi upravljavci po potrebi minimizira pomoč. Interesi morajo biti usklajeni tako glede doseganja posameznih ciljev politike kot tudi glede finančne uspešnosti javne naložbe v instrument.

| (142) | Finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga z državo Efte, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nasprotja interesov. Tako sovlaganje bi lahko spodbudilo upravljavca, da uskladi svoje odločitve o naložbah z opredeljenimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(142)

Finančni posrednik ali upravljavec sklada lahko sovlaga z državo Efte, če pogoji takega sovlaganja ne povzročajo nasprotja interesov. Tako sovlaganje bi lahko spodbudilo upravljavca, da uskladi svoje odločitve o naložbah z opredeljenimi cilji politike. Eno od izbirnih meril je lahko zmožnost upravljavca, da zagotavlja naložbe iz lastnih sredstev.

| (143) | Plačilo finančnih posrednikov ali upravljavcev skladov, ki je odvisno od vrste ukrepa tveganega financiranja, mora vključevati letno nadomestilo za upravljanje in spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti, kot je odložena udeležba pri dobičku. |
| --- | --- |

(143)

Plačilo finančnih posrednikov ali upravljavcev skladov, ki je odvisno od vrste ukrepa tveganega financiranja, mora vključevati letno nadomestilo za upravljanje in spodbude, ki temeljijo na učinkovitosti, kot je odložena udeležba pri dobičku.

| (144) | Del plačila, ki temelji na učinkovitosti, mora biti znaten in oblikovan tako, da nagrajuje finančno uspešnost in doseganje vnaprej določenih posebnih ciljev politike. Spodbude, povezane s politiko, morajo biti usklajene s spodbudami v zvezi s finančno uspešnostjo, ki so nujne za zagotavljanje uspešne izbire upravičenih podjetij, v katera se bo vlagalo. Nadzorni organ bo poleg tega upošteval morebitne kazni, ki so določene v sporazumu o financiranju med državo Efte in finančnim posrednikom ter se uporabljajo ob nedoseganju opredeljenih ciljev politike. |
| --- | --- |

(144)

Del plačila, ki temelji na učinkovitosti, mora biti znaten in oblikovan tako, da nagrajuje finančno uspešnost in doseganje vnaprej določenih posebnih ciljev politike. Spodbude, povezane s politiko, morajo biti usklajene s spodbudami v zvezi s finančno uspešnostjo, ki so nujne za zagotavljanje uspešne izbire upravičenih podjetij, v katera se bo vlagalo. Nadzorni organ bo poleg tega upošteval morebitne kazni, ki so določene v sporazumu o financiranju med državo Efte in finančnim posrednikom ter se uporabljajo ob nedoseganju opredeljenih ciljev politike.

| (145) | Raven plačila, ki temelji na učinkovitosti, bi morala biti utemeljena z ustrezno tržno prakso. Upravljavci morajo biti plačani ne le za uspešno izplačilo in znesek zbranega zasebnega kapitala, temveč tudi za uspešen donos naložb, kot so prejemki prihodkov in kapitala nad določeno minimalno stopnjo donosa. |
| --- | --- |

(145)

Raven plačila, ki temelji na učinkovitosti, bi morala biti utemeljena z ustrezno tržno prakso. Upravljavci morajo biti plačani ne le za uspešno izplačilo in znesek zbranega zasebnega kapitala, temveč tudi za uspešen donos naložb, kot so prejemki prihodkov in kapitala nad določeno minimalno stopnjo donosa.

| (146) | Skupna provizija za upravljanje ne sme presegati operativnih stroškov in stroškov upravljanja, potrebnih za izvajanje zadevnega finančnega instrumenta, ter razumnega dobička v skladu s tržno prakso. Provizije ne smejo vključevati stroškov naložb. |
| --- | --- |

(146)

Skupna provizija za upravljanje ne sme presegati operativnih stroškov in stroškov upravljanja, potrebnih za izvajanje zadevnega finančnega instrumenta, ter razumnega dobička v skladu s tržno prakso. Provizije ne smejo vključevati stroškov naložb.

| (147) | Ker je treba finančne posrednike ali njihove upravljavce po potrebi izbrati z odprtim, preglednim in nediskriminatornim javnim razpisom, se lahko skupna struktura provizij ovrednoti kot del točkovanja v navedenem izbirnem postopku, na podlagi take izbire pa se lahko nato opredeli tudi najvišje plačilo. |
| --- | --- |

(147)

Ker je treba finančne posrednike ali njihove upravljavce po potrebi izbrati z odprtim, preglednim in nediskriminatornim javnim razpisom, se lahko skupna struktura provizij ovrednoti kot del točkovanja v navedenem izbirnem postopku, na podlagi take izbire pa se lahko nato opredeli tudi najvišje plačilo.

| (148) | Pri neposrednem imenovanju pooblaščenega subjekta Nadzorni organ meni, da letno nadomestilo za upravljanje načeloma ne bi smelo presegati 3 % kapitala, ki se prispeva v subjekt, z izjemo spodbud, ki temeljijo na učinkovitosti. |
| --- | --- |

(148)

Pri neposrednem imenovanju pooblaščenega subjekta Nadzorni organ meni, da letno nadomestilo za upravljanje načeloma ne bi smelo presegati 3 % kapitala, ki se prispeva v subjekt, z izjemo spodbud, ki temeljijo na učinkovitosti.

3.6.2   Pogoji za davčne instrumente

| (149) | Celotna naložba za vsako podjetje upravičenca ne sme presegati najvišjega zneska, ki je določen v določbi o tveganem financiranju iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah. |
| --- | --- |

(149)

Celotna naložba za vsako podjetje upravičenca ne sme presegati najvišjega zneska, ki je določen v določbi o tveganem financiranju iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

| (150) | Ne glede na vrsto davčne olajšave morajo biti upravičene delnice novo izdane navadne delnice visokega tveganja, ki jih izdajo upravičena podjetja, kakor je opredeljeno v predhodni oceni, in jih je treba imeti v lasti najmanj tri leta. Olajšave ne smejo biti na voljo vlagateljem, ki ne delujejo neodvisno od družbe, v katero se vlaga. |
| --- | --- |

(150)

Ne glede na vrsto davčne olajšave morajo biti upravičene delnice novo izdane navadne delnice visokega tveganja, ki jih izdajo upravičena podjetja, kakor je opredeljeno v predhodni oceni, in jih je treba imeti v lasti najmanj tri leta. Olajšave ne smejo biti na voljo vlagateljem, ki ne delujejo neodvisno od družbe, v katero se vlaga.

| (151) | V zvezi z olajšavami pri dohodnini lahko vlagatelji, ki zagotavljajo financiranje upravičenim podjetjem, prejmejo olajšavo do razumnega deleža zneska, vloženega v upravičena podjetja, če ni presežena najvišja obveznost vlagatelja za dohodnino, kakor je določeno pred fiskalnim ukrepom. Nadzorni organ meni, da je 30 % vloženega zneska razumna omejitev olajšav pri dohodnini. Izgube zaradi odprodaje delnic so primerljive z dohodnino. |
| --- | --- |

(151)

V zvezi z olajšavami pri dohodnini lahko vlagatelji, ki zagotavljajo financiranje upravičenim podjetjem, prejmejo olajšavo do razumnega deleža zneska, vloženega v upravičena podjetja, če ni presežena najvišja obveznost vlagatelja za dohodnino, kakor je določeno pred fiskalnim ukrepom. Nadzorni organ meni, da je 30 % vloženega zneska razumna omejitev olajšav pri dohodnini. Izgube zaradi odprodaje delnic so primerljive z dohodnino.

| (152) | V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete pri upravičenih delnicah, v celoti izvzamejo iz dohodnine. Podobno se lahko v zvezi z davčnimi olajšavami za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti izvzame iz davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži ob ponovni naložbi v nove kvalificirane delnice v roku enega leta. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete pri upravičenih delnicah, v celoti izvzamejo iz dohodnine. Podobno se lahko v zvezi z davčnimi olajšavami za kapitalske dobičke ves dobiček od prodaje upravičenih delnic v celoti izvzame iz davka na kapitalski dobiček. Poleg tega se lahko davčna obveznost za kapitalske dobičke v zvezi z odprodajo upravičenih delnic odloži ob ponovni naložbi v nove kvalificirane delnice v roku enega leta.

3.6.3   Pogoji za alternativne platforme za trgovanje

| (153) | Za ustrezno analizo sorazmernosti pomoči upravljavcu alternativne platforme za trgovanje se lahko dodeli državna pomoč, s katero se pokrije največ 50 % stroškov naložbe, ki so nastali pri vzpostavitvi take platforme. |
| --- | --- |

(153)

Za ustrezno analizo sorazmernosti pomoči upravljavcu alternativne platforme za trgovanje se lahko dodeli državna pomoč, s katero se pokrije največ 50 % stroškov naložbe, ki so nastali pri vzpostavitvi take platforme.

| (154) | Pri davčnih spodbudah za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, bo Nadzorni organ ocenil ukrep glede na pogoje za davčne instrumente iz teh smernic. |
| --- | --- |

(154)

Pri davčnih spodbudah za podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, bo Nadzorni organ ocenil ukrep glede na pogoje za davčne instrumente iz teh smernic.

3.7   Izogibanje neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

| (155) | Ukrep državne pomoči mora biti oblikovan tako, da omejuje izkrivljanja konkurence v EGP. Negativni učinki morajo biti izravnani s splošnim pozitivnim učinkom ukrepa. Pri ukrepih tveganega financiranja je treba morebitne negativne učinke oceniti po posameznih ravneh, kjer bi lahko bila prisotna pomoč: pri vlagateljih, finančnih posrednikih in njihovih upravljavcih ter končnih upravičencih. |
| --- | --- |

(155)

Ukrep državne pomoči mora biti oblikovan tako, da omejuje izkrivljanja konkurence v EGP. Negativni učinki morajo biti izravnani s splošnim pozitivnim učinkom ukrepa. Pri ukrepih tveganega financiranja je treba morebitne negativne učinke oceniti po posameznih ravneh, kjer bi lahko bila prisotna pomoč: pri vlagateljih, finančnih posrednikih in njihovih upravljavcih ter končnih upravičencih.

| (156) | Da bi Nadzorni organ lahko ocenil verjetne negativne učinke, lahko država Efte kot del predhodne ocene predloži vse študije, ki jih ima na voljo, ter naknadne ocene, izvedene za podobne sheme v smislu upravičenih podjetij, struktur financiranja, parametrov zasnove in geografskega območja. |
| --- | --- |

(156)

Da bi Nadzorni organ lahko ocenil verjetne negativne učinke, lahko država Efte kot del predhodne ocene predloži vse študije, ki jih ima na voljo, ter naknadne ocene, izvedene za podobne sheme v smislu upravičenih podjetij, struktur financiranja, parametrov zasnove in geografskega območja.

| (157) | Prvič, na ravni trga za zagotavljanje tveganega financiranja lahko državne pomoči povzročijo izrivanje zasebnih vlagateljev. To lahko zmanjša spodbude za zasebne vlagatelje pri zagotavljanju sredstev za upravičena podjetja in jih tako spodbuja, da počakajo, dokler država ne zagotovi pomoči za take naložbe. Tveganje postane izrazitejše, čim višji ko je znesek skupnega financiranja končnih upravičencev, čim večji ko je obseg navedenih podjetij upravičencev in bolj ko so ta razvita, v teh razmerah pa postaja zasebno financiranje vse bolj dostopno. Poleg tega državna pomoč ne bi smela nadomestiti običajnega poslovnega tveganja pri naložbah, ki bi ga vlagatelji sprejeli tudi v odsotnosti državne pomoči. Če je bilo nedelovanje trga ustrezno opredeljeno, je manj verjetno, da bi ukrep tveganega financiranja povzročil tako izrivanje. |
| --- | --- |

(157)

Prvič, na ravni trga za zagotavljanje tveganega financiranja lahko državne pomoči povzročijo izrivanje zasebnih vlagateljev. To lahko zmanjša spodbude za zasebne vlagatelje pri zagotavljanju sredstev za upravičena podjetja in jih tako spodbuja, da počakajo, dokler država ne zagotovi pomoči za take naložbe. Tveganje postane izrazitejše, čim višji ko je znesek skupnega financiranja končnih upravičencev, čim večji ko je obseg navedenih podjetij upravičencev in bolj ko so ta razvita, v teh razmerah pa postaja zasebno financiranje vse bolj dostopno. Poleg tega državna pomoč ne bi smela nadomestiti običajnega poslovnega tveganja pri naložbah, ki bi ga vlagatelji sprejeli tudi v odsotnosti državne pomoči. Če je bilo nedelovanje trga ustrezno opredeljeno, je manj verjetno, da bi ukrep tveganega financiranja povzročil tako izrivanje.

| (158) | Drugič, na ravni finančnih posrednikov ima lahko pomoč učinek izkrivljanja v smislu povečevanja ali ohranjanja tržne moči posrednika, na primer na trgu v določeni regiji. Tudi kadar pomoč tržne moči finančnega posrednika ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem vstopa novih konkurentov. |
| --- | --- |

(158)

Drugič, na ravni finančnih posrednikov ima lahko pomoč učinek izkrivljanja v smislu povečevanja ali ohranjanja tržne moči posrednika, na primer na trgu v določeni regiji. Tudi kadar pomoč tržne moči finančnega posrednika ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem vstopa novih konkurentov.

| (159) | Ukrepi tveganega financiranja morajo biti namenjeni podjetjem, usmerjenim v rast, ki ne morejo privabiti ustrezne ravni financiranja iz zasebnih virov, lahko pa pridobijo sposobnost preživetja z državno pomočjo za tvegano financiranje. Vendar ukrep za ustanovitev javnega sklada, katerega naložbena strategija ne kaže zadostne potencialne sposobnosti preživetja upravičenega podjetja, najverjetneje ne bo prestal preskusa izravnave, saj lahko naložba v tvegano financiranje v tem primeru pomeni nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(159)

Ukrepi tveganega financiranja morajo biti namenjeni podjetjem, usmerjenim v rast, ki ne morejo privabiti ustrezne ravni financiranja iz zasebnih virov, lahko pa pridobijo sposobnost preživetja z državno pomočjo za tvegano financiranje. Vendar ukrep za ustanovitev javnega sklada, katerega naložbena strategija ne kaže zadostne potencialne sposobnosti preživetja upravičenega podjetja, najverjetneje ne bo prestal preskusa izravnave, saj lahko naložba v tvegano financiranje v tem primeru pomeni nepovratna sredstva.

| (160) | Pogoji za komercialno upravljanje in odločanje na podlagi dobička iz določb o tveganem financiranju uredbe o splošnih skupinskih izjemah so nujni za zagotovitev, da izbira podjetij, ki so končni upravičenci, temelji na tržni logiki, zato od njih pri teh smernicah ni mogoče odstopati, niti kadar ukrep vključuje javne finančne posrednike. |
| --- | --- |

(160)

Pogoji za komercialno upravljanje in odločanje na podlagi dobička iz določb o tveganem financiranju uredbe o splošnih skupinskih izjemah so nujni za zagotovitev, da izbira podjetij, ki so končni upravičenci, temelji na tržni logiki, zato od njih pri teh smernicah ni mogoče odstopati, niti kadar ukrep vključuje javne finančne posrednike.

| (161) | Investicijski skladi majhnega obsega, z omejeno regionalno razsežnostjo in brez ustrezne ureditve upravljanja bodo analizirani z namenom, da se prepreči tveganje ohranjanja neučinkovitih tržnih struktur. Regionalne sheme tveganega financiranja morda nimajo ustrezno velikega obsega in področja uporabe zaradi pomanjkljive diverzifikacije, povezane s premajhnim številom upravičenih ciljnih podjetij za naložbe, zaradi česar bi se lahko zmanjšala učinkovitost takih skladov in bi se pomoč posledično dodeljevala družbam, ki so manj sposobne preživetja. Te naložbe bi lahko izkrivljale konkurenco in dajale neupravičene prednosti nekaterim podjetjem. Poleg tega so lahko taki skladi manj privlačni za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne, saj jih lahko dojemajo le kot subjekt za doseganje ciljev regionalne politike, in ne kot izvedljivo poslovno priložnost, ki ponuja sprejemljive donose naložbe. |
| --- | --- |

(161)

Investicijski skladi majhnega obsega, z omejeno regionalno razsežnostjo in brez ustrezne ureditve upravljanja bodo analizirani z namenom, da se prepreči tveganje ohranjanja neučinkovitih tržnih struktur. Regionalne sheme tveganega financiranja morda nimajo ustrezno velikega obsega in področja uporabe zaradi pomanjkljive diverzifikacije, povezane s premajhnim številom upravičenih ciljnih podjetij za naložbe, zaradi česar bi se lahko zmanjšala učinkovitost takih skladov in bi se pomoč posledično dodeljevala družbam, ki so manj sposobne preživetja. Te naložbe bi lahko izkrivljale konkurenco in dajale neupravičene prednosti nekaterim podjetjem. Poleg tega so lahko taki skladi manj privlačni za zasebne vlagatelje, zlasti institucionalne, saj jih lahko dojemajo le kot subjekt za doseganje ciljev regionalne politike, in ne kot izvedljivo poslovno priložnost, ki ponuja sprejemljive donose naložbe.

| (162) | Tretjič, na ravni končnih upravičencev bo Nadzorni organ ocenil, ali ukrep povzroča izkrivljanje proizvodnih trgov, na katerih si konkurirajo navedena podjetja. Ukrep lahko na primer izkrivlja konkurenco, če je namenjen družbam v slabo delujočih sektorjih. Zlasti obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu lahko neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti vodi v omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. Lahko tudi preprečuje vstop družb na trg. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Kadar trg v ciljnih sektorjih raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izhod ali vstop. Zato bo Nadzorni organ proučil raven proizvodnih zmogljivosti v določenem sektorju glede na potencialno povpraševanje. Da bi Nadzorni organ lahko izvedel tako oceno, mora država Efte opredeliti, ali je ukrep tveganega financiranja namenjen posameznim sektorjem oziroma daje prednost nekaterim sektorjem. |
| --- | --- |

(162)

Tretjič, na ravni končnih upravičencev bo Nadzorni organ ocenil, ali ukrep povzroča izkrivljanje proizvodnih trgov, na katerih si konkurirajo navedena podjetja. Ukrep lahko na primer izkrivlja konkurenco, če je namenjen družbam v slabo delujočih sektorjih. Zlasti obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu lahko neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko nastanek ali ohranjanje prekomerne zmogljivosti vodi v omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje naložb konkurentov ali celo njihov izstop s trga. Lahko tudi preprečuje vstop družb na trg. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. Kadar trg v ciljnih sektorjih raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izhod ali vstop. Zato bo Nadzorni organ proučil raven proizvodnih zmogljivosti v določenem sektorju glede na potencialno povpraševanje. Da bi Nadzorni organ lahko izvedel tako oceno, mora država Efte opredeliti, ali je ukrep tveganega financiranja namenjen posameznim sektorjem oziroma daje prednost nekaterim sektorjem.

| (163) | Državna pomoč lahko prepreči doseganje učinkovitih rezultatov tržnih mehanizmov, ki nagrajujejo najučinkovitejše proizvajalce in pritiskajo na najmanj učinkovite, da se izboljšajo, prestrukturirajo ali izstopijo s trga. Kadar pomoč prejmejo neučinkovita podjetja, lahko to prepreči vstop drugih podjetij na trg ali njihovo širitev na trgu ter lahko oslabi spodbude za konkurente v zvezi z inovacijami. |
| --- | --- |

(163)

Državna pomoč lahko prepreči doseganje učinkovitih rezultatov tržnih mehanizmov, ki nagrajujejo najučinkovitejše proizvajalce in pritiskajo na najmanj učinkovite, da se izboljšajo, prestrukturirajo ali izstopijo s trga. Kadar pomoč prejmejo neučinkovita podjetja, lahko to prepreči vstop drugih podjetij na trg ali njihovo širitev na trgu ter lahko oslabi spodbude za konkurente v zvezi z inovacijami.

| (164) | Nadzorni organ bo ocenil tudi vse morebitne negativne učinke preselitve proizvodnje. V zvezi s tem bo proučil, ali bi lahko regionalni skladi spodbujali selitev proizvodnje znotraj EGP. Kadar so dejavnosti finančnega posrednika osredotočene na regijo, ki ne prejema pomoči in meji na regije, ki prejemajo pomoč, ali na regijo z višjo intenzivnostjo regionalne pomoči, kot jo ima ciljna regija, je tveganje za tako izkrivljanje znatnejše. Regionalni ukrep tveganega financiranja, ki je namenjen le nekaterim sektorjem, lahko prav tako negativno vpliva na preselitev proizvodnje. |
| --- | --- |

(164)

Nadzorni organ bo ocenil tudi vse morebitne negativne učinke preselitve proizvodnje. V zvezi s tem bo proučil, ali bi lahko regionalni skladi spodbujali selitev proizvodnje znotraj EGP. Kadar so dejavnosti finančnega posrednika osredotočene na regijo, ki ne prejema pomoči in meji na regije, ki prejemajo pomoč, ali na regijo z višjo intenzivnostjo regionalne pomoči, kot jo ima ciljna regija, je tveganje za tako izkrivljanje znatnejše. Regionalni ukrep tveganega financiranja, ki je namenjen le nekaterim sektorjem, lahko prav tako negativno vpliva na preselitev proizvodnje.

| (165) | Ob negativnih vplivih ukrepa mora država Efte opredeliti sredstva, s katerimi bo čim bolj zmanjšala taka izkrivljanja. Država Efte lahko na primer dokaže, da bo čim bolj omejila negativne učinke, pri čemer na primer upošteva skupni znesek naložb, vrsto in število upravičencev ter lastnosti ciljnih sektorjev. Nadzorni organ bo pri tehtanju pozitivnih in negativnih učinkov upošteval tudi razsežnost takšnih učinkov. |
| --- | --- |

(165)

Ob negativnih vplivih ukrepa mora država Efte opredeliti sredstva, s katerimi bo čim bolj zmanjšala taka izkrivljanja. Država Efte lahko na primer dokaže, da bo čim bolj omejila negativne učinke, pri čemer na primer upošteva skupni znesek naložb, vrsto in število upravičencev ter lastnosti ciljnih sektorjev. Nadzorni organ bo pri tehtanju pozitivnih in negativnih učinkov upošteval tudi razsežnost takšnih učinkov.

3.8   Preglednost

| (166) | Države Efte morajo na nacionalni ali regionalni ravni objaviti naslednje informacije na skupnem spletnem mestu o državnih pomočeh:






  (i) | besedilo sheme pomoči in izvedbenih določb; |
| --- | --- | --- |

(166)

Države Efte morajo na nacionalni ali regionalni ravni objaviti naslednje informacije na skupnem spletnem mestu o državnih pomočeh:

(i)

besedilo sheme pomoči in izvedbenih določb;

| (ii) | naziv organa za dodelitev pomoči; |
| --- | --- |

(ii)

naziv organa za dodelitev pomoči;

| (iii) | skupni znesek deleža države Efte pri ukrepu; |
| --- | --- |

(iii)

skupni znesek deleža države Efte pri ukrepu;

| (iv) | naziv pooblaščenega subjekta, kadar je to primerno, in imena izbranih finančnih posrednikov; |
| --- | --- |

(iv)

naziv pooblaščenega subjekta, kadar je to primerno, in imena izbranih finančnih posrednikov;

| (v) | naziv podjetja, ki prejema pomoč na podlagi ukrepa, vključno z informacijami o vrsti podjetja (MSP, manjše podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, inovativno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo); regijo (na ravni statističnih regij 2 (30)), v kateri ima sedež podjetje; glavni gospodarski sektor, v katerem deluje podjetje na ravni skupine NACE; obliko in znesek naložb. Taka zahteva se lahko opusti v zvezi z MSP, ki niso izvedla nobene komercialne prodaje na nobenem trgu ter za naložbe pod 200 000 EUR v podjetje, ki je končni upravičenec; |
| --- | --- |

(v)

naziv podjetja, ki prejema pomoč na podlagi ukrepa, vključno z informacijami o vrsti podjetja (MSP, manjše podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo, inovativno podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo); regijo (na ravni statističnih regij 2 (30)), v kateri ima sedež podjetje; glavni gospodarski sektor, v katerem deluje podjetje na ravni skupine NACE; obliko in znesek naložb. Taka zahteva se lahko opusti v zvezi z MSP, ki niso izvedla nobene komercialne prodaje na nobenem trgu ter za naložbe pod 200 000 EUR v podjetje, ki je končni upravičenec;

| (vi) | pri davčnih shemah pomoči za tvegano financiranje, identiteto zasebnih podjetij, ki vlagajo v druga podjetja in so upravičena do pomoči (31), ter znesek prejete davčne ugodnosti, če slednja presega 200 000 EUR. Takšen znesek se lahko zagotovi v tranšah v višini 2 milijonov EUR. Take informacije je treba objaviti po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči, jih hraniti najmanj 10 let in biti morajo brez omejitev na voljo splošni javnosti (32). |
| --- | --- |

(vi)

pri davčnih shemah pomoči za tvegano financiranje, identiteto zasebnih podjetij, ki vlagajo v druga podjetja in so upravičena do pomoči (31), ter znesek prejete davčne ugodnosti, če slednja presega 200 000 EUR. Takšen znesek se lahko zagotovi v tranšah v višini 2 milijonov EUR. Take informacije je treba objaviti po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči, jih hraniti najmanj 10 let in biti morajo brez omejitev na voljo splošni javnosti (32).

3.9   Kumulacija

| (167) | Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira s kakršnim koli drugim ukrepom državne pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški. |
| --- | --- |

(167)

Pomoč za tvegano financiranje se lahko kumulira s kakršnim koli drugim ukrepom državne pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški.

| (168) | Pomoč za tvegano financiranje se lahko na podlagi uredbe o skupinskih izjemah ali sklepa, ki ga je sprejel Nadzorni organ, glede na posebne okoliščine posameznega primera kumulira z drugimi ukrepi državne pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov ali s pomočjo de minimis do najvišje ustrezne zgornje meje skupnega financiranja. |
| --- | --- |

(168)

Pomoč za tvegano financiranje se lahko na podlagi uredbe o skupinskih izjemah ali sklepa, ki ga je sprejel Nadzorni organ, glede na posebne okoliščine posameznega primera kumulira z drugimi ukrepi državne pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov ali s pomočjo de minimis do najvišje ustrezne zgornje meje skupnega financiranja.

| (169) | Finančna sredstva Efte, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi EGP, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav Efte, ne pomenijo državne pomoči. Kadar so taka finančna sredstva EGP združena z državno pomočjo, se bo pri ugotavljanju, ali so bili spoštovani pragovi za priglasitev in najvišji zneski pomoči, upoštevala le slednja, če skupni znesek javnega financiranja, ki je bilo dodeljeno v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, opredeljene v pravilih na podlagi prava EGP, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(169)

Finančna sredstva Efte, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi EGP, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav Efte, ne pomenijo državne pomoči. Kadar so taka finančna sredstva EGP združena z državno pomočjo, se bo pri ugotavljanju, ali so bili spoštovani pragovi za priglasitev in najvišji zneski pomoči, upoštevala le slednja, če skupni znesek javnega financiranja, ki je bilo dodeljeno v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, opredeljene v pravilih na podlagi prava EGP, ki se uporabljajo.

4.   OCENJEVANJE

| (170) | Za nadaljnjo zagotovitev omejitve izkrivljanj konkurence in trgovine lahko Nadzorni organ zahteva, da mora za nekatere sheme veljati omejitev trajanja in da se zanje izvede ocena, ki mora obravnavati naslednja vprašanja:






  (a) | učinkovitost ukrepa pomoči v smislu vnaprej določenih splošnih in posebnih ciljev in kazalnikov; ter |
| --- | --- | --- |

(170)

Za nadaljnjo zagotovitev omejitve izkrivljanj konkurence in trgovine lahko Nadzorni organ zahteva, da mora za nekatere sheme veljati omejitev trajanja in da se zanje izvede ocena, ki mora obravnavati naslednja vprašanja:

(a)

učinkovitost ukrepa pomoči v smislu vnaprej določenih splošnih in posebnih ciljev in kazalnikov; ter

| (b) | učinek ukrepa tveganega financiranja na trge in konkurenco. |
| --- | --- |

(b)

učinek ukrepa tveganega financiranja na trge in konkurenco.

| (171) | Ocena se lahko zahteva za naslednje sheme pomoči:






  (a) | velike sheme; |
| --- | --- | --- |

(171)

Ocena se lahko zahteva za naslednje sheme pomoči:

(a)

velike sheme;

| (b) | sheme z regionalno razsežnostjo; |
| --- | --- |

(b)

sheme z regionalno razsežnostjo;

| (c) | sheme z ozko sektorsko razsežnostjo; |
| --- | --- |

(c)

sheme z ozko sektorsko razsežnostjo;

| (d) | spremenjene sheme, kadar spremembe vplivajo na merila za upravičenost, znesek naložb ali parametre finančne zasnove; ocena se lahko predloži kot del priglasitve; |
| --- | --- |

(d)

spremenjene sheme, kadar spremembe vplivajo na merila za upravičenost, znesek naložb ali parametre finančne zasnove; ocena se lahko predloži kot del priglasitve;

| (e) | sheme z novimi lastnostmi; |
| --- | --- |

(e)

sheme z novimi lastnostmi;

| (f) | sheme, pri katerih Nadzorni organ to zahteva v sklepu za odobritev ukrepa zaradi morebitnih negativnih učinkov. |
| --- | --- |

(f)

sheme, pri katerih Nadzorni organ to zahteva v sklepu za odobritev ukrepa zaradi morebitnih negativnih učinkov.

| (172) | Oceno mora opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, na podlagi skupne metodologije (33). Ocena se mora objaviti. Oceno je treba Nadzornemu organu predložiti pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob prenehanju veljavnosti sheme. Natančno področje uporabe in metoda ocene, ki jo je treba opraviti, bosta opredeljena v sklepu za odobritev sheme pomoči. Vsak naslednji ukrep pomoči s podobnim ciljem mora upoštevati rezultate navedene ocene. |
| --- | --- |

(172)

Oceno mora opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, na podlagi skupne metodologije (33). Ocena se mora objaviti. Oceno je treba Nadzornemu organu predložiti pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob prenehanju veljavnosti sheme. Natančno področje uporabe in metoda ocene, ki jo je treba opraviti, bosta opredeljena v sklepu za odobritev sheme pomoči. Vsak naslednji ukrep pomoči s podobnim ciljem mora upoštevati rezultate navedene ocene.

5.   KONČNE DOLOČBE

5.1   Podaljšanje smernic o rizičnem kapitalu

| (173) | Smernice Nadzornega organa za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja bi veljale do 30. junija 2014. |
| --- | --- |

(173)

Smernice Nadzornega organa za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja bi veljale do 30. junija 2014.

5.2   Uporaba pravil

| (174) | Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal za oceno združljivosti vseh pomoči za tvegano financiranje, ki se bodo dodelile od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(174)

Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal za oceno združljivosti vseh pomoči za tvegano financiranje, ki se bodo dodelile od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020.

| (175) | Pomoč za rizični kapital, ki je bila ali bo nezakonito dodeljena pred 1. julijem 2014, bo ocenjena v skladu s pravili, veljavnimi na dan dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(175)

Pomoč za rizični kapital, ki je bila ali bo nezakonito dodeljena pred 1. julijem 2014, bo ocenjena v skladu s pravili, veljavnimi na dan dodelitve pomoči.

| (176) | Da se ohrani legitimno pričakovanje zasebnih vlagateljev, trajanje uporabe pravil v zvezi z ukrepom tveganega financiranja pri shemah tveganega financiranja, v katerih je določeno javno financiranje skladov zasebnega kapitala, določa datum zaveze glede javnega financiranja skladov zasebnega kapitala, tj. datum podpisa sporazuma o financiranju. |
| --- | --- |

(176)

Da se ohrani legitimno pričakovanje zasebnih vlagateljev, trajanje uporabe pravil v zvezi z ukrepom tveganega financiranja pri shemah tveganega financiranja, v katerih je določeno javno financiranje skladov zasebnega kapitala, določa datum zaveze glede javnega financiranja skladov zasebnega kapitala, tj. datum podpisa sporazuma o financiranju.

5.3   Ustrezni ukrepi

| (177) | Nadzorni organ meni, da bo izvedba teh smernic vodila k bistvenim spremembam načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za rizični kapital v državah Efte. Poleg tega se glede na spremenjene gospodarske in socialne razmere zdi nujen ponovni pregled trajne utemeljitve za vse sheme pomoči za rizični kapital ter njihove uspešnosti. Zato Nadzorni organ državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:






  (a) | države Efte bi morale po potrebi spremeniti svoje obstoječe sheme pomoči za rizični kapital in jih uskladiti s temi smernicami v šestih mesecih po njihovi objavi; |
| --- | --- | --- |

(177)

Nadzorni organ meni, da bo izvedba teh smernic vodila k bistvenim spremembam načel ocenjevanja, ki se uporabljajo za pomoč za rizični kapital v državah Efte. Poleg tega se glede na spremenjene gospodarske in socialne razmere zdi nujen ponovni pregled trajne utemeljitve za vse sheme pomoči za rizični kapital ter njihove uspešnosti. Zato Nadzorni organ državam Efte predlaga naslednje ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču:

(a)

države Efte bi morale po potrebi spremeniti svoje obstoječe sheme pomoči za rizični kapital in jih uskladiti s temi smernicami v šestih mesecih po njihovi objavi;

| (b) | države Efte so pozvane, naj dajo svoje izrecno brezpogojno soglasje v zvezi s temi predlaganimi ustreznimi ukrepi v dveh mesecih od datuma objave teh smernic. Če Nadzorni organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

države Efte so pozvane, naj dajo svoje izrecno brezpogojno soglasje v zvezi s temi predlaganimi ustreznimi ukrepi v dveh mesecih od datuma objave teh smernic. Če Nadzorni organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.

| (178) | Za ohranitev legitimnega pričakovanja zasebnih vlagateljev državam Efte ni treba sprejeti ustreznih ukrepov v zvezi s shemami pomoči za rizični kapital za MSP, kadar je bila zaveza glede javnega financiranja skladov zasebnega kapitala, za katero se šteje datum podpisa sporazuma o financiranju, dana pred datumom objave teh smernic, vsi pogoji iz sporazuma o financiranju pa ostajajo nespremenjeni. Ti finančni posredniki lahko do zaključka trajanja, ki je določen v sporazumu o financiranju, še vedno delujejo in vlagajo v skladu s svojo prvotno naložbeno strategijo. |
| --- | --- |

(178)

Za ohranitev legitimnega pričakovanja zasebnih vlagateljev državam Efte ni treba sprejeti ustreznih ukrepov v zvezi s shemami pomoči za rizični kapital za MSP, kadar je bila zaveza glede javnega financiranja skladov zasebnega kapitala, za katero se šteje datum podpisa sporazuma o financiranju, dana pred datumom objave teh smernic, vsi pogoji iz sporazuma o financiranju pa ostajajo nespremenjeni. Ti finančni posredniki lahko do zaključka trajanja, ki je določen v sporazumu o financiranju, še vedno delujejo in vlagajo v skladu s svojo prvotno naložbeno strategijo.

5.4   Poročanje in spremljanje

| (179) | V skladu s členom 21 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v povezavi s členoma 5 in 6 Odločbe št. 195/04/COL morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti letna poročila. |
| --- | --- |

(179)

V skladu s členom 21 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v povezavi s členoma 5 in 6 Odločbe št. 195/04/COL morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti letna poročila.

| (180) | Države Efte morajo voditi podrobno evidenco v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Taka evidenca mora vključevati vse potrebne informacije, da se dokaže izpolnitev pogojev glede upravičenosti in najvišjih zneskov naložb. To evidenco je treba hraniti 10 let od datuma dodelitve pomoči in jo je treba na zahtevo predložiti Nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(180)

Države Efte morajo voditi podrobno evidenco v zvezi z vsemi ukrepi pomoči. Taka evidenca mora vključevati vse potrebne informacije, da se dokaže izpolnitev pogojev glede upravičenosti in najvišjih zneskov naložb. To evidenco je treba hraniti 10 let od datuma dodelitve pomoči in jo je treba na zahtevo predložiti Nadzornemu organu.

5.5   Pregled

| (181) | Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči pregledati ali spremeniti te smernice, če bi bilo to potrebno iz razlogov, povezanih s politiko konkurence, ali da bi se lahko upoštevale druge politike EGP in mednarodne zaveze ter razvoj trgov ali iz kakršnega koli drugega upravičenega razloga. |
| --- | --- |

(181)

Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči pregledati ali spremeniti te smernice, če bi bilo to potrebno iz razlogov, povezanih s politiko konkurence, ali da bi se lahko upoštevale druge politike EGP in mednarodne zaveze ter razvoj trgov ali iz kakršnega koli drugega upravičenega razloga.

---

(1)  Te smernice ustrezajo Smernicam Skupnosti o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (UL C 19, 22.1.2014, str. 4).

(2)  Sporočilo Komisije „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“, COM(2011) 870 final z dne 7. decembra 2011.

(3)  COM(2013) 150 final z dne 25. marca 2013.

(4)  Pravilnik velja za EGP.

(5)  Uredba (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (UL L 115, 25.4.2013, str. 1). Uredbo je treba vključiti v Sporazum EGP.

(6)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih, COM(2013) 462 final, 2013/0214 (COD).

(7)  Direktiva 2011/61/EU z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1). Direktivo je treba vključiti v Sporazum EGP.

(8)  Vprašalnik je bil objavljen na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2012_risk_capital/questionnaire_en.pdf.

(9)  Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL C 194, 18.8.2006, str. 2).

(10)  Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL C 126, 7.6.2007, str. 19, in Dopolnilo EGP št. 27, 7.6.2007, str. 1), kot so bile spremenjene z Odločbo št. 484/10/COL z dne 15. decembra 2010.

(11)  Sporočilo o posodobitvi področja državnih pomoči EU, COM(2012) 209 final z dne 8. maja 2012.

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (UL L 214, 9.8.2008, str. 3) (trenutno poteka pregled uredbe), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1224/2013 z dne 29. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 800/2008 glede njenega obdobja uporabe (UL L 320, 30.11.2013, str. 22), vključen kot točka 1 j v Prilogi XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 29/2014 z dne 14. februarja 2014 (še ni objavljen v UL ali Dopolnilu EGP), ki je začel veljati 15. februarja 2014.

(13)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1). Uredbo je treba vključiti v Sporazum EGP.

(14)  UL L 97, 15.4.2005 in Dopolnilo EGP št. 18, 14.4.2005, str. 1. Navedene smernice so bile podaljšane z Odločbo št. 438/12/COL z dne 28. novembra 2012 (UL L 190, 11.7.2013, str. 91 in Dopolnilo EGP št. 40, 11.7.2013, str. 15).

(15)  Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, I-6857, točka 78 in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, ZOdl. 2008, I-10807, točke od 94 do 116.

(16)  Zasebni vlagatelji praviloma vključujejo Evropski investicijski sklad in Evropsko investicijsko banko, ki vlagata lastna sredstva na lastno odgovornost, banke, ki vlagajo lastna sredstva na lastno odgovornost, zasebne ustanove in fundacije, podjetja, ki upravljajo premoženje premožnejših družin, in poslovne angele, podjetja, zavarovalnice, pokojninske sklade, fizične osebe in akademske ustanove.

(17)  Npr. v zadevi Citynet Amsterdam je Komisija menila, da bi se lahko dva zasebna subjekta, ki imata tretjino vseh naložb v lastniški kapital družbe (če upoštevamo tudi splošno strukturo lastniških deležev in dejstvo, da njuna deleža zadostujeta za oblikovanje manjšine, ki lahko prepreči sprejetje strateških odločitev družbe), štela za gospodarsko pomembna (glej odločitev Komisije v zadevi Citynet Amsterdam, Nizozemska, C-53/2006 (UL L 247, 16.9.2008, str. 27), točke od 96 do 100). Po drugi strani pa je v zadevi N 429/10 Kmetijska banka Grčije (ATE) (UL C 317, 29.10.2011, str. 5) zasebna udeležba dosegla le 10 % naložbe v primerjavi z 90 % naložbe države, tako da je Komisija ugotovila, da enakovredni pogoji niso bili izpolnjeni, saj kapital, ki ga je vložila država, ni pritegnil primerljive naložbe zasebnih delničarjev in tudi ni bil sorazmeren s številom delnic v lasti države.

(18)  Referenčne obrestne mere in diskontne stopnje (UL L 105, 21.4.2011, str. 32 in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1).

(19)  Državna pomoč, dodeljena v obliki jamstev (UL L 105, 21.4.2011, str. 32 in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1).

(20)  Priloga I k Uredbi (ES) št. 800/2008, glej opombo 12.

(21)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (UL L 145, 30.4.2004, str. 1). Direktiva vključena kot točka 31ba v Prilogo IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP z Odločbo Skupnega odbora EGP št. 65/2005 z dne 29. aprila 2005 (UL L 239, 15.9.2005, str. 50 in Dopolnilo EGP št. 46, 15.9.2005, str. 31).

(22)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114), kakor je bila popravljena s popravkom k Direktivi (UL L 351, 26.11.2004, str. 44). Direktiva vključena kot točka 2 v Prilogo XVI (Javno naročanje) k Sporazumu EGP z Odločbo Skupnega odbora EGP št. 68/2006 z dne 2. junija 2006 (UL L 245, 7.9.2006, str. 22 in Dopolnilo EGP št. 44, 7.9.2006, str. 18).

(23)  Glej zadevo C-225/91, Matra proti Komisiji, Recueil 1993, I-3203, točka 42.

(24)  Ali gre za inovativna MSP, je treba oceniti na podlagi opredelitve iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

(25)  Nadzorni organ priznava vse večji pomen platform za množično financiranje pri privabljanju financiranja za novoustanovljene družbe. Če je bilo ugotovljeno nedelovanje trga in kadar ima platforma za množično financiranje upravljavca, ki je ločena pravna oseba, lahko Nadzorni organ zato smiselno uporabi pravila, ki se uporabljajo za alternativne platforme za trgovanje. Enako velja tudi za davčne spodbude za naložbe, ki se izvajajo prek takih platform za množično financiranje. Ker se je množično financiranje v Uniji/EGP pojavilo šele nedavno, bodo ukrepi tveganega financiranja, ki vključujejo množično financiranje, najverjetneje predmet ocene, opisani v oddelku 4 teh smernic.

(26)  Glej opombo 22.

(27)  Omejeni donos za javnega vlagatelja po vnaprej določeni minimalni stopnji donosa: če je vnaprej določena stopnja donosa presežena, se ves presežni donos razdeli izključno med zasebne vlagatelje.

(28)  Nakupne opcije za javne delnice: zasebni vlagatelji imajo pravico izkoristiti nakupno opcijo za odkup deleža javne naložbe po vnaprej dogovorjeni izvršilni ceni.

(29)  Asimetrična razdelitev prihodkov: denarna sredstva se črpajo od javnih in zasebnih vlagateljev po načelu enakovrednosti, ob nastanku donosov pa se ti delijo asimetrično. Zasebni vlagatelji prejmejo večji delež prihodkov od delitve, kot bi ga morali prejeti sorazmerno s svojimi deleži, in sicer do vnaprej določene minimalne stopnje donosa.

(30)  Izraz „statistična regija“ se uporablja namesto akronima „NUTS“ v ustreznih smernicah Komisije. NUTS („Nomenclature of Territorial Units for Statistics“) je akronim za klasifikacijo statističnih teritorialnih enot v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1). Uredba še ni bila vključena v Sporazum EGP. Vendar so se Statistični urad Evropske unije (Eurostat), nacionalni inštituti držav kandidatk in Efta, da bi se zaradi vedno večje zahteve po statističnih informacijah na regionalni ravni določile skupne opredelitve, strinjali, da se vzpostavijo statistične regije, podobne klasifikaciji NUTS.

(31)  To se ne uporablja za zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe.

(32)  Te informacije bi bilo treba redno posodabljati (na primer vsakih šest mesecev) in bi morale biti na voljo v splošno dostopnem formatu.

(33)  Takšno skupno metodologijo lahko zagotovi Nadzorni organ.

---

Popravki

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/89

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/844/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o pooblastitvi Malte, da uporabi določene približne ocene za izračun osnove za lastna sredstva iz naslova DDV

(
  Uradni list Evropske unije L 343 z dne 28. novembra 2014
  )

Stran 33, preambula:

besedilo:

„ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti druge alinee člena 6(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:“

se glasi:

„ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti druge alinee člena 6(3) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za lastna sredstva,

ob upoštevanju naslednjega:“

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/89

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2014/847/EU, Euratom z dne 26. novembra 2014 o spremembi Odločbe 90/176/Euratom, EGS o pooblastitvi Francije, da pri izračunu osnove za lastna sredstva iz naslova DDV ne upošteva nekaterih kategorij transakcij in uporabi nekatere približne ocene

(
  Uradni list Evropske unije L 343 z dne 28. novembra 2014
  )

Stran 39, preambula:

besedilo:

„ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti druge alinee člena 6(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:“

se glasi:

„ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (1), in zlasti druge alinee člena 6(3) Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za lastna sredstva,

ob upoštevanju naslednjega:“

---

| 11.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/90

---

Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 887/2013 z dne 11. julija 2013 o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

(
  Uradni list Evropske unije L 247 z dne 18. septembra 2013
  )

Stran 12, Priloga I, katere besedilo nadomešča Prilogo II k Uredbi (EU) št. 211/2011, točka 2:

besedilo:

„predmet državljanske pobude v največ 200 znakih;“

se glasi:

„vsebina državljanske pobude v največ 200 znakih;“

Stran 12, Priloga I, katere besedilo nadomešča Prilogo II k Uredbi (EU) št. 211/2011, opomba (1):

1

besedilo:

„Izjava o zasebnosti:“

se glasi:

„Izjava o varstvu osebnih podatkov:“.

Stran 13, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, točka 1 obrazca „Obrazec izjave o podpori – del A“, prva vrstica:

besedilo:

„stalni prebivalci“

se glasi:

„prebivalci“

Stran 13, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, točka 1 obrazca „Obrazec izjave o podpori – del A“, druga vrstica:

besedilo:

„stalni prebivalci ali državljani“

se glasi:

„prebivalci ali državljani“

Stran 13, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, točka 1 obrazca „Obrazec izjave o podpori – del A“, tretja vrstica:

besedilo:

„stalni prebivalci ali državljani (v tujini živeči državljani le, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne oblasti):“

se glasi:

„prebivalci ali državljani (v tujini živeči državljani le, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe):“

Stran 13, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, točka 3 obrazca „Obrazec izjave o podpori – del A“:

besedilo:

„Datum registracije:“

se glasi:

„Datum prijave:“

Stran 14, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, zadnji okvir obrazca „Obrazec izjave o podpori – del A“, prvi stavek okvira z izjavo o zasebnosti:

besedilo:

„Izjava o zasebnosti:“

se glasi:

„Izjava o varstvu osebnih podatkov:“.

Stran 14, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del A, opomba (4):

4

besedilo:

„Pri Finski in Združenem kraljestvu navedite le datum rojstva.“

se glasi:

„Pri Irski, Finski in Združenem kraljestvu navedite le datum rojstva.“

Stran 16, Priloga II, katere besedilo nadomešča Prilogo III k Uredbi (EU) št. 211/2011, del B, zadnji okvir obrazca „Obrazec izjave o podpori – del B“, prvi stavek okvira z izjavo o zasebnosti:

besedilo:

„Izjava o zasebnosti:“

se glasi:

„Izjava o varstvu osebnih podatkov:“.

Stran 17, Priloga II, nova Priloga III, del C, točka 1, naslov:

besedilo:

„Podatki za države članice, ki ne zahtevajo osebne identifikacijske številke/številke osebnega dokumenta (obrazec izjave o podpori – del A):“

se glasi:

„Zahteve za države članice, ki ne zahtevajo osebne identifikacijske številke/številke osebnega dokumenta (obrazec izjave o podpori – del A):“

Stran 19, Priloga II, nova Priloga III, del C, točka 2, SLOVENIJA:

besedilo:

| „— | Enotna matična številka občana (osebna identifikacijska številka)“ |
| --- | --- |

„—

Enotna matična številka občana (osebna identifikacijska številka)“

se glasi:

| „— | Enotna matična številka občana“ |
| --- | --- |

„—

Enotna matična številka občana“

.

---