# Uradni list L 355/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 355 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5712. december 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 355

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5712. december 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1316/2014 z dne 11. decembra 2014 o odobritvi aktivne snovi Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in o dovoljenju državam članicam, da podaljšajo veljavnost začasnih registracij, ki so jih izdale za navedeno aktivno snov (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1317/2014 z dne 11. decembra 2014 o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1318/2014 z dne 11. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (
  1
  ) | 8 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1319/2014 z dne 11. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 39 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2014/106/EU z dne 5. decembra 2014 o spremembi prilog V in VI k Direktivi 2008/57/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (
  1
  ) | 42 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/894/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EUTM Mali/4/2014 z dne 9. decembra 2014 o sprejetju prispevka tretje države za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) | 50 |
| | | 2014/895/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. decembra 2014 o določitvi oblike za sporočanje podatkov iz člena 21(3) Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9334)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2014/896/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. decembra 2014 o določitvi oblike za sporočanje informacij držav članic o izvajanju Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9335)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/897/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 5. decembra 2014 o zadevah, povezanih z začetkom obratovanja in uporabo strukturnih podsistemov in vozil v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 59 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1316/2014 z dne 11. decembra 2014 o odobritvi aktivne snovi Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in o dovoljenju državam članicam, da podaljšajo veljavnost začasnih registracij, ki so jih izdale za navedeno aktivno snov (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

plantarum

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1317/2014 z dne 11. decembra 2014 o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank (
  1
  )

1

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1318/2014 z dne 11. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (
  1
  )

1

8

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1319/2014 z dne 11. decembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

39

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2014/106/EU z dne 5. decembra 2014 o spremembi prilog V in VI k Direktivi 2008/57/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (
  1
  )

1

42

SKLEPI

2014/894/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EUTM Mali/4/2014 z dne 9. decembra 2014 o sprejetju prispevka tretje države za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)

50

2014/895/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. decembra 2014 o določitvi oblike za sporočanje podatkov iz člena 21(3) Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9334)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9334)

1

51

2014/896/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 10. decembra 2014 o določitvi oblike za sporočanje informacij držav članic o izvajanju Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9335)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9335)

1

55

PRIPOROČILA

2014/897/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 5. decembra 2014 o zadevah, povezanih z začetkom obratovanja in uporabo strukturnih podsistemov in vozil v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

59

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ( UL L 168, 7.6.2014 ) | 78 |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 z dne 26. maja 2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev Evropske unije ( UL L 168, 7.6.2014 ) | 78 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ( UL L 168, 7.6.2014 )

( UL L 168, 7.6.2014 )

78

*

Popravek Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 z dne 26. maja 2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev Evropske unije ( UL L 168, 7.6.2014 )

( UL L 168, 7.6.2014 )

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1316/2014

z dne 11. decembra 2014

o odobritvi aktivne snovi Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in o dovoljenju državam članicam, da podaljšajo veljavnost začasnih registracij, ki so jih izdale za navedeno aktivno snov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2011/253/EU (3) je bilo potrjeno, da Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2011/253/EU (3) je bilo potrjeno, da Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija 21. oktobra 2010 prejela zahtevek družbe Mitsui AgriScience International SA/NV za vključitev aktivne snovi Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Izvedbenim sklepom 2011/253/EU je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nemčija 21. oktobra 2010 prejela zahtevek družbe Mitsui AgriScience International SA/NV za vključitev aktivne snovi Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Izvedbenim sklepom 2011/253/EU je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, ki je bila imenovana za poročevalko, je 14. januarja 2013 predložila osnutek poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, ki je bila imenovana za poročevalko, je 14. januarja 2013 predložila osnutek poročila o oceni.

| (4) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 27. marca 2014 Komisiji predložila sklep (4) o pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo ter končno različico pripravile 10. oktobra 2014 v obliki poročila Komisije o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 27. marca 2014 Komisiji predložila sklep (4) o pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo ter končno različico pripravile 10. oktobra 2014 v obliki poročila Komisije o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno odobriti Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747.

| (6) | Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(6)

Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da v šestih mesecih po odobritvi pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da v šestih mesecih po odobritvi pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (5), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi.

| (9) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (6). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (6).

| (10) | Prav tako je primerno državam članicam dovoliti, da podaljšajo veljavnost začasnih registracij, ki so jih izdale za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747, da se jim zagotovi potreben čas za izpolnitev obveznosti iz te uredbe v zvezi z navedenimi začasnimi registracijami. |
| --- | --- |

(10)

Prav tako je primerno državam članicam dovoliti, da podaljšajo veljavnost začasnih registracij, ki so jih izdale za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747, da se jim zagotovi potreben čas za izpolnitev obveznosti iz te uredbe v zvezi z navedenimi začasnimi registracijami.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 30. septembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k tej uredbi, z izjemo tistih iz stolpca o posebnih določbah iz navedene priloge, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, najpozneje do 31. marca 2015 po enotnih načelih iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009, na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju stolpca o posebnih določbah iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot edino aktivno snov, po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 30. septembra 2016; ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot edino aktivno snov, po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 30. septembra 2016; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. septembra 2016 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. septembra 2016 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Podaljšanje veljavnosti začasnih registracij

Države članice lahko podaljšajo veljavnost obstoječih začasnih registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 za obdobje, ki se konča najpozneje 30. septembra 2016.

Člen 5

Začetek veljavnosti in datum uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2015.

Člen 4 pa se uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/253/EU z dne 26. aprila 2011 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve metobromurona, S-abscizinske kisline, Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum D747, Bacillus pumilus QST 2808 in Streptomyces lydicus WYEC 108 v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (UL L 106, 27.4.2011, str. 13).

3

Bacillus amyloliquefaciens

plantarum

Bacillus pumilus

Streptomyces lydicus

(4)  EFSA Journal (2014);12(4):3624. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

4

EFSA Journal

(5)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

6

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Poimenovanje po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747
  Referenčna številka v zbirki kmetijskih raziskovalnih kultur (NRRL), Peoria, Illinois, ZDA: B-50405
  Številka vloge v mednarodnem depozitoriju patentnih organizmov, Tokio, Japonska: FERM BP-8234. | ni relevantno | najnižja koncentracija: 2,0 × 1011 CFU/g | 1. april 2015 | 31. marec 2025 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 10. oktobra 2014.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 povzroča preobčutljivost. Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.
  Proizvajalec zagotovi strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom. |

Splošno ime, identifikacijska številka

Poimenovanje po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747

Referenčna številka v zbirki kmetijskih raziskovalnih kultur (NRRL), Peoria, Illinois, ZDA: B-50405

Številka vloge v mednarodnem depozitoriju patentnih organizmov, Tokio, Japonska: FERM BP-8234.

ni relevantno

najnižja koncentracija: 2,0 × 1011 CFU/g

1. april 2015

31. marec 2025

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 10. oktobra 2014.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 povzroča preobčutljivost. Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Proizvajalec zagotovi strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime, identifikacijska številka | Poimenovanje po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „83 | Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747
  Referenčna številka v zbirki kmetijskih raziskovalnih kultur (NRRL), Peoria, Illinois, ZDA: B-50405
  Številka vloge v mednarodnem depozitoriju patentnih organizmov, Tokio, Japonska: FERM BP 8234. | ni relevantno | najnižja koncentracija: 2,0 × 1011 CFU/g | 1. april 2015 | 31. marec 2025 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 10. oktobra 2014.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 povzroča preobčutljivost. Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.
  Proizvajalec zagotovi strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom.“ |

Št.

Splošno ime, identifikacijska številka

Poimenovanje po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„83

Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747

Referenčna številka v zbirki kmetijskih raziskovalnih kultur (NRRL), Peoria, Illinois, ZDA: B-50405

Številka vloge v mednarodnem depozitoriju patentnih organizmov, Tokio, Japonska: FERM BP 8234.

ni relevantno

najnižja koncentracija: 2,0 × 1011 CFU/g

1. april 2015

31. marec 2025

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil 10. oktobra 2014.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ob upoštevanju, da lahko Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum sev D747 povzroča preobčutljivost. Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Proizvajalec zagotovi strogo vzdrževanje okoljskih pogojev in analize nadzora kakovosti med proizvodnim postopkom.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1317/2014

z dne 11. decembra 2014

o podaljšanju prehodnih obdobij iz uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 497(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se izognili motnjam na mednarodnih finančnih trgih in preprečili kaznovanje institucij s povišanjem kapitalskih zahtev med postopki izdaje dovoljenja obstoječim centralnim nasprotnim strankam (CNS) in njihovega priznanja, se v skladu s členom 497(1) in (2) Uredbe (EU) št. 575/2013 določi prehodno obdobje, v katerem se bodo vse CNS, s katerimi institucije s sedežem v Uniji opravljajo kliring transakcije, obravnavale kot kvalificirane centralne nasprotne stranke (KCNS). |
| --- | --- |

(1)

Da bi se izognili motnjam na mednarodnih finančnih trgih in preprečili kaznovanje institucij s povišanjem kapitalskih zahtev med postopki izdaje dovoljenja obstoječim centralnim nasprotnim strankam (CNS) in njihovega priznanja, se v skladu s členom 497(1) in (2) Uredbe (EU) št. 575/2013 določi prehodno obdobje, v katerem se bodo vse CNS, s katerimi institucije s sedežem v Uniji opravljajo kliring transakcije, obravnavale kot kvalificirane centralne nasprotne stranke (KCNS).

| (2) | Uredba (EU) št. 575/2013 je spremenila tudi Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede nekaterih parametrov za izračun kapitalskih zahtev institucij za izpostavljenosti do CNS. V skladu s tem se v členu 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012 od nekaterih CNS zahteva, da za omejeno obdobje sporočijo celotni znesek začetnega kritja, ki so ga prejele od klirinških članov. Navedeno prehodno obdobje ustreza obdobju, določenem v členu 497 Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 575/2013 je spremenila tudi Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) glede nekaterih parametrov za izračun kapitalskih zahtev institucij za izpostavljenosti do CNS. V skladu s tem se v členu 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012 od nekaterih CNS zahteva, da za omejeno obdobje sporočijo celotni znesek začetnega kritja, ki so ga prejele od klirinških članov. Navedeno prehodno obdobje ustreza obdobju, določenem v členu 497 Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (3) | Tako prehodno obdobje za kapitalske zahteve iz člena 497(1) in (2) Uredbe (EU) št. 575/2013 kot prehodno obdobje za poročanje začetnega kritja iz prvega in drugega pododstavka člena 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012 naj bi 15. junija 2014 potekla. |
| --- | --- |

(3)

Tako prehodno obdobje za kapitalske zahteve iz člena 497(1) in (2) Uredbe (EU) št. 575/2013 kot prehodno obdobje za poročanje začetnega kritja iz prvega in drugega pododstavka člena 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012 naj bi 15. junija 2014 potekla.

| (4) | Člen 497(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje izvedbenega akta, s katerim se v izjemnih okoliščinah prehodno obdobje podaljša za šest mesecev. Navedeno podaljšanje bi se moralo uporabljati tudi za roke, določene v členu 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 591/2014 (3) so se navedena prehodna obdobja že podaljšala za šest mesecev, tj. do 15. decembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Člen 497(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje izvedbenega akta, s katerim se v izjemnih okoliščinah prehodno obdobje podaljša za šest mesecev. Navedeno podaljšanje bi se moralo uporabljati tudi za roke, določene v členu 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 591/2014 (3) so se navedena prehodna obdobja že podaljšala za šest mesecev, tj. do 15. decembra 2014.

| (5) | Postopek za izdajo dovoljenja za obstoječe CNS v Uniji poteka, vendar ne bo zaključen do 15. decembra 2014. Kar zadeva obstoječe CNS s sedežem v tretjih državah, ki so že zaprosile za priznanje, zaenkrat še nobena ni bila priznana. Dodatno podaljšanje prehodnega obdobja bo zato institucijam s sedežem v Uniji (ali njihovim podružnicam zunaj Unije) omogočilo, da se bodo izognile znatnemu povečanju kapitalskih zahtev zaradi pomanjkanja priznanih CNS s sedežem v vsaki od navedenih zadevnih tretjih držav, ki na ustrezen in dostopen način opravljajo konkretno vrsto storitev kliringa, ki jih navedene institucije iz Unije potrebujejo. Čeprav je takšno povečanje lahko samo začasno, bi lahko privedlo do njihovega umika kot neposrednih udeležencev v navedenih CNS ter tako povzročilo motnje na trgih, na katerih delujejo navedene CNS. Zato je potrebno dodatno šestmesečno podaljšanje prehodnih obdobij, tj. do 15. junija 2015. |
| --- | --- |

(5)

Postopek za izdajo dovoljenja za obstoječe CNS v Uniji poteka, vendar ne bo zaključen do 15. decembra 2014. Kar zadeva obstoječe CNS s sedežem v tretjih državah, ki so že zaprosile za priznanje, zaenkrat še nobena ni bila priznana. Dodatno podaljšanje prehodnega obdobja bo zato institucijam s sedežem v Uniji (ali njihovim podružnicam zunaj Unije) omogočilo, da se bodo izognile znatnemu povečanju kapitalskih zahtev zaradi pomanjkanja priznanih CNS s sedežem v vsaki od navedenih zadevnih tretjih držav, ki na ustrezen in dostopen način opravljajo konkretno vrsto storitev kliringa, ki jih navedene institucije iz Unije potrebujejo. Čeprav je takšno povečanje lahko samo začasno, bi lahko privedlo do njihovega umika kot neposrednih udeležencev v navedenih CNS ter tako povzročilo motnje na trgih, na katerih delujejo navedene CNS. Zato je potrebno dodatno šestmesečno podaljšanje prehodnih obdobij, tj. do 15. junija 2015.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za bančništvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za bančništvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

15-mesečna obdobja iz člena 497(1) in (2) Uredbe (EU) št. 575/2013 ter prvega in drugega pododstavka člena 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki so se že podaljšala v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 591/2014, se podaljšajo za dodatnih 6 mesecev.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 591/2014 z dne 3. junija 2014 o podaljšanju prehodnih obdobij iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kapitalskimi zahtevami za izpostavljenosti do centralnih nasprotnih strank (UL L 165, 4.6.2014, str. 31).

3

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1318/2014

z dne 11. decembra 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (1), in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, iz poglavja II Uredbe (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 (2) je bil vzpostavljen seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, iz poglavja II Uredbe (ES) št. 2111/2005.

| (2) | Nekatere države članice in Evropska agencija za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: EASA) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev navedenega seznama. Pomembne informacije so predložile tudi nekatere tretje države. Na podlagi teh informacij bi bilo treba seznam Skupnosti posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere države članice in Evropska agencija za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: EASA) so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev navedenega seznama. Pomembne informacije so predložile tudi nekatere tretje države. Na podlagi teh informacij bi bilo treba seznam Skupnosti posodobiti.

| (3) | Komisija je vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali prek organov, odgovornih za regulativni nadzor nad njimi, obvestila o bistvenih dejstvih in pomislekih, ki bi bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Uniji ali za spremembo pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je vse zadevne letalske prevoznike neposredno ali prek organov, odgovornih za regulativni nadzor nad njimi, obvestila o bistvenih dejstvih in pomislekih, ki bi bili podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Uniji ali za spremembo pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti.

| (4) | Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v dokumentacijo, ki so jo zagotovile države članice, ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru, ustanovljenemu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/1991 (3) (v nadaljnjem besedilu: Odbor za varnost v zračnem prometu). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v dokumentacijo, ki so jo zagotovile države članice, ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru, ustanovljenemu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/1991 (3) (v nadaljnjem besedilu: Odbor za varnost v zračnem prometu).

| (5) | Odbor za varnost v zračnem prometu je od Komisije prejel posodobljene podatke o tekočih skupnih posvetovanjih, ki potekajo v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in njene izvedbene Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 (4) s pristojnimi organi in letalskimi prevozniki Angole, Bocvane, Gruzije, Republike Gvineje, Indije, Indonezije, Kazahstana, Kirgiške republike, Libanona, Libije, Madagaskarja, Islamske republike Mavretanije, Mozambika, Nepala, Filipinov, São Toméja in Príncipa, Sudana in Zambije. Od Komisije je prejel tudi informacije o Afganistanu, Gani, Iranu in Severni Koreji. Prav tako je od Komisije prejel posodobljene podatke o tehničnih posvetovanjih z Rusko federacijo. |
| --- | --- |

(5)

Odbor za varnost v zračnem prometu je od Komisije prejel posodobljene podatke o tekočih skupnih posvetovanjih, ki potekajo v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 in njene izvedbene Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006 (4) s pristojnimi organi in letalskimi prevozniki Angole, Bocvane, Gruzije, Republike Gvineje, Indije, Indonezije, Kazahstana, Kirgiške republike, Libanona, Libije, Madagaskarja, Islamske republike Mavretanije, Mozambika, Nepala, Filipinov, São Toméja in Príncipa, Sudana in Zambije. Od Komisije je prejel tudi informacije o Afganistanu, Gani, Iranu in Severni Koreji. Prav tako je od Komisije prejel posodobljene podatke o tehničnih posvetovanjih z Rusko federacijo.

| (6) | EASA je Odboru za varnost v zračnem prometu predstavila rezultate analize revizijskih poročil, ki jih je izvedla Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) v okviru svojega revizijskega programa za splošni nadzor varnosti (v nadaljnjem besedilu: program USOAP). Države članice so bile pozvane, naj dajo prednost preverjanjem na ploščadi letalskih prevoznikov, ki so licencirani v državah, za katere je ICAO izrazila resne pomisleke glede varnosti ali glede katerih je EASA sklenila, da imajo resne pomanjkljivosti v sistemu varnostnega nadzora. Poleg posvetovanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, bo tudi prednostno preverjanje na ploščadi omogočilo pridobivanje nadaljnjih informacij o varnosti letalskih prevoznikov, ki so licencirani v navedenih državah. |
| --- | --- |

(6)

EASA je Odboru za varnost v zračnem prometu predstavila rezultate analize revizijskih poročil, ki jih je izvedla Mednarodna organizacija civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO) v okviru svojega revizijskega programa za splošni nadzor varnosti (v nadaljnjem besedilu: program USOAP). Države članice so bile pozvane, naj dajo prednost preverjanjem na ploščadi letalskih prevoznikov, ki so licencirani v državah, za katere je ICAO izrazila resne pomisleke glede varnosti ali glede katerih je EASA sklenila, da imajo resne pomanjkljivosti v sistemu varnostnega nadzora. Poleg posvetovanj, ki jih je izvedla Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, bo tudi prednostno preverjanje na ploščadi omogočilo pridobivanje nadaljnjih informacij o varnosti letalskih prevoznikov, ki so licencirani v navedenih državah.

| (7) | Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal predstavitve EASA o rezultatih analize preverjanj na ploščadi, izvedenih v okviru programa ocenjevanja tujih zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: SAFA) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 (5). |
| --- | --- |

(7)

Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal predstavitve EASA o rezultatih analize preverjanj na ploščadi, izvedenih v okviru programa ocenjevanja tujih zrakoplovov (v nadaljnjem besedilu: SAFA) v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 965/2012 (5).

| (8) | Odbor za varnost v zračnem prometu je prav tako poslušal predstavitve EASA o projektih tehnične pomoči, ki se izvajajo v državah, za katere veljajo ukrepi ali spremljanje iz Uredbe (ES) št. 2111/2005. Obveščen je bil o načrtih EASA in prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč ter sodelovanje za izboljšanje upravne in tehnične zmogljivosti organov za civilno letalstvo, da se zagotovi pomoč pri odpravljanju kakršnih koli neskladnosti z veljavnimi mednarodnimi standardi. Države članice so bile prav tako pozvane, naj se na navedene prošnje odzovejo dvostransko, ob usklajevanju s Komisijo in EASA. Komisija je v zvezi s tem poudarila, kako koristno je, da se zlasti prek podatkovne zbirke SCAN, ki jo upravlja ICAO, mednarodni letalski skupnosti zagotavljajo informacije o tehnični pomoči, ki jo Unija in njene države članice zagotavljajo za izboljšanje globalne varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

(8)

Odbor za varnost v zračnem prometu je prav tako poslušal predstavitve EASA o projektih tehnične pomoči, ki se izvajajo v državah, za katere veljajo ukrepi ali spremljanje iz Uredbe (ES) št. 2111/2005. Obveščen je bil o načrtih EASA in prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč ter sodelovanje za izboljšanje upravne in tehnične zmogljivosti organov za civilno letalstvo, da se zagotovi pomoč pri odpravljanju kakršnih koli neskladnosti z veljavnimi mednarodnimi standardi. Države članice so bile prav tako pozvane, naj se na navedene prošnje odzovejo dvostransko, ob usklajevanju s Komisijo in EASA. Komisija je v zvezi s tem poudarila, kako koristno je, da se zlasti prek podatkovne zbirke SCAN, ki jo upravlja ICAO, mednarodni letalski skupnosti zagotavljajo informacije o tehnični pomoči, ki jo Unija in njene države članice zagotavljajo za izboljšanje globalne varnosti v letalstvu.

| (9) | Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal tudi predstavitev Eurocontrola, ki je predstavil razvoj sistema obveščanja SAFA in sedanje statistične podatke za obveščanje o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov. |
| --- | --- |

(9)

Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal tudi predstavitev Eurocontrola, ki je predstavil razvoj sistema obveščanja SAFA in sedanje statistične podatke za obveščanje o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov.

Letalski prevozniki Unije

| (10) | Na podlagi analize, ki jo je izvedla EASA v zvezi z rezultati preverjanj na ploščadi, opravljenih na zrakoplovih letalskih prevoznikov Unije, ali v zvezi s pregledi standardiziranja, ki jih je opravila EASA, ter posebnimi pregledi in revizijami, ki so jih opravili nacionalni organi za letalstvo, je več držav članic sprejelo določene izvršilne ukrepe ter o njih obvestilo Komisijo in Odbor za varnost v zračnem prometu. Grčija je sporočila, da je grški organ za civilno letalstvo opravil preglede letalskih prevoznikov Gain Jet Aviation in Skygreece Airlines. Pri dodatnih pregledih ni bilo ugotovljenih večjih težav. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi analize, ki jo je izvedla EASA v zvezi z rezultati preverjanj na ploščadi, opravljenih na zrakoplovih letalskih prevoznikov Unije, ali v zvezi s pregledi standardiziranja, ki jih je opravila EASA, ter posebnimi pregledi in revizijami, ki so jih opravili nacionalni organi za letalstvo, je več držav članic sprejelo določene izvršilne ukrepe ter o njih obvestilo Komisijo in Odbor za varnost v zračnem prometu. Grčija je sporočila, da je grški organ za civilno letalstvo opravil preglede letalskih prevoznikov Gain Jet Aviation in Skygreece Airlines. Pri dodatnih pregledih ni bilo ugotovljenih večjih težav.

| (11) | Države članice so ponovno izrazile svojo pripravljenost, da bodo v primeru kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij o tem, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ker letalski prevozniki Unije ne izpolnjujejo ustreznih varnostnih standardov, primerno ukrepale. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so ponovno izrazile svojo pripravljenost, da bodo v primeru kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij o tem, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ker letalski prevozniki Unije ne izpolnjujejo ustreznih varnostnih standardov, primerno ukrepale.

Letalski prevozniki iz Angole

| (12) | Letalski prevoznik TAAG Angolan Airlines, certificiran v Angoli, lahko v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1197/2011 (6), opravlja lete v Unijo s štirimi zrakoplovi tipa Boeing 737-700 z registrskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ, tremi zrakoplovi tipa Boeing 777-200 z registrskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter dvema zrakoplovoma tipa Boeing 777-300 z registrskima oznakama D2-TEG in D2-TEH. |
| --- | --- |

(12)

Letalski prevoznik TAAG Angolan Airlines, certificiran v Angoli, lahko v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1197/2011 (6), opravlja lete v Unijo s štirimi zrakoplovi tipa Boeing 737-700 z registrskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ, tremi zrakoplovi tipa Boeing 777-200 z registrskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter dvema zrakoplovoma tipa Boeing 777-300 z registrskima oznakama D2-TEG in D2-TEH.

| (13) | Letalski prevoznik TAAG Angolan Airlines je 21. novembra 2014 prek pristojnih organov Angole (v nadaljnjem besedilu: INAVIC) predložil prošnjo, da se v Prilogo B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 doda nov zrakoplov tipa Boeing 777-300. Vendar obstajajo nenehne težave pri vzpostavljanju in vzdrževanju rednega stika z INAVIC in letalskim prevoznikom TAAG Angolan Airlines. Te težave obstajajo tudi pri stikih INAVIC z ICAO, kar je v zadnjem času privedlo do številnih odpovedi predhodno določenih revizij ICAO. To kaže na težave v notranji komunikaciji pri letalskem prevozniku TAAG Angolan Airlines in INAVIC ter med njimi, zaradi česar je težko ustrezno oceniti, ali bi odobritev prošnje letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines pomenila varnostno tveganje. Zato Komisija meni, da je najbolje nadaljevati tako, da se zahteva polno sodelovanje INAVIC in letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines s Komisijo v bližnji prihodnosti, da bi se temeljito pregledali vsi vidiki sedanjih varnostnih razmer, med drugim tudi v zvezi z dodajanjem novega zrakoplova v floto letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines. |
| --- | --- |

(13)

Letalski prevoznik TAAG Angolan Airlines je 21. novembra 2014 prek pristojnih organov Angole (v nadaljnjem besedilu: INAVIC) predložil prošnjo, da se v Prilogo B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 doda nov zrakoplov tipa Boeing 777-300. Vendar obstajajo nenehne težave pri vzpostavljanju in vzdrževanju rednega stika z INAVIC in letalskim prevoznikom TAAG Angolan Airlines. Te težave obstajajo tudi pri stikih INAVIC z ICAO, kar je v zadnjem času privedlo do številnih odpovedi predhodno določenih revizij ICAO. To kaže na težave v notranji komunikaciji pri letalskem prevozniku TAAG Angolan Airlines in INAVIC ter med njimi, zaradi česar je težko ustrezno oceniti, ali bi odobritev prošnje letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines pomenila varnostno tveganje. Zato Komisija meni, da je najbolje nadaljevati tako, da se zahteva polno sodelovanje INAVIC in letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines s Komisijo v bližnji prihodnosti, da bi se temeljito pregledali vsi vidiki sedanjih varnostnih razmer, med drugim tudi v zvezi z dodajanjem novega zrakoplova v floto letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines.

| (14) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo dodatnega zrakoplova letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines. |
| --- | --- |

(14)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo dodatnega zrakoplova letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines.

| (15) | Države članice na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(15)

Države članice na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika.

Letalski prevozniki iz Bocvane

| (16) | ICAO je aprila 2013 v Bocvani izvedla misijo za usklajevanje in potrjevanje (v nadaljnjem besedilu: ICVM). Rezultati navedene ICVM so bili deloma pozitivni, saj se je izboljšalo učinkovito izvajanje. Rezultati pa so bili tudi negativni, saj sta bila izražena dva resna pomisleka glede varnosti. Poleg tega sta se od leta 2010 zgodili dve nesreči z zrakoplovoma, registriranima v Bocvani. |
| --- | --- |

(16)

ICAO je aprila 2013 v Bocvani izvedla misijo za usklajevanje in potrjevanje (v nadaljnjem besedilu: ICVM). Rezultati navedene ICVM so bili deloma pozitivni, saj se je izboljšalo učinkovito izvajanje. Rezultati pa so bili tudi negativni, saj sta bila izražena dva resna pomisleka glede varnosti. Poleg tega sta se od leta 2010 zgodili dve nesreči z zrakoplovoma, registriranima v Bocvani.

| (17) | Komisija je na podlagi dostopnih informacij, sedanjega pomanjkanja učinkovitega izvajanja standardov in priporočenih praks ICAO, dveh resnih pomislekov glede varnosti, dveh nesreč ter neredne komunikacije med Komisijo in bocvanskim organom za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAB) v dopisu z dne 8. julija 2014, ki ga je poslala CAAB, zahtevala informacije v zvezi z letalskimi prevozniki, certificiranimi v Bocvani. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je na podlagi dostopnih informacij, sedanjega pomanjkanja učinkovitega izvajanja standardov in priporočenih praks ICAO, dveh resnih pomislekov glede varnosti, dveh nesreč ter neredne komunikacije med Komisijo in bocvanskim organom za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAB) v dopisu z dne 8. julija 2014, ki ga je poslala CAAB, zahtevala informacije v zvezi z letalskimi prevozniki, certificiranimi v Bocvani.

| (18) | CAAB je v odgovoru z dne 3. oktobra 2014 predložil zahtevane informacije, da bi dokazal, da država učinkovito izvaja standarde in priporočene prakse ICAO, ter odpravil dva resna pomisleka glede varnosti. |
| --- | --- |

(18)

CAAB je v odgovoru z dne 3. oktobra 2014 predložil zahtevane informacije, da bi dokazal, da država učinkovito izvaja standarde in priporočene prakse ICAO, ter odpravil dva resna pomisleka glede varnosti.

| (19) | Na podlagi teh informacij se zdi, da si CAAB želi, da bi ICAO pred koncem letošnjega leta izvedla še eno ICVM, s katero bi preverila, ali sprejeti korektivni ukrepi zadostujejo za odpravo dveh resnih pomislekov glede varnosti. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi teh informacij se zdi, da si CAAB želi, da bi ICAO pred koncem letošnjega leta izvedla še eno ICVM, s katero bi preverila, ali sprejeti korektivni ukrepi zadostujejo za odpravo dveh resnih pomislekov glede varnosti.

| (20) | Ocena predloženih informacij poleg tega kaže, da so bili vsi letalski prevozniki ponovno certificirani in da so dobili nova spričevala letalskih prevoznikov na isti dan. Zaradi tega bo CAAB izjemno delovno obremenjen vsakič, ko bo treba podaljšati veljavnost teh spričeval letalskih prevoznikov. CAAB je razvil program za spremljanje varnostnega nadzora letalskih prevoznikov, vendar je izvajanje tega programa v zaostanku. Med izvajanjem nadzornih dejavnosti se zabeleži le omejeno število ugotovitev, zato je težko določiti zmogljivost CAAB za reševanje nastajajočih varnostnih vprašanj. Za pojasnitev teh vprašanj bo Komisija zahtevala dodatne informacije in povabila CAAB na tehnični sestanek, na katerem se bo razpravljalo o morebitnih nadaljnjih podrobnostih v zvezi z razmerami na področju varnostnega nadzora v Bocvani. |
| --- | --- |

(20)

Ocena predloženih informacij poleg tega kaže, da so bili vsi letalski prevozniki ponovno certificirani in da so dobili nova spričevala letalskih prevoznikov na isti dan. Zaradi tega bo CAAB izjemno delovno obremenjen vsakič, ko bo treba podaljšati veljavnost teh spričeval letalskih prevoznikov. CAAB je razvil program za spremljanje varnostnega nadzora letalskih prevoznikov, vendar je izvajanje tega programa v zaostanku. Med izvajanjem nadzornih dejavnosti se zabeleži le omejeno število ugotovitev, zato je težko določiti zmogljivost CAAB za reševanje nastajajočih varnostnih vprašanj. Za pojasnitev teh vprašanj bo Komisija zahtevala dodatne informacije in povabila CAAB na tehnični sestanek, na katerem se bo razpravljalo o morebitnih nadaljnjih podrobnostih v zvezi z razmerami na področju varnostnega nadzora v Bocvani.

| (21) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Bocvane. |
| --- | --- |

(21)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Bocvane.

Letalski prevozniki iz Gruzije

| (22) | Nadaljujejo se posvetovanja s pristojnimi organi Gruzije (v nadaljnjem besedilu: GCAA), da bi se spremljalo izvajanje načrta korektivnih ukrepov s strani GCAA, ki je bil pripravljen kot odziv na resen pomislek glede varnosti, ugotovljen med celovito revizijo sistema Gruzije, ki jo je ICAO izvedla oktobra 2013. |
| --- | --- |

(22)

Nadaljujejo se posvetovanja s pristojnimi organi Gruzije (v nadaljnjem besedilu: GCAA), da bi se spremljalo izvajanje načrta korektivnih ukrepov s strani GCAA, ki je bil pripravljen kot odziv na resen pomislek glede varnosti, ugotovljen med celovito revizijo sistema Gruzije, ki jo je ICAO izvedla oktobra 2013.

| (23) | Komisiji se na podlagi informacij, ki so jih GCAA zagotovili v zvezi s svojimi ukrepi za odpravo resnega pomisleka glede varnosti, ni zdelo potrebno zahtevati, da GCAA nastopijo pred Odborom za varnost v zračnem prometu. Komisija je Odboru za varnost v zračnem prometu poročala o izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki so ga pripravili GCAA. |
| --- | --- |

(23)

Komisiji se na podlagi informacij, ki so jih GCAA zagotovili v zvezi s svojimi ukrepi za odpravo resnega pomisleka glede varnosti, ni zdelo potrebno zahtevati, da GCAA nastopijo pred Odborom za varnost v zračnem prometu. Komisija je Odboru za varnost v zračnem prometu poročala o izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki so ga pripravili GCAA.

| (24) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Gruzije. |
| --- | --- |

(24)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Gruzije.

Letalski prevozniki iz Republike Gvineje

| (25) | Pristojni organi Republike Gvineje (v nadaljnjem besedilu: DNAC) so v skladu z dogovorom, sprejetim na sestanku v Bruslju januarja 2013, redno poročali o tekočem izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki ga je ICAO odobrila decembra 2012, ter o vseh z njim povezanih dejavnostih. |
| --- | --- |

(25)

Pristojni organi Republike Gvineje (v nadaljnjem besedilu: DNAC) so v skladu z dogovorom, sprejetim na sestanku v Bruslju januarja 2013, redno poročali o tekočem izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki ga je ICAO odobrila decembra 2012, ter o vseh z njim povezanih dejavnostih.

| (26) | V zadnjem poročilu o napredku, prejetem 21. oktobra 2014, so podrobno opisani najnovejše dejavnosti in napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov. Nadaljuje se usposabljanje osebja, da bi se dodatno okrepila nadzorna zmogljivost, zlasti na področjih plovnosti in operacij. DNAC še naprej obravnavajo preostale ugotovitve programa USOAP v smislu povezanih vprašanj protokola prek spletnega orodja za pristop stalnega spremljanja (CMA) organizacije ICAO. Od začetka avgusta do konca septembra 2014 je ICAO opravila potrjevanje vprašanj protokola, primernih za oddaljeno preverjanje, zunaj lokacije. Zato se je skupno učinkovito izvajanje osmih kritičnih elementov rahlo izboljšalo. |
| --- | --- |

(26)

V zadnjem poročilu o napredku, prejetem 21. oktobra 2014, so podrobno opisani najnovejše dejavnosti in napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov. Nadaljuje se usposabljanje osebja, da bi se dodatno okrepila nadzorna zmogljivost, zlasti na področjih plovnosti in operacij. DNAC še naprej obravnavajo preostale ugotovitve programa USOAP v smislu povezanih vprašanj protokola prek spletnega orodja za pristop stalnega spremljanja (CMA) organizacije ICAO. Od začetka avgusta do konca septembra 2014 je ICAO opravila potrjevanje vprašanj protokola, primernih za oddaljeno preverjanje, zunaj lokacije. Zato se je skupno učinkovito izvajanje osmih kritičnih elementov rahlo izboljšalo.

| (27) | Pripravlja se zakonodajna pobuda za preoblikovanje DNAC v neodvisen ter finančno in operativno samostojen organ za civilno letalstvo z lastno strukturo upravljanja. Pričakuje se, da bo zakonska podlaga za vzpostavitev gvinejskega organa za civilno letalstvo (AGAC), ki v celoti izpolnjuje zahteve ICAO, sprejeta do januarja 2015. |
| --- | --- |

(27)

Pripravlja se zakonodajna pobuda za preoblikovanje DNAC v neodvisen ter finančno in operativno samostojen organ za civilno letalstvo z lastno strukturo upravljanja. Pričakuje se, da bo zakonska podlaga za vzpostavitev gvinejskega organa za civilno letalstvo (AGAC), ki v celoti izpolnjuje zahteve ICAO, sprejeta do januarja 2015.

| (28) | Vsa prejšnja spričevala letalskih prevoznikov so bila začasno odvzeta konec marca 2013. Še vedno poteka celoten in z ICAO skladen petstopenjski postopek certifikacije nacionalnega letalskega prevoznika PROBIZ Guinée z enim zrakoplovom tipa BE90 ob pomoči in s podporo posebne misije Afriške konference za civilno letalstvo/Organizacije za varnostni nadzor v letalstvu skupine držav sporazuma iz Banjula, vključno s sočasnim usposabljanjem na delovnem mestu za inšpektorje DNAC v zvezi s celotnim postopkom. Postopek certifikacije sta sprožila tudi dva druga letalska prevoznika, in sicer Eagle Air Guinée in Sahel Aviation Service Guinée. DNAC pričakujejo, da bo ob podpori regionalnega urada ICAO v Dakarju postopek certifikacije vseh treh letalskih prevoznikov končan do konca leta 2014. |
| --- | --- |

(28)

Vsa prejšnja spričevala letalskih prevoznikov so bila začasno odvzeta konec marca 2013. Še vedno poteka celoten in z ICAO skladen petstopenjski postopek certifikacije nacionalnega letalskega prevoznika PROBIZ Guinée z enim zrakoplovom tipa BE90 ob pomoči in s podporo posebne misije Afriške konference za civilno letalstvo/Organizacije za varnostni nadzor v letalstvu skupine držav sporazuma iz Banjula, vključno s sočasnim usposabljanjem na delovnem mestu za inšpektorje DNAC v zvezi s celotnim postopkom. Postopek certifikacije sta sprožila tudi dva druga letalska prevoznika, in sicer Eagle Air Guinée in Sahel Aviation Service Guinée. DNAC pričakujejo, da bo ob podpori regionalnega urada ICAO v Dakarju postopek certifikacije vseh treh letalskih prevoznikov končan do konca leta 2014.

| (29) | DNAC so zahtevali izvedbo ICVM, da se potrdi napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov. ICAO jo je sprva nameravala izvesti maja 2014. Spremembe v višjem vodstvu na Ministrstvu za promet so povzročile zamudo, zato je bila ICVM okvirno načrtovana za drugo polovico septembra 2014. Zaradi izbruha ebole sta ICVM in misija ICAO za pomoč, ki je bila sprva načrtovana za julij 2014, ustavljeni za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(29)

DNAC so zahtevali izvedbo ICVM, da se potrdi napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov. ICAO jo je sprva nameravala izvesti maja 2014. Spremembe v višjem vodstvu na Ministrstvu za promet so povzročile zamudo, zato je bila ICVM okvirno načrtovana za drugo polovico septembra 2014. Zaradi izbruha ebole sta ICVM in misija ICAO za pomoč, ki je bila sprva načrtovana za julij 2014, ustavljeni za nedoločen čas.

| (30) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Republike Gvineje. |
| --- | --- |

(30)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Republike Gvineje.

| (31) | Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(31)

Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Indije

| (32) | V Bruslju je 7. novembra 2014 potekal tehnični sestanek. Sestanka so se udeležili Komisija, EASA in visoki predstavniki indijskega Generalnega direktorata za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: DGCA). Sestanek je potekal v zvezi z izpolnjevanjem mednarodnih varnostnih in nadzornih obveznosti s strani Indije, vključno z odločitvijo Zvezne uprave za letalstvo Združenih držav (v nadaljnjem besedilu: FAA), da zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih med revizijo ocene varnosti v mednarodnem letalskem prometu (IASA), zniža stanje skladnosti za Indijo iz prve v drugo kategorijo. DGCA je predložil podrobne podatke o stanju svojih korektivnih ukrepov za obravnavanje ugotovitev, ki so izhajale iz znižanja kategorije skladnosti s strani FAA. Ponovno je poudaril, da je sprejel ukrep za obravnavanje večine ugotovitev FAA ter da je pripravil strukturiran načrt korektivnih ukrepov v zvezi s preostalimi področji, za katera je bil izražen varnostni pomislek. Poleg tega je na tehničnem sestanku predložil informacije o vprašanju trajnosti in tekočih izboljšavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(32)

V Bruslju je 7. novembra 2014 potekal tehnični sestanek. Sestanka so se udeležili Komisija, EASA in visoki predstavniki indijskega Generalnega direktorata za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: DGCA). Sestanek je potekal v zvezi z izpolnjevanjem mednarodnih varnostnih in nadzornih obveznosti s strani Indije, vključno z odločitvijo Zvezne uprave za letalstvo Združenih držav (v nadaljnjem besedilu: FAA), da zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih med revizijo ocene varnosti v mednarodnem letalskem prometu (IASA), zniža stanje skladnosti za Indijo iz prve v drugo kategorijo. DGCA je predložil podrobne podatke o stanju svojih korektivnih ukrepov za obravnavanje ugotovitev, ki so izhajale iz znižanja kategorije skladnosti s strani FAA. Ponovno je poudaril, da je sprejel ukrep za obravnavanje večine ugotovitev FAA ter da je pripravil strukturiran načrt korektivnih ukrepov v zvezi s preostalimi področji, za katera je bil izražen varnostni pomislek. Poleg tega je na tehničnem sestanku predložil informacije o vprašanju trajnosti in tekočih izboljšavah v zvezi s tem.

| (33) | Na navedenem tehničnem sestanku se je DGCA zavezal, da bo polno sodeloval v tekočem dialogu o varnosti s Komisijo, med drugim tudi na dodatnih sestankih, če in kadar bo Komisija menila, da so potrebni. Prav tako se je zavezal, da bo Komisiji predložil vse pomembne varnostne informacije v okviru uradnih posvetovanj z organi, pristojnimi za regulativni nadzor nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Indiji, v skladu z določbami iz člena 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006. |
| --- | --- |

(33)

Na navedenem tehničnem sestanku se je DGCA zavezal, da bo polno sodeloval v tekočem dialogu o varnosti s Komisijo, med drugim tudi na dodatnih sestankih, če in kadar bo Komisija menila, da so potrebni. Prav tako se je zavezal, da bo Komisiji predložil vse pomembne varnostne informacije v okviru uradnih posvetovanj z organi, pristojnimi za regulativni nadzor nad letalskimi prevozniki, certificiranimi v Indiji, v skladu z določbami iz člena 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 473/2006.

| (34) | Komisija na podlagi informacij, predloženih na tehničnem sestanku 7. novembra 2014, ter zavez, ki jih je na tem sestanku sprejel DGCA, meni, da na tej stopnji ni treba uvesti omejitev opravljanja letov za indijske letalske prevoznike. |
| --- | --- |

(34)

Komisija na podlagi informacij, predloženih na tehničnem sestanku 7. novembra 2014, ter zavez, ki jih je na tem sestanku sprejel DGCA, meni, da na tej stopnji ni treba uvesti omejitev opravljanja letov za indijske letalske prevoznike.

| (35) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Indije. |
| --- | --- |

(35)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Indije.

| (36) | Države članice v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih indijskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(36)

Države članice v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih indijskih prevoznikov.

Letalski prevozniki iz Indonezije

| (37) | Posvetovanja s pristojnimi organi Indonezije (v nadaljnjem besedilu: DGCA) se nadaljujejo, da bi se spremljal napredek DGCA pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani v Indoneziji, izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(37)

Posvetovanja s pristojnimi organi Indonezije (v nadaljnjem besedilu: DGCA) se nadaljujejo, da bi se spremljal napredek DGCA pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani v Indoneziji, izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (38) | Potrjena so prizadevanja DGCA za vzpostavitev letalskega sistema, ki bo v celoti skladen s standardi ICAO. Potrjeni sta tudi potrebna preglednost, ki so jo pokazali DGCA, in pripravljenost za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(38)

Potrjena so prizadevanja DGCA za vzpostavitev letalskega sistema, ki bo v celoti skladen s standardi ICAO. Potrjeni sta tudi potrebna preglednost, ki so jo pokazali DGCA, in pripravljenost za izmenjavo informacij.

| (39) | ICAO je od 5. do 14. maja 2014 izvedla celovito revizijo sistema. Končno poročilo o navedeni reviziji je na voljo od 18. novembra 2014, iz rezultatov revizije pa je razvidno, da je še vedno treba znatno izboljšati sistem varnostnega nadzora v Indoneziji. DGCA so ICAO predlagali načrt korektivnih ukrepov za obravnavo ugotovitev, ki izhajajo iz te revizije. |
| --- | --- |

(39)

ICAO je od 5. do 14. maja 2014 izvedla celovito revizijo sistema. Končno poročilo o navedeni reviziji je na voljo od 18. novembra 2014, iz rezultatov revizije pa je razvidno, da je še vedno treba znatno izboljšati sistem varnostnega nadzora v Indoneziji. DGCA so ICAO predlagali načrt korektivnih ukrepov za obravnavo ugotovitev, ki izhajajo iz te revizije.

| (40) | Nacionalni odbor Indonezije za varnost v prevozu je septembra 2014 objavil končno poročilo o nesreči zrakoplova letalskega prevoznika Lion Air, ki se je zgodila 13. aprila 2013 na Baliju. Izčrpno poročilo vsebuje analizo nesreče in varnostna priporočila, med drugim za letalskega prevoznika in DGCA. |
| --- | --- |

(40)

Nacionalni odbor Indonezije za varnost v prevozu je septembra 2014 objavil končno poročilo o nesreči zrakoplova letalskega prevoznika Lion Air, ki se je zgodila 13. aprila 2013 na Baliju. Izčrpno poročilo vsebuje analizo nesreče in varnostna priporočila, med drugim za letalskega prevoznika in DGCA.

| (41) | Vendar za zdaj ni objektivnih in trdnih dokazov o ustreznosti izvajanja načrta korektivnih ukrepov in varnostnih priporočil. |
| --- | --- |

(41)

Vendar za zdaj ni objektivnih in trdnih dokazov o ustreznosti izvajanja načrta korektivnih ukrepov in varnostnih priporočil.

| (42) | DGCA so v dopisu z dne 20. oktobra 2014 obvestili Komisijo, da so bili od zadnje posodobitve certificirani štirje novi letalski prevozniki, in sicer je bilo spričevalo letalskega prevoznika št. 121-042 izdano letalskemu prevozniku PT. MY INDO Airlines15. avgusta 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 121-054 je bilo izdano letalskemu prevozniku PT Indonesia Air Asia Extra28. avgusta 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 135-052 je bilo izdano letalskemu prevozniku PT. Elang Lintas Indonesia28. februarja 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 135-053 pa je bilo izdano letalskemu prevozniku PT. Elang Nusantara Air12. marca 2014. Vendar DGCA niso predložili dokazov, da je varnostni nadzor navedenih letalskih prevoznikov zagotovljen v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(42)

DGCA so v dopisu z dne 20. oktobra 2014 obvestili Komisijo, da so bili od zadnje posodobitve certificirani štirje novi letalski prevozniki, in sicer je bilo spričevalo letalskega prevoznika št. 121-042 izdano letalskemu prevozniku PT. MY INDO Airlines15. avgusta 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 121-054 je bilo izdano letalskemu prevozniku PT Indonesia Air Asia Extra28. avgusta 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 135-052 je bilo izdano letalskemu prevozniku PT. Elang Lintas Indonesia28. februarja 2014, spričevalo letalskega prevoznika št. 135-053 pa je bilo izdano letalskemu prevozniku PT. Elang Nusantara Air12. marca 2014. Vendar DGCA niso predložili dokazov, da je varnostni nadzor navedenih letalskih prevoznikov zagotovljen v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (43) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo navedenih štirih letalskih prevoznikov v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(43)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo navedenih štirih letalskih prevoznikov v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki iz Kazahstana

| (44) | Posvetovanja s pristojnimi organi Kazahstana (v nadaljnjem besedilu: CAC) se nadaljujejo, da bi se spremljal napredek CAC pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani v Kazahstanu, izvaja v skladu z mednarodnimi standardi varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

(44)

Posvetovanja s pristojnimi organi Kazahstana (v nadaljnjem besedilu: CAC) se nadaljujejo, da bi se spremljal napredek CAC pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani v Kazahstanu, izvaja v skladu z mednarodnimi standardi varnosti v letalstvu.

| (45) | CAC so Komisijo obvestili o napredku v zvezi z ICVM, ki je potekala v Kazahstanu od 27. maja do 4. junija 2014, vključno s stanjem dveh resnih pomislekov glede varnosti, ki ju je leta 2009 izrazila ICAO. Zlasti so navedli, da je bil resni pomislek glede varnosti v zvezi z izdajo spričeval o plovnosti zrakoplovov odpravljen, medtem ko drugi pomislek v zvezi s postopkom certifikacije za izdajo spričeval letalskih prevoznikov še vedno obstaja. |
| --- | --- |

(45)

CAC so Komisijo obvestili o napredku v zvezi z ICVM, ki je potekala v Kazahstanu od 27. maja do 4. junija 2014, vključno s stanjem dveh resnih pomislekov glede varnosti, ki ju je leta 2009 izrazila ICAO. Zlasti so navedli, da je bil resni pomislek glede varnosti v zvezi z izdajo spričeval o plovnosti zrakoplovov odpravljen, medtem ko drugi pomislek v zvezi s postopkom certifikacije za izdajo spričeval letalskih prevoznikov še vedno obstaja.

| (46) | Letalski prevoznik Air Astana je predložil tudi redno posodobitev podatkov o razvoju v zvezi z varnostjo, zlasti v zvezi z nedavnimi spremembami svoje flote, ki zdaj lahko opravlja polete v Uniji. Na novo dodani zrakoplovi so večinoma novi zrakoplovi, najeti na podlagi finančnega najema. Nekoliko se je povečala tudi sedanja in načrtovana raven operacij. |
| --- | --- |

(46)

Letalski prevoznik Air Astana je predložil tudi redno posodobitev podatkov o razvoju v zvezi z varnostjo, zlasti v zvezi z nedavnimi spremembami svoje flote, ki zdaj lahko opravlja polete v Uniji. Na novo dodani zrakoplovi so večinoma novi zrakoplovi, najeti na podlagi finančnega najema. Nekoliko se je povečala tudi sedanja in načrtovana raven operacij.

| (47) | Na podlagi dostopnih informacij o sistemu varnostnega nadzora v Kazahstanu se ocenjuje, da kazahstanski letalski organi nimajo dovolj zadostno usposobljenih in izkušenih inšpektorjev za vodenje nalog certifikacije v zvezi s spričevali letalskih prevoznikov in posebnimi dovoljenji ter da na tej stopnji ne morejo zagotavljati stalnega nadzora na področju letalskih operacij. Kazahstanske organe se zato močno spodbuja, naj okrepijo svoja prizadevanja za zagotovitev izpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi dostopnih informacij o sistemu varnostnega nadzora v Kazahstanu se ocenjuje, da kazahstanski letalski organi nimajo dovolj zadostno usposobljenih in izkušenih inšpektorjev za vodenje nalog certifikacije v zvezi s spričevali letalskih prevoznikov in posebnimi dovoljenji ter da na tej stopnji ne morejo zagotavljati stalnega nadzora na področju letalskih operacij. Kazahstanske organe se zato močno spodbuja, naj okrepijo svoja prizadevanja za zagotovitev izpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov.

| (48) | Komisija in EASA nameravata pozorno spremljati napredek CAC pri zaposlovanju inšpektorjev, ohranitvi njihovega števila in njihovem usposabljanju ter ukrepe CAC za izvajanje načrta korektivnih ukrepov v zvezi z obstoječim resnim pomislekom glede varnosti. |
| --- | --- |

(48)

Komisija in EASA nameravata pozorno spremljati napredek CAC pri zaposlovanju inšpektorjev, ohranitvi njihovega števila in njihovem usposabljanju ter ukrepe CAC za izvajanje načrta korektivnih ukrepov v zvezi z obstoječim resnim pomislekom glede varnosti.

| (49) | Komisija je 29. septembra 2014 pozvala CAC, naj ji posredujejo posodobljene informacije o letalskih prevoznikih, ki jih nadzorujejo, zlasti informacije o preklicu spričeval letalskih prevoznikov. CAC so v odgovoru obvestili Komisijo o spričevalih letalskih prevoznikov, izdanih v Kazahstanu, ter predložili dokaze o preklicu treh spričeval letalskih prevoznikov, in sicer spričeval letalskih prevoznikov Jet One, Luk Aero in Air Trust Aircompany. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je 29. septembra 2014 pozvala CAC, naj ji posredujejo posodobljene informacije o letalskih prevoznikih, ki jih nadzorujejo, zlasti informacije o preklicu spričeval letalskih prevoznikov. CAC so v odgovoru obvestili Komisijo o spričevalih letalskih prevoznikov, izdanih v Kazahstanu, ter predložili dokaze o preklicu treh spričeval letalskih prevoznikov, in sicer spričeval letalskih prevoznikov Jet One, Luk Aero in Air Trust Aircompany.

| (50) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem letalskih prevoznikov Jet One, Luk Aero in Air Trust Aircompany iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(50)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem letalskih prevoznikov Jet One, Luk Aero in Air Trust Aircompany iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

| (51) | Države članice v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih letalskega prevoznika Air Astana. |
| --- | --- |

(51)

Države članice v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih letalskega prevoznika Air Astana.

Letalski prevozniki iz Kirgiške republike

| (52) | Pristojni organ Kirgiške republike (v nadaljnjem besedilu: KG CAA) je v dopisih z dne 18. oktobra 2014 in 13. novembra 2014 predložil posodobljene informacije o letalskih prevoznikih, ki so certificirani v navedeni državi in za katere zdaj velja prepoved opravljanja letov v Uniji. V skladu s tema dopisoma in spremljajočo dokumentacijo je KG CAA začasno odvzel spričevala štirih letalskih prevoznikov, in sicer Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation in Click Airways, ter preklical spričevalo letalskega prevoznika Kyrgyz Trans Avia. Po zakonodaji Kirgiške republike je začasni odvzem spričevala letalskega prevoznika enakovreden preklicu spričevala letalskega prevoznika, če imetnik začasno odvzetega spričevala ne zaprosi za postopek certifikacije v treh mesecih po začasnem odvzemu. Letalski prevozniki Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation in Click Airways niso zaprosili za takšno certifikacijo po začasnem odvzemu njihovih spričeval letalskih prevoznikov. Zato se lahko šteje, da so njihova spričevala letalskih prevoznikov preklicana. |
| --- | --- |

(52)

Pristojni organ Kirgiške republike (v nadaljnjem besedilu: KG CAA) je v dopisih z dne 18. oktobra 2014 in 13. novembra 2014 predložil posodobljene informacije o letalskih prevoznikih, ki so certificirani v navedeni državi in za katere zdaj velja prepoved opravljanja letov v Uniji. V skladu s tema dopisoma in spremljajočo dokumentacijo je KG CAA začasno odvzel spričevala štirih letalskih prevoznikov, in sicer Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation in Click Airways, ter preklical spričevalo letalskega prevoznika Kyrgyz Trans Avia. Po zakonodaji Kirgiške republike je začasni odvzem spričevala letalskega prevoznika enakovreden preklicu spričevala letalskega prevoznika, če imetnik začasno odvzetega spričevala ne zaprosi za postopek certifikacije v treh mesecih po začasnem odvzemu. Letalski prevozniki Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation in Click Airways niso zaprosili za takšno certifikacijo po začasnem odvzemu njihovih spričeval letalskih prevoznikov. Zato se lahko šteje, da so njihova spričevala letalskih prevoznikov preklicana.

| (53) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem letalskih prevoznikov Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation, Click Airways in Kyrgyz Trans Avia iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(53)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem letalskih prevoznikov Kyrgyz Airlines, SAEMES, Supreme Aviation, Click Airways in Kyrgyz Trans Avia iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki iz Libanona

| (54) | Posvetovanja z libanonskimi pristojnimi organi (v nadaljnjem besedilu: libanonski DGCA) se nadaljujejo, njihov cilj pa je potrditev, da Libanon odpravlja pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila ICAO med ICVM, izvedeno v Libanonu med 5. in 11. decembrom 2012. Libanonski DGCA so pripravili načrt korektivnih ukrepov, ki jih trenutno izvajajo, zlasti v zvezi z resnim pomislekom glede varnosti certifikacije letalskih prevoznikov v Libanonu. |
| --- | --- |

(54)

Posvetovanja z libanonskimi pristojnimi organi (v nadaljnjem besedilu: libanonski DGCA) se nadaljujejo, njihov cilj pa je potrditev, da Libanon odpravlja pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila ICAO med ICVM, izvedeno v Libanonu med 5. in 11. decembrom 2012. Libanonski DGCA so pripravili načrt korektivnih ukrepov, ki jih trenutno izvajajo, zlasti v zvezi z resnim pomislekom glede varnosti certifikacije letalskih prevoznikov v Libanonu.

| (55) | Libanonski DGCA so na tehničnem sestanku 14. julija 2014 predložili informacije o zamenjavi svojega vodstva, imenovanju novega osebja, ki so ga zaposlili libanonski DGCA in ga je napotil letalski prevoznik Middle East Airlines, izboljšani opredelitvi temeljnih vzrokov za resni pomislek glede varnosti ter seznanjenosti s potrebnimi izboljšavami v Libanonu na politični ravni. Predložili so popoln seznam veljavnih spričeval letalskih prevoznikov v Libanonu in informacije o obnovi spričeval dveh letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(55)

Libanonski DGCA so na tehničnem sestanku 14. julija 2014 predložili informacije o zamenjavi svojega vodstva, imenovanju novega osebja, ki so ga zaposlili libanonski DGCA in ga je napotil letalski prevoznik Middle East Airlines, izboljšani opredelitvi temeljnih vzrokov za resni pomislek glede varnosti ter seznanjenosti s potrebnimi izboljšavami v Libanonu na politični ravni. Predložili so popoln seznam veljavnih spričeval letalskih prevoznikov v Libanonu in informacije o obnovi spričeval dveh letalskih prevoznikov.

| (56) | Komisijo so obvestili, da je bilo ICAO poslano poročilo o odpravi resnega pomisleka glede varnosti. Vendar navedeni korektivni ukrepi za zdaj še niso preverjeni. |
| --- | --- |

(56)

Komisijo so obvestili, da je bilo ICAO poslano poročilo o odpravi resnega pomisleka glede varnosti. Vendar navedeni korektivni ukrepi za zdaj še niso preverjeni.

| (57) | Komisija je 14. in 15. oktobra 2014 opravila neuradni obisk pri libanonskih DGCA. Na tem obisku je Libanon poudaril napredek, ki je bil dosežen pri DGCA od julija 2014 predvsem zaradi dobre komunikacije z Unijo. Libanon resno upošteva resni pomislek glede varnosti, ki ga je izrazila ICAO, in je preveril vsa spričevala letalskih prevoznikov. Libanonski DGCA so poudarili, da je Generalni direktorat za civilno letalstvo zdaj v celoti pristojen za spremljanje vseh varnostnih vidikov pri vseh letalskih prevoznikih, čeprav še ni vzpostavljen samostojen organ za civilno letalstvo, ki bi imel na voljo ustrezna sredstva. Libanon je 9. novembra 2014 predložil dodatne informacije o svojem akcijskem načrtu za varnost v letalstvu, vključno z načrti za nadaljnji razvoj samostojnega organa za civilno letalstvo. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je 14. in 15. oktobra 2014 opravila neuradni obisk pri libanonskih DGCA. Na tem obisku je Libanon poudaril napredek, ki je bil dosežen pri DGCA od julija 2014 predvsem zaradi dobre komunikacije z Unijo. Libanon resno upošteva resni pomislek glede varnosti, ki ga je izrazila ICAO, in je preveril vsa spričevala letalskih prevoznikov. Libanonski DGCA so poudarili, da je Generalni direktorat za civilno letalstvo zdaj v celoti pristojen za spremljanje vseh varnostnih vidikov pri vseh letalskih prevoznikih, čeprav še ni vzpostavljen samostojen organ za civilno letalstvo, ki bi imel na voljo ustrezna sredstva. Libanon je 9. novembra 2014 predložil dodatne informacije o svojem akcijskem načrtu za varnost v letalstvu, vključno z načrti za nadaljnji razvoj samostojnega organa za civilno letalstvo.

| (58) | Glede na navedeno se bodo posvetovanja z libanonskimi organi nadaljevala v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006. |
| --- | --- |

(58)

Glede na navedeno se bodo posvetovanja z libanonskimi organi nadaljevala v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 473/2006.

| (59) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Libanona. |
| --- | --- |

(59)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Libanona.

| (60) | Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(60)

Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Libije

| (61) | Pristojni organi Libije (v nadaljnjem besedilu: LYCAA) so se aprila 2012 strinjali, da se vsem letalskim prevoznikom, certificiranim v Libiji, omeji opravljanje letov v Uniji. Tako so imeli LYCAA na voljo dovolj časa za ponovno certifikacijo navedenih letalskih prevoznikov in vzpostavitev zadostnih nadzornih zmogljivosti za zagotavljanje izpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(61)

Pristojni organi Libije (v nadaljnjem besedilu: LYCAA) so se aprila 2012 strinjali, da se vsem letalskim prevoznikom, certificiranim v Libiji, omeji opravljanje letov v Uniji. Tako so imeli LYCAA na voljo dovolj časa za ponovno certifikacijo navedenih letalskih prevoznikov in vzpostavitev zadostnih nadzornih zmogljivosti za zagotavljanje izpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov.

| (62) | Komisija je spremljala učinkovitost navedenih omejitev. Opravila je tudi redna posvetovanja z LYCAA o njihovem napredku pri reformi varnostnega sistema za civilno letalstvo. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je spremljala učinkovitost navedenih omejitev. Opravila je tudi redna posvetovanja z LYCAA o njihovem napredku pri reformi varnostnega sistema za civilno letalstvo.

| (63) | Do marca 2014 je bilo ugotovljenega nekaj napredka na ravni LYCAA in ravni glavnih letalskih prevoznikov, tj. Libyan Airlines in Afriqiyah Airways. Vendar je certifikacija navedenih letalskih prevoznikov trajala veliko dlje, kot je bilo pričakovano. |
| --- | --- |

(63)

Do marca 2014 je bilo ugotovljenega nekaj napredka na ravni LYCAA in ravni glavnih letalskih prevoznikov, tj. Libyan Airlines in Afriqiyah Airways. Vendar je certifikacija navedenih letalskih prevoznikov trajala veliko dlje, kot je bilo pričakovano.

| (64) | Kot je Komisija navedla aprila 2014 (7), bi morali LYCAA, preden lahko svojim prevoznikom izdajo dovoljenje za opravljanje letov v Unijo, Komisiji zadovoljivo dokazati, da je bil postopek ponovne certifikacije uspešno zaključen in da je vzpostavljen trajnostni stalni nadzor v skladu s standardi ICAO. |
| --- | --- |

(64)

Kot je Komisija navedla aprila 2014 (7), bi morali LYCAA, preden lahko svojim prevoznikom izdajo dovoljenje za opravljanje letov v Unijo, Komisiji zadovoljivo dokazati, da je bil postopek ponovne certifikacije uspešno zaključen in da je vzpostavljen trajnostni stalni nadzor v skladu s standardi ICAO.

| (65) | Vendar so se junija in julija 2014 varnostne razmere v Libiji znatno poslabšale, zlasti po izbruhu nasilja na mednarodnem letališču Tripoli in v njegovi okolici. Varnostne razmere so še vedno nestabilne. Zaradi nasilja so na mednarodnem letališču Tripoli močno uničene in poškodovane stavbe, infrastruktura in zrakoplovi na tleh, zaradi česar sta letališče in lokalni zračni prostor neuporabna. |
| --- | --- |

(65)

Vendar so se junija in julija 2014 varnostne razmere v Libiji znatno poslabšale, zlasti po izbruhu nasilja na mednarodnem letališču Tripoli in v njegovi okolici. Varnostne razmere so še vedno nestabilne. Zaradi nasilja so na mednarodnem letališču Tripoli močno uničene in poškodovane stavbe, infrastruktura in zrakoplovi na tleh, zaradi česar sta letališče in lokalni zračni prostor neuporabna.

| (66) | Komisija glede na nejasno stanje zmogljivosti LYCAA za ustrezen nadzor letalskih prevoznikov zaradi nasilja in pomanjkanja stabilne in učinkovite vlade nima več potrebnega zaupanja, da so LYCAA še vedno pristojni za to, da libijskim letalskim prevoznikom omejijo opravljanje letov v Unijo. Poleg tega ni prepričana, da lahko LYCAA izpolnijo svoje mednarodne obveznosti glede varnostnega nadzora nad svojimi letalskimi prevozniki. Poleg tega je zaskrbljena zaradi velikega števila zrakoplovov, ki so bili poškodovani med nasiljem, in dvomi, da se ustrezno upošteva njihova stalna plovnost. |
| --- | --- |

(66)

Komisija glede na nejasno stanje zmogljivosti LYCAA za ustrezen nadzor letalskih prevoznikov zaradi nasilja in pomanjkanja stabilne in učinkovite vlade nima več potrebnega zaupanja, da so LYCAA še vedno pristojni za to, da libijskim letalskim prevoznikom omejijo opravljanje letov v Unijo. Poleg tega ni prepričana, da lahko LYCAA izpolnijo svoje mednarodne obveznosti glede varnostnega nadzora nad svojimi letalskimi prevozniki. Poleg tega je zaskrbljena zaradi velikega števila zrakoplovov, ki so bili poškodovani med nasiljem, in dvomi, da se ustrezno upošteva njihova stalna plovnost.

| (67) | Na ustni predstavitvi 25. novembra 2014, na kateri so LYCAA Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu predstavili svoje ukrepe za zagotavljanje varnosti v letalstvu v Libiji, je postalo jasno, da kljub prizadevanjem pod njihovim vodstvom še vedno obstajajo bistveni pomisleki, da neposredna varnostna tveganja v letalstvu niso dovolj omejena. Ti pomisleki so zaradi sedanje nestabilnosti še večji. |
| --- | --- |

(67)

Na ustni predstavitvi 25. novembra 2014, na kateri so LYCAA Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu predstavili svoje ukrepe za zagotavljanje varnosti v letalstvu v Libiji, je postalo jasno, da kljub prizadevanjem pod njihovim vodstvom še vedno obstajajo bistveni pomisleki, da neposredna varnostna tveganja v letalstvu niso dovolj omejena. Ti pomisleki so zaradi sedanje nestabilnosti še večji.

| (68) | Zaradi nejasnega stanja zmogljivosti LYCAA za ustrezen nadzor libijskih letalskih prevoznikov in nadzor neposrednih varnostnih tveganj, se ocenjuje, da LYCAA ne morejo izpolnjevati svojih mednarodnih obveznosti v zvezi z varnostjo v letalstvu. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi nejasnega stanja zmogljivosti LYCAA za ustrezen nadzor libijskih letalskih prevoznikov in nadzor neposrednih varnostnih tveganj, se ocenjuje, da LYCAA ne morejo izpolnjevati svojih mednarodnih obveznosti v zvezi z varnostjo v letalstvu.

| (69) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Libiji, v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(69)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo vseh letalskih prevoznikov, certificiranih v Libiji, v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki z Madagaskarja

| (70) | Posvetovanja z madagaskarskimi pristojnimi organi so se dejavno nadaljevala, da bi se spremljal napredek navedenih organov pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani na Madagaskarju, izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(70)

Posvetovanja z madagaskarskimi pristojnimi organi so se dejavno nadaljevala, da bi se spremljal napredek navedenih organov pri zagotavljanju, da se varnostni nadzor nad vsemi letalskimi prevozniki, ki so certificirani na Madagaskarju, izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (71) | Komisija je ob pomoči EASA 23. oktobra 2014 organizirala posvetovalni sestanek z madagaskarskimi pristojnimi organi in predstavniki letalskega prevoznika Air Madagascar. Na tem sestanku je letalski prevoznik predložil informacije o razvoju svoje flote, zlasti pa je sporočil, da bo od leta 2015 naprej dva zrakoplova tipa Boeing 737, ki sta navedena v Prilogi B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006, postopoma nadomestil z zrakoplovoma istega tipa ter da bo v prvi četrtini leta 2015 v floto dodal zrakoplov tipa ATR 72-600. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je ob pomoči EASA 23. oktobra 2014 organizirala posvetovalni sestanek z madagaskarskimi pristojnimi organi in predstavniki letalskega prevoznika Air Madagascar. Na tem sestanku je letalski prevoznik predložil informacije o razvoju svoje flote, zlasti pa je sporočil, da bo od leta 2015 naprej dva zrakoplova tipa Boeing 737, ki sta navedena v Prilogi B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006, postopoma nadomestil z zrakoplovoma istega tipa ter da bo v prvi četrtini leta 2015 v floto dodal zrakoplov tipa ATR 72-600.

| (72) | Letalski prevoznik Air Madagascar je 10. novembra 2014 zaprosil za spremembo Priloge B, da bi se dovolilo opravljanje letov novega zrakoplova tipa Boeing 737, ki bo v njegovi floti nadomestil obstoječi zrakoplov tipa Boeing 737, in opravljanje letov zrakoplova tipa ATR 72-600, ki bo dodan v floto. |
| --- | --- |

(72)

Letalski prevoznik Air Madagascar je 10. novembra 2014 zaprosil za spremembo Priloge B, da bi se dovolilo opravljanje letov novega zrakoplova tipa Boeing 737, ki bo v njegovi floti nadomestil obstoječi zrakoplov tipa Boeing 737, in opravljanje letov zrakoplova tipa ATR 72-600, ki bo dodan v floto.

| (73) | Letalski prevoznik Air Madagascar je predložil dokaze, da se je varnost njegove flote izboljšala. Madagaskarski pristojni organi so navedli, da so v zvezi z leti, ki se opravljajo z zrakoplovom tipa Boeing B737, zadovoljni s sedanjo ravnjo izpolnjevanja zahtev ICAO, ki jo je dokazal letalski prevoznik Air Madagascar. Države članice in EASA so potrdile, da preverjanja na ploščadi, opravljena na letališčih Unije v okviru programa SAFA, niso vzbudila posebnih pomislekov. |
| --- | --- |

(73)

Letalski prevoznik Air Madagascar je predložil dokaze, da se je varnost njegove flote izboljšala. Madagaskarski pristojni organi so navedli, da so v zvezi z leti, ki se opravljajo z zrakoplovom tipa Boeing B737, zadovoljni s sedanjo ravnjo izpolnjevanja zahtev ICAO, ki jo je dokazal letalski prevoznik Air Madagascar. Države članice in EASA so potrdile, da preverjanja na ploščadi, opravljena na letališčih Unije v okviru programa SAFA, niso vzbudila posebnih pomislekov.

| (74) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti v povezavi z letalskim prevoznikom Air Madagascar. Prilogo B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 bi bilo treba spremeniti, da se dovoli opravljanje letov zrakoplovov tipa serije B737 in zrakoplovov tipa serije ATR 72/42, ki so ali bodo navedeni na spričevalu letalskega prevoznika Air Madagascar. |
| --- | --- |

(74)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti v povezavi z letalskim prevoznikom Air Madagascar. Prilogo B k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 bi bilo treba spremeniti, da se dovoli opravljanje letov zrakoplovov tipa serije B737 in zrakoplovov tipa serije ATR 72/42, ki so ali bodo navedeni na spričevalu letalskega prevoznika Air Madagascar.

| (75) | Države članice bodo na podlagi Uredbe (EU) št. 965/2012 še naprej preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih letalskega prevoznika Air Madagascar. |
| --- | --- |

(75)

Države članice bodo na podlagi Uredbe (EU) št. 965/2012 še naprej preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih letalskega prevoznika Air Madagascar.

Letalski prevozniki iz Islamske republike Mavretanije

| (76) | EASA je obvestila Komisijo o poročilih, ki kažejo, da obstajajo resne varnostne pomanjkljivosti in da letalski prevoznik Mauritania Airlines International (MAI) ne odpravlja pomanjkljivosti, ugotovljenih s preverjanji na ploščadi v okviru programa SAFA. Navedene pomanjkljivosti so povezane z izračuni za pripravo in izvedbo leta. Kljub nekaterim izboljšavam v zvezi s stanjem zrakoplovov imata značaj in resnost nedavnih ugotovitev neposreden vpliv na varnost operacij, zaradi česar so potrebni korektivni ukrepi. |
| --- | --- |

(76)

EASA je obvestila Komisijo o poročilih, ki kažejo, da obstajajo resne varnostne pomanjkljivosti in da letalski prevoznik Mauritania Airlines International (MAI) ne odpravlja pomanjkljivosti, ugotovljenih s preverjanji na ploščadi v okviru programa SAFA. Navedene pomanjkljivosti so povezane z izračuni za pripravo in izvedbo leta. Kljub nekaterim izboljšavam v zvezi s stanjem zrakoplovov imata značaj in resnost nedavnih ugotovitev neposreden vpliv na varnost operacij, zaradi česar so potrebni korektivni ukrepi.

| (77) | Komisija je neposredno obvestila pristojne nacionalne organe (v nadaljnjem besedilu: ANAC) in letalskega prevoznika Mauritania Airlines International (MAI) o navedenih pomanjkljivostih, da bi hitro sprejeli ukrepe za ublažitev. ANAC so potrdili prejem, ko so poročali o več korektivnih ukrepih in rezultatih zadnje revizije ICAO na področjih letališč in navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je neposredno obvestila pristojne nacionalne organe (v nadaljnjem besedilu: ANAC) in letalskega prevoznika Mauritania Airlines International (MAI) o navedenih pomanjkljivostih, da bi hitro sprejeli ukrepe za ublažitev. ANAC so potrdili prejem, ko so poročali o več korektivnih ukrepih in rezultatih zadnje revizije ICAO na področjih letališč in navigacijskih služb zračnega prometa.

| (78) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Islamske republike Mavretanije. |
| --- | --- |

(78)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Islamske republike Mavretanije.

| (79) | Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(79)

Če je iz kakršnih koli pomembnih varnostnih informacij razvidno, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja mednarodnih varnostnih standardov, bo Komisija morda prisiljena sprejeti nadaljnje ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz Mozambika

| (80) | Pristojni organi Mozambika (v nadaljnjem besedilu: IACM) so poročali o tekočem izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki je bil predložen ICAO in ga je ta odobrila. Iz zadnjega poročila o napredku in priloženih dokazil, ki sta jih Komisija in EASA prejeli 26. septembra 2014, je razvidno, da si IACM še naprej prizadevajo za posodobitev pravnega okvira z vlaganjem zakonodajnih predlogov, ki bi zakon o civilnem letalstvu dodatno uskladili z zahtevami ICAO ter zagotovili, da imajo IACM namesto zgolj vloge regulatorja vlogo organa ter da se njihovi obstoječi predpisi dodatno uskladijo s spremenjenimi standardi in priporočenimi praksami ICAO. Nadaljuje se zaposlovanje in usposabljanje osebja, da bi se dodatno okrepila nadzorna zmogljivost, zlasti na področjih operacij in licenciranja, letališč, plovnosti ter priprave in izvrševanja pravil. Prizadevanja za povečanje notranje zmogljivosti se krepijo prek partnerstev z afriškimi in evropskimi organi ter regionalnimi organizacijami. Za vsa letališča je bila opravljena analiza pomanjkljivosti certifikacije letališč, zahteval pa se je podroben načrt za certifikacijo mednarodnih letališč (Maputo, Beira in Nacala), da bi se postopek začel leta 2015. Pripravlja se državni varnostni program, ki naj bi bil predvidoma končan do leta 2017. |
| --- | --- |

(80)

Pristojni organi Mozambika (v nadaljnjem besedilu: IACM) so poročali o tekočem izvajanju načrta korektivnih ukrepov, ki je bil predložen ICAO in ga je ta odobrila. Iz zadnjega poročila o napredku in priloženih dokazil, ki sta jih Komisija in EASA prejeli 26. septembra 2014, je razvidno, da si IACM še naprej prizadevajo za posodobitev pravnega okvira z vlaganjem zakonodajnih predlogov, ki bi zakon o civilnem letalstvu dodatno uskladili z zahtevami ICAO ter zagotovili, da imajo IACM namesto zgolj vloge regulatorja vlogo organa ter da se njihovi obstoječi predpisi dodatno uskladijo s spremenjenimi standardi in priporočenimi praksami ICAO. Nadaljuje se zaposlovanje in usposabljanje osebja, da bi se dodatno okrepila nadzorna zmogljivost, zlasti na področjih operacij in licenciranja, letališč, plovnosti ter priprave in izvrševanja pravil. Prizadevanja za povečanje notranje zmogljivosti se krepijo prek partnerstev z afriškimi in evropskimi organi ter regionalnimi organizacijami. Za vsa letališča je bila opravljena analiza pomanjkljivosti certifikacije letališč, zahteval pa se je podroben načrt za certifikacijo mednarodnih letališč (Maputo, Beira in Nacala), da bi se postopek začel leta 2015. Pripravlja se državni varnostni program, ki naj bi bil predvidoma končan do leta 2017.

| (81) | IACM še naprej obravnavajo nerešene ugotovitve programa USOAP v smislu vprašanj protokola USOAP. Poleg tega je bilo s spletnim orodjem CMA organizacije ICAO pripravljenih veliko predpisov in postopkov, potrebnih za utemeljitev odgovorov, prek navedenega orodja pa je bila predložena s tem povezana dokumentacija. Zdaj mora ICAO te ukrepe še potrditi. |
| --- | --- |

(81)

IACM še naprej obravnavajo nerešene ugotovitve programa USOAP v smislu vprašanj protokola USOAP. Poleg tega je bilo s spletnim orodjem CMA organizacije ICAO pripravljenih veliko predpisov in postopkov, potrebnih za utemeljitev odgovorov, prek navedenega orodja pa je bila predložena s tem povezana dokumentacija. Zdaj mora ICAO te ukrepe še potrditi.

| (82) | IACM so zaprosili za izvedbo ICVM, da se potrdi napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov, pri čemer se bo ICVM predvidoma izvedla med 26. novembrom in 4. decembrom 2014, zajemala pa bo področja zakonodaje, organizacije organa za civilno letalstvo, letališč in navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(82)

IACM so zaprosili za izvedbo ICVM, da se potrdi napredek pri izvajanju načrta korektivnih ukrepov, pri čemer se bo ICVM predvidoma izvedla med 26. novembrom in 4. decembrom 2014, zajemala pa bo področja zakonodaje, organizacije organa za civilno letalstvo, letališč in navigacijskih služb zračnega prometa.

| (83) | Potrjen je občuten napredek, o katerem so poročali IACM, in sicer pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila ICAO, poleg tega pa se spodbujajo njihova prizadevanja za dokončno vzpostavitev letalskega sistema, ki bo v celoti skladen z mednarodnimi standardi. Glede na že dosežen občuten napredek in pričakovani nadaljnji napredek bi se v prvem četrtletju leta 2015 lahko izvedla misija Unije za oceno varnosti. Vendar za zdaj velja, da je še vedno treba v celoti in ustrezno obravnavati več pomembnih vprašanj v zvezi z varnostjo v letalstvu. |
| --- | --- |

(83)

Potrjen je občuten napredek, o katerem so poročali IACM, in sicer pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila ICAO, poleg tega pa se spodbujajo njihova prizadevanja za dokončno vzpostavitev letalskega sistema, ki bo v celoti skladen z mednarodnimi standardi. Glede na že dosežen občuten napredek in pričakovani nadaljnji napredek bi se v prvem četrtletju leta 2015 lahko izvedla misija Unije za oceno varnosti. Vendar za zdaj velja, da je še vedno treba v celoti in ustrezno obravnavati več pomembnih vprašanj v zvezi z varnostjo v letalstvu.

| (84) | Še vedno poteka preiskava nesreče letalskega prevoznika Linhas Aéreas de Moçambique S.A. (v nadaljnjem besedilu: LAM), ki se je zgodila 29. novembra 2013. Končno poročilo o preiskavi nesreče se pričakuje do konca leta 2014. Po nesreči je LAM opravil obsežen pregled notranjega usposabljanja, mehanizmov in postopkov za varnost in zaščito, kar je privedlo do izvajanja zahtevnejših organizacijskih in operativnih zahtev. Hkrati so se nadaljevala prizadevanja za dodatno izboljšanje sistema za upravljanje varnosti, posebna pozornost pa je bila namenjena zlasti analizi in izmenjavi podatkov o letu. |
| --- | --- |

(84)

Še vedno poteka preiskava nesreče letalskega prevoznika Linhas Aéreas de Moçambique S.A. (v nadaljnjem besedilu: LAM), ki se je zgodila 29. novembra 2013. Končno poročilo o preiskavi nesreče se pričakuje do konca leta 2014. Po nesreči je LAM opravil obsežen pregled notranjega usposabljanja, mehanizmov in postopkov za varnost in zaščito, kar je privedlo do izvajanja zahtevnejših organizacijskih in operativnih zahtev. Hkrati so se nadaljevala prizadevanja za dodatno izboljšanje sistema za upravljanje varnosti, posebna pozornost pa je bila namenjena zlasti analizi in izmenjavi podatkov o letu.

| (85) | IACM so tudi sporočili, da nadaljujejo postopek certifikacije letalskih prevoznikov, ki izpolnjujejo standarde in priporočene prakse ICAO. Glede na seznam, ki so ga predložili, so certificirali novega letalskega prevoznika, in sicer Makond Lda. Vendar IACM niso predložili dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenim letalskim prevoznikom izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(85)

IACM so tudi sporočili, da nadaljujejo postopek certifikacije letalskih prevoznikov, ki izpolnjujejo standarde in priporočene prakse ICAO. Glede na seznam, ki so ga predložili, so certificirali novega letalskega prevoznika, in sicer Makond Lda. Vendar IACM niso predložili dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenim letalskim prevoznikom izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (86) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskega prevoznika Makond Lda v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(86)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskega prevoznika Makond Lda v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki iz Nepala

| (87) | Komisija je nadaljevala posvetovanja z nepalskim pristojnim organom (v nadaljnjem besedilu: CAAN), da bi se vzpostavile njegove zmogljivosti za zadostno izvajanje in uveljavljanje ustreznih mednarodnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je nadaljevala posvetovanja z nepalskim pristojnim organom (v nadaljnjem besedilu: CAAN), da bi se vzpostavile njegove zmogljivosti za zadostno izvajanje in uveljavljanje ustreznih mednarodnih varnostnih standardov.

| (88) | CAAN je na zahtevo Komisije predložil dokumentacijo o doseženem napredku v zvezi z dejavnostmi varnostnega nadzora, vključno s pomanjkljivostmi, ki so bile ugotovljene med ocenjevalnim obiskom Unije v Nepalu februarja 2014, resnim pomislekom ICAO glede varnosti in revizijami ICAO. |
| --- | --- |

(88)

CAAN je na zahtevo Komisije predložil dokumentacijo o doseženem napredku v zvezi z dejavnostmi varnostnega nadzora, vključno s pomanjkljivostmi, ki so bile ugotovljene med ocenjevalnim obiskom Unije v Nepalu februarja 2014, resnim pomislekom ICAO glede varnosti in revizijami ICAO.

| (89) | Komisija in EASA sta se sestali s CAAN 24. septembra 2014. Sestanek je bil osredotočen zlasti na napredek, dosežen na področjih licenciranja letalske posadke, certifikacije letalskih prevoznikov in nadzora letalskih operacij. |
| --- | --- |

(89)

Komisija in EASA sta se sestali s CAAN 24. septembra 2014. Sestanek je bil osredotočen zlasti na napredek, dosežen na področjih licenciranja letalske posadke, certifikacije letalskih prevoznikov in nadzora letalskih operacij.

| (90) | Zdi pa se, da napredek ni zadosten in da je potrebnega več časa. Predvsem obstajajo pomisleki, da CAAN do zdaj ni ustrezno obravnaval zahtev za letalsko posadko, ki deluje v operacijah z veččlansko posadko, zlasti glede na to, da je v poročilu o nesreči s smrtnim izidom, ki se je zgodila 16. februarja 2014, kot verjetni vzrok nesreče navedeno pomanjkanje ustreznega usposabljanja posadke. |
| --- | --- |

(90)

Zdi pa se, da napredek ni zadosten in da je potrebnega več časa. Predvsem obstajajo pomisleki, da CAAN do zdaj ni ustrezno obravnaval zahtev za letalsko posadko, ki deluje v operacijah z veččlansko posadko, zlasti glede na to, da je v poročilu o nesreči s smrtnim izidom, ki se je zgodila 16. februarja 2014, kot verjetni vzrok nesreče navedeno pomanjkanje ustreznega usposabljanja posadke.

| (91) | Poleg tega še vedno obstajajo pomisleki, da ponovna certifikacija letalskih prevoznikov s strani CAAN ni ustrezna in da morda ni primerna za zagotavljanje, da vsi nepalski letalski prevozniki izpolnjujejo mednarodne zahteve za varnost v zračnem prometu. CAAN se zato spodbuja, naj pridobi pomoč ustreznih strokovnjakov za to področje, da se oceni postopek in preveri njegova ustreznost ter sprejmejo potrebni ukrepi. |
| --- | --- |

(91)

Poleg tega še vedno obstajajo pomisleki, da ponovna certifikacija letalskih prevoznikov s strani CAAN ni ustrezna in da morda ni primerna za zagotavljanje, da vsi nepalski letalski prevozniki izpolnjujejo mednarodne zahteve za varnost v zračnem prometu. CAAN se zato spodbuja, naj pridobi pomoč ustreznih strokovnjakov za to področje, da se oceni postopek in preveri njegova ustreznost ter sprejmejo potrebni ukrepi.

| (92) | Na sestanku, ki je potekal 11. novembra 2014, so Komisija, EASA ter letalski prevozniki Nepal Airlines Corporation, Buddha Air, Shree Airlines, Tara Air in Yeti Airlines pregledali napredek v zvezi z ugotovitvami ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem ter druga vprašanja, povezana z izboljšanjem varnosti v zračnem prometu v Nepalu. |
| --- | --- |

(92)

Na sestanku, ki je potekal 11. novembra 2014, so Komisija, EASA ter letalski prevozniki Nepal Airlines Corporation, Buddha Air, Shree Airlines, Tara Air in Yeti Airlines pregledali napredek v zvezi z ugotovitvami ocenjevalnega obiska Unije na kraju samem ter druga vprašanja, povezana z izboljšanjem varnosti v zračnem prometu v Nepalu.

| (93) | Spodbudno je, da lahko nekateri letalski prevozniki obvladujejo tveganja svojih operacij na ravni, ki bi lahko pomenila, da je mogoče zmanjšati tveganja zaradi nezadostnega nadzora s strani CAAN. Vendar Komisija meni, da pristojni organi Nepala zdaj niso zmožni zadostno izvajati in uveljavljati ustreznih mednarodnih varnostnih standardov na ravni, ki bi lahko upravičila odpravo sedanje prepovedi opravljanja letov. |
| --- | --- |

(93)

Spodbudno je, da lahko nekateri letalski prevozniki obvladujejo tveganja svojih operacij na ravni, ki bi lahko pomenila, da je mogoče zmanjšati tveganja zaradi nezadostnega nadzora s strani CAAN. Vendar Komisija meni, da pristojni organi Nepala zdaj niso zmožni zadostno izvajati in uveljavljati ustreznih mednarodnih varnostnih standardov na ravni, ki bi lahko upravičila odpravo sedanje prepovedi opravljanja letov.

| (94) | Poudariti je treba tudi, da je Komisija 25. avgusta 2014 CAAN poslala dopis, da bi pridobila posodobljene informacije v zvezi z letalskimi prevozniki, ki so pod njegovim nadzorom. CAAN je v dopisu z dne 10. septembra 2014 obvestil Komisijo, da je bil od zadnje posodobitve certificiran en nov letalski prevoznik, in sicer je bilo spričevalo letalskega prevoznika št. 082/2014 izdano letalskemu prevozniku Manang Air Pvt. Ltd. 3. julija 2014. Vendar CAAN ni predložil dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenim letalskim prevoznikom izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(94)

Poudariti je treba tudi, da je Komisija 25. avgusta 2014 CAAN poslala dopis, da bi pridobila posodobljene informacije v zvezi z letalskimi prevozniki, ki so pod njegovim nadzorom. CAAN je v dopisu z dne 10. septembra 2014 obvestil Komisijo, da je bil od zadnje posodobitve certificiran en nov letalski prevoznik, in sicer je bilo spričevalo letalskega prevoznika št. 082/2014 izdano letalskemu prevozniku Manang Air Pvt. Ltd. 3. julija 2014. Vendar CAAN ni predložil dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenim letalskim prevoznikom izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (95) | Letalskim prevoznikom, ki jim je bilo v preteklosti izdano ločeno spričevalo letalskega prevoznika le za njihove mednarodne operacije, se je zdaj izdalo le eno spričevalo letalskega prevoznika, ki zajema vse operacije. Zaradi tega je CAAN preklical spričevalo letalskega prevoznika št. 058/2010 za Buddha Air (International Operations) in spričevalo letalskega prevoznika št. 059/2010 za Shree Airlines (International Operations). |
| --- | --- |

(95)

Letalskim prevoznikom, ki jim je bilo v preteklosti izdano ločeno spričevalo letalskega prevoznika le za njihove mednarodne operacije, se je zdaj izdalo le eno spričevalo letalskega prevoznika, ki zajema vse operacije. Zaradi tega je CAAN preklical spričevalo letalskega prevoznika št. 058/2010 za Buddha Air (International Operations) in spričevalo letalskega prevoznika št. 059/2010 za Shree Airlines (International Operations).

| (96) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskega prevoznika Manang Air Pvt. v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 ter s črtanjem letalskih prevoznikov Buddha Air (International Operations) in Shree Airlines (International Operations) iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(96)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskega prevoznika Manang Air Pvt. v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006 ter s črtanjem letalskih prevoznikov Buddha Air (International Operations) in Shree Airlines (International Operations) iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki s Filipinov

| (97) | FAA je 9. aprila 2014 sporočila svojo odločitev, da glede na svoj program revizije ocene varnosti v mednarodnem letalskem prometu (IASA) zviša stanje skladnosti za Filipine iz druge v prvo kategorijo. Filipinski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAP) je v dopisu Komisiji z dne 24. julija 2014 omenil odločitev FAA, da zviša kategorijo skladnosti za Filipine. V tem dopisu je omenjeno tudi sporočilo ICAO, da so Filipini odpravili resne pomisleke glede varnosti, ki so bili izraženi v preteklosti. CAAP je v tem dopisu navedel, da je njegov naslednji cilj odprava prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane na Filipinih, za katere še vedno velja prepoved opravljanja letov v Uniji. |
| --- | --- |

(97)

FAA je 9. aprila 2014 sporočila svojo odločitev, da glede na svoj program revizije ocene varnosti v mednarodnem letalskem prometu (IASA) zviša stanje skladnosti za Filipine iz druge v prvo kategorijo. Filipinski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: CAAP) je v dopisu Komisiji z dne 24. julija 2014 omenil odločitev FAA, da zviša kategorijo skladnosti za Filipine. V tem dopisu je omenjeno tudi sporočilo ICAO, da so Filipini odpravili resne pomisleke glede varnosti, ki so bili izraženi v preteklosti. CAAP je v tem dopisu navedel, da je njegov naslednji cilj odprava prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane na Filipinih, za katere še vedno velja prepoved opravljanja letov v Uniji.

| (98) | Komisija je v dopisu za CAAP z dne 22. septembra 2014 ponovno poudarila, da mora vsaka odločitev o črtanju letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih, s seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, temeljiti na pristopu, ki temelji na dokazih. V zvezi s tem je 4. novembra 2014 potekal tehnični sestanek s strokovnjaki Komisije in EASA ter visokimi predstavniki CAAP. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je v dopisu za CAAP z dne 22. septembra 2014 ponovno poudarila, da mora vsaka odločitev o črtanju letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih, s seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, temeljiti na pristopu, ki temelji na dokazih. V zvezi s tem je 4. novembra 2014 potekal tehnični sestanek s strokovnjaki Komisije in EASA ter visokimi predstavniki CAAP.

| (99) | Dokazi, ki jih je CAAP predložil pred tehničnim sestankom 4. novembra 2014 in na njem, so vključevali podrobnosti o sedanji organizacijski strukturi CAAP ter predlagane izboljšave, ki bi okrepile njegove nadzorne zmogljivosti. Predložene so bile tudi informacije o sedanji nadzorni dejavnosti, ki jo CAAP izvaja nad letalskimi prevozniki, certificiranimi na Filipinih. CAAP je navedel tudi tekoče infrastrukturne izboljšave ter predložil posodobljene podatke o nadaljnjem predlaganem razvoju svojega državnega varnostnega programa. |
| --- | --- |

(99)

Dokazi, ki jih je CAAP predložil pred tehničnim sestankom 4. novembra 2014 in na njem, so vključevali podrobnosti o sedanji organizacijski strukturi CAAP ter predlagane izboljšave, ki bi okrepile njegove nadzorne zmogljivosti. Predložene so bile tudi informacije o sedanji nadzorni dejavnosti, ki jo CAAP izvaja nad letalskimi prevozniki, certificiranimi na Filipinih. CAAP je navedel tudi tekoče infrastrukturne izboljšave ter predložil posodobljene podatke o nadaljnjem predlaganem razvoju svojega državnega varnostnega programa.

| (100) | Komisija je v dopisu z dne 22. septembra 2014 predlagala tudi, da bi EASA na Filipinih opravila obisk za zagotovitev tehnične pomoči na kraju samem. Ta obisk je bil opravljen v tednu po 10. novembru 2014. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je v dopisu z dne 22. septembra 2014 predlagala tudi, da bi EASA na Filipinih opravila obisk za zagotovitev tehnične pomoči na kraju samem. Ta obisk je bil opravljen v tednu po 10. novembru 2014.

| (101) | Razprava in dokazi, ki jih je predložil CAAP na tehničnem sestanku 4. novembra 2014, veljajo za spodbudne, kar zadeva napredek, ki so ga filipinski pristojni organi dosegli v zvezi z nadzorom letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih. To omogoča, da se v prihodnosti organizira preveritvena misija Unije na kraju samem. |
| --- | --- |

(101)

Razprava in dokazi, ki jih je predložil CAAP na tehničnem sestanku 4. novembra 2014, veljajo za spodbudne, kar zadeva napredek, ki so ga filipinski pristojni organi dosegli v zvezi z nadzorom letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih. To omogoča, da se v prihodnosti organizira preveritvena misija Unije na kraju samem.

| (102) | Vendar je treba v zvezi s ciljem CAAP, da zaprosi za popolno odpravo prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane na Filipinih, poudariti, da bo za to potrebna celovita ocena vseh zadevnih informacij in da bo moral biti rezultat preveritvene misije Unije na kraju samem zadovoljiv. |
| --- | --- |

(102)

Vendar je treba v zvezi s ciljem CAAP, da zaprosi za popolno odpravo prepovedi opravljanja letov za letalske prevoznike, certificirane na Filipinih, poudariti, da bo za to potrebna celovita ocena vseh zadevnih informacij in da bo moral biti rezultat preveritvene misije Unije na kraju samem zadovoljiv.

| (103) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki s Filipinov. |
| --- | --- |

(103)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki s Filipinov.

| (104) | Države članice s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo, ali letalska prevoznika Philippine Airlines in Cebu Pacific Air dejansko izpolnjujeta ustrezne varnostne standarde. |
| --- | --- |

(104)

Države članice s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo, ali letalska prevoznika Philippine Airlines in Cebu Pacific Air dejansko izpolnjujeta ustrezne varnostne standarde.

Letalski prevozniki iz Ruske federacije

| (105) | Komisija, EASA in države članice še naprej pozorno spremljajo varnost letalskih prevoznikov, ki so certificirani v Ruski federaciji in opravljajo letalske prevoze v Unijo, vključno s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki se opravljajo na nekaterih ruskih letalskih prevoznikih v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012. |
| --- | --- |

(105)

Komisija, EASA in države članice še naprej pozorno spremljajo varnost letalskih prevoznikov, ki so certificirani v Ruski federaciji in opravljajo letalske prevoze v Unijo, vključno s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki se opravljajo na nekaterih ruskih letalskih prevoznikih v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012.

| (106) | Komisija se je 15. julija 2014 sestala s predstavniki letalskega prevoznika Kogalymavia, da bi potrdila učinkovitost ukrepov, ki jih je navedeni letalski prevoznik sprejel, da bi izboljšal svojo evidenco o varnosti. Na splošno se je zdelo, da je doseženi napredek letalskega prevoznika Kogalymavia trajen. Navedenega letalskega prevoznika se spodbuja, naj še naprej vzpostavlja pozitivno varnostno kulturo znotraj svoje organizacije, vključno s poročanjem o bistvenih z varnostjo povezanih informacijah. |
| --- | --- |

(106)

Komisija se je 15. julija 2014 sestala s predstavniki letalskega prevoznika Kogalymavia, da bi potrdila učinkovitost ukrepov, ki jih je navedeni letalski prevoznik sprejel, da bi izboljšal svojo evidenco o varnosti. Na splošno se je zdelo, da je doseženi napredek letalskega prevoznika Kogalymavia trajen. Navedenega letalskega prevoznika se spodbuja, naj še naprej vzpostavlja pozitivno varnostno kulturo znotraj svoje organizacije, vključno s poročanjem o bistvenih z varnostjo povezanih informacijah.

| (107) | Komisija se je ob pomoči EASA in ene od držav članic 6. novembra 2014 sestala s predstavniki Ruske zvezne agencije za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA). Namen tega sestanka je bil zagotoviti, da ruski letalski prevozniki ustrezno obravnavajo ugotovitve, ki so bile v preteklih 12 mesecih odkrite v zvezi z njimi pri preverjanjih na ploščadi v okviru programa SAFA. Na sestanku se je FATA zavezala, da bo dodatno preiskala vzroke za nekatere resne ugotovitve ter nadalje ukrepala v primerih, v katerih neskladnosti še niso ustrezno odpravljene. |
| --- | --- |

(107)

Komisija se je ob pomoči EASA in ene od držav članic 6. novembra 2014 sestala s predstavniki Ruske zvezne agencije za zračni promet (v nadaljnjem besedilu: FATA). Namen tega sestanka je bil zagotoviti, da ruski letalski prevozniki ustrezno obravnavajo ugotovitve, ki so bile v preteklih 12 mesecih odkrite v zvezi z njimi pri preverjanjih na ploščadi v okviru programa SAFA. Na sestanku se je FATA zavezala, da bo dodatno preiskala vzroke za nekatere resne ugotovitve ter nadalje ukrepala v primerih, v katerih neskladnosti še niso ustrezno odpravljene.

| (108) | FATA je 21. novembra 2014 obvestila Komisijo, da je svojim letalskim prevoznikom svetovala, naj pravočasno obravnavajo vse nerešene ugotovitve v podatkovni zbirki SAFA in stalno izvajajo korektivne ukrepe, da bi se izognili težavam v zvezi s preverjanji in ugotovitvami SAFA. |
| --- | --- |

(108)

FATA je 21. novembra 2014 obvestila Komisijo, da je svojim letalskim prevoznikom svetovala, naj pravočasno obravnavajo vse nerešene ugotovitve v podatkovni zbirki SAFA in stalno izvajajo korektivne ukrepe, da bi se izognili težavam v zvezi s preverjanji in ugotovitvami SAFA.

| (109) | Na podlagi dostopnih informacij je bilo sklenjeno, da zaslišanje ruskih letalskih organov ali letalskih prevoznikov, certificiranih v Ruski federaciji, pred Odborom za varnost v zračnem prometu ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi dostopnih informacij je bilo sklenjeno, da zaslišanje ruskih letalskih organov ali letalskih prevoznikov, certificiranih v Ruski federaciji, pred Odborom za varnost v zračnem prometu ni bilo potrebno.

| (110) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Ruske federacije. |
| --- | --- |

(110)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, z vključitvijo letalskih prevoznikov iz Ruske federacije.

| (111) | Vendar države članice s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo, ali letalski prevozniki iz Ruske federacije dejansko izpolnjujejo mednarodne varnostne standarde. Če se pri navedenih preverjanjih izkaže, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja ustreznih varnostnih standardov, je lahko Komisija prisiljena sprejeti ukrepe proti letalskim prevoznikom iz Ruske federacije v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(111)

Vendar države članice s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi v skladu z Uredbo (EU) št. 965/2012 še naprej preverjajo, ali letalski prevozniki iz Ruske federacije dejansko izpolnjujejo mednarodne varnostne standarde. Če se pri navedenih preverjanjih izkaže, da obstajajo neposredna varnostna tveganja, ki so posledica neizpolnjevanja ustreznih varnostnih standardov, je lahko Komisija prisiljena sprejeti ukrepe proti letalskim prevoznikom iz Ruske federacije v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Letalski prevozniki iz São Toméja in Príncipa

| (112) | Pristojni organi São Toméja in Príncipa (v nadaljnjem besedilu: INAC) so po dolgem obdobju brez komunikacije 22. septembra 2014 poročali o doseženem napredku v tem obdobju. |
| --- | --- |

(112)

Pristojni organi São Toméja in Príncipa (v nadaljnjem besedilu: INAC) so po dolgem obdobju brez komunikacije 22. septembra 2014 poročali o doseženem napredku v tem obdobju.

| (113) | ICAO je 28. maja 2014 sporočila, da so bili odpravljeni resni pomisleki glede varnosti v zvezi s postopkom certifikacije in nadzorom letalskih prevoznikov ter da je zagotovljena zaščita s strani upravljavcev letališč. Zato je São Tomé in Príncipe zdaj odpravil vse v preteklosti ugotovljene resne pomisleke glede varnosti. |
| --- | --- |

(113)

ICAO je 28. maja 2014 sporočila, da so bili odpravljeni resni pomisleki glede varnosti v zvezi s postopkom certifikacije in nadzorom letalskih prevoznikov ter da je zagotovljena zaščita s strani upravljavcev letališč. Zato je São Tomé in Príncipe zdaj odpravil vse v preteklosti ugotovljene resne pomisleke glede varnosti.

| (114) | Trenutno se izvaja načrt korektivnih ukrepov, ki so ga predložili INAC. Povzetek njegove izvedbe sredi aprila 2014 kaže, da je bilo 20 % dejavnosti, katerih izvedba je bila načrtovana pred koncem novembra 2014, izvedenih v skladu z načrtom, 25 % navedenih dejavnosti še poteka, preostalih 55 % dejavnosti pa se še ni začelo, zato se je predvideni datum njihove izvedbe prestavil. |
| --- | --- |

(114)

Trenutno se izvaja načrt korektivnih ukrepov, ki so ga predložili INAC. Povzetek njegove izvedbe sredi aprila 2014 kaže, da je bilo 20 % dejavnosti, katerih izvedba je bila načrtovana pred koncem novembra 2014, izvedenih v skladu z načrtom, 25 % navedenih dejavnosti še poteka, preostalih 55 % dejavnosti pa se še ni začelo, zato se je predvideni datum njihove izvedbe prestavil.

| (115) | INAC so preklicali spričevala osmih letalskih prevoznikov, in sicer British Gulf International Company Ltd, Executive Jet Services, Global Aviation Operation, Goliaf Air, Island Oil Exploration, Transafrik International Ltd, Transcargo in Transliz Aviation. O preklicu spričeval navedenih letalskih prevoznikov so tudi predložili pisni dokaz. |
| --- | --- |

(115)

INAC so preklicali spričevala osmih letalskih prevoznikov, in sicer British Gulf International Company Ltd, Executive Jet Services, Global Aviation Operation, Goliaf Air, Island Oil Exploration, Transafrik International Ltd, Transcargo in Transliz Aviation. O preklicu spričeval navedenih letalskih prevoznikov so tudi predložili pisni dokaz.

| (116) | Komisija upošteva pozitivni razvoj, ki so ga sporočili INAC, ter izraža pohvalo zlasti za preklic spričeval letalskih prevoznikov, ki so imeli glavni kraj poslovanja zunaj države, in za izbris vseh njihovih zrakoplovov iz registra São Toméja in Príncipa. |
| --- | --- |

(116)

Komisija upošteva pozitivni razvoj, ki so ga sporočili INAC, ter izraža pohvalo zlasti za preklic spričeval letalskih prevoznikov, ki so imeli glavni kraj poslovanja zunaj države, in za izbris vseh njihovih zrakoplovov iz registra São Toméja in Príncipa.

| (117) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem navedenih letalskih prevoznikov iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(117)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti s črtanjem navedenih letalskih prevoznikov iz Priloge A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

| (118) | INAC so prav tako sporočili, da sta bili spričevali letalskega prevoznika izdani letalskima prevoznikoma STP Airways in Africa's Connection. Vendar niso predložili dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenima letalskima prevoznikoma izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(118)

INAC so prav tako sporočili, da sta bili spričevali letalskega prevoznika izdani letalskima prevoznikoma STP Airways in Africa's Connection. Vendar niso predložili dokazov, da se varnostni nadzor nad navedenima letalskima prevoznikoma izvaja v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi.

| (119) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskih prevoznikov STP Airways in Africa's Connection v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(119)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da bi bilo treba seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, spremeniti z vključitvijo letalskih prevoznikov STP Airways in Africa's Connection v Prilogo A k Uredbi Komisije (ES) št. 474/2006.

Letalski prevozniki iz Sudana

| (120) | Sudanski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: SCAA) je Komisiji predložil informacije o štirih letalskih prevoznikih, in sicer BADR Airlines (BDR), Nova Airlines (NOV), Sudan Airways (SUD) in Tarco Air (TRQ). Dokazila kažejo, da imajo navedeni letalski prevozniki različne ravni upravljanja varnosti. Vendar je iz navedenih dokazil razvidno, da je dosežen precejšen napredek v zvezi s pripravo morebitne preveritvene misije Unije leta 2015. |
| --- | --- |

(120)

Sudanski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: SCAA) je Komisiji predložil informacije o štirih letalskih prevoznikih, in sicer BADR Airlines (BDR), Nova Airlines (NOV), Sudan Airways (SUD) in Tarco Air (TRQ). Dokazila kažejo, da imajo navedeni letalski prevozniki različne ravni upravljanja varnosti. Vendar je iz navedenih dokazil razvidno, da je dosežen precejšen napredek v zvezi s pripravo morebitne preveritvene misije Unije leta 2015.

| (121) | SCAA je Komisijo obvestil tudi o rezultatih zadnje revizije ICAO na področjih letališč in navigacijskih služb zračnega prometa. Čeprav navedene revizije obravnavajo področja, ki večinoma niso povezana s tehničnimi področji, za katera je Unija izrazila glavne pomisleke v zvezi z letalskimi prevozniki, registriranimi v Sudanu, namreč licence osebja, operacije in plovnost, to kaže, da si SCAA prizadeva obravnavati vsa vprašanja o varnosti v letalstvu s celostnim pristopom. |
| --- | --- |

(121)

SCAA je Komisijo obvestil tudi o rezultatih zadnje revizije ICAO na področjih letališč in navigacijskih služb zračnega prometa. Čeprav navedene revizije obravnavajo področja, ki večinoma niso povezana s tehničnimi področji, za katera je Unija izrazila glavne pomisleke v zvezi z letalskimi prevozniki, registriranimi v Sudanu, namreč licence osebja, operacije in plovnost, to kaže, da si SCAA prizadeva obravnavati vsa vprašanja o varnosti v letalstvu s celostnim pristopom.

| (122) | Zdi se, da je SCAA dejansko in postopno sprejel trajnostne izboljšave. Še vedno pa je treba opraviti temeljito oceno, da se ugotovi, ali SCAA in letalski prevozniki, certificirani v Sudanu, izpolnjujejo mednarodne varnostne standarde. Poleg tega je treba pred morebitno proučitvijo kakršnih koli predlogov sprememb seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, opraviti dodatno preverjanje s preveritveno misijo Unije. |
| --- | --- |

(122)

Zdi se, da je SCAA dejansko in postopno sprejel trajnostne izboljšave. Še vedno pa je treba opraviti temeljito oceno, da se ugotovi, ali SCAA in letalski prevozniki, certificirani v Sudanu, izpolnjujejo mednarodne varnostne standarde. Poleg tega je treba pred morebitno proučitvijo kakršnih koli predlogov sprememb seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, opraviti dodatno preverjanje s preveritveno misijo Unije.

| (123) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki iz Sudana. |
| --- | --- |

(123)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki iz Sudana.

Letalski prevozniki iz Zambije

| (124) | Zambijska služba za civilno letalstvo je Komisiji z dopisom z dne 15. maja 2014 sporočila, da zambijski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ZCAA) deluje in da se krepijo njegove upravne zmogljivosti. Navedeni dopis je vseboval tudi posodobljene podatke o sprejetih korektivnih ukrepih za odpravljanje obstoječih pomanjkljivosti, vključno z varnostnim načrtom, ki ga je Komisija prejela 5. avgusta 2014. V navedenem varnostnem načrtu so določeni dodatni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za vzpostavitev uspešnega in učinkovitega regulativnega in nadzornega sistema za varnost v Zambiji, ter navedeni jasni kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni cilji. |
| --- | --- |

(124)

Zambijska služba za civilno letalstvo je Komisiji z dopisom z dne 15. maja 2014 sporočila, da zambijski organ za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ZCAA) deluje in da se krepijo njegove upravne zmogljivosti. Navedeni dopis je vseboval tudi posodobljene podatke o sprejetih korektivnih ukrepih za odpravljanje obstoječih pomanjkljivosti, vključno z varnostnim načrtom, ki ga je Komisija prejela 5. avgusta 2014. V navedenem varnostnem načrtu so določeni dodatni ukrepi, ki jih je treba sprejeti za vzpostavitev uspešnega in učinkovitega regulativnega in nadzornega sistema za varnost v Zambiji, ter navedeni jasni kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni cilji.

| (125) | Zdi se, da je zambijska služba za civilno letalstvo dosegla napredek, pri čemer se zambijske organe spodbuja k nadaljnjim izboljšavam, da bi bilo v primernem trenutku po potrebni preveritvi mogoče razmisliti o sprostitvi sedanjih omejitev opravljanja letov. Vendar še vedno obstaja veliko pomembnih pomanjkljivosti, zlasti v zvezi z vzpostavitvijo ZCAA, vključno z zadostnim številom ustrezno usposobljenega osebja, ter posodobitvijo zakonodaje in predpisov za izvajanje določb iz prilog ICAO, ki so bile določene v varnostnem načrtu in v zvezi s katerimi je še vedno treba sprejeti ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(125)

Zdi se, da je zambijska služba za civilno letalstvo dosegla napredek, pri čemer se zambijske organe spodbuja k nadaljnjim izboljšavam, da bi bilo v primernem trenutku po potrebni preveritvi mogoče razmisliti o sprostitvi sedanjih omejitev opravljanja letov. Vendar še vedno obstaja veliko pomembnih pomanjkljivosti, zlasti v zvezi z vzpostavitvijo ZCAA, vključno z zadostnim številom ustrezno usposobljenega osebja, ter posodobitvijo zakonodaje in predpisov za izvajanje določb iz prilog ICAO, ki so bile določene v varnostnem načrtu in v zvezi s katerimi je še vedno treba sprejeti ustrezne ukrepe.

| (126) | Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki iz Zambije. |
| --- | --- |

(126)

Zato se v skladu s skupnimi merili iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2111/2005 ocenjuje, da na tej stopnji ni razlogov za spremembo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Uniji, v zvezi z letalskimi prevozniki iz Zambije.

| (127) | Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 2111/2005 priznava potrebo, da se zaradi varnostnih posledic odločitve sprejemajo hitro in, kjer je to potrebno, po nujnem postopku. Zato je za zaščito občutljivih informacij ter za čim večje zmanjšanje vplivov na gospodarstvo bistveno, da se odločitve, sprejete v okviru posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved ali omejitev opravljanja letov znotraj Unije, objavijo in začnejo veljati nemudoma po njihovem sprejetju. |
| --- | --- |

(127)

Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 2111/2005 priznava potrebo, da se zaradi varnostnih posledic odločitve sprejemajo hitro in, kjer je to potrebno, po nujnem postopku. Zato je za zaščito občutljivih informacij ter za čim večje zmanjšanje vplivov na gospodarstvo bistveno, da se odločitve, sprejete v okviru posodobitve seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved ali omejitev opravljanja letov znotraj Unije, objavijo in začnejo veljati nemudoma po njihovem sprejetju.

| (128) | Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(128)

Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (129) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost v zračnem prometu – |
| --- | --- |

(129)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost v zračnem prometu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 se spremeni:

| 1. | Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge A k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge A k tej uredbi;

| 2. | Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge B k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge B k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (UL L 373, 31.12.1991, str. 4).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 8).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1197/2011 z dne 21. novembra 2011, UL L 303, 22.11.2011, str. 14. Glej zlasti uvodne izjave od 26 do 30 te uredbe.

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 368/2014 z dne 10. aprila 2014 (UL L 108, 11.4.2014, str. 16). Glej zlasti uvodno izjavo 64 te uredbe.

7

---

PRILOGA A

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJA PREPOVED OPRAVLJANJA VSEH LETOV V EU, Z IZJEMAMI (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence | Oznaka letalske družbe ICAO | Država operaterja |
| --- | --- | --- | --- |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Surinam |
| MERIDIAN AIRWAYS LTD | AOC 023 | MAG | Republika Gana |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Afganistana, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Islamska republika Afganistan |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Islamska republika Afganistan |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Islamska republika Afganistan |
| PAMIR AIRLINES | neznana | PIR | Islamska republika Afganistan |
| SAFI AIRWAYS | AOC 181 | SFW | Islamska republika Afganistan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Angole, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika TAAG Angola Airlines, vključenega v Prilogo B, vključno z | | | Republika Angola |
| AEROJET | AO 008-01/11 | TEJ | Republika Angola |
| Air Gicango | 009 | neznana | Republika Angola |
| AIR JET | AO 006-01/11-MBC | MBC | Republika Angola |
| AIR NAVE | 017 | neznana | Republika Angola |
| AIR26 | AO 003-01/11-DCD | DCD | Republika Angola |
| ANGOLA AIR SERVICES | 006 | neznana | Republika Angola |
| Diexim | 007 | neznana | Republika Angola |
| FLY540 | AO 004-01 FLYA | neznana | Republika Angola |
| GIRA GLOBO | 008 | GGL | Republika Angola |
| HELIANG | 010 | neznana | Republika Angola |
| HELIMALONGO | AO 005-01/11 | neznana | Republika Angola |
| MAVEWA | 016 | neznana | Republika Angola |
| SONAIR | AO 002-01/10-SOR | SOR | Republika Angola |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Benina, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Republika Benin |
| AERO BENIN | PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | AEB | Republika Benin |
| AFRICA AIRWAYS | neznana | AFF | Republika Benin |
| ALAFIA JET | PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS | neznana | Republika Benin |
| BENIN GOLF AIR | PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS. | BGL | Republika Benin |
| BENIN LITTORAL AIRWAYS | PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | LTL | Republika Benin |
| COTAIR | PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | COB | Republika Benin |
| ROYAL AIR | PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS | BNR | Republika Benin |
| TRANS AIR BENIN | PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | TNB | Republika Benin |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Republika Kongo |
| AERO SERVICE | RAC06-002 | RSR | Republika Kongo |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | RAC06-012 | neznana | Republika Kongo |
| EMERAUDE | RAC06-008 | neznana | Republika Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | RAC 06-003 | EKA | Republika Kongo |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Republika Kongo |
| EQUATORIAL CONGO AIRLINES S.A. | RAC 06-014 | neznana | Republika Kongo |
| MISTRAL AVIATION | RAC06-011 | neznana | Republika Kongo |
| TRANS AIR CONGO | RAC 06-001 | TSG | Republika Kongo |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo (DRK), odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AFRICAN AIR SERVICE COMMUTER | 104/CAB/MIN/TVC/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR BARAKA | 409/CAB/MIN/TVC/002/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR CASTILLA | 409/CAB/MIN/TVC/007/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR FAST CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0112/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/TVC/0053/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KATANGA | 409/CAB/MIN/TVC/0056/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR MALEBO | 409/CAB/MIN/TVC/0122/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR TROPIQUES | 409/CAB/MIN/TVC/00625/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ARMI GLOBAL BUSINESS AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/029/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BIEGA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/051/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BLUE AIRLINES | 106/CAB/MIN/TVC/2012 | BUL | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BLUE SKY | 409/CAB/MIN/TVC/0028/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSINESS AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/048/09 | ABB | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSY BEE CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0064/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CETRACA | 105/CAB/MIN/TVC/2012 | CER | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CHC STELLAVIA | 409/CAB/MIN/TVC/0078/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA) | 409/CAB/MIN/TVC/0050/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CONGO EXPRESS AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/059/2012 | CXR | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| DOREN AIR CONGO | 102/CAB/MIN/TVC/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| EAGLES SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/0196/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| EPHRATA AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/040/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TVC/037/2008 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FLY CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0126/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GALAXY KAVATSI | 409/CAB/MIN/TVC/0027/2008 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) | 409/CAB/MIN/TVC/0082/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GOMA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TVC/0051/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GOMAIR | 409/CAB/MIN/TVC/011/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GTRA | 409/CAB/MIN/TVC/0060/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) | 409/CAB/MIN/TVC/0065/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| JET CONGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/0011/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KATANGA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TVC/0083/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KATANGA WINGS | 409/CAB/MIN/TVC/0092/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KIN AVIA | 409/CAB/MIN/TVC/0059/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KORONGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/001/2011 | KGO | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| LIGNES AERIENNES CONGOLAISES (LAC) | Podpis ministra (odlok št. 78/205) | LCG | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MANGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/009/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MAVIVI AIR TRADE | 409/CAB/MIN/TVC/00/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| OKAPI AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/086/2011 | OKP | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| PATRON AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/0066/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| PEGASUS | 409/CAB/MIN/TVC/021/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SAFE AIR | 409/CAB/MIN/TVC/021/2008 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SERVICES AIR | 103/CAB/MIN/TVC/2012 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SION AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/0081/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| STELLAR AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/056/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SWALA AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/0084/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRACEP CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0085/2010 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRANSAIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/073/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WALTAIR AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/004/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WILL AIRLIFT | 409/CAB/MIN/TVC/0247/2011 | neznana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WIMBI DIRA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/039/2008 | WDA | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Džibutija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Džibuti |
| DAALLO AIRLINES | neznana | DAO | Džibuti |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Ekvatorialna Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatorialna Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | neznana | Ekvatorialna Gvineja |
| PUNTO AZUL | 2012/0006/MTTCT/DGAC/SOPS | neznana | Ekvatorialna Gvineja |
| TANGO AIRWAYS | neznana | neznana | Ekvatorialna Gvineja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Eritreje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Eritreja |
| ERITREAN AIRLINES | AOC No 004 | ERT | Eritreja |
| NASAIR ERITREA | AOC No 005 | NAS | Eritreja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Gabonske republike, pristojni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Gabon Airlines, Afrijet in SN2AG, vključenih v Prilogo B, vključno z | | | Gabonska republika |
| AFRIC AVIATION | 010/MTAC/ANAC-G/DSA | EKG | Gabonska republika |
| AIR SERVICES SA | 004/MTAC/ANAC-G/DSA | RVS | Gabonska republika |
| AIR TOURIST (ALLEGIANCE) | 007/MTAC/ANAC-G/DSA | LGE | Gabonska republika |
| NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) | 008/MTAC/ANAC-G/DSA | NRG | Gabonska republika |
| SCD AVIATION | 005/MTAC/ANAC-G/DSA | SCY | Gabonska republika |
| SKY GABON | 009/MTAC/ANAC-G/DSA | SKG | Gabonska republika |
| SOLENTA AVIATION GABON | 006/MTAC/ANAC-G/DSA | SVG | Gabonska republika |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Indonezije, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, Ekspres Transportasi Antarbenua in Indonesia Air Asia, vključno z | | | Republika Indonezija |
| AIR BORN INDONESIA | 135-055 | neznana | Republika Indonezija |
| AIR PACIFIC UTAMA | 135-020 | neznana | Republika Indonezija |
| ALFA TRANS DIRGANTATA | 135-012 | neznana | Republika Indonezija |
| ANGKASA SUPER SERVICES | 135-050 | LBZ | Republika Indonezija |
| ASCO NUSA AIR | 135-022 | neznana | Republika Indonezija |
| ASI PUDJIASTUTI | 135-028 | SQS | Republika Indonezija |
| AVIASTAR MANDIRI | 121-043 | neznana | Republika Indonezija |
| AVIASTAR MANDIRI | 135-029 | VIT | Republika Indonezija |
| BATIK AIR | 121-050 | BTK | Republika Indonezija |
| CITILINK INDONESIA | 121-046 | CTV | Republika Indonezija |
| DABI AIR NUSANTARA | 135-030 | neznana | Republika Indonezija |
| DERAYA AIR TAXI | 135-013 | DRY | Republika Indonezija |
| DERAZONA AIR SERVICE | 135-010 | DRZ | Republika Indonezija |
| DIRGANTARA AIR SERVICE | 135-014 | DIR | Republika Indonezija |
| EASTINDO | 135-038 | ESD | Republika Indonezija |
| ELANG LINTAS INDONESIA | 135-052 | neznana | Republika Indonezija |
| ELANG NUSANTARA AIR | 135-053 | neznana | Republika Indonezija |
| ENGGANG AIR SERVICE | 135-045 | neznana | Republika Indonezija |
| ERSA EASTERN AVIATION | 135-047 | neznana | Republika Indonezija |
| GATARI AIR SERVICE | 135-018 | GHS | Republika Indonezija |
| HEAVY LIFT | 135-042 | neznana | Republika Indonezija |
| INDONESIA AIR ASIA EXTRA | 121-054 | neznana | Republika Indonezija |
| INDONESIA AIR TRANSPORT | 121-034 | IDA | Republika Indonezija |
| INTAN ANGKASA AIR SERVICE | 135-019 | neznana | Republika Indonezija |
| JAYAWIJAYA DIRGANTARA | 121-044 | JWD | Republika Indonezija |
| JOHNLIN AIR TRANSPORT | 135-043 | JLB | Republika Indonezija |
| KAL STAR | 121-037 | KLS | Republika Indonezija |
| KARTIKA AIRLINES | 121-003 | KAE | Republika Indonezija |
| KOMALA INDONESIA | 135-051 | neznana | Republika Indonezija |
| KURA-KURA AVIATION | 135-016 | KUR | Republika Indonezija |
| LION MENTARI AIRLINES | 121-010 | LNI | Republika Indonezija |
| MANUNGGAL AIR SERVICE | 121-020 | MNS | Republika Indonezija |
| MARTABUANA ABADION | 135-049 | neznana | Republika Indonezija |
| MATTHEW AIR NUSANTARA | 135-048 | neznana | Republika Indonezija |
| MERPATI NUSANTARA AIRLINES | 121-002 | MNA | Republika Indonezija |
| MIMIKA AIR | 135-007 | neznana | Republika Indonezija |
| MY INDO AIRLINES | 121-042 | neznana | Republika Indonezija |
| NAM AIR | 121-058 | neznana | Republika Indonezija |
| NATIONAL UTILITY HELICOPTER | 135-011 | neznana | Republika Indonezija |
| NUSANTARA AIR CHARTER | 121-022 | SJK | Republika Indonezija |
| NUSANTARA BUANA AIR | 135-041 | neznana | Republika Indonezija |
| PACIFIC ROYALE AIRWAYS | 121-045 | PRQ | Republika Indonezija |
| PEGASUS AIR SERVICES | 135-036 | neznana | Republika Indonezija |
| PELITA AIR SERVICE | 121-008 | PAS | Republika Indonezija |
| PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA | 135-026 | neznana | Republika Indonezija |
| PURA WISATA BARUNA | 135-025 | neznana | Republika Indonezija |
| RIAU AIRLINES | 121-016 | RIU | Republika Indonezija |
| SAYAP GARUDA INDAH | 135-004 | neznana | Republika Indonezija |
| SKY AVIATION | 121-028 | neznana | Republika Indonezija |
| SKY AVIATION | 135-044 | neznana | Republika Indonezija |
| SMAC | 135-015 | SMC | Republika Indonezija |
| SRIWIJAYA AIR | 121-035 | SJY | Republika Indonezija |
| SURVEI UDARA PENAS | 135-006 | PNS | Republika Indonezija |
| SURYA AIR | 135-046 | neznana | Republika Indonezija |
| TRANSNUSA AVIATION MANDIRI | 121-048 | TNU | Republika Indonezija |
| TRANSWISATA PRIMA AVIATION | 135-021 | TWT | Republika Indonezija |
| TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE | 121-038 | XAR | Republika Indonezija |
| TRAVIRA UTAMA | 135-009 | TVV | Republika Indonezija |
| TRI MG INTRA ASIA AIRLINES | 121-018 | TMG | Republika Indonezija |
| TRIGANA AIR SERVICE | 121-006 | TGN | Republika Indonezija |
| UNINDO | 135-040 | neznana | Republika Indonezija |
| WING ABADI AIRLINES | 121-012 | WON | Republika Indonezija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika Air Astana, vključno z | | | Republika Kazahstan |
| AIR ALMATY | AK-0483-13 | LMY | Republika Kazahstan |
| ATMA AIRLINES | AK-0469-12 | AMA | Republika Kazahstan |
| AVIA-JAYNAR/AVIA-ZHAYNAR | AK-0467-12 | SAP | Republika Kazahstan |
| BEK AIR | AK-0463-12 | BEK | Republika Kazahstan |
| BEYBARS AIRCOMPANY | AK-0473-13 | BBS | Republika Kazahstan |
| BURUNDAYAVIA AIRLINES | KZ-01/001 | BRY | Republika Kazahstan |
| COMLUX-KZ | KZ-01/002 | KAZ | Republika Kazahstan |
| EAST WING | KZ-01/007 | EWZ | Republika Kazahstan |
| EURO-ASIA AIR | AK-0472-13 | EAK | Republika Kazahstan |
| FLY JET KZ | AK-0477-13 | FJK | Republika Kazahstan |
| INVESTAVIA | AK-0479-13 | TLG | Republika Kazahstan |
| IRTYSH AIR | AK-0468-13 | MZA | Republika Kazahstan |
| JET AIRLINES | KZ-01/003 | SOZ | Republika Kazahstan |
| KAZAIR JET | AK-0474-13 | KEJ | Republika Kazahstan |
| KAZAIRTRANS AIRLINE | AK-0466-12 | KUY | Republika Kazahstan |
| KAZAVIASPAS | AK-0484-13 | KZS | Republika Kazahstan |
| PRIME AVIATION | AK-0478-13 | PKZ | Republika Kazahstan |
| SCAT | KZ-01/004 | VSV | Republika Kazahstan |
| ZHETYSU AIRCOMPANY | AK-0470-12 | JTU | Republika Kazahstan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Kirgiška republika |
| AIR BISHKEK (prej EASTOK AVIA) | 15 | EAA | Kirgiška republika |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgiška republika |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgiška republika |
| CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES (CAAS) | 13 | CBK | Kirgiška republika |
| HELI SKY | 47 | HAC | Kirgiška republika |
| AIR KYRGYZSTAN | 03 | LYN | Kirgiška republika |
| MANAS AIRWAYS | 42 | BAM | Kirgiška republika |
| S GROUP INTERNATIONAL (prej S GROUP AVIATION) | 45 | INT | Kirgiška republika |
| SKY BISHKEK | 43 | BIS | Kirgiška republika |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kirgiška republika |
| SKY WAY AIR | 39 | SAB | Kirgiška republika |
| TEZ JET | 46 | TEZ | Kirgiška republika |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgiška republika |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor. | | | Liberija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Libije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Libija |
| AFRIQIYAH AIRWAYS | 007/01 | AAW | Libija |
| AIR LIBYA | 004/01 | TLR | Libija |
| BURAQ AIR | 002/01 | BRQ | Libija |
| GHADAMES AIR TRANSPORT | 012/05 | GHT | Libija |
| GLOBAL AVIATION AND SERVICES | 008/05 | GAK | Libija |
| LIBYAN AIRLINES | 001/01 | LAA | Libija |
| PETRO AIR | 025/08 | PEO | Libija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Mozambik, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Republika Mozambik |
| AERO-SERVIÇOS SARL | MOZ-08 | neznana | Republika Mozambik |
| CFM – TRABALHOS E TRANSPORTES AÉREOS LDA | MOZ-07 | neznana | Republika Mozambik |
| COA – COASTAL AVIATION | MOZ-15 | neznana | Republika Mozambik |
| CPY – CROPSPRAYERS | MOZ-06 | neznana | Republika Mozambik |
| CRA – CR AVIATION LDA | MOZ-14 | neznana | Republika Mozambik |
| EMÍLIO AIR CHARTER LDA | MOZ-05 | neznana | Republika Mozambik |
| ETA – EMPRESA DE TRANSPORTES AÉREOS LDA | MOZ-04 | neznana | Republika Mozambik |
| HCP – HELICÓPTEROS CAPITAL LDA | MOZ-11 | neznana | Republika Mozambik |
| KAY – KAYA AIRLINES, LDA | MOZ-09 | KYY | Republika Mozambik |
| LAM – LINHAS AÉREAS DE MOÇAMBIQUE S.A. | MOZ-01 | LAM | Republika Mozambik |
| MAKOND, LDA | MOZ-20 | neznana | Republika Mozambik |
| MEX – MOÇAMBIQUE EXPRESSO, SARL MEX | MOZ-02 | MXE | Republika Mozambik |
| OHI – OMNI HELICÓPTEROS INTERNATIONAL LDA | MOZ-17 | neznana | Republika Mozambik |
| SAF – SAFARI AIR LDA | MOZ-12 | neznana | Republika Mozambik |
| SAM – SOLENTA AVIATION MOZAMBIQUE, SA | MOZ-10 | neznana | Republika Mozambik |
| TTA – TRABALHOS E TRANSPORTES AÉREOS LDA | MOZ-16 | TTA | Republika Mozambik |
| UNIQUE AIR CHARTER LDA | MOZ-13 | neznana | Republika Mozambik |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Nepala, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Republika Nepal |
| AIR DYNASTY HELI. S. | 035/2001 | neznana | Republika Nepal |
| AIR KASTHAMANDAP | 051/2009 | neznana | Republika Nepal |
| BUDDHA AIR | 014/1996 | BHA | Republika Nepal |
| FISHTAIL AIR | 017/2001 | neznana | Republika Nepal |
| GOMA AIR | 064/2010 | neznana | Republika Nepal |
| MAKALU AIR | 057A/2009 | neznana | Republika Nepal |
| MANANG AIR PVT LTD | 082/2014 | neznana | Republika Nepal |
| MOUNTAIN HELICOPTERS | 055/2009 | neznana | Republika Nepal |
| MUKTINATH AIRLINES | 081/2013 | neznana | Republika Nepal |
| NEPAL AIRLINES CORPORATION | 003/2000 | RNA | Republika Nepal |
| SHREE AIRLINES | 030/2002 | SHA | Republika Nepal |
| SIMRIK AIR | 034/2000 | neznana | Republika Nepal |
| SIMRIK AIRLINES | 052/2009 | RMK | Republika Nepal |
| SITA AIR | 033/2000 | neznana | Republika Nepal |
| TARA AIR | 053/2009 | neznana | Republika Nepal |
| YETI AIRLINES DOMESTIC | 037/2004 | NYT | Republika Nepal |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Filipinov, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Philippine Airlines in Cebu Pacific Air, vključno z | | | Republika Filipini |
| AEROEQUIPEMENT AVIATION | 2010037 | neznana | Republika Filipini |
| AIR ASIA PHILIPPINES | 2012047 | APG | Republika Filipini |
| AIR JUAN AVIATION | 2013053 | neznana | Republika Filipini |
| AIR PHILIPPINES CORPORATION | 2009006 | GAP | Republika Filipini |
| ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC. | 2012048 | neznana | Republika Filipini |
| ASIAN AEROSPACE CORPORATION | 2012050 | neznana | Republika Filipini |
| ASTRO AIR INTERNATIONAL | 2012049 | AAV | Republika Filipini |
| AYALA AVIATION CORP. | 4AN9900003 | neznana | Republika Filipini |
| CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC. | 2010026 | neznana | Republika Filipini |
| CM AERO SERVICES | 20110401 | neznana | Republika Filipini |
| CYCLONE AIRWAYS | 2010034 | neznana | Republika Filipini |
| FAR EAST AVIATION SERVICES | 2009013 | neznana | Republika Filipini |
| INAEC AVIATION CORP. | 2010028 | neznana | Republika Filipini |
| INTERISLAND AIRLINES | 2010023 | ISN | Republika Filipini |
| ISLAND AVIATION | 2009009 | SOY | Republika Filipini |
| ISLAND TRANSVOYAGER | 2010022 | ITI | Republika Filipini |
| LION AIR | 2009019 | neznana | Republika Filipini |
| MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES | 2010029 | neznana | Republika Filipini |
| MAGNUM AIR | 2012051 | MSJ | Republika Filipini |
| MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP | 2010020 | neznana | Republika Filipini |
| NORTHSKY AIR INC. | 2011042 | neznana | Republika Filipini |
| OMNI AVIATION CORP. | 2010033 | neznana | Republika Filipini |
| ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC. | 2010024 | neznana | Republika Filipini |
| ROYAL STAR AVIATION, INC. | 2010021 | neznana | Republika Filipini |
| SOUTH EAST ASIAN AIRLINES | 2009 004 | SRQ | Republika Filipini |
| SOUTH EAST ASIAN AIRLINES (SEAIR) INTERNATIONAL | 2012052 | SGD | Republika Filipini |
| SOUTHERN AIR FLIGHT SERVICES | 2011045 | neznana | Republika Filipini |
| SUBIC SEAPLANE, INC. | 2011035 | neznana | Republika Filipini |
| WCC AVIATION COMPANY | 2009015 | neznana | Republika Filipini |
| ZEST AIRWAYS INCORPORATED | 2009003 | EZD | Republika Filipini |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sao Tomeja in Principa, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Sao Tome in Principe |
| AFRICA'S CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | Sao Tome in Principe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Sao Tome in Principe |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | NEZNANA | RUM | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | NEZNANA | DTY | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | NEZNANA | neznana | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | NEZNANA | ORJ | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | NEZNANA | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | NEZNANA | SVT | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | NEZNANA | neznana | Sierra Leone |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Republika Sudan |
| ALFA AIRLINES | 54 | AAJ | Republika Sudan |
| ALMAJAL AVIATION SERVICE | 15 | MGG | Republika Sudan |
| BADER AIRLINES | 35 | BDR | Republika Sudan |
| BENTIU AIR TRANSPORT | 29 | BNT | Republika Sudan |
| BLUE BIRD AVIATION | 11 | BLB | Republika Sudan |
| DOVE AIRLINES | 52 | DOV | Republika Sudan |
| ELIDINER AVIATION | 8 | DND | Republika Sudan |
| FOURTY EIGHT AVIATION | 53 | WHB | Republika Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | 17 | neznana | Republika Sudan |
| HELEJETIC AIR | 57 | HJT | Republika Sudan |
| KATA AIR TRANSPORT | 9 | KTV | Republika Sudan |
| KUSH AVIATION | 60 | KUH | Republika Sudan |
| MARSLAND COMPANY | 40 | MSL | Republika Sudan |
| MID AIRLINES | 25 | NYL | Republika Sudan |
| NOVA AIRLINES | 46 | NOV | Republika Sudan |
| SUDAN AIRWAYS | 1 | SUD | Republika Sudan |
| SUN AIR COMPANY | 51 | SNR | Republika Sudan |
| TARCO AIRLINES | 56 | TRQ | Republika Sudan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Zambije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z | | | Zambija |
| ZAMBEZI AIRLINES | Z/AOC/001/2009 | ZMA | Zambija |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence

Oznaka letalske družbe ICAO

Država operaterja

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Surinam

MERIDIAN AIRWAYS LTD

AOC 023

MAG

Republika Gana

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Afganistana, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Islamska republika Afganistan

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Islamska republika Afganistan

KAM AIR

AOC 001

KMF

Islamska republika Afganistan

PAMIR AIRLINES

neznana

PIR

Islamska republika Afganistan

SAFI AIRWAYS

AOC 181

SFW

Islamska republika Afganistan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Angole, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika TAAG Angola Airlines, vključenega v Prilogo B, vključno z

Republika Angola

AEROJET

AO 008-01/11

TEJ

Republika Angola

Air Gicango

009

neznana

Republika Angola

AIR JET

AO 006-01/11-MBC

MBC

Republika Angola

AIR NAVE

017

neznana

Republika Angola

AIR26

AO 003-01/11-DCD

DCD

Republika Angola

ANGOLA AIR SERVICES

006

neznana

Republika Angola

Diexim

007

neznana

Republika Angola

FLY540

AO 004-01 FLYA

neznana

Republika Angola

GIRA GLOBO

008

GGL

Republika Angola

HELIANG

010

neznana

Republika Angola

HELIMALONGO

AO 005-01/11

neznana

Republika Angola

MAVEWA

016

neznana

Republika Angola

SONAIR

AO 002-01/10-SOR

SOR

Republika Angola

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Benina, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Republika Benin

AERO BENIN

PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

AEB

Republika Benin

AFRICA AIRWAYS

neznana

AFF

Republika Benin

ALAFIA JET

PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS

neznana

Republika Benin

BENIN GOLF AIR

PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS.

BGL

Republika Benin

BENIN LITTORAL AIRWAYS

PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

LTL

Republika Benin

COTAIR

PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

COB

Republika Benin

ROYAL AIR

PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS

BNR

Republika Benin

TRANS AIR BENIN

PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

TNB

Republika Benin

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Republika Kongo

AERO SERVICE

RAC06-002

RSR

Republika Kongo

CANADIAN AIRWAYS CONGO

RAC06-012

neznana

Republika Kongo

EMERAUDE

RAC06-008

neznana

Republika Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

RAC 06-003

EKA

Republika Kongo

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Republika Kongo

EQUATORIAL CONGO AIRLINES S.A.

RAC 06-014

neznana

Republika Kongo

MISTRAL AVIATION

RAC06-011

neznana

Republika Kongo

TRANS AIR CONGO

RAC 06-001

TSG

Republika Kongo

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo (DRK), odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Demokratična republika Kongo (DRK)

AFRICAN AIR SERVICE COMMUTER

104/CAB/MIN/TVC/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR BARAKA

409/CAB/MIN/TVC/002/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR CASTILLA

409/CAB/MIN/TVC/007/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR FAST CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0112/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KASAI

409/CAB/MIN/TVC/0053/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KATANGA

409/CAB/MIN/TVC/0056/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR MALEBO

409/CAB/MIN/TVC/0122/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR TROPIQUES

409/CAB/MIN/TVC/00625/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

ARMI GLOBAL BUSINESS AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/029/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BIEGA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/051/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BLUE AIRLINES

106/CAB/MIN/TVC/2012

BUL

Demokratična republika Kongo (DRK)

BLUE SKY

409/CAB/MIN/TVC/0028/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSINESS AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/048/09

ABB

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSY BEE CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0064/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CETRACA

105/CAB/MIN/TVC/2012

CER

Demokratična republika Kongo (DRK)

CHC STELLAVIA

409/CAB/MIN/TVC/0078/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D'AVIATION (CAA)

409/CAB/MIN/TVC/0050/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CONGO EXPRESS AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/059/2012

CXR

Demokratična republika Kongo (DRK)

DOREN AIR CONGO

102/CAB/MIN/TVC/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

EAGLES SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/0196/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

EPHRATA AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/040/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

FILAIR

409/CAB/MIN/TVC/037/2008

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

FLY CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0126/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GALAXY KAVATSI

409/CAB/MIN/TVC/0027/2008

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR)

409/CAB/MIN/TVC/0082/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GOMA EXPRESS

409/CAB/MIN/TVC/0051/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GOMAIR

409/CAB/MIN/TVC/011/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GTRA

409/CAB/MIN/TVC/0060/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB)

409/CAB/MIN/TVC/0065/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

JET CONGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/0011/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KATANGA EXPRESS

409/CAB/MIN/TVC/0083/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KATANGA WINGS

409/CAB/MIN/TVC/0092/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KIN AVIA

409/CAB/MIN/TVC/0059/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KORONGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/001/2011

KGO

Demokratična republika Kongo (DRK)

LIGNES AERIENNES CONGOLAISES (LAC)

Podpis ministra (odlok št. 78/205)

LCG

Demokratična republika Kongo (DRK)

MANGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/009/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

MAVIVI AIR TRADE

409/CAB/MIN/TVC/00/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

OKAPI AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/086/2011

OKP

Demokratična republika Kongo (DRK)

PATRON AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/0066/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

PEGASUS

409/CAB/MIN/TVC/021/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SAFE AIR

409/CAB/MIN/TVC/021/2008

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SERVICES AIR

103/CAB/MIN/TVC/2012

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SION AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/0081/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

STELLAR AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/056/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SWALA AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/0084/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRACEP CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0085/2010

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRANSAIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/073/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WALTAIR AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/004/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WILL AIRLIFT

409/CAB/MIN/TVC/0247/2011

neznana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WIMBI DIRA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/039/2008

WDA

Demokratična republika Kongo (DRK)

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Džibutija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Džibuti

DAALLO AIRLINES

neznana

DAO

Džibuti

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Ekvatorialna Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatorialna Gvineja

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

neznana

Ekvatorialna Gvineja

PUNTO AZUL

2012/0006/MTTCT/DGAC/SOPS

neznana

Ekvatorialna Gvineja

TANGO AIRWAYS

neznana

neznana

Ekvatorialna Gvineja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Eritreje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Eritreja

ERITREAN AIRLINES

AOC No 004

ERT

Eritreja

NASAIR ERITREA

AOC No 005

NAS

Eritreja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Gabonske republike, pristojni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Gabon Airlines, Afrijet in SN2AG, vključenih v Prilogo B, vključno z

Gabonska republika

AFRIC AVIATION

010/MTAC/ANAC-G/DSA

EKG

Gabonska republika

AIR SERVICES SA

004/MTAC/ANAC-G/DSA

RVS

Gabonska republika

AIR TOURIST (ALLEGIANCE)

007/MTAC/ANAC-G/DSA

LGE

Gabonska republika

NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE)

008/MTAC/ANAC-G/DSA

NRG

Gabonska republika

SCD AVIATION

005/MTAC/ANAC-G/DSA

SCY

Gabonska republika

SKY GABON

009/MTAC/ANAC-G/DSA

SKG

Gabonska republika

SOLENTA AVIATION GABON

006/MTAC/ANAC-G/DSA

SVG

Gabonska republika

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Indonezije, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, Ekspres Transportasi Antarbenua in Indonesia Air Asia, vključno z

Republika Indonezija

AIR BORN INDONESIA

135-055

neznana

Republika Indonezija

AIR PACIFIC UTAMA

135-020

neznana

Republika Indonezija

ALFA TRANS DIRGANTATA

135-012

neznana

Republika Indonezija

ANGKASA SUPER SERVICES

135-050

LBZ

Republika Indonezija

ASCO NUSA AIR

135-022

neznana

Republika Indonezija

ASI PUDJIASTUTI

135-028

SQS

Republika Indonezija

AVIASTAR MANDIRI

121-043

neznana

Republika Indonezija

AVIASTAR MANDIRI

135-029

VIT

Republika Indonezija

BATIK AIR

121-050

BTK

Republika Indonezija

CITILINK INDONESIA

121-046

CTV

Republika Indonezija

DABI AIR NUSANTARA

135-030

neznana

Republika Indonezija

DERAYA AIR TAXI

135-013

DRY

Republika Indonezija

DERAZONA AIR SERVICE

135-010

DRZ

Republika Indonezija

DIRGANTARA AIR SERVICE

135-014

DIR

Republika Indonezija

EASTINDO

135-038

ESD

Republika Indonezija

ELANG LINTAS INDONESIA

135-052

neznana

Republika Indonezija

ELANG NUSANTARA AIR

135-053

neznana

Republika Indonezija

ENGGANG AIR SERVICE

135-045

neznana

Republika Indonezija

ERSA EASTERN AVIATION

135-047

neznana

Republika Indonezija

GATARI AIR SERVICE

135-018

GHS

Republika Indonezija

HEAVY LIFT

135-042

neznana

Republika Indonezija

INDONESIA AIR ASIA EXTRA

121-054

neznana

Republika Indonezija

INDONESIA AIR TRANSPORT

121-034

IDA

Republika Indonezija

INTAN ANGKASA AIR SERVICE

135-019

neznana

Republika Indonezija

JAYAWIJAYA DIRGANTARA

121-044

JWD

Republika Indonezija

JOHNLIN AIR TRANSPORT

135-043

JLB

Republika Indonezija

KAL STAR

121-037

KLS

Republika Indonezija

KARTIKA AIRLINES

121-003

KAE

Republika Indonezija

KOMALA INDONESIA

135-051

neznana

Republika Indonezija

KURA-KURA AVIATION

135-016

KUR

Republika Indonezija

LION MENTARI AIRLINES

121-010

LNI

Republika Indonezija

MANUNGGAL AIR SERVICE

121-020

MNS

Republika Indonezija

MARTABUANA ABADION

135-049

neznana

Republika Indonezija

MATTHEW AIR NUSANTARA

135-048

neznana

Republika Indonezija

MERPATI NUSANTARA AIRLINES

121-002

MNA

Republika Indonezija

MIMIKA AIR

135-007

neznana

Republika Indonezija

MY INDO AIRLINES

121-042

neznana

Republika Indonezija

NAM AIR

121-058

neznana

Republika Indonezija

NATIONAL UTILITY HELICOPTER

135-011

neznana

Republika Indonezija

NUSANTARA AIR CHARTER

121-022

SJK

Republika Indonezija

NUSANTARA BUANA AIR

135-041

neznana

Republika Indonezija

PACIFIC ROYALE AIRWAYS

121-045

PRQ

Republika Indonezija

PEGASUS AIR SERVICES

135-036

neznana

Republika Indonezija

PELITA AIR SERVICE

121-008

PAS

Republika Indonezija

PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA

135-026

neznana

Republika Indonezija

PURA WISATA BARUNA

135-025

neznana

Republika Indonezija

RIAU AIRLINES

121-016

RIU

Republika Indonezija

SAYAP GARUDA INDAH

135-004

neznana

Republika Indonezija

SKY AVIATION

121-028

neznana

Republika Indonezija

SKY AVIATION

135-044

neznana

Republika Indonezija

SMAC

135-015

SMC

Republika Indonezija

SRIWIJAYA AIR

121-035

SJY

Republika Indonezija

SURVEI UDARA PENAS

135-006

PNS

Republika Indonezija

SURYA AIR

135-046

neznana

Republika Indonezija

TRANSNUSA AVIATION MANDIRI

121-048

TNU

Republika Indonezija

TRANSWISATA PRIMA AVIATION

135-021

TWT

Republika Indonezija

TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE

121-038

XAR

Republika Indonezija

TRAVIRA UTAMA

135-009

TVV

Republika Indonezija

TRI MG INTRA ASIA AIRLINES

121-018

TMG

Republika Indonezija

TRIGANA AIR SERVICE

121-006

TGN

Republika Indonezija

UNINDO

135-040

neznana

Republika Indonezija

WING ABADI AIRLINES

121-012

WON

Republika Indonezija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika Air Astana, vključno z

Republika Kazahstan

AIR ALMATY

AK-0483-13

LMY

Republika Kazahstan

ATMA AIRLINES

AK-0469-12

AMA

Republika Kazahstan

AVIA-JAYNAR/AVIA-ZHAYNAR

AK-0467-12

SAP

Republika Kazahstan

BEK AIR

AK-0463-12

BEK

Republika Kazahstan

BEYBARS AIRCOMPANY

AK-0473-13

BBS

Republika Kazahstan

BURUNDAYAVIA AIRLINES

KZ-01/001

BRY

Republika Kazahstan

COMLUX-KZ

KZ-01/002

KAZ

Republika Kazahstan

EAST WING

KZ-01/007

EWZ

Republika Kazahstan

EURO-ASIA AIR

AK-0472-13

EAK

Republika Kazahstan

FLY JET KZ

AK-0477-13

FJK

Republika Kazahstan

INVESTAVIA

AK-0479-13

TLG

Republika Kazahstan

IRTYSH AIR

AK-0468-13

MZA

Republika Kazahstan

JET AIRLINES

KZ-01/003

SOZ

Republika Kazahstan

KAZAIR JET

AK-0474-13

KEJ

Republika Kazahstan

KAZAIRTRANS AIRLINE

AK-0466-12

KUY

Republika Kazahstan

KAZAVIASPAS

AK-0484-13

KZS

Republika Kazahstan

PRIME AVIATION

AK-0478-13

PKZ

Republika Kazahstan

SCAT

KZ-01/004

VSV

Republika Kazahstan

ZHETYSU AIRCOMPANY

AK-0470-12

JTU

Republika Kazahstan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Kirgiška republika

AIR BISHKEK (prej EASTOK AVIA)

15

EAA

Kirgiška republika

AIR MANAS

17

MBB

Kirgiška republika

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgiška republika

CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES (CAAS)

13

CBK

Kirgiška republika

HELI SKY

47

HAC

Kirgiška republika

AIR KYRGYZSTAN

03

LYN

Kirgiška republika

MANAS AIRWAYS

42

BAM

Kirgiška republika

S GROUP INTERNATIONAL (prej S GROUP AVIATION)

45

INT

Kirgiška republika

SKY BISHKEK

43

BIS

Kirgiška republika

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kirgiška republika

SKY WAY AIR

39

SAB

Kirgiška republika

TEZ JET

46

TEZ

Kirgiška republika

VALOR AIR

07

VAC

Kirgiška republika

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor.

Liberija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Libije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Libija

AFRIQIYAH AIRWAYS

007/01

AAW

Libija

AIR LIBYA

004/01

TLR

Libija

BURAQ AIR

002/01

BRQ

Libija

GHADAMES AIR TRANSPORT

012/05

GHT

Libija

GLOBAL AVIATION AND SERVICES

008/05

GAK

Libija

LIBYAN AIRLINES

001/01

LAA

Libija

PETRO AIR

025/08

PEO

Libija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Mozambik, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Republika Mozambik

AERO-SERVIÇOS SARL

MOZ-08

neznana

Republika Mozambik

CFM – TRABALHOS E TRANSPORTES AÉREOS LDA

MOZ-07

neznana

Republika Mozambik

COA – COASTAL AVIATION

MOZ-15

neznana

Republika Mozambik

CPY – CROPSPRAYERS

MOZ-06

neznana

Republika Mozambik

CRA – CR AVIATION LDA

MOZ-14

neznana

Republika Mozambik

EMÍLIO AIR CHARTER LDA

MOZ-05

neznana

Republika Mozambik

ETA – EMPRESA DE TRANSPORTES AÉREOS LDA

MOZ-04

neznana

Republika Mozambik

HCP – HELICÓPTEROS CAPITAL LDA

MOZ-11

neznana

Republika Mozambik

KAY – KAYA AIRLINES, LDA

MOZ-09

KYY

Republika Mozambik

LAM – LINHAS AÉREAS DE MOÇAMBIQUE S.A.

MOZ-01

LAM

Republika Mozambik

MAKOND, LDA

MOZ-20

neznana

Republika Mozambik

MEX – MOÇAMBIQUE EXPRESSO, SARL MEX

MOZ-02

MXE

Republika Mozambik

OHI – OMNI HELICÓPTEROS INTERNATIONAL LDA

MOZ-17

neznana

Republika Mozambik

SAF – SAFARI AIR LDA

MOZ-12

neznana

Republika Mozambik

SAM – SOLENTA AVIATION MOZAMBIQUE, SA

MOZ-10

neznana

Republika Mozambik

TTA – TRABALHOS E TRANSPORTES AÉREOS LDA

MOZ-16

TTA

Republika Mozambik

UNIQUE AIR CHARTER LDA

MOZ-13

neznana

Republika Mozambik

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Nepala, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Republika Nepal

AIR DYNASTY HELI. S.

035/2001

neznana

Republika Nepal

AIR KASTHAMANDAP

051/2009

neznana

Republika Nepal

BUDDHA AIR

014/1996

BHA

Republika Nepal

FISHTAIL AIR

017/2001

neznana

Republika Nepal

GOMA AIR

064/2010

neznana

Republika Nepal

MAKALU AIR

057A/2009

neznana

Republika Nepal

MANANG AIR PVT LTD

082/2014

neznana

Republika Nepal

MOUNTAIN HELICOPTERS

055/2009

neznana

Republika Nepal

MUKTINATH AIRLINES

081/2013

neznana

Republika Nepal

NEPAL AIRLINES CORPORATION

003/2000

RNA

Republika Nepal

SHREE AIRLINES

030/2002

SHA

Republika Nepal

SIMRIK AIR

034/2000

neznana

Republika Nepal

SIMRIK AIRLINES

052/2009

RMK

Republika Nepal

SITA AIR

033/2000

neznana

Republika Nepal

TARA AIR

053/2009

neznana

Republika Nepal

YETI AIRLINES DOMESTIC

037/2004

NYT

Republika Nepal

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Filipinov, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Philippine Airlines in Cebu Pacific Air, vključno z

Republika Filipini

AEROEQUIPEMENT AVIATION

2010037

neznana

Republika Filipini

AIR ASIA PHILIPPINES

2012047

APG

Republika Filipini

AIR JUAN AVIATION

2013053

neznana

Republika Filipini

AIR PHILIPPINES CORPORATION

2009006

GAP

Republika Filipini

ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC.

2012048

neznana

Republika Filipini

ASIAN AEROSPACE CORPORATION

2012050

neznana

Republika Filipini

ASTRO AIR INTERNATIONAL

2012049

AAV

Republika Filipini

AYALA AVIATION CORP.

4AN9900003

neznana

Republika Filipini

CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC.

2010026

neznana

Republika Filipini

CM AERO SERVICES

20110401

neznana

Republika Filipini

CYCLONE AIRWAYS

2010034

neznana

Republika Filipini

FAR EAST AVIATION SERVICES

2009013

neznana

Republika Filipini

INAEC AVIATION CORP.

2010028

neznana

Republika Filipini

INTERISLAND AIRLINES

2010023

ISN

Republika Filipini

ISLAND AVIATION

2009009

SOY

Republika Filipini

ISLAND TRANSVOYAGER

2010022

ITI

Republika Filipini

LION AIR

2009019

neznana

Republika Filipini

MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES

2010029

neznana

Republika Filipini

MAGNUM AIR

2012051

MSJ

Republika Filipini

MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP

2010020

neznana

Republika Filipini

NORTHSKY AIR INC.

2011042

neznana

Republika Filipini

OMNI AVIATION CORP.

2010033

neznana

Republika Filipini

ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC.

2010024

neznana

Republika Filipini

ROYAL STAR AVIATION, INC.

2010021

neznana

Republika Filipini

SOUTH EAST ASIAN AIRLINES

2009 004

SRQ

Republika Filipini

SOUTH EAST ASIAN AIRLINES (SEAIR) INTERNATIONAL

2012052

SGD

Republika Filipini

SOUTHERN AIR FLIGHT SERVICES

2011045

neznana

Republika Filipini

SUBIC SEAPLANE, INC.

2011035

neznana

Republika Filipini

WCC AVIATION COMPANY

2009015

neznana

Republika Filipini

ZEST AIRWAYS INCORPORATED

2009003

EZD

Republika Filipini

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sao Tomeja in Principa, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Sao Tome in Principe

AFRICA'S CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

Sao Tome in Principe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Sao Tome in Principe

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

NEZNANA

RUM

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

NEZNANA

DTY

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

NEZNANA

neznana

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

NEZNANA

ORJ

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

NEZNANA

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

NEZNANA

SVT

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

NEZNANA

neznana

Sierra Leone

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Republika Sudan

ALFA AIRLINES

54

AAJ

Republika Sudan

ALMAJAL AVIATION SERVICE

15

MGG

Republika Sudan

BADER AIRLINES

35

BDR

Republika Sudan

BENTIU AIR TRANSPORT

29

BNT

Republika Sudan

BLUE BIRD AVIATION

11

BLB

Republika Sudan

DOVE AIRLINES

52

DOV

Republika Sudan

ELIDINER AVIATION

8

DND

Republika Sudan

FOURTY EIGHT AVIATION

53

WHB

Republika Sudan

GREEN FLAG AVIATION

17

neznana

Republika Sudan

HELEJETIC AIR

57

HJT

Republika Sudan

KATA AIR TRANSPORT

9

KTV

Republika Sudan

KUSH AVIATION

60

KUH

Republika Sudan

MARSLAND COMPANY

40

MSL

Republika Sudan

MID AIRLINES

25

NYL

Republika Sudan

NOVA AIRLINES

46

NOV

Republika Sudan

SUDAN AIRWAYS

1

SUD

Republika Sudan

SUN AIR COMPANY

51

SNR

Republika Sudan

TARCO AIRLINES

56

TRQ

Republika Sudan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Zambije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z

Zambija

ZAMBEZI AIRLINES

Z/AOC/001/2009

ZMA

Zambija

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge A se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo zrakoplove (najete z osebjem) letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

---

PRILOGA B

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJAJO OMEJITVE PRI OPRAVLJANJU LETOV V EU (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) | Oznaka letalske družbe ICAO | Država operaterja | Tip zrakoplova z omejeno dejavnostjo | Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TAAG ANGOLA AIRLINES | 001 | DTA | Republika Angola | Vsa flota razen: 5 zrakoplovov tipa Boeing B777 in 4 zrakoplovov tipa Boeing B737-700 | Vsa flota razen: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TEG, D2-TEH, D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH, D2-TBJ | Republika Angola |
| AIR ASTANA
   (2) | AK-0475-13 | KZR | Kazahstan | Vsa flota razen: zrakoplova tipa Boeing B767, zrakoplova tipa Boeing 757, zrakoplova tipa Airbus A319/320/321 | Vsa flota razen: zrakoplova iz flote Boeing B767, kot je navedeno na AOC; zrakoplova iz flote Boeing B757, kot je navedeno na AOC; zrakoplova iz flote Airbus A319/320/321, kot je navedeno na AOC | Aruba (Kraljevina Nizozemska) |
| AIR SERVICE COMORES | 06-819/TA-15/DGACM | KMD | Komori | Vsa flota razen: LET 410 UVP | Vsa flota razen: D6-CAM (851336) | Komori |
| AFRIJET
   (3) | 002/MTAC/ANAC-G/DSA | ABS | Gabonska republika | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa Falcon 50; 2 zrakoplovov tipa Falcon 900 | Vsa flota razen: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ; TR-AFR. | Gabonska republika |
| GABON AIRLINES
   (4) | 001/MTAC/ANAC | GBK | Gabonska republika | Vsa flota razen: 1 zrakoplova tipa Boeing B767-200 | Vsa flota razen: TR-LHP | Gabonska republika |
| NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG) | 003/MTAC/ANAC-G/DSA | NVS | Gabonska republika | Vsa flota razen: 1 zrakoplova tipa Challenger CL-601; 1 zrakoplova tipa HS-125-800 | Vsa flota razen: TR-AAG, ZS-AFG | Gabonska republika; Južnoafriška republika |
| AIRLIFT INTERNATIONAL (GH) LTD | AOC 017 | ALE | Republika Gana | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa DC8-63F | Vsa flota razen: 9G-TOP in 9G-RAC | Republika Gana |
| IRAN AIR
   (5) | FS100 | IRA | Islamska republika Iran | Vsa flota razen:
  14 zrakoplovov tipa Airbus A300, 8 zrakoplovov tipa Airbus A310, 1 zrakoplova tipa Boeing B737 | Vsa flota razen: | EP-IBA, |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC)

Oznaka letalske družbe ICAO

Država operaterja

Tip zrakoplova z omejeno dejavnostjo

Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo, zrakoplovov, za katere veljajo omejitve

Država registracije

TAAG ANGOLA AIRLINES

001

DTA

Republika Angola

Vsa flota razen: 5 zrakoplovov tipa Boeing B777 in 4 zrakoplovov tipa Boeing B737-700

Vsa flota razen: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TEG, D2-TEH, D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH, D2-TBJ

Republika Angola

AIR ASTANA
   (2)

AK-0475-13

KZR

Kazahstan

Vsa flota razen: zrakoplova tipa Boeing B767, zrakoplova tipa Boeing 757, zrakoplova tipa Airbus A319/320/321

Vsa flota razen: zrakoplova iz flote Boeing B767, kot je navedeno na AOC; zrakoplova iz flote Boeing B757, kot je navedeno na AOC; zrakoplova iz flote Airbus A319/320/321, kot je navedeno na AOC

Aruba (Kraljevina Nizozemska)

AIR SERVICE COMORES

06-819/TA-15/DGACM

KMD

Komori

Vsa flota razen: LET 410 UVP

Vsa flota razen: D6-CAM (851336)

Komori

AFRIJET
   (3)

002/MTAC/ANAC-G/DSA

ABS

Gabonska republika

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa Falcon 50; 2 zrakoplovov tipa Falcon 900

Vsa flota razen: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ; TR-AFR.

Gabonska republika

GABON AIRLINES
   (4)

001/MTAC/ANAC

GBK

Gabonska republika

Vsa flota razen: 1 zrakoplova tipa Boeing B767-200

Vsa flota razen: TR-LHP

Gabonska republika

NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG)

003/MTAC/ANAC-G/DSA

NVS

Gabonska republika

Vsa flota razen: 1 zrakoplova tipa Challenger CL-601; 1 zrakoplova tipa HS-125-800

Vsa flota razen: TR-AAG, ZS-AFG

Gabonska republika; Južnoafriška republika

AIRLIFT INTERNATIONAL (GH) LTD

AOC 017

ALE

Republika Gana

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa DC8-63F

Vsa flota razen: 9G-TOP in 9G-RAC

Republika Gana

IRAN AIR
   (5)

FS100

IRA

Islamska republika Iran

Vsa flota razen:

14 zrakoplovov tipa Airbus A300, 8 zrakoplovov tipa Airbus A310, 1 zrakoplova tipa Boeing B737

Vsa flota razen:

EP-IBA,

| | EP-IBB, |
| --- | --- |

EP-IBB,

| | EP-IBC, |
| --- | --- |

EP-IBC,

| | EP-IBD, |
| --- | --- |

EP-IBD,

| | EP-IBG, |
| --- | --- |

EP-IBG,

| | EP-IBH, |
| --- | --- |

EP-IBH,

| | EP-IBI, |
| --- | --- |

EP-IBI,

| | EP-IBJ, |
| --- | --- |

EP-IBJ,

| | EP-IBM, |
| --- | --- |

EP-IBM,

| | EP-IBN, |
| --- | --- |

EP-IBN,

| | EP-IBO, |
| --- | --- |

EP-IBO,

| | EP-IBS, |
| --- | --- |

EP-IBS,

| | EP-IBT, |
| --- | --- |

EP-IBT,

| | EP-IBV, |
| --- | --- |

EP-IBV,

| | EP-IBX, |
| --- | --- |

EP-IBX,

| | EP-IBZ, |
| --- | --- |

EP-IBZ,

| | EP-ICE, |
| --- | --- |

EP-ICE,

| | EP-ICF, |
| --- | --- |

EP-ICF,

| | EP-IBK, |
| --- | --- |

EP-IBK,

| | EP-IBL, |
| --- | --- |

EP-IBL,

| | EP-IBP, |
| --- | --- |

EP-IBP,

| | EP-IBQ, |
| --- | --- |

EP-IBQ,

| | EP-AGA |
| --- | --- |

EP-AGA

Islamska republika Iran

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Demokratična ljudska republika Koreja

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov tipa TU- 204

Vsa flota razen: P-632, P-633

Demokratična ljudska republika Koreja

AIR MADAGASCAR

5R-M01/2009

MDG

Madagaskar

Vsa flota razen: zrakoplovov tipa Boeing B737, zrakoplovov tipa ATR 72/42 in 3 zrakoplovov tipa DHC 6-300

Vsa flota razen: zrakoplova iz flote Boeing B737, kot je navedeno na AOC, zrakoplova iz flote ATR 72/42, kot je navedeno na AOC; 5R-MGC, 5R-MGD, 5R-MGF

Republika Madagaskar

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge B se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic, če uporabljajo zrakoplove (najete z osebjem) letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

(2)  Air Astana lahko uporablja le navedene specifične tipe zrakoplovov, pod pogojem, da so zrakoplovi registrirani na Arubi in da so vse spremembe spričevala letalskega prevoznika pravočasno predložene Komisiji in Eurocontrolu.

(3)  Afrijet lahko za trenutno raven svojih dejavnosti v Evropski uniji uporablja le navedene specifične zrakoplove.

(4)  Gabon Airlines lahko za trenutno raven svojih dejavnosti v Evropski uniji uporablja le navedene specifične zrakoplove.

(5)  Iran Air lahko leti v Unijo le z določenimi zrakoplovi in pod pogoji iz uvodne izjave 69 Uredbe Komisije (EU) št. 590/2010 (UL L 170, 6.7.2010, str. 15).

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1319/2014

z dne 11. decembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 62,5 |
| IL | 107,2 |
| MA | 81,6 |
| TN | 139,2 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 100,5 |
| 0707 00 05 | AL | 63,5 |
| EG | 191,6 |
| MA | 164,1 |
| TR | 138,7 |
| ZZ | 139,5 |
| 0709 93 10 | MA | 64,0 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| SZ | 37,7 |
| TR | 61,9 |
| UY | 32,9 |
| ZA | 34,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 43,5 |
| 0805 20 10 | MA | 61,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 102,5 |
| TR | 77,8 |
| ZZ | 90,2 |
| 0805 50 10 | TR | 71,9 |
| ZZ | 71,9 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 135,6 |
| CL | 79,6 |
| NZ | 90,6 |
| US | 117,2 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 103,0 |
| 0808 30 90 | CN | 82,9 |
| TR | 174,9 |
| US | 173,2 |
| ZZ | 143,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

62,5

IL

107,2

MA

81,6

TN

139,2

TR

112,1

ZZ

100,5

0707 00 05

AL

63,5

EG

191,6

MA

164,1

TR

138,7

ZZ

139,5

0709 93 10

MA

64,0

TR

122,0

ZZ

93,0

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

SZ

37,7

TR

61,9

UY

32,9

ZA

34,5

ZW

33,9

ZZ

43,5

0805 20 10

MA

61,0

ZZ

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

102,5

TR

77,8

ZZ

90,2

0805 50 10

TR

71,9

ZZ

71,9

0808 10 80

BR

51,7

CA

135,6

CL

79,6

NZ

90,6

US

117,2

ZA

143,4

ZZ

103,0

0808 30 90

CN

82,9

TR

174,9

US

173,2

ZZ

143,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/42

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2014/106/EU

z dne 5. decembra 2014

o spremembi prilog V in VI k Direktivi 2008/57/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) in zlasti člena 30(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba bolje opredeliti področje uporabe in vsebino izjave ES o verifikaciji podsistemov. Zlasti bi bilo treba jasno določiti odgovornost podpisnika takšne izjave. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba bolje opredeliti področje uporabe in vsebino izjave ES o verifikaciji podsistemov. Zlasti bi bilo treba jasno določiti odgovornost podpisnika takšne izjave.

| (2) | V Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba pojasniti postopke v zvezi z izjavo o verifikaciji v primeru sprememb obstoječih podsistemov in v primeru dodatnih verifikacij, ki jih izvedejo priglašeni organi. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba pojasniti postopke v zvezi z izjavo o verifikaciji v primeru sprememb obstoječih podsistemov in v primeru dodatnih verifikacij, ki jih izvedejo priglašeni organi.

| (3) | V Prilogi VI k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba pojasniti namen postopka verifikacije podsistemov. Poleg tega bi bilo treba v isti prilogi opredeliti načela v zvezi s postopkom verifikacije v primeru sprememb obstoječih podsistemov. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi VI k Direktivi 2008/57/ES bi bilo treba pojasniti namen postopka verifikacije podsistemov. Poleg tega bi bilo treba v isti prilogi opredeliti načela v zvezi s postopkom verifikacije v primeru sprememb obstoječih podsistemov.

| (4) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 29(1) Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi V in VI k Direktivi 2008/57/ES se nadomestita z besedilom iz prilog I in II k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. januarja 2016. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnih predpisov, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Obveznost prenosa in izvajanja te direktive se ne uporablja za Republiko Ciper in Republiko Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. decembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA V

IZJAVA ‚ES‘ O VERIFIKACIJI PODSISTEMOV

1.   IZJAVA ‚ES‘ O VERIFIKACIJI PODSISTEMOV

Izjava ‚ES‘ o verifikaciji podsistema je izjava ‚prosilca‘ v smislu člena 18, s katero na lastno odgovornost izjavlja, da zadevni podsistem, ki je bil predmet ustreznih postopkov verifikacije, izpolnjuje zahteve iz ustrezne zakonodaje Unije, vključno z vsemi ustreznimi nacionalnimi predpisi.

Izjava ‚ES‘ o verifikaciji in spremna dokumentacija morata imeti datum in podpis.

Izjava ‚ES‘ o verifikaciji mora temeljiti na podatkih, ki izhajajo iz postopka verifikacije ‚ES‘ za podsisteme, kot so opredeljeni v Prilogi VI. Napisana mora biti v istem jeziku kakor tehnična dokumentacija, ki ji je priložena, in mora vsebovati vsaj naslednje:

| (a) | sklicevanje na to direktivo, TSI in veljavne nacionalne predpise; |
| --- | --- |

(a)

sklicevanje na to direktivo, TSI in veljavne nacionalne predpise;

| (b) | v primeru odstopanja, delne uporabe TSI za nadgradnjo ali obnovo, prehodnega obdobja pri TSI ali v specifičnem primeru, sklic na TSI ali njihove dele, v zvezi s katerimi med postopkom verifikacije ‚ES‘ skladnost ni bila preverjena, in na uporabljene nacionalne predpise; |
| --- | --- |

(b)

v primeru odstopanja, delne uporabe TSI za nadgradnjo ali obnovo, prehodnega obdobja pri TSI ali v specifičnem primeru, sklic na TSI ali njihove dele, v zvezi s katerimi med postopkom verifikacije ‚ES‘ skladnost ni bila preverjena, in na uporabljene nacionalne predpise;

| (c) | ime in naslov ‚prosilca‘ v smislu člena 18 (navesti firmo in polni naslov; v primeru pooblaščenega zastopnika pa tudi ime naročnika ali ime proizvajalca); |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov ‚prosilca‘ v smislu člena 18 (navesti firmo in polni naslov; v primeru pooblaščenega zastopnika pa tudi ime naročnika ali ime proizvajalca);

| (d) | kratek opis podsistema; |
| --- | --- |

(d)

kratek opis podsistema;

| (e) | imena in naslove ter identifikacijske številke priglašenih organov, ki so vodili postopke verifikacije ‚ES‘ iz člena 18; |
| --- | --- |

(e)

imena in naslove ter identifikacijske številke priglašenih organov, ki so vodili postopke verifikacije ‚ES‘ iz člena 18;

| (f) | imena in naslove ter identifikacijske številke priglašenih organov, ki so opravili oceno skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

imena in naslove ter identifikacijske številke priglašenih organov, ki so opravili oceno skladnosti z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe;

| (g) | imena in naslove pristojnih organov, ki so opravili verifikacijo skladnosti z nacionalnimi predpisi iz člena 17(3); |
| --- | --- |

(g)

imena in naslove pristojnih organov, ki so opravili verifikacijo skladnosti z nacionalnimi predpisi iz člena 17(3);

| (h) | ime in naslov ocenjevalnih organov, ki so pripravili poročila o oceni varnosti, povezana z uporabo skupnih varnostnih metod pri oceni tveganja, kjer to zahteva ta direktiva; |
| --- | --- |

(h)

ime in naslov ocenjevalnih organov, ki so pripravili poročila o oceni varnosti, povezana z uporabo skupnih varnostnih metod pri oceni tveganja, kjer to zahteva ta direktiva;

| (i) | sklicevanje na dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji, ki je priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji; |
| --- | --- |

(i)

sklicevanje na dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji, ki je priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji;

| (j) | vse ustrezne začasne ali dokončne predpise, s katerimi morajo biti podsistemi v skladu, in zlasti po potrebi omejitve ali pogoje obratovanja; |
| --- | --- |

(j)

vse ustrezne začasne ali dokončne predpise, s katerimi morajo biti podsistemi v skladu, in zlasti po potrebi omejitve ali pogoje obratovanja;

| (k) | navedbo podpisnika (tj. fizične osebe ali oseb, ki so pooblaščene za podpis izjave). |
| --- | --- |

(k)

navedbo podpisnika (tj. fizične osebe ali oseb, ki so pooblaščene za podpis izjave).

Kjer se Priloga VI sklicuje na vmesno izjavo ‚ES‘ o verifikaciji (VIV), se za navedeno izjavo uporabljajo določbe tega oddelka.

2.   IZJAVA ‚ES‘ O VERIFIKACIJI PODSISTEMOV V PRIMERU SPREMEMB

V primeru spremembe podsistema z izjavo ‚ES‘ o verifikaciji, ki ni zamenjava v okviru vzdrževanja, brez poseganja v člen 20 veljajo naslednje določbe.

2.1   Če subjekt, ki uvaja spremembo, dokaže, da sprememba ne vpliva na osnovne značilnosti zasnove podsistema, pomembne za skladnost z zahtevami v zvezi z osnovnimi parametri:

| (a) | subjekt, ki uvaja spremembo, posodobi sklicevanje na dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji, ki je priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji; |
| --- | --- |

(a)

subjekt, ki uvaja spremembo, posodobi sklicevanje na dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji, ki je priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji;

| (b) | ni treba izdati nove izjave ‚ES‘ o verifikaciji. |
| --- | --- |

(b)

ni treba izdati nove izjave ‚ES‘ o verifikaciji.

2.2   Če subjekt, ki uvaja spremembo, dokaže, da sprememba vpliva na osnovne značilnosti zasnove podsistema, pomembne za skladnost z zahtevami v zvezi z osnovnimi parametri:

| (a) | subjekt, ki uvaja spremembo, izda dopolnilno izjavo ‚ES‘ o verifikaciji s sklicem na zadevne osnovne parametre; |
| --- | --- |

(a)

subjekt, ki uvaja spremembo, izda dopolnilno izjavo ‚ES‘ o verifikaciji s sklicem na zadevne osnovne parametre;

| (b) | je dopolnilni izjavi ‚ES‘ o verifikaciji priložen seznam dokumentov prvotne tehnične dokumentacije, priložene prvotni izjavi ‚ES‘ o verifikaciji, ki niso več veljavni; |
| --- | --- |

(b)

je dopolnilni izjavi ‚ES‘ o verifikaciji priložen seznam dokumentov prvotne tehnične dokumentacije, priložene prvotni izjavi ‚ES‘ o verifikaciji, ki niso več veljavni;

| (c) | tehnična dokumentacija, priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji, vsebuje dokaze, da je učinek sprememb omejen na osnovne parametre iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

tehnična dokumentacija, priložena izjavi ‚ES‘ o verifikaciji, vsebuje dokaze, da je učinek sprememb omejen na osnovne parametre iz točke (a);

| (d) | se za to dopolnilno izjavo ‚ES‘ o verifikaciji smiselno uporabljajo določbe iz oddelka 1 te priloge; |
| --- | --- |

(d)

se za to dopolnilno izjavo ‚ES‘ o verifikaciji smiselno uporabljajo določbe iz oddelka 1 te priloge;

| (e) | se prvotna izjava ‚ES‘ o verifikaciji šteje za veljavno za tiste osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva. |
| --- | --- |

(e)

se prvotna izjava ‚ES‘ o verifikaciji šteje za veljavno za tiste osnovne parametre, na katere sprememba ne vpliva.

3.   IZJAVA ‚ES‘ O VERIFIKACIJI PODSISTEMOV V PRIMERU DODATNIH VERIFIKACIJ

Izjava ‚ES‘ o verifikaciji podsistema se lahko dopolni v primeru opravljenih dodatnih verifikacij, zlasti kadar so takšne dodatne verifikacije potrebne za dodatno dovoljenje za začetek obratovanja. V tem primeru se področje uporabe dopolnilne izjave omeji na področje uporabe dodatnih verifikacij.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA VI

POSTOPEK VERIFIKACIJE ‚ES‘ ZA PODSISTEME

1.   SPLOŠNA NAČELA

‚Verifikacija ‚ES‘‘ pomeni postopek, ki ga izvede prosilec v smislu člena 18 za dokazovanje, ali so izpolnjene zahteve ustrezne zakonodaje Unije, vključno z vsemi ustreznimi nacionalnimi predpisi v zvezi s podsistemom, in ali se za podsistem lahko odobri začetek obratovanja.

2.   POTRDILO O VERIFIKACIJI, KI GA IZDA PRIGLAŠENI ORGAN

2.1   Uvod

Za namene te direktive je verifikacija s sklicevanjem na TSI postopek, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi, da je podsistem skladen z ustreznimi tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI).

To ne vpliva na obveznosti naročnika ali proizvajalca (tj. prosilca v smislu člena 18) glede skladnosti z drugo veljavno zakonodajo, ki izhaja iz Pogodbe, vključno z morebitnimi verifikacijami, ki jih izvedejo ocenjevalni organi in jih zahteva druga zakonodaja.

2.2   Vmesna izjava o verifikaciji (VIV)

2.2.1   Načela

Na prošnjo naročnika ali proizvajalca (tj. prosilca v smislu člena 18) se lahko verifikacija opravi za dele podsistema ali se omeji na določene stopnje postopka verifikacije. V teh primerih se rezultati verifikacije lahko dokumentirajo v vmesni izjavi o verifikaciji (VIV), ki jo izda priglašeni organ, ki ga izbere naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18).

VIV se mora sklicevati na TSI, s katerimi je bila ugotovljena skladnost.

2.2.2   Deli podsistema

Prosilec v smislu člena 18 lahko za vsak del, na katerega se odloči razdeliti podsistem, zaprosi za VIV. Vsak del se preveri na vsaki stopnji, kot je opisano v točki 2.2.3.

2.2.3   Stopnje postopka verifikacije

Podsistem ali določeni deli podsistema se preverijo na vsaki od naslednjih stopenj:

| (a) | celotno načrtovanje; |
| --- | --- |

(a)

celotno načrtovanje;

| (b) | proizvodnja: gradnja, zlasti dejavnosti nizke gradnje, proizvodnja, izdelava komponent in celostne prilagoditve; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja: gradnja, zlasti dejavnosti nizke gradnje, proizvodnja, izdelava komponent in celostne prilagoditve;

| (c) | končni preizkus. |
| --- | --- |

(c)

končni preizkus.

Prosilec (v smislu člena 18) lahko zaprosi za VIV za stopnjo načrtovanja (vključno s preizkusi tipa) in stopnjo proizvodnje za celoten podsistem ali za kateri koli del, na katerega ga je razdelil (glej odstavek 2.2.2).

2.3   Potrdilo o verifikaciji

2.3.1   Priglašeni organi, ki so pristojni za verifikacijo, ocenijo načrtovanje, proizvodnjo in končni preizkus podsistema ter pripravijo potrdilo o verifikaciji, ki je namenjeno naročniku ali proizvajalcu (tj. prosilcu v smislu člena 18), slednji pa pripravi izjavo ‚ES‘ o verifikaciji. Potrdilo o verifikaciji se mora sklicevati na TSI, s katerimi je bila ugotovljena skladnost.

Kadar ni bila v celoti ocenjena skladnost podsistema z vsemi ustreznimi TSI (npr. v primeru odstopanja, delne uporabe TSI za nadgradnjo ali obnovo, prehodnega obdobja pri TSI ali v specifičnem primeru), potrdilo o verifikaciji vsebuje točen sklic na TSI ali njihove dele, v zvezi s katerimi priglašeni organ med postopkom verifikacije ni preveril skladnosti.

2.3.2   Če so bile izdane VIV, priglašeni organ, pristojen za verifikacijo podsistema, upošteva te VIV in pred izdajo potrdila o verifikaciji:

| (a) | preveri, da VIV pravilno obravnavajo ustrezne zahteve iz TSI; |
| --- | --- |

(a)

preveri, da VIV pravilno obravnavajo ustrezne zahteve iz TSI;

| (b) | preveri vse vidike, ki se ne obravnavajo v VIV; in |
| --- | --- |

(b)

preveri vse vidike, ki se ne obravnavajo v VIV; in

| (c) | preveri končni preizkus podsistema kot celote. |
| --- | --- |

(c)

preveri končni preizkus podsistema kot celote.

2.3.3   V primeru spremembe podsistema, že zajetega v potrdilu o verifikaciji, priglašeni organ opravi samo tiste preglede in preizkuse, ki so pomembni in potrebni za spremembe, tj. ocena se nanaša samo na dele podsistema, ki so spremenjeni, in na vmesnike do nespremenjenih delov podsistema.

2.3.4   Vsak priglašeni organ, vključen v verifikacijo podsistema, pripravi tehnično dokumentacijo v skladu s členom 18(3), ki zajema področje njegovih dejavnosti.

2.4   Tehnična dokumentacija, priložena izjavi ES o verifikaciji

Tehnično dokumentacijo, ki je priložena izjavi ES o verifikaciji, mora pripraviti prosilec (v smislu člena 18) in mora vsebovati naslednje:

| (a) | tehnične značilnosti v zvezi z zasnovo, vključno s splošnimi in podrobnimi načrti glede izvedbe, shemami električnih in hidravličnih napeljav, stikalnimi shemami, opisom sistemov za obdelavo podatkov in avtomatizacijo z ravnjo podrobnosti, ki zadostuje za dokumentiranje opravljene verifikacije skladnosti, dokumentacijo o obratovanju in vzdrževanju itd., ki je potrebna za zadevni podsistem; |
| --- | --- |

(a)

tehnične značilnosti v zvezi z zasnovo, vključno s splošnimi in podrobnimi načrti glede izvedbe, shemami električnih in hidravličnih napeljav, stikalnimi shemami, opisom sistemov za obdelavo podatkov in avtomatizacijo z ravnjo podrobnosti, ki zadostuje za dokumentiranje opravljene verifikacije skladnosti, dokumentacijo o obratovanju in vzdrževanju itd., ki je potrebna za zadevni podsistem;

| (b) | seznam komponent interoperabilnosti, navedenih v členu 5(3)(d), ki so vgrajene v podsistem; |
| --- | --- |

(b)

seznam komponent interoperabilnosti, navedenih v členu 5(3)(d), ki so vgrajene v podsistem;

| (c) | tehnično dokumentacijo iz člena 18(3), ki jo pripravi vsak od priglašenih organov, vključenih v verifikacijo podsistema, in ki vsebuje:






  — | izvode izjav o skladnosti in, če je to primerno, izjav ‚ES‘ o primernosti za uporabo, izdanih za komponente interoperabilnosti iz člena 5(3)(d), po potrebi skupaj z ustreznimi izračuni in izvodom zapisnikov o preizkusih in pregledih, ki jih opravljajo priglašeni organi na podlagi splošnih tehničnih specifikacij, |
| --- | --- | --- |

(c)

tehnično dokumentacijo iz člena 18(3), ki jo pripravi vsak od priglašenih organov, vključenih v verifikacijo podsistema, in ki vsebuje:

—

izvode izjav o skladnosti in, če je to primerno, izjav ‚ES‘ o primernosti za uporabo, izdanih za komponente interoperabilnosti iz člena 5(3)(d), po potrebi skupaj z ustreznimi izračuni in izvodom zapisnikov o preizkusih in pregledih, ki jih opravljajo priglašeni organi na podlagi splošnih tehničnih specifikacij,

| — | če obstajajo, VIV, ki spremljajo potrdilo ‚ES‘ o verifikaciji, vključno z rezultatom preverjanja njihove veljavnosti, ki ga je opravil priglašeni organ, |
| --- | --- |

—

če obstajajo, VIV, ki spremljajo potrdilo ‚ES‘ o verifikaciji, vključno z rezultatom preverjanja njihove veljavnosti, ki ga je opravil priglašeni organ,

| — | potrdilo o verifikaciji, kateremu so priloženi ustrezni izračuni in je podpisano s strani priglašenega organa, pristojnega za verifikacijo, s katerim potrjuje skladnost podsistema z zahtevami iz ustreznih TSI in navaja morebitne pridržke, ki so bili izraženi med izvedbo del in niso bili umaknjeni; potrdilu o verifikaciji morajo biti priložena tudi poročila o pregledih in revizijska poročila, ki jih izdela isti organ v okviru svojih nalog v skladu s točkama 2.5.2 in 2.5.3; |
| --- | --- |

—

potrdilo o verifikaciji, kateremu so priloženi ustrezni izračuni in je podpisano s strani priglašenega organa, pristojnega za verifikacijo, s katerim potrjuje skladnost podsistema z zahtevami iz ustreznih TSI in navaja morebitne pridržke, ki so bili izraženi med izvedbo del in niso bili umaknjeni; potrdilu o verifikaciji morajo biti priložena tudi poročila o pregledih in revizijska poročila, ki jih izdela isti organ v okviru svojih nalog v skladu s točkama 2.5.2 in 2.5.3;

| (d) | potrdila o verifikaciji, izdana v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

potrdila o verifikaciji, izdana v skladu z drugimi predpisi, ki izhajajo iz Pogodbe;

| (e) | kadar se v skladu s členom 15 zahteva verifikacija varne vključitve, ustrezna tehnična dokumentacija vključuje poročila ocenjevalcev o skupnih varnostnih metodah pri oceni tveganja iz člena 6(3) Direktive 2004/49/ES. |
| --- | --- |

(e)

kadar se v skladu s členom 15 zahteva verifikacija varne vključitve, ustrezna tehnična dokumentacija vključuje poročila ocenjevalcev o skupnih varnostnih metodah pri oceni tveganja iz člena 6(3) Direktive 2004/49/ES.

2.5   Nadzor, ki ga izvajajo priglašeni organi

2.5.1   Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje proizvodnje, mora imeti stalen dostop do gradbišč, proizvodnih obratov, skladiščnih površin in po potrebi do naprav za montažo in preizkušanje ter na splošno do vseh objektov, za katere meni, da so potrebni za izpolnjevanje njegovih nalog. Naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18) mora priglašenemu organu poslati vse dokumente, potrebne za ta namen, ter zlasti izvedbene načrte in tehnično dokumentacijo za podsistem.

2.5.2   Priglašeni organ, ki je pooblaščen za preverjanje izvajanja, mora redno opravljati revizije, da se prepriča o skladnosti z ustreznimi TSI. Pooblaščenim za izvajanje mora predložiti revizijsko poročilo. Lahko se zahteva, da je prisoten na določenih stopnjah postopkov gradnje.

2.5.3   Poleg tega lahko priglašeni organ opravi naključne obiske delovišča ali proizvodnih obratov. Med takimi obiski lahko opravi popolne ali delne revizije. Pooblaščenim za izvajanje mora izdati poročilo o pregledu in po potrebi revizijsko poročilo.

2.5.4   Priglašenemu organu je omogočeno spremljati podsisteme, v katere je vgrajena komponenta interoperabilnosti, da se oceni, če tako zahteva ustrezna TSI, njihova primernost za uporabo v njihovem predvidenem železniškem okolju.

2.6   Predložitev

Izvod tehnične dokumentacije, ki je priložena izjavi ES o verifikaciji, mora proizvajalec ali naročnik (tj. prosilec v smislu člena 18) hraniti celotno obratovalno dobo podsistema. Dokumentacijo je treba poslati vsaki državi članici, ki to zahteva.

Dokumentacija, priložena zahtevku za odobritev začetka obratovanja, se predloži nacionalnemu varnostnemu organu države članice, kjer je vložena vloga za dovoljenje. Nacionalni varnostni organ lahko zahteva, da so deli dokumentacije, predloženi skupaj z zahtevkom za odobritev, prevedeni v jezik tega organa.

2.7   Objavljanje

Vsak priglašeni organ mora redno objavljati ustrezne informacije o:

| (a) | prejetih zahtevkih za verifikacijo in VIV; |
| --- | --- |

(a)

prejetih zahtevkih za verifikacijo in VIV;

| (b) | zahtevkih za oceno skladnosti in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za oceno skladnosti in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti;

| (c) | izdanih ali zavrnjenih VIV; |
| --- | --- |

(c)

izdanih ali zavrnjenih VIV;

| (d) | izdanih ali zavrnjenih potrdilih o skladnosti in potrdilih ‚ES‘ o primernosti za uporabo; |
| --- | --- |

(d)

izdanih ali zavrnjenih potrdilih o skladnosti in potrdilih ‚ES‘ o primernosti za uporabo;

| (e) | izdanih ali zavrnjenih potrdilih o verifikaciji. |
| --- | --- |

(e)

izdanih ali zavrnjenih potrdilih o verifikaciji.

2.8   Jezik

Dokumentacija in dopisi, ki se nanašajo na postopek verifikacije, morajo biti napisani v uradnem jeziku države članice Unije, v kateri ima naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18) sedež, ali v uradnem jeziku Unije, ki ga naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18) sprejema.

3.   POTRDILO O VERIFIKACIJI, KI GA IZDA PRISTOJNI ORGAN

3.1   Uvod

Če veljajo nacionalni predpisi, verifikacija vključuje postopek, pri katerem organ, ki je imenovan v skladu s tretjim pododstavkom člena 17(3) (pristojni organ), preveri in potrdi, da je podsistem skladen z nacionalnimi predpisi, priglašenimi v skladu s členom 17(3), za vsako državo članico, v kateri naj bi bil odobren začetek obratovanja podsistema.

3.2   Potrdilo o verifikaciji

Pristojni organ pripravi potrdilo o verifikaciji, namenjeno za naročnika ali proizvajalce (tj. prosilca v smislu člena 18).

Potrdilo vsebuje točno sklicevanje na nacionalne predpise, v zvezi s katerimi je pristojni organ v postopku preverjanja preverjal skladnost.

V primeru nacionalnih predpisov v zvezi s podsistemi, ki sestavljajo vozilo, pristojni organ razdeli potrdilo v dva dela, od katerih eden vsebuje sklicevanja na tiste nacionalne predpise, ki se izrecno nanašajo na tehnično interoperabilnost med vozilom in zadevnim omrežjem, v drugem delu pa so navedeni vsi ostali nacionalni predpisi.

3.3   Tehnična dokumentacija

Tehnična dokumentacija, ki jo pripravi pristojni organ in je priložena potrdilu o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov, mora biti vključena v tehnično dokumentacijo, priloženo izjavi ‚ES‘ o verifikaciji, iz točke 2.4 in vsebuje tehnične podatke, ki so potrebni za oceno skladnosti podsistema z navedenimi nacionalnimi predpisi.

3.4   Jezik

Dokumentacija in dopisi, ki se nanašajo na postopek verifikacije, morajo biti napisani v uradnem jeziku države članice Unije, v kateri ima naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18) sedež, ali v uradnem jeziku Unije, ki ga naročnik ali proizvajalec (tj. prosilec v smislu člena 18) sprejema.

4.   VERIFIKACIJA DELOV PODSISTEMOV V SKLADU S ČLENOM 18(5)

Če se potrdilo o verifikaciji izda za določene dele podsistema, se za navedene dele smiselno uporabljajo določbe iz te priloge.“

---

SKLEPI

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/50

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUTM MALI/4/2014

z dne 9. decembra 2014

o sprejetju prispevka tretje države za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)

(2014/894/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (1), in zlasti člena 8(2) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8(2) Sklepa 2013/34/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da tretje države povabi k prispevanju ter da sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8(2) Sklepa 2013/34/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da tretje države povabi k prispevanju ter da sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

| (2) | Na podlagi priporočila poveljnika misije EU glede prispevka Srbije in svetovanja Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) bi bilo treba prispevek Srbije sprejeti. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi priporočila poveljnika misije EU glede prispevka Srbije in svetovanja Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) bi bilo treba prispevek Srbije sprejeti.

| (3) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Prispevek Srbije za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), se sprejme in šteje za pomembnega.

2.   Srbija je oproščena finančnega prispevka v proračun EUTM Mali.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. decembra 2014

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 14, 18.1.2013, str. 19.

1

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/51

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. decembra 2014

o določitvi oblike za sporočanje podatkov iz člena 21(3) Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9334)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/895/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (1), in zlasti člena 21(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 21(3) Direktive 2012/18/EU zahteva, da države članice Komisiji predložijo podatke v zvezi z organizacijami iz navedene direktive, tako da uporabijo posebno obliko poročila. |
| --- | --- |

(1)

Člen 21(3) Direktive 2012/18/EU zahteva, da države članice Komisiji predložijo podatke v zvezi z organizacijami iz navedene direktive, tako da uporabijo posebno obliko poročila.

| (2) | S to obliko poročila bi moralo biti državam članicam omogočeno poenostavljeno sporočanje podatkov, s čimer bi se v največji meri povečali uporabnost in primerljivost predloženih podatkov ter zmanjšalo upravno breme držav članic, ob upoštevanju zahtev Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE). |
| --- | --- |

(2)

S to obliko poročila bi moralo biti državam članicam omogočeno poenostavljeno sporočanje podatkov, s čimer bi se v največji meri povečali uporabnost in primerljivost predloženih podatkov ter zmanjšalo upravno breme držav članic, ob upoštevanju zahtev Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE).

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Direktivo Sveta 96/82/ES (3) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega z Direktivo Sveta 96/82/ES (3) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice predložijo Komisiji podatke iz člena 21(3) Direktive 2012/18/EU, tako da uporabijo obliko poročanja iz Priloge k temu sklepu.

Podatki obstoječih vnosov v zbirki podatkov se bodo pregledali do 31. decembra 2016.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 197, 24.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (UL L 10, 14.1.1997, str. 13).

3

---

PRILOGA

OBLIKA ZA PREDLOŽITEV PODATKOV V SKLADU S ČLENOM 21(3) DIREKTIVE 2012/18/EU

Polja, označena z zvezdico, so obvezna.

Zaupni podatki se označijo kot taki z navedbo razlogov za zavrnitev za vsako vrsto podatkov v skladu s členom 4 Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

1.   Del 1 – Sistem Evropske komisije za preverjanje pristnosti (ECAS)

Uporabnik iz države članice bo iz varnostnih razlogov do zbirke podatkov eSPIRS lahko dostopal le z registracijo v ECAS, sistem Evropske komisije za preverjanje pristnosti, s predložitvijo naslednjih obveznih uporabniških podatkov:

(a)   
  Ime*: ime uporabnika

(b)   
  Priimek*: priimek uporabnika

(c)   
  E-naslov*: elektronski naslov uporabnika

(d)   
  Vloga uporabnika*: nacionalni poročevalec ali nacionalni administrator

Po potrditvi njegove pristnosti bo uporabnik preusmerjen na portal MINERVA urada za nevarnosti večjih nesreč (Major Accident Hazard Bureau), kjer se nahaja eSPIRS. Uporabniške pravice za zbirko podatkov eSPIRS se bodo podelile glede na vlogo uporabnika.

2.   Del 2 – Podatki, ki se sporočijo v eSPIRS

Uporabnik predloži spodnje podatke z uporabo spletne oblike poročanja, ki omogoča uvoz podatkov za vsako organizacijo posebej, ali nacionalnega izvoznega orodja, ki uporablja predlogo eSPIRS XML za samodejen uvoz podatkov iz nacionalnih/regionalnih/lokalnih zbirk podatkov organizacij v eSPIRS.

2.1   Pristojni poročevalni organ

(a)   
  Ime*: uradni naziv pristojnega poročevalnega organa

(b)   
  Naslov*: ulica, kjer ima pristojni poročevalni organ sedež

(c)   
  Mesto*: kraj, kjer ima pristojni poročevalni organ sedež

(d)   
  Poštna številka*: poštna številka kraja, kjer ima pristojni poročevalni organ sedež

(e)   
  Država*: država, kjer ima pristojni poročevalni organ sedež

(f)   
  Pripombe
  : morebitne pripombe uporabnika glede pristojnega poročevalnega organa

2.2   Ime in dejavnosti organizacije

| (a) | Status Seveso*: [direktiva Seveso III določa dve stopnji organizacij: višja stopnja in nižja stopnja] |
| --- | --- |

(a)

Status Seveso*: [direktiva Seveso III določa dve stopnji organizacij: višja stopnja in nižja stopnja]

| (b) | Ime*: ime organizacije Seveso, o kateri se poroča v eSPIRS |
| --- | --- |

(b)

Ime*: ime organizacije Seveso, o kateri se poroča v eSPIRS

| (c) | Matična družba: holding/matična družba organizacije |
| --- | --- |

(c)

Matična družba: holding/matična družba organizacije

| (d) | Osebna koda: koda, ki jo uporabnik lahko vpiše, če želi še naprej uporabljati stari kodni sistem v eSPIRS |
| --- | --- |

(d)

Osebna koda: koda, ki jo uporabnik lahko vpiše, če želi še naprej uporabljati stari kodni sistem v eSPIRS

| (e) | Vrsta gospodarske dejavnosti in/ali oznaka NACE*: Kadar organizaciji ustreza več kot ena oznaka SPIRS in/ali NACE, je treba razlikovati med primarno dejavnostjo in sekundarnimi dejavnostmi.






  (1) | Vrsta gospodarske dejavnosti, ki se navede v skladu z oznakami SPIRS iz direktive Seveso:






  (1) | Kmetijstvo |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Vrsta gospodarske dejavnosti in/ali oznaka NACE*: Kadar organizaciji ustreza več kot ena oznaka SPIRS in/ali NACE, je treba razlikovati med primarno dejavnostjo in sekundarnimi dejavnostmi.

(1)

Vrsta gospodarske dejavnosti, ki se navede v skladu z oznakami SPIRS iz direktive Seveso:

(1)

Kmetijstvo

| (2) | Dejavnosti v prostem času in športne dejavnosti (npr. drsališče) |
| --- | --- |

(2)

Dejavnosti v prostem času in športne dejavnosti (npr. drsališče)

| (3) | Rudarstvo (jalovina in fizikalno-kemijski postopki) |
| --- | --- |

(3)

Rudarstvo (jalovina in fizikalno-kemijski postopki)

| (4) | Obdelava kovin |
| --- | --- |

(4)

Obdelava kovin

| (5) | Obdelava železnih kovin (livarne, plavži itd.) |
| --- | --- |

(5)

Obdelava železnih kovin (livarne, plavži itd.)

| (6) | Obdelava neželeznih kovin (livarne, plavži itd.) |
| --- | --- |

(6)

Obdelava neželeznih kovin (livarne, plavži itd.)

| (7) | Obdelava kovin z elektrolitskimi in kemijskimi procesi |
| --- | --- |

(7)

Obdelava kovin z elektrolitskimi in kemijskimi procesi

| (8) | Petrokemične/naftne rafinerije |
| --- | --- |

(8)

Petrokemične/naftne rafinerije

| (9) | Proizvodnja in distribucija električne energije ter oskrba z električno energijo |
| --- | --- |

(9)

Proizvodnja in distribucija električne energije ter oskrba z električno energijo

| (10) | Shranjevanje goriva (vključno za ogrevanje, prodajo na drobno itd.) |
| --- | --- |

(10)

Shranjevanje goriva (vključno za ogrevanje, prodajo na drobno itd.)

| (11) | Proizvodnja, uničenje in shranjevanje eksplozivov |
| --- | --- |

(11)

Proizvodnja, uničenje in shranjevanje eksplozivov

| (12) | Proizvodnja in shranjevanje ognjemetov |
| --- | --- |

(12)

Proizvodnja in shranjevanje ognjemetov

| (13) | Proizvodnja, polnjenje in distribucija utekočinjenega naftnega plina |
| --- | --- |

(13)

Proizvodnja, polnjenje in distribucija utekočinjenega naftnega plina

| (14) | Shranjevanje utekočinjenega naftnega plina |
| --- | --- |

(14)

Shranjevanje utekočinjenega naftnega plina

| (15) | Shranjevanje in distribucija utekočinjenega zemeljskega plina |
| --- | --- |

(15)

Shranjevanje in distribucija utekočinjenega zemeljskega plina

| (16) | Shranjevanje in distribucija na debelo in drobno (razen utekočinjenega naftnega plina) |
| --- | --- |

(16)

Shranjevanje in distribucija na debelo in drobno (razen utekočinjenega naftnega plina)

| (17) | Proizvodnja in shranjevanje pesticidov, biocidov, fungicidov |
| --- | --- |

(17)

Proizvodnja in shranjevanje pesticidov, biocidov, fungicidov

| (18) | Proizvodnja in shranjevanje gnojil |
| --- | --- |

(18)

Proizvodnja in shranjevanje gnojil

| (19) | Proizvodnja farmacevtskih izdelkov |
| --- | --- |

(19)

Proizvodnja farmacevtskih izdelkov

| (20) | Shranjevanje, obdelava in odlaganje odpadkov |
| --- | --- |

(20)

Shranjevanje, obdelava in odlaganje odpadkov

| (21) | Voda in odplake (zbiranje, oskrba, obdelava) |
| --- | --- |

(21)

Voda in odplake (zbiranje, oskrba, obdelava)

| (22) | Kemični obrati |
| --- | --- |

(22)

Kemični obrati

| (23) | Proizvodnja osnovnih organskih kemikalij |
| --- | --- |

(23)

Proizvodnja osnovnih organskih kemikalij

| (24) | Proizvodnja plastike in gume |
| --- | --- |

(24)

Proizvodnja plastike in gume

| (25) | Izdelava in proizvodnja celuloze in papirja |
| --- | --- |

(25)

Izdelava in proizvodnja celuloze in papirja

| (26) | Obdelava lesa in pohištvo |
| --- | --- |

(26)

Obdelava lesa in pohištvo

| (27) | Proizvodnja in obdelava tekstila |
| --- | --- |

(27)

Proizvodnja in obdelava tekstila

| (28) | Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače |
| --- | --- |

(28)

Proizvodnja prehrambnih izdelkov in pijače

| (29) | Splošna tehnika, proizvodnja in montaža |
| --- | --- |

(29)

Splošna tehnika, proizvodnja in montaža

| (30) | Ladjedelstvo, razrez in popravilo ladij |
| --- | --- |

(30)

Ladjedelstvo, razrez in popravilo ladij

| (31) | Gradbeništvo in inženirska gradbena dela |
| --- | --- |

(31)

Gradbeništvo in inženirska gradbena dela

| (32) | Keramika (opeka, lončenina, steklo, cement itd.) |
| --- | --- |

(32)

Keramika (opeka, lončenina, steklo, cement itd.)

| (33) | Proizvodnja stekla |
| --- | --- |

(33)

Proizvodnja stekla

| (34) | Proizvodnja cementa, apna, mavca |
| --- | --- |

(34)

Proizvodnja cementa, apna, mavca

| (35) | Elektronika in elektrotehnika |
| --- | --- |

(35)

Elektronika in elektrotehnika

| (36) | Pretovorna in prometna središča (pristanišča, letališča, parki za tovornjake, ranžirne postaje itd.) |
| --- | --- |

(36)

Pretovorna in prometna središča (pristanišča, letališča, parki za tovornjake, ranžirne postaje itd.)

| (37) | Medicina, raziskave, izobraževanje (vključno z bolnišnicami, univerzami itd.) |
| --- | --- |

(37)

Medicina, raziskave, izobraževanje (vključno z bolnišnicami, univerzami itd.)

| (38) | Splošna proizvodnja kemikalij (ki ni navedena na seznamu) |
| --- | --- |

(38)

Splošna proizvodnja kemikalij (ki ni navedena na seznamu)

| (39) | Druge dejavnosti (ki niso navedene na seznamu) |
| --- | --- |

(39)

Druge dejavnosti (ki niso navedene na seznamu)

| (2) | Oznaka NACE: NACE je standardni evropski sistem statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti s 6-mestno oznako. Uporabnik morda želi organizacijo Seveso razvrstiti po tem sistemu klasifikacije z navedbo prvih štirih števk, poleg ali namesto oznak SPIRS. |
| --- | --- |

(2)

Oznaka NACE: NACE je standardni evropski sistem statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti s 6-mestno oznako. Uporabnik morda želi organizacijo Seveso razvrstiti po tem sistemu klasifikacije z navedbo prvih štirih števk, poleg ali namesto oznak SPIRS.

| (f) | Povezava do spletišča z dodatnimi informacijami o organizaciji* |
| --- | --- |

(f)

Povezava do spletišča z dodatnimi informacijami o organizaciji*

| (g) | Identifikacijska oznaka E-PRTR: Če je organizacija v celoti ali delno zajeta z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2), navedite nacionalno edinstveno identifikacijsko oznako, ki se uporablja za poročanje o industrijskem kompleksu v skladu z navedeno uredbo, ter povezavo do ustreznega spletišča. |
| --- | --- |

(g)

Identifikacijska oznaka E-PRTR: Če je organizacija v celoti ali delno zajeta z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2), navedite nacionalno edinstveno identifikacijsko oznako, ki se uporablja za poročanje o industrijskem kompleksu v skladu z navedeno uredbo, ter povezavo do ustreznega spletišča.

| (h) | Identifikacijska oznaka IED (za podatke od leta 2016 naprej): Če je organizacija v celoti ali delno zajeta z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) (http://ec.europa.eu/environment/air/pollutants/stationary/ied/legislation.htm), navedite vse ustrezne nacionalne edinstvene identifikacijske oznake obrata iz navedene direktive ter povezavo do ustreznega spletišča. |
| --- | --- |

(h)

Identifikacijska oznaka IED (za podatke od leta 2016 naprej): Če je organizacija v celoti ali delno zajeta z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) (http://ec.europa.eu/environment/air/pollutants/stationary/ied/legislation.htm), navedite vse ustrezne nacionalne edinstvene identifikacijske oznake obrata iz navedene direktive ter povezavo do ustreznega spletišča.

| (i) | Pripombe organizacije: morebitne pripombe uporabnika glede organizacije, o kateri se poroča |
| --- | --- |

(i)

Pripombe organizacije: morebitne pripombe uporabnika glede organizacije, o kateri se poroča

2.3   Lokacija organizacije*, polni naslov ali koordinate zemljepisne širine/dolžine

(a)   
  Naslov*: ulica, hišna številka in kraj, kjer ima organizacija sedež

(b)   
  Zemljepisna širina*: koordinate zemljepisne širine organizacije (če naslov ni naveden)

(c)   
  Zemljepisna dolžina*: koordinate zemljepisne dolžine organizacije (če naslov ni naveden)

(d)   
  Pripombe glede naslova
  : morebitne pripombe uporabnika glede naslova organizacije

2.4   Snovi, prisotne v organizaciji

(a)   
  Snov (v skladu z direktivo Seveso III)
  : splošno ime ali generično ime ali kategorija nevarnosti

(b)   
  Številka CAS
  : Registrska številka CAS je edinstvena številčna identifikacijska oznaka, ki je določena za samo eno snov, ni kemijsko pomembna in je povezava do številnih informacij o določeni kemični snovi. Vsebuje lahko do 10 števk, ločenih z vezaji v tri dele. (http://www.cas.org/content/chemical-substances)

(c)   
  Količina
  : količina snovi v tonah

(d)   
  Fizikalne lastnosti:: pogoji, v katerih se snov skladišči, kot so stanje (trdno, tekoče, plinasto), granularnost (prah, peleti itd.), tlak, temperatura itd.

(e)   
  Pripombe glede snovi:: morebitne pripombe uporabnika glede snovi v organizaciji, o katerih se poroča

---

(1)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

(3)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/55 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/55

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 10. decembra 2014

o določitvi oblike za sporočanje informacij držav članic o izvajanju Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 9335)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/896/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (1), ter zlasti člena 21(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 21(2) Direktive 2012/18/EU zahteva, da države članice poročajo o izvajanju te direktive do 30. septembra 2019 in nato vsaka štiri leta. |
| --- | --- |

(1)

Člen 21(2) Direktive 2012/18/EU zahteva, da države članice poročajo o izvajanju te direktive do 30. septembra 2019 in nato vsaka štiri leta.

| (2) | Komisija je pripravila vprašalnik, ki opredeljuje sklop informacij, ki jih dajo države članice na voljo v okviru poročanja o izvajanju Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pripravila vprašalnik, ki opredeljuje sklop informacij, ki jih dajo države članice na voljo v okviru poročanja o izvajanju Direktive.

| (3) | Prvo poročevalno obdobje bi moralo zajemati obdobje od 1. junija 2015, datuma, ko se bo Direktiva začela v celoti uporabljati v državah članicah, do 31. decembra 2018, s čimer bi imele države članice dovolj časa za oceno zbranih informacij in njihovo predložitev Komisiji do 30. septembra 2019. Poznejša štiriletna poročevalna obdobja bodo zajemala obdobja od 1. januarja prvega leta poročevalnega obdobja do 31. decembra četrtega leta poročevalnega obdobja. |
| --- | --- |

(3)

Prvo poročevalno obdobje bi moralo zajemati obdobje od 1. junija 2015, datuma, ko se bo Direktiva začela v celoti uporabljati v državah članicah, do 31. decembra 2018, s čimer bi imele države članice dovolj časa za oceno zbranih informacij in njihovo predložitev Komisiji do 30. septembra 2019. Poznejša štiriletna poročevalna obdobja bodo zajemala obdobja od 1. januarja prvega leta poročevalnega obdobja do 31. decembra četrtega leta poročevalnega obdobja.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive Sveta 96/82/ES (2) – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive Sveta 96/82/ES (2) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice poročajo o izvajanju Direktive 2012/18/EU v skladu s členom 21(2) navedene direktive, tako da odgovorijo na vprašalnik iz Priloge k temu sklepu (3).

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 197, 24.7.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (UL L 10, 14.1.1997, str. 13).

2

(3)  Na voljo tudi na spletišču Evropske komisije: http://ec.europa.eu/environment/seveso/.

3

---

PRILOGA

VPRAŠALNIK

1.   SPLOŠNE INFORMACIJE

| 1. | Predložite informacije v zvezi z glavnimi pristojnimi organi, odgovornimi za izvrševanje Direktive 2012/18/EU. Informacije morajo zajemati najmanj kontaktne podatke in glavne naloge (spremljanje varnostnih poročil, načrtovanje rabe prostora, verižni učinki, priprava in izvajanje načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah, inšpekcijski pregledi, obveščanje javnosti, sankcije). Če ni prišlo do bistvenih sprememb, se lahko sklicujete na prejšnje poročilo. |
| --- | --- |

1.

Predložite informacije v zvezi z glavnimi pristojnimi organi, odgovornimi za izvrševanje Direktive 2012/18/EU. Informacije morajo zajemati najmanj kontaktne podatke in glavne naloge (spremljanje varnostnih poročil, načrtovanje rabe prostora, verižni učinki, priprava in izvajanje načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah, inšpekcijski pregledi, obveščanje javnosti, sankcije). Če ni prišlo do bistvenih sprememb, se lahko sklicujete na prejšnje poročilo.

| 2. | Navedite datum zadnje posodobitve informacij o organizacijah v zbirki podatkov eSPIRS. |
| --- | --- |

2.

Navedite datum zadnje posodobitve informacij o organizacijah v zbirki podatkov eSPIRS.

2.   VERIŽNI UČINKI (ČLEN 9 DIREKTIVE 2012/18/EU)

Koliko skupin organizacij, za katere se lahko poveča tveganje ali lahko nastanejo posledice večje nesreče zaradi geografskega položaja in bližine takšnih organizacij ter njihovih zalog nevarnih snovi, je bilo v skladu s členom 9 Direktive 2012/18/EU ugotovljenih ob koncu poročevalnega obdobja?

3.   VARNOSTNA POROČILA (ČLEN 10 DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Ali so v poročevalnem obdobju vse organizacije višje stopnje, od katerih je bilo to zahtevano, predložile varnostno poročilo? Če ni tako, koliko jih tega ni storilo? |
| --- | --- |

1.

Ali so v poročevalnem obdobju vse organizacije višje stopnje, od katerih je bilo to zahtevano, predložile varnostno poročilo? Če ni tako, koliko jih tega ni storilo?

| 2. | Ali so se vsa varnostna poročila posodobila v zadnjih petih letih? Če ni tako, koliko organizacij višje stopnje, od katerih je bilo to zahtevano, ni posodobilo svojega varnostnega poročila? |
| --- | --- |

2.

Ali so se vsa varnostna poročila posodobila v zadnjih petih letih? Če ni tako, koliko organizacij višje stopnje, od katerih je bilo to zahtevano, ni posodobilo svojega varnostnega poročila?

4.   NAČRTI UKREPOV OB NESREČAH (ČLEN 12 DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Ali so se v poročevalnem obdobju za vse organizacije višje stopnje, za katere je bilo to zahtevano, pripravili načrti ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah? Če ni tako, za koliko organizacij višje stopnje se načrt ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah ni pripravil? |
| --- | --- |

1.

Ali so se v poročevalnem obdobju za vse organizacije višje stopnje, za katere je bilo to zahtevano, pripravili načrti ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah? Če ni tako, za koliko organizacij višje stopnje se načrt ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah ni pripravil?

| 2. | Kolikšnemu številu organizacij višje stopnje na podlagi odločitve organov v skladu s členom 12(8) Direktive 2012/18/EU ni bilo treba pripraviti načrta ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah? |
| --- | --- |

2.

Kolikšnemu številu organizacij višje stopnje na podlagi odločitve organov v skladu s členom 12(8) Direktive 2012/18/EU ni bilo treba pripraviti načrta ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah?

| 3. | Če je odgovor na vprašanje 4.2 ena ali več, za vsako organizacijo posebej predložite utemeljitev ustreznega pristojnega organa. |
| --- | --- |

3.

Če je odgovor na vprašanje 4.2 ena ali več, za vsako organizacijo posebej predložite utemeljitev ustreznega pristojnega organa.

| 4. | Ali so se v zadnjih treh letih načrti ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah preskusili za vse organizacije višje stopnje? Če ni tako, za koliko organizacij se načrt ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah ni preskusil? |
| --- | --- |

4.

Ali so se v zadnjih treh letih načrti ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah preskusili za vse organizacije višje stopnje? Če ni tako, za koliko organizacij se načrt ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah ni preskusil?

| 5. | Predložite informacije o glavnih dogovorih za posvetovanje o načrtih ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah z zadevno javnostjo. |
| --- | --- |

5.

Predložite informacije o glavnih dogovorih za posvetovanje o načrtih ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah z zadevno javnostjo.

| 6. | Na kratko pojasnite način preskušanja načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah (npr. delni preskus, celotni preskus, sodelovanje služb za ukrepanje ob nesrečah, teoretični preskus itd.). Navedite merila, ki se uporabljajo pri ugotavljanju ustreznosti načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah. |
| --- | --- |

6.

Na kratko pojasnite način preskušanja načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah (npr. delni preskus, celotni preskus, sodelovanje služb za ukrepanje ob nesrečah, teoretični preskus itd.). Navedite merila, ki se uporabljajo pri ugotavljanju ustreznosti načrtov ukrepov zunaj organizacije ob nesrečah.

5.   NAČRTOVANJE RABE PROSTORA (ČLENA 13 IN 15 DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Ali je bilo v poročevalnem obdobju opravljeno posvetovanje z zadevno javnostjo o vseh posebnih individualnih projektih (nove organizacije, bistvene spremembe organizacij, novi posegi v prostor okrog organizacij) in ali je bilo z javnostjo opravljeno posvetovanje o splošnih načrtih ali programih v zvezi z novimi organizacijami ali novimi posegi v prostor okrog organizacij? Če ni tako, povzemite glavne razloge za primere, ko javno posvetovanje ni bilo opravljeno. |
| --- | --- |

1.

Ali je bilo v poročevalnem obdobju opravljeno posvetovanje z zadevno javnostjo o vseh posebnih individualnih projektih (nove organizacije, bistvene spremembe organizacij, novi posegi v prostor okrog organizacij) in ali je bilo z javnostjo opravljeno posvetovanje o splošnih načrtih ali programih v zvezi z novimi organizacijami ali novimi posegi v prostor okrog organizacij? Če ni tako, povzemite glavne razloge za primere, ko javno posvetovanje ni bilo opravljeno.

| 2. | Neobvezno: Ali vaša nacionalna zakonodaja določa usklajene ali skupne postopke za izpolnjevanje zahtev glede načrtovanja rabe prostora v skladu z direktivo Seveso ter zahtev iz druge zakonodaje, kot sta direktivi 2011/92/EU (1) in 2001/42/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta? |
| --- | --- |

2.

Neobvezno: Ali vaša nacionalna zakonodaja določa usklajene ali skupne postopke za izpolnjevanje zahtev glede načrtovanja rabe prostora v skladu z direktivo Seveso ter zahtev iz druge zakonodaje, kot sta direktivi 2011/92/EU (1) in 2001/42/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta?

6.   INFORMACIJE O VARNOSTNIH UKREPIH (ČLEN 14 IN PRILOGA V DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Ali so se v zadnjih petih letih javnosti zagotavljale informacije o varnostnih ukrepih ter pravilnem ravnanju v primeru večje nesreče za vse organizacije višje stopnje? Če ni tako, za koliko organizacij višje stopnje se informacije niso zagotavljale javnosti? |
| --- | --- |

1.

Ali so se v zadnjih petih letih javnosti zagotavljale informacije o varnostnih ukrepih ter pravilnem ravnanju v primeru večje nesreče za vse organizacije višje stopnje? Če ni tako, za koliko organizacij višje stopnje se informacije niso zagotavljale javnosti?

| 2. | Navedite, kdo (upravljavec, organi) zagotavlja informacije iz 6.1 in, če je mogoče, na kakšen način (npr. brošure, letaki, elektronska sporočila, sporočila SMS upravljavcev ali organov). |
| --- | --- |

2.

Navedite, kdo (upravljavec, organi) zagotavlja informacije iz 6.1 in, če je mogoče, na kakšen način (npr. brošure, letaki, elektronska sporočila, sporočila SMS upravljavcev ali organov).

| 3. | Ali so informacije iz Priloge V k Direktivi 2012/18/EU vedno dostopne vsem organizacijam, tudi elektronsko, in se po potrebi posodabljajo? Če ni tako, navedite delež organizacij, katerim informacije niso dostopne, in ukrepe, sprejete za odpravo pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.

Ali so informacije iz Priloge V k Direktivi 2012/18/EU vedno dostopne vsem organizacijam, tudi elektronsko, in se po potrebi posodabljajo? Če ni tako, navedite delež organizacij, katerim informacije niso dostopne, in ukrepe, sprejete za odpravo pomanjkljivosti.

| 4. | Navedite, pri kom (upravljavec, organi) in, če je mogoče, na kakšen način (npr. obvestila, spletišča upravljavcev ali organov) so informacije iz 6.3 vedno dostopne. |
| --- | --- |

4.

Navedite, pri kom (upravljavec, organi) in, če je mogoče, na kakšen način (npr. obvestila, spletišča upravljavcev ali organov) so informacije iz 6.3 vedno dostopne.

| 5. | Pri kolikšnem številu organizacij obstaja ob koncu poročevalnega obdobja možnost nastanka večje nesreče s čezmejnimi učinki? V koliko primerih so bile zagotovljene ustrezne informacije državi članici, ki bi jo taka nesreča lahko prizadela? |
| --- | --- |

5.

Pri kolikšnem številu organizacij obstaja ob koncu poročevalnega obdobja možnost nastanka večje nesreče s čezmejnimi učinki? V koliko primerih so bile zagotovljene ustrezne informacije državi članici, ki bi jo taka nesreča lahko prizadela?

7.   INŠPEKCIJSKI PREGLEDI (ČLEN 20 DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Na kateri ravni ali katerih ravneh so se pripravili inšpekcijski načrti? Ali so javno dostopni oziroma ali je bila javnost elektronsko obveščena o tem, kje je mogoče na zahtevo dobiti podrobnejše informacije o inšpekcijskem načrtu? Neobvezno: v primeru spletne objave navedite povezavo. |
| --- | --- |

1.

Na kateri ravni ali katerih ravneh so se pripravili inšpekcijski načrti? Ali so javno dostopni oziroma ali je bila javnost elektronsko obveščena o tem, kje je mogoče na zahtevo dobiti podrobnejše informacije o inšpekcijskem načrtu? Neobvezno: v primeru spletne objave navedite povezavo.

| 2. | Ali so se pripravili programi rednih inšpekcijskih pregledov, ki vključujejo pogostost obiskov na kraju samem, za vse organizacije? Ali je javno dostopen datum zadnjega obiska na kraju samem oziroma mesto, kjer je ta informacija dostopna v elektronski obliki? Neobvezno: v primeru spletne objave navedite povezavo. |
| --- | --- |

2.

Ali so se pripravili programi rednih inšpekcijskih pregledov, ki vključujejo pogostost obiskov na kraju samem, za vse organizacije? Ali je javno dostopen datum zadnjega obiska na kraju samem oziroma mesto, kjer je ta informacija dostopna v elektronski obliki? Neobvezno: v primeru spletne objave navedite povezavo.

| 3. | Za koliko organizacij višje stopnje inšpekcijski program, ki vključuje pogostost obiskov na kraju samem, temelji na sistematični oceni nevarnosti večjih nesreč za zadevno organizacijo? Pri kolikšnem številu organizacij višje stopnje se obiski na kraju samem opravljajo letno? |
| --- | --- |

3.

Za koliko organizacij višje stopnje inšpekcijski program, ki vključuje pogostost obiskov na kraju samem, temelji na sistematični oceni nevarnosti večjih nesreč za zadevno organizacijo? Pri kolikšnem številu organizacij višje stopnje se obiski na kraju samem opravljajo letno?

| 4. | Za koliko organizacij nižje stopnje inšpekcijski program, ki vključuje pogostost obiskov na kraju samem, temelji na sistematični oceni nevarnosti večjih nesreč za zadevno organizacijo? Pri kolikšnem številu organizacij nižje stopnje se obiski na kraju samem opravljajo najmanj vsaka tri leta? |
| --- | --- |

4.

Za koliko organizacij nižje stopnje inšpekcijski program, ki vključuje pogostost obiskov na kraju samem, temelji na sistematični oceni nevarnosti večjih nesreč za zadevno organizacijo? Pri kolikšnem številu organizacij nižje stopnje se obiski na kraju samem opravljajo najmanj vsaka tri leta?

| 5. | Ali nacionalna zakonodaja ali upravna usmeritev določata inšpekcijske preglede, ki so usklajeni ali se opravljajo skupaj z inšpekcijskimi pregledi v skladu z drugo zakonodajo Unije (npr. v skladu z direktivo o industrijskih emisijah ali IED)? |
| --- | --- |

5.

Ali nacionalna zakonodaja ali upravna usmeritev določata inšpekcijske preglede, ki so usklajeni ali se opravljajo skupaj z inšpekcijskimi pregledi v skladu z drugo zakonodajo Unije (npr. v skladu z direktivo o industrijskih emisijah ali IED)?

8.   PREPOVED OBRATOVANJA, KAZNI IN DRUGI PRISILNI INSTRUMENTI (ČLENA 19 IN 28 DIREKTIVE 2012/18/EU)

| 1. | Za koliko organizacij sta se obratovanje ali začetek obratovanja v poročevalnem obdobju prepovedala? |
| --- | --- |

1.

Za koliko organizacij sta se obratovanje ali začetek obratovanja v poročevalnem obdobju prepovedala?

| 2. | Koliko drugih vrst prisilnih ukrepov je bilo sprejetih v poročevalnem obdobju? Navedite vrste najpogosteje uporabljenih ukrepov (npr. prepoved obratovanja, upravna sankcija, kazen ali drug ukrep). Če je mogoče, predložite statistično razčlenitev. |
| --- | --- |

2.

Koliko drugih vrst prisilnih ukrepov je bilo sprejetih v poročevalnem obdobju? Navedite vrste najpogosteje uporabljenih ukrepov (npr. prepoved obratovanja, upravna sankcija, kazen ali drug ukrep). Če je mogoče, predložite statistično razčlenitev.

9.   DOSTOP DO PRAVNEGA VARSTVA (ČLEN 23 DIREKTIVE 2012/18/EU)

Pojasnite, kako se je zagotovila skladnost s členom 23 Direktive 2012/18/EU o dostopu do pravnega varstva, ter opišite izkušnje pri uporabi tega člena v poročevalnem obdobju.

10.   DODATNE INFORMACIJE

Neobvezno: Predložite morebitne dodatne splošne informacije v zvezi z direktivo Seveso, izkušnje z njenim izvajanjem, poročila itd., ki bi lahko bili zanimivi in se z njimi lahko seznani javnost, in sicer:

| (a) | izkušnje na podlagi nesreč in izrednih dogodkov, kako preprečiti njihovo ponovitev, |
| --- | --- |

(a)

izkušnje na podlagi nesreč in izrednih dogodkov, kako preprečiti njihovo ponovitev,

| (b) | orodja IT, ki se uporabljajo za spremljanje izvajanja Direktive in izmenjavo podatkov, |
| --- | --- |

(b)

orodja IT, ki se uporabljajo za spremljanje izvajanja Direktive in izmenjavo podatkov,

| (c) | če je to ustrezno, vse določbe, podobne določbam iz direktive Seveso (v zvezi s priglasitvijo dejavnosti, zahtevami glede upravljanja varnosti, varnostnimi poročili, informacijami za javnost, načrtovanjem za ukrepanje ob nesrečah in inšpekcijskimi pregledi), ki se uporabljajo za obrate in dejavnosti, ki jih Direktiva 2012/18/EU ne zajema, npr. cevovode, pristanišča, ranžirne postaje, objekte na morju, iskanje in črpanje zemeljskega plina itd. |
| --- | --- |

(c)

če je to ustrezno, vse določbe, podobne določbam iz direktive Seveso (v zvezi s priglasitvijo dejavnosti, zahtevami glede upravljanja varnosti, varnostnimi poročili, informacijami za javnost, načrtovanjem za ukrepanje ob nesrečah in inšpekcijskimi pregledi), ki se uporabljajo za obrate in dejavnosti, ki jih Direktiva 2012/18/EU ne zajema, npr. cevovode, pristanišča, ranžirne postaje, objekte na morju, iskanje in črpanje zemeljskega plina itd.

---

(1)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

(2)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

---

PRIPOROČILA

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/59

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 5. decembra 2014

o zadevah, povezanih z začetkom obratovanja in uporabo strukturnih podsistemov in vozil v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

(2014/897/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 30(1) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), lahko Komisija predloži odboru iz člena 29 Direktive katero koli zadevo, ki je povezana z izvedbo Direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 30(1) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), lahko Komisija predloži odboru iz člena 29 Direktive katero koli zadevo, ki je povezana z izvedbo Direktive.

| (2) | Evropska železniška agencija (v nadaljevanju: Agencija) od leta 2005 izvaja različne dejavnosti, ki podpirajo razvoj celovitega, varnega in interoperabilnega železniškega sistema v EU. Agencija se je po sprejetju Direktive 2008/57/ES redno sestajala z deležniki in nacionalnimi varnostnimi organi, zlasti na področju vzajemnega priznavanja železniških vozil, tj. vzajemnega priznavanja dovoljenj za začetek obratovanja teh vozil. Na teh sestankih se je pokazalo, da obstajajo različna pojmovanja dovoljenja za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil iz poglavij IV in V navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

Evropska železniška agencija (v nadaljevanju: Agencija) od leta 2005 izvaja različne dejavnosti, ki podpirajo razvoj celovitega, varnega in interoperabilnega železniškega sistema v EU. Agencija se je po sprejetju Direktive 2008/57/ES redno sestajala z deležniki in nacionalnimi varnostnimi organi, zlasti na področju vzajemnega priznavanja železniških vozil, tj. vzajemnega priznavanja dovoljenj za začetek obratovanja teh vozil. Na teh sestankih se je pokazalo, da obstajajo različna pojmovanja dovoljenja za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil iz poglavij IV in V navedene direktive.

| (3) | Brez enotnega razumevanja bi nacionalna izvedbena pravila lahko povzročila različno izvajanje zahtev v državah članicah ter tako povečala težave za proizvajalce in prevoznike v železniškem prometu. Enotno razumevanje postopka izdaje dovoljenja za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil je potrebno tudi za zagotovitev usklajenosti različnih priporočil, ki jih izda Agencija v zvezi z različnimi nalogami iz Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(3)

Brez enotnega razumevanja bi nacionalna izvedbena pravila lahko povzročila različno izvajanje zahtev v državah članicah ter tako povečala težave za proizvajalce in prevoznike v železniškem prometu. Enotno razumevanje postopka izdaje dovoljenja za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil je potrebno tudi za zagotovitev usklajenosti različnih priporočil, ki jih izda Agencija v zvezi z različnimi nalogami iz Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Direktive 2008/57/ES.

| (4) | Komisija je sprejela Priporočilo 2011/217/EU (3). Namen tega priporočila je bil pojasniti postopek izdajanja dovoljenj za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil iz Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je sprejela Priporočilo 2011/217/EU (3). Namen tega priporočila je bil pojasniti postopek izdajanja dovoljenj za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil iz Direktive 2008/57/ES.

| (5) | Komisija je leta 2011 ustanovila projektno skupino za postopek izdajanja dovoljenj za vozila, da bi razpravljala o vprašanjih v zvezi z začetkom obratovanja strukturnih podsistemov in vozil, ki so se pojavila po sprejetju Priporočila 2011/217/EU, in jih analizirala. Končno poročilo te projektne skupine je bilo julija 2012 objavljeno na spletišču Agencije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je leta 2011 ustanovila projektno skupino za postopek izdajanja dovoljenj za vozila, da bi razpravljala o vprašanjih v zvezi z začetkom obratovanja strukturnih podsistemov in vozil, ki so se pojavila po sprejetju Priporočila 2011/217/EU, in jih analizirala. Končno poročilo te projektne skupine je bilo julija 2012 objavljeno na spletišču Agencije.

| (6) | Komisija je 30. januarja 2013 sprejela zakonodajne predloge za četrti železniški sveženj. V teh predlogih so upoštevani rezultati zgoraj omenjene projektne skupine, vključujejo pa tudi izboljšani postopek za izdajo dovoljenj za vozila in podsisteme. Za čim boljše izvajanje sedanjega pravnega okvira so potrebna pojasnila v tem priporočilu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. januarja 2013 sprejela zakonodajne predloge za četrti železniški sveženj. V teh predlogih so upoštevani rezultati zgoraj omenjene projektne skupine, vključujejo pa tudi izboljšani postopek za izdajo dovoljenj za vozila in podsisteme. Za čim boljše izvajanje sedanjega pravnega okvira so potrebna pojasnila v tem priporočilu.

| (7) | Zato je treba Priporočilo 2011/217/EU razširiti še na druge vidike, povezane s postopkom izdajanja dovoljenj, in dodatno razjasniti naslednja področja:






  — | razmerje med bistvenimi zahtevami, tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI) in nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- | --- |

(7)

Zato je treba Priporočilo 2011/217/EU razširiti še na druge vidike, povezane s postopkom izdajanja dovoljenj, in dodatno razjasniti naslednja področja:

—

razmerje med bistvenimi zahtevami, tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI) in nacionalnimi predpisi;

| — | uporabo skupnih varnostnih metod za namene izdajanja dovoljenj; |
| --- | --- |

—

uporabo skupnih varnostnih metod za namene izdajanja dovoljenj;

| — | celovitost TSI in nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

—

celovitost TSI in nacionalnih predpisov;

| — | preverjanja, ki so zunaj področja uporabe dovoljenja za začetek obratovanja; |
| --- | --- |

—

preverjanja, ki so zunaj področja uporabe dovoljenja za začetek obratovanja;

| — | preizkušanje; |
| --- | --- |

—

preizkušanje;

| — | proizvajalčevo ali naročnikovo izjavo o verifikaciji; |
| --- | --- |

—

proizvajalčevo ali naročnikovo izjavo o verifikaciji;

| — | vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

—

vzajemno priznavanje;

| — | tehnično dokumentacijo; |
| --- | --- |

—

tehnično dokumentacijo;

| — | vloge in odgovornosti pred izdajo dovoljenja, med njo in po njej; |
| --- | --- |

—

vloge in odgovornosti pred izdajo dovoljenja, med njo in po njej;

| — | vlogo sistema upravljanja varnosti; |
| --- | --- |

—

vlogo sistema upravljanja varnosti;

| — | upravljanje sprememb. |
| --- | --- |

—

upravljanje sprememb.

| (8) | Zaradi jasnosti in poenostavitve je najbolje, da se Priporočilo 2011/217/EU nadomesti s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti in poenostavitve je najbolje, da se Priporočilo 2011/217/EU nadomesti s tem priporočilom.

| (9) | Opravljeno je bilo posvetovanje z odborom iz člena 29 Direktive 2008/57/ES – |
| --- | --- |

(9)

Opravljeno je bilo posvetovanje z odborom iz člena 29 Direktive 2008/57/ES –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

1.   Države članice morajo zagotoviti, da so nacionalni varnostni organi, prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture, ocenjevalni organi, subjekti, zadolženi za vzdrževanje, proizvajalci, prosilci za dovoljenje za začetek obratovanja in drugi deležniki, ki so vključeni v izdajo dovoljenja za začetek obratovanja in uporabo strukturnih podsistemov in vozil, seznanjeni z načeli in smernicami iz točk 2 do 116.

OPREDELITEV POJMOV

| 2. | Za namene tega priporočila se uporabljajo opredelitve pojmov iz direktiv 2008/57/ES in 2004/49/ES. Zlasti izrazi „prevoznik v železniškem prometu“, „upravljavec železniške infrastrukture“, „imetniki vozil“ in „subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ se uporabljajo na podlagi njihovih vlog in odgovornosti, kot so opredeljene v členih 3 in 4 Direktive 2004/49/ES. Subjekti, ki izpolnjujejo eno od vlog, omenjenih v teh členih, lahko izpolnjujejo tudi druge vloge (npr. prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture je lahko hkrati tudi imetnik vozil). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način delovanja in predvidljive slabše pogoje (vključno z obrabo) v okviru obsega in pogojev uporabe, ki so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju. To stanje vključuje vse pogoje, v katerih se namerava podsistem uporabljati, in njegove tehnične omejitve; |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene tega priporočila se uporabljajo opredelitve pojmov iz direktiv 2008/57/ES in 2004/49/ES. Zlasti izrazi „prevoznik v železniškem prometu“, „upravljavec železniške infrastrukture“, „imetniki vozil“ in „subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ se uporabljajo na podlagi njihovih vlog in odgovornosti, kot so opredeljene v členih 3 in 4 Direktive 2004/49/ES. Subjekti, ki izpolnjujejo eno od vlog, omenjenih v teh členih, lahko izpolnjujejo tudi druge vloge (npr. prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture je lahko hkrati tudi imetnik vozil). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način delovanja in predvidljive slabše pogoje (vključno z obrabo) v okviru obsega in pogojev uporabe, ki so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju. To stanje vključuje vse pogoje, v katerih se namerava podsistem uporabljati, in njegove tehnične omejitve;

| (b) | „osnovne značilnosti zasnove“ pomeni značilnosti podsistema, kot so opredeljene v potrdilu o pregledu tipa ali zasnove; |
| --- | --- |

(b)

„osnovne značilnosti zasnove“ pomeni značilnosti podsistema, kot so opredeljene v potrdilu o pregledu tipa ali zasnove;

| (c) | „varna vključitev“ pomeni, da ukrepi, s katerimi se zagotavlja vključitev nekega elementa (npr. novega tipa vozila, projekta omrežja, podsistema, dela, sestavnega dela, komponente, programske opreme, postopka, organizacije) v večji sistem, ne povzročajo nesprejemljivega tveganja za nastali sistem; |
| --- | --- |

(c)

„varna vključitev“ pomeni, da ukrepi, s katerimi se zagotavlja vključitev nekega elementa (npr. novega tipa vozila, projekta omrežja, podsistema, dela, sestavnega dela, komponente, programske opreme, postopka, organizacije) v večji sistem, ne povzročajo nesprejemljivega tveganja za nastali sistem;

| (d) | „ugotovitev tehnične združljivosti z omrežjem“ pomeni preverjanje parametrov tipa vozila, pomembnih za tehnično združljivost z danim omrežjem, in, po potrebi, skladnosti z mejnimi vrednostmi, določenimi za to omrežje, ter dokumentiranje tega v tehnično dokumentacijo, priloženo ES-izjavi o verifikaciji; parametri vključujejo fizične značilnosti in funkcije; preverjanje je treba izvesti v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za dano omrežje; |
| --- | --- |

(d)

„ugotovitev tehnične združljivosti z omrežjem“ pomeni preverjanje parametrov tipa vozila, pomembnih za tehnično združljivost z danim omrežjem, in, po potrebi, skladnosti z mejnimi vrednostmi, določenimi za to omrežje, ter dokumentiranje tega v tehnično dokumentacijo, priloženo ES-izjavi o verifikaciji; parametri vključujejo fizične značilnosti in funkcije; preverjanje je treba izvesti v skladu s predpisi, ki se uporabljajo za dano omrežje;

| (e) | „tehnična združljivost“ pomeni zmožnost dveh ali več strukturnih podsistemov ali njihovih delov z vsaj enim skupnim vmesnikom, da vzajemno delujejo, pri tem pa ohranijo svoje stanje načrtovanega delovanja in pričakovano raven učinkovitosti; |
| --- | --- |

(e)

„tehnična združljivost“ pomeni zmožnost dveh ali več strukturnih podsistemov ali njihovih delov z vsaj enim skupnim vmesnikom, da vzajemno delujejo, pri tem pa ohranijo svoje stanje načrtovanega delovanja in pričakovano raven učinkovitosti;

| (f) | „ocenjevalni organ“ pomeni priglašeni organ, pristojni organ ali organ za oceno tveganja; |
| --- | --- |

(f)

„ocenjevalni organ“ pomeni priglašeni organ, pristojni organ ali organ za oceno tveganja;

| (g) | „priglašeni organ“ pomeni organ, kot je opredeljen v členu 2(j) Direktive 2008/57/ES; |
| --- | --- |

(g)

„priglašeni organ“ pomeni organ, kot je opredeljen v členu 2(j) Direktive 2008/57/ES;

| (h) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES za preverjanje skladnosti podsistema z nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

(h)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES za preverjanje skladnosti podsistema z nacionalnimi predpisi;

| (i) | „organ za oceno tveganja“ pomeni organ, kot je opredeljen v členu 3(14) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 402/2013 (4); |
| --- | --- |

(i)

„organ za oceno tveganja“ pomeni organ, kot je opredeljen v členu 3(14) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 402/2013 (4);

| (j) | „ES-izjava o verifikaciji“ pomeni ES-izjavo o verifikaciji podsistema, izdano v skladu s členom 18 in Prilogo V k Direktivi 2008/57/ES, ki je izjava, da podsistem izpolnjuje zahteve zadevne evropske zakonodaje, vključno z morebitnimi nacionalnimi predpisi, ki se uporabljajo za izvajanje bistvenih zahtev Direktive 2008/57/ES; |
| --- | --- |

(j)

„ES-izjava o verifikaciji“ pomeni ES-izjavo o verifikaciji podsistema, izdano v skladu s členom 18 in Prilogo V k Direktivi 2008/57/ES, ki je izjava, da podsistem izpolnjuje zahteve zadevne evropske zakonodaje, vključno z morebitnimi nacionalnimi predpisi, ki se uporabljajo za izvajanje bistvenih zahtev Direktive 2008/57/ES;

| (k) | „projekt omrežja“ pomeni projekt za začetek obratovanja nove, obnovljene ali nadgrajene fiksne opreme, ki jo sestavlja več kot en strukturni podsistem; |
| --- | --- |

(k)

„projekt omrežja“ pomeni projekt za začetek obratovanja nove, obnovljene ali nadgrajene fiksne opreme, ki jo sestavlja več kot en strukturni podsistem;

| (l) | „značilnosti omrežja“ pomeni značilnosti omrežja, kot so opisane v TSI in, po potrebi, v nacionalnih predpisih; |
| --- | --- |

(l)

„značilnosti omrežja“ pomeni značilnosti omrežja, kot so opisane v TSI in, po potrebi, v nacionalnih predpisih;

| (m) | „tehnična dokumentacija, priložena ES-izjavi o verifikaciji“ pomeni skupek celotne dokumentacije, ki jo zbere prosilec, kot zahteva vsa veljavna zakonodaja EU za podsistem; |
| --- | --- |

(m)

„tehnična dokumentacija, priložena ES-izjavi o verifikaciji“ pomeni skupek celotne dokumentacije, ki jo zbere prosilec, kot zahteva vsa veljavna zakonodaja EU za podsistem;

| (n) | „dokumentacija, predložena za pridobitev dovoljenja“ pomeni dokumentacijo, ki jo prosilec predloži nacionalnemu varnostnemu organu ob predložitvi vloge za dovoljenje; |
| --- | --- |

(n)

„dokumentacija, predložena za pridobitev dovoljenja“ pomeni dokumentacijo, ki jo prosilec predloži nacionalnemu varnostnemu organu ob predložitvi vloge za dovoljenje;

| (o) | „prosilec“ pomeni podpisnika ES-izjave o verifikaciji v skladu s členom 18 Direktive 2008/57/ES, ki prosi za dovoljenje za začetek obratovanja podsistema. Če se v skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES zahteva skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja, prosilec za dovoljenje v skladu s skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja postane „predlagatelj“; |
| --- | --- |

(o)

„prosilec“ pomeni podpisnika ES-izjave o verifikaciji v skladu s členom 18 Direktive 2008/57/ES, ki prosi za dovoljenje za začetek obratovanja podsistema. Če se v skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES zahteva skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja, prosilec za dovoljenje v skladu s skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja postane „predlagatelj“;

| (p) | „prosilec za dovoljenje za vozilo/projekt omrežja“ pomeni subjekt, ki zaprosi za dovoljenje za začetek obratovanja vozila oziroma za začetek obratovanja projekta omrežja. Če se v skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES zahteva skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja, prosilec za dovoljenje v skladu s skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja postane „predlagatelj“. |
| --- | --- |

(p)

„prosilec za dovoljenje za vozilo/projekt omrežja“ pomeni subjekt, ki zaprosi za dovoljenje za začetek obratovanja vozila oziroma za začetek obratovanja projekta omrežja. Če se v skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES zahteva skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja, prosilec za dovoljenje v skladu s skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja postane „predlagatelj“.

DOVOLJENJE ZA ZAČETEK OBRATOVANJA PODSISTEMOV

| 3. | Dovoljenje za začetek obratovanja podsistema je priznanje države članice, da je prosilec dokazal, da ta podsistem ob vključitvi v železniški sistem, v svojem stanju načrtovanega delovanja, izpolnjuje vse bistvene zahteve Direktive 2008/57/ES (5). V skladu s členom 17(1) navedene direktive se to dovoljenje izda v obliki ES-izjave o verifikaciji. V spodnjem grafičnem prikazu so povzete dejavnosti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja strukturnega podsistema in po njej: |
| --- | --- |

3.

Dovoljenje za začetek obratovanja podsistema je priznanje države članice, da je prosilec dokazal, da ta podsistem ob vključitvi v železniški sistem, v svojem stanju načrtovanega delovanja, izpolnjuje vse bistvene zahteve Direktive 2008/57/ES (5). V skladu s členom 17(1) navedene direktive se to dovoljenje izda v obliki ES-izjave o verifikaciji. V spodnjem grafičnem prikazu so povzete dejavnosti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja strukturnega podsistema in po njej:

Image

DOVOLJENJE ZA ZAČETEK OBRATOVANJA VOZIL IN ODOBRITEV TIPOV VOZIL

| 4. | Za namene izdaje dovoljenja vozilo sestavlja podsistem tirna vozila in, kadar je primerno, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS). Odobritev tipa vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila je skupna odobritev podsistemov, ki sestavljajo vozilo. |
| --- | --- |

4.

Za namene izdaje dovoljenja vozilo sestavlja podsistem tirna vozila in, kadar je primerno, podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS). Odobritev tipa vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila je skupna odobritev podsistemov, ki sestavljajo vozilo.

| 5. | Zahteve glede funkcionalnih podsistemov, ki vplivajo na stanje načrtovanega delovanja vozila (vključno z na primer zahtevami glede operativne zmogljivosti), so določene v ustreznih strukturnih TSI ali, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, v nacionalnih predpisih (npr. sistemi CCS razreda B). |
| --- | --- |

5.

Zahteve glede funkcionalnih podsistemov, ki vplivajo na stanje načrtovanega delovanja vozila (vključno z na primer zahtevami glede operativne zmogljivosti), so določene v ustreznih strukturnih TSI ali, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, v nacionalnih predpisih (npr. sistemi CCS razreda B).

| 6. | Vozila so sestavljena iz enega ali več podsistemov, zato se za zadevne podsisteme vozila ali tipa vozila uporabljajo določbe iz poglavja IV Direktive 2008/57/ES, ki se nanašajo na podsisteme, brez poseganja v druge določbe poglavja V. |
| --- | --- |

6.

Vozila so sestavljena iz enega ali več podsistemov, zato se za zadevne podsisteme vozila ali tipa vozila uporabljajo določbe iz poglavja IV Direktive 2008/57/ES, ki se nanašajo na podsisteme, brez poseganja v druge določbe poglavja V.

| 7. | Pri dovoljenjih, ki se nanašajo na vozila, sestavljena iz več kot enega podsistema, lahko prosilec za dovoljenje za vozilo ali tip vozila ES-izjave o verifikaciji za oba podsistema združi v eno ES-izjavo o verifikaciji, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, da dokaže, da vozila tega tipa kot celota v svojem stanju načrtovanega delovanja ob vključitvi v železniški sistem izpolnjujejo zahteve ustrezne evropske zakonodaje, vključno z bistvenimi zahtevami Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

7.

Pri dovoljenjih, ki se nanašajo na vozila, sestavljena iz več kot enega podsistema, lahko prosilec za dovoljenje za vozilo ali tip vozila ES-izjave o verifikaciji za oba podsistema združi v eno ES-izjavo o verifikaciji, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, da dokaže, da vozila tega tipa kot celota v svojem stanju načrtovanega delovanja ob vključitvi v železniški sistem izpolnjujejo zahteve ustrezne evropske zakonodaje, vključno z bistvenimi zahtevami Direktive 2008/57/ES.

| 8. | Če so izpolnjeni pogoji, določeni v Direktivi 2008/57/ES, mora ena odobritev tipa vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja posameznih vozil zadostovati za celotno železniško omrežje EU. To na primer velja, če je vozilo ali tip vozila, skladen s TSI, za katerega je treba izdati dovoljenje, namenjen izključno uporabi v omrežju, ki je skladno s TSI (vendar le, če zadevne TSI, ki so se uporabile za zadevna dovoljenja, ne vključujejo odprtih točk in posebnih primerov v zvezi z združljivostjo omrežja in vozila). |
| --- | --- |

8.

Če so izpolnjeni pogoji, določeni v Direktivi 2008/57/ES, mora ena odobritev tipa vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja posameznih vozil zadostovati za celotno železniško omrežje EU. To na primer velja, če je vozilo ali tip vozila, skladen s TSI, za katerega je treba izdati dovoljenje, namenjen izključno uporabi v omrežju, ki je skladno s TSI (vendar le, če zadevne TSI, ki so se uporabile za zadevna dovoljenja, ne vključujejo odprtih točk in posebnih primerov v zvezi z združljivostjo omrežja in vozila).

| 9. | Postopki izdajanja dovoljenj za tipe vozil in posamezna vozila so usklajeni in vključujejo jasne korake, ki jih je treba izvesti v določenem roku. |
| --- | --- |

9.

Postopki izdajanja dovoljenj za tipe vozil in posamezna vozila so usklajeni in vključujejo jasne korake, ki jih je treba izvesti v določenem roku.

| 10. | Veljavni predpisi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja vozil in tipov vozil morajo biti stabilni, pregledni in nediskriminatorni. Ti predpisi morajo biti bodisi TSI bodisi, če tako dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalni predpisi, ki so bili priglašeni Komisiji in so na voljo v bazi podatkov, ki jo je vzpostavila Komisija. Ko je TSI sprejeta, države članice ne smejo več sprejemati nacionalnih predpisov v zvezi s proizvodi ali deli podsistema, ki so zajeti v zadevni TSI (razen za tiste, ki so navedeni kot „odprte točke“). Če vozila in tipi vozil niso skladni s TSI, je treba, če je mogoče, uporabiti načelo vzajemnega priznavanja, da se preprečijo nepotrebne zahteve in odvečna preverjanja, razen če so ta nujno potrebna za preverjanje tehnične združljivosti zadevnega tipa vozila z ustreznim omrežjem. |
| --- | --- |

10.

Veljavni predpisi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja vozil in tipov vozil morajo biti stabilni, pregledni in nediskriminatorni. Ti predpisi morajo biti bodisi TSI bodisi, če tako dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalni predpisi, ki so bili priglašeni Komisiji in so na voljo v bazi podatkov, ki jo je vzpostavila Komisija. Ko je TSI sprejeta, države članice ne smejo več sprejemati nacionalnih predpisov v zvezi s proizvodi ali deli podsistema, ki so zajeti v zadevni TSI (razen za tiste, ki so navedeni kot „odprte točke“). Če vozila in tipi vozil niso skladni s TSI, je treba, če je mogoče, uporabiti načelo vzajemnega priznavanja, da se preprečijo nepotrebne zahteve in odvečna preverjanja, razen če so ta nujno potrebna za preverjanje tehnične združljivosti zadevnega tipa vozila z ustreznim omrežjem.

| 11. | V dovoljenjih za vozila morajo biti navedene tehnične značilnosti stanja načrtovanega delovanja vozil, vključno z omejitvami in pogoji uporabe, ter omrežja (6) držav članic, na katerih je dovoljena uporaba tega tipa vozil. Tehnične značilnosti, omenjene v dovoljenju, morajo:






  — | prijaviti proizvajalci ali naročniki v vlogi prosilca za dovoljenje za vozilo ali tip vozila, |
| --- | --- | --- |

11.

V dovoljenjih za vozila morajo biti navedene tehnične značilnosti stanja načrtovanega delovanja vozil, vključno z omejitvami in pogoji uporabe, ter omrežja (6) držav članic, na katerih je dovoljena uporaba tega tipa vozil. Tehnične značilnosti, omenjene v dovoljenju, morajo:

—

prijaviti proizvajalci ali naročniki v vlogi prosilca za dovoljenje za vozilo ali tip vozila,

| — | preveriti in potrditi ocenjevalni organi ter |
| --- | --- |

—

preveriti in potrditi ocenjevalni organi ter

| — | biti dokumentirane v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji. |
| --- | --- |

—

biti dokumentirane v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji.

| 12. | Tehnične značilnosti iz zgornjega priporočila 11 morajo biti enake za vsa posamezna vozila istega tipa. |
| --- | --- |

12.

Tehnične značilnosti iz zgornjega priporočila 11 morajo biti enake za vsa posamezna vozila istega tipa.

| 13. | Ne odobritev tipa vozila ne dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila se ne smeta nanašati na določeno progo, prevoznika v železniškem prometu, imetnika ali subjekt, zadolžen za vzdrževanje (SZV). |
| --- | --- |

13.

Ne odobritev tipa vozila ne dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila se ne smeta nanašati na določeno progo, prevoznika v železniškem prometu, imetnika ali subjekt, zadolžen za vzdrževanje (SZV).

| 14. | Da se preprečita potreba po dovoljenju za tipe vozil in začetek obratovanja posameznih vozil za določene proge ter potreba po ponovni izdaji dovoljenja v primeru spremembe značilnosti proge, morajo biti morebitne omejitve in pogoji za uporabo, priloženi dovoljenju za vozilo, opredeljeni glede na parametre značilnosti tehnične konstrukcije infrastrukture, in ne glede na geografijo. |
| --- | --- |

14.

Da se preprečita potreba po dovoljenju za tipe vozil in začetek obratovanja posameznih vozil za določene proge ter potreba po ponovni izdaji dovoljenja v primeru spremembe značilnosti proge, morajo biti morebitne omejitve in pogoji za uporabo, priloženi dovoljenju za vozilo, opredeljeni glede na parametre značilnosti tehnične konstrukcije infrastrukture, in ne glede na geografijo.

ODOBRITEV TIPA VOZILA

| 15. | Značilnosti stanja načrtovanega delovanja vozila, ki se ocenjujejo za odobritev, so značilnosti, povezane s tipom vozila. Lahko se najprej odobri tip vozila v skladu s členom 26(1) Direktive 2008/57/ES, nato pa posamezna vozila tega tipa (vključno s serijami posameznih vozil) s preverjanjem njihove skladnosti s tem tipom v skladu s členom 26(3) Direktive 2008/57/ES. Lahko pa se najprej odobri prvo vozilo nekega tipa, s čimer se v skladu s členom 26(2) Direktive 2008/57/ES hkrati odobri tudi tip vozila. Tudi to omogoča naknadne odobritve posameznih vozil istega tipa s preverjanjem skladnosti s tem tipom v skladu s členom 26(3) Direktive 2008/57/ES. Takšen način odobritve tipa vozil proizvajalcem omogoča, da tipe vozil dajo na trg in v svoj katalog in tako kupcem ponudijo koristi odobritve, ne da bi prej izdelali posamezna vozila teh tipov, ki bi jih kupec lahko naročil. Eden izmed ciljev tega načina je razbremeniti tiste, ki nabavijo vozila takšnih tipov, velikega dela tveganja, povezanega z odobritvijo. |
| --- | --- |

15.

Značilnosti stanja načrtovanega delovanja vozila, ki se ocenjujejo za odobritev, so značilnosti, povezane s tipom vozila. Lahko se najprej odobri tip vozila v skladu s členom 26(1) Direktive 2008/57/ES, nato pa posamezna vozila tega tipa (vključno s serijami posameznih vozil) s preverjanjem njihove skladnosti s tem tipom v skladu s členom 26(3) Direktive 2008/57/ES. Lahko pa se najprej odobri prvo vozilo nekega tipa, s čimer se v skladu s členom 26(2) Direktive 2008/57/ES hkrati odobri tudi tip vozila. Tudi to omogoča naknadne odobritve posameznih vozil istega tipa s preverjanjem skladnosti s tem tipom v skladu s členom 26(3) Direktive 2008/57/ES. Takšen način odobritve tipa vozil proizvajalcem omogoča, da tipe vozil dajo na trg in v svoj katalog in tako kupcem ponudijo koristi odobritve, ne da bi prej izdelali posamezna vozila teh tipov, ki bi jih kupec lahko naročil. Eden izmed ciljev tega načina je razbremeniti tiste, ki nabavijo vozila takšnih tipov, velikega dela tveganja, povezanega z odobritvijo.

| 16. | Pojem tipa je pomemben tudi za združljivost s progo. Da prevoznik v železniškem prometu oceni, ali bo proga podpirala uporabo nekega vlaka, primerja značilnosti vlaka, ki ga sestavljajo vozila zadevnih tipov, z informacijami, ki jih upravljavec železniške infrastrukture navede v registru železniške infrastrukture. Že zdaj morajo upravljavci železniške infrastrukture javno objaviti vrsto infrastrukture (Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) v zvezi z dostopom do omrežja, direktivi 2004/49/ES in 2008/57/ES ter TSI vodenje in upravljanje prometa v zvezi z obratovanjem). Dokler register železniške infrastrukture ni vzpostavljen in vanj niso vnesene informacije, morajo upravljavci železniške infrastrukture te informacije objaviti v drugi obliki. To ne pomeni, da lahko upravljavci železniške infrastrukture uvedejo neko vrsto dodatnega dovoljenja za vozila ali vlake prevoznikov v železniškem prometu. |
| --- | --- |

16.

Pojem tipa je pomemben tudi za združljivost s progo. Da prevoznik v železniškem prometu oceni, ali bo proga podpirala uporabo nekega vlaka, primerja značilnosti vlaka, ki ga sestavljajo vozila zadevnih tipov, z informacijami, ki jih upravljavec železniške infrastrukture navede v registru železniške infrastrukture. Že zdaj morajo upravljavci železniške infrastrukture javno objaviti vrsto infrastrukture (Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) v zvezi z dostopom do omrežja, direktivi 2004/49/ES in 2008/57/ES ter TSI vodenje in upravljanje prometa v zvezi z obratovanjem). Dokler register železniške infrastrukture ni vzpostavljen in vanj niso vnesene informacije, morajo upravljavci železniške infrastrukture te informacije objaviti v drugi obliki. To ne pomeni, da lahko upravljavci železniške infrastrukture uvedejo neko vrsto dodatnega dovoljenja za vozila ali vlake prevoznikov v železniškem prometu.

| 17. | Postopek odobritve vozil ter naknadno upravljanje in vzdrževanje vozil sta dva jasno ločena postopka, ki ju urejajo različne določbe. Ta razmejitev omogoča, da proizvajalci dajo na trg že odobrena vozila istega tipa, da ta vozila upravljajo različni prevozniki v železniškem prometu in vzdržujejo različni subjekti, zadolženi za vzdrževanje, v skladu z različnimi vzdrževalnimi sistemi, ki so odvisni od upravljanja. |
| --- | --- |

17.

Postopek odobritve vozil ter naknadno upravljanje in vzdrževanje vozil sta dva jasno ločena postopka, ki ju urejajo različne določbe. Ta razmejitev omogoča, da proizvajalci dajo na trg že odobrena vozila istega tipa, da ta vozila upravljajo različni prevozniki v železniškem prometu in vzdržujejo različni subjekti, zadolženi za vzdrževanje, v skladu z različnimi vzdrževalnimi sistemi, ki so odvisni od upravljanja.

| 18. | Pri tipih vozil, za katera se namerava pridobiti dovoljenje v več kot eni državi članici (npr. za obratovanje v koridorjih), se nacionalni varnostni organi lahko odločijo za sodelovanje, da se prvo in dodatna dovoljenja izdajo sočasno („sočasna“ odobritev). To omogoča, da si zadevni nacionalni varnostni organi delo porazdelijo med seboj (npr. vsak lahko prevzame odgovornost za neko tematsko področje) in da nacionalni varnostni organ, ki izda prvo dovoljenje, prizna in izkoristi delo, ki so ga opravili drugi nacionalni organi. |
| --- | --- |

18.

Pri tipih vozil, za katera se namerava pridobiti dovoljenje v več kot eni državi članici (npr. za obratovanje v koridorjih), se nacionalni varnostni organi lahko odločijo za sodelovanje, da se prvo in dodatna dovoljenja izdajo sočasno („sočasna“ odobritev). To omogoča, da si zadevni nacionalni varnostni organi delo porazdelijo med seboj (npr. vsak lahko prevzame odgovornost za neko tematsko področje) in da nacionalni varnostni organ, ki izda prvo dovoljenje, prizna in izkoristi delo, ki so ga opravili drugi nacionalni organi.

DOVOLJENJE ZA ZAČETEK OBRATOVANJA PODSISTEMOV FIKSNIH NAPRAV

| 19. | Poudariti je treba, da TSI za fiksne naprave ne vsebujejo popolnega nabora zahtev, ki jim mora ustrezati zadevni podsistem. Zahteve, določene v TSI, vključujejo tiste elemente, ki so pomembni za združljivost podsistemov fiksnih naprav z vozilom, skladnim s TSI. |
| --- | --- |

19.

Poudariti je treba, da TSI za fiksne naprave ne vsebujejo popolnega nabora zahtev, ki jim mora ustrezati zadevni podsistem. Zahteve, določene v TSI, vključujejo tiste elemente, ki so pomembni za združljivost podsistemov fiksnih naprav z vozilom, skladnim s TSI.

| 20. | Da bi fiksne naprave ustrezale bistvenim zahtevam celotne veljavne zakonodaje EU, lahko države članice poleg uporabe TSI zahtevajo uporabo drugih predpisov, ki jih ni treba uskladiti za izpolnjevanje ciljev Direktive 2008/57/ES, kot so predpisi na področju električne varnosti, gradbeništva, gradnje, zdravja, požarne varnosti itd. Ti predpisi ne smejo biti v nasprotju z določbami TSI. |
| --- | --- |

20.

Da bi fiksne naprave ustrezale bistvenim zahtevam celotne veljavne zakonodaje EU, lahko države članice poleg uporabe TSI zahtevajo uporabo drugih predpisov, ki jih ni treba uskladiti za izpolnjevanje ciljev Direktive 2008/57/ES, kot so predpisi na področju električne varnosti, gradbeništva, gradnje, zdravja, požarne varnosti itd. Ti predpisi ne smejo biti v nasprotju z določbami TSI.

| 21. | Pri projektu omrežja, ki ga sestavlja več kot en podsistem fiksne naprave, se za poenostavitev postopka priporoča, da ima prosilec možnost, da ES-izjave o verifikaciji za posamezne podsisteme, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, združi v eno ES-izjavo o verifikaciji za projekt omrežja kot celoto, da dokaže, da projekt omrežja kot celota ob vključitvi v železniški sistem izpolnjuje zahteve zadevne evropske zakonodaje, vključno z bistvenimi zahtevami Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

21.

Pri projektu omrežja, ki ga sestavlja več kot en podsistem fiksne naprave, se za poenostavitev postopka priporoča, da ima prosilec možnost, da ES-izjave o verifikaciji za posamezne podsisteme, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, združi v eno ES-izjavo o verifikaciji za projekt omrežja kot celoto, da dokaže, da projekt omrežja kot celota ob vključitvi v železniški sistem izpolnjuje zahteve zadevne evropske zakonodaje, vključno z bistvenimi zahtevami Direktive 2008/57/ES.

| 22. | Veljavni nacionalni predpisi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav morajo biti stabilni, pregledni in nediskriminatorni. Predpisi v zvezi z bistvenimi zahtevami za železniški sistem iz Direktive 2008/57/ES morajo brez poseganja v zgornji priporočili 19 in 20 biti bodisi TSI bodisi, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalni predpisi, ki so bili priglašeni Komisiji in so na voljo v bazi podatkov, ki jo je vzpostavila Komisija. Ko je TSI sprejeta, države članice ne smejo več sprejemati nacionalnih predpisov v zvezi s proizvodi ali deli podsistema, ki so zajeti v zadevni TSI (razen za tiste vidike, ki so v zadevnih TSI ustrezno navedeni kot „odprte točke“). |
| --- | --- |

22.

Veljavni nacionalni predpisi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav morajo biti stabilni, pregledni in nediskriminatorni. Predpisi v zvezi z bistvenimi zahtevami za železniški sistem iz Direktive 2008/57/ES morajo brez poseganja v zgornji priporočili 19 in 20 biti bodisi TSI bodisi, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalni predpisi, ki so bili priglašeni Komisiji in so na voljo v bazi podatkov, ki jo je vzpostavila Komisija. Ko je TSI sprejeta, države članice ne smejo več sprejemati nacionalnih predpisov v zvezi s proizvodi ali deli podsistema, ki so zajeti v zadevni TSI (razen za tiste vidike, ki so v zadevnih TSI ustrezno navedeni kot „odprte točke“).

| 23. | V dovoljenju za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav morajo biti navedene njihove tehnične značilnosti, vključno z omejitvami in pogoji uporabe. Tehnične značilnosti, omenjene v dovoljenju za začetek obratovanja:






  — | mora prijaviti prosilec; |
| --- | --- | --- |

23.

V dovoljenju za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav morajo biti navedene njihove tehnične značilnosti, vključno z omejitvami in pogoji uporabe. Tehnične značilnosti, omenjene v dovoljenju za začetek obratovanja:

—

mora prijaviti prosilec;

| — | morajo preveriti in potrditi ocenjevalni organi; |
| --- | --- |

—

morajo preveriti in potrditi ocenjevalni organi;

| — | morajo biti dokumentirane v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji. |
| --- | --- |

—

morajo biti dokumentirane v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji.

| 24. | Postopek izdaje dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav ter za upravljanje in vzdrževanje teh podsistemov sta dva jasno ločena postopka, ki ju urejajo različne določbe. |
| --- | --- |

24.

Postopek izdaje dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov fiksnih naprav ter za upravljanje in vzdrževanje teh podsistemov sta dva jasno ločena postopka, ki ju urejajo različne določbe.

BISTVENE ZAHTEVE, TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST (TSI) IN NACIONALNI PREDPISI

| 25. | Direktiva o interoperabilnosti določa bistvene zahteve za železniški sistem. To pomeni „
  vse
  pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistem, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki“ (člen 2(g) Direktive 2008/57/ES). Bistvene zahteve za železniški sistem so torej izčrpne. Država članica ali nacionalni varnostni organ ne more določiti dodatnih zahtev ali pogojev, razen tistih, ki so navedeni v členu 17. |
| --- | --- |

25.

Direktiva o interoperabilnosti določa bistvene zahteve za železniški sistem. To pomeni „
  vse
  pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistem, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki“ (člen 2(g) Direktive 2008/57/ES). Bistvene zahteve za železniški sistem so torej izčrpne. Država članica ali nacionalni varnostni organ ne more določiti dodatnih zahtev ali pogojev, razen tistih, ki so navedeni v členu 17.

| 26. | Tehnična združljivost vmesnika med omrežjem in vozili je bistvena za varnost. Čeprav je mogoče varnostni vidik takega vmesnika dokazati na podlagi uporabe referenčnih sistemov ali eksplicitnih ocen tveganja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 352/2009 (8), je treba tehnično združljivost za namene interoperabilnosti dokazati na podlagi harmoniziranih predpisov Unije, tj. TSI, ali, če taki predpisi ne obstajajo, na podlagi nacionalnih predpisov. Tehnično združljivost vmesnikov med vozilom in omrežjem za namene interoperabilnosti je torej treba dokazati na podlagi pristopa, ki temelji na predpisih. |
| --- | --- |

26.

Tehnična združljivost vmesnika med omrežjem in vozili je bistvena za varnost. Čeprav je mogoče varnostni vidik takega vmesnika dokazati na podlagi uporabe referenčnih sistemov ali eksplicitnih ocen tveganja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 352/2009 (8), je treba tehnično združljivost za namene interoperabilnosti dokazati na podlagi harmoniziranih predpisov Unije, tj. TSI, ali, če taki predpisi ne obstajajo, na podlagi nacionalnih predpisov. Tehnično združljivost vmesnikov med vozilom in omrežjem za namene interoperabilnosti je torej treba dokazati na podlagi pristopa, ki temelji na predpisih.

| 27. | Zato morajo TSI po eni strani natančno določati vmesnike iz priporočila 26. Poleg tega morajo biti v TSI izčrpno opredeljeni vsi osnovni parametri in vmesniki ciljnega sistema, ki jih je treba izrecno preveriti za odobritev, skupaj z ustreznimi zahtevami za ocenjevanje skladnosti. |
| --- | --- |

27.

Zato morajo TSI po eni strani natančno določati vmesnike iz priporočila 26. Poleg tega morajo biti v TSI izčrpno opredeljeni vsi osnovni parametri in vmesniki ciljnega sistema, ki jih je treba izrecno preveriti za odobritev, skupaj z ustreznimi zahtevami za ocenjevanje skladnosti.

| 28. | Po drugi strani morajo TSI zahteve določati le „v obsegu, ki je potreben“ za zagotovitev optimalne ravni tehnične usklajenosti in obveznih določb, potrebnih za izpolnjevanje bistvenih zahtev Direktive 2008/57/ES in dosego ciljev iz člena 1 navedene direktive (člen 5(3)). TSI morajo torej zahteve opredeljevati le tako podrobno, kot je to treba uskladiti, da se ti cilji dosežejo ob sočasnem izpolnjevanju bistvenih zahtev. Določajo tudi vmesnike med podsistemi. Vsaka TSI navaja ciljni podsistem, ki ga je mogoče doseči postopno v razumnem roku. |
| --- | --- |

28.

Po drugi strani morajo TSI zahteve določati le „v obsegu, ki je potreben“ za zagotovitev optimalne ravni tehnične usklajenosti in obveznih določb, potrebnih za izpolnjevanje bistvenih zahtev Direktive 2008/57/ES in dosego ciljev iz člena 1 navedene direktive (člen 5(3)). TSI morajo torej zahteve opredeljevati le tako podrobno, kot je to treba uskladiti, da se ti cilji dosežejo ob sočasnem izpolnjevanju bistvenih zahtev. Določajo tudi vmesnike med podsistemi. Vsaka TSI navaja ciljni podsistem, ki ga je mogoče doseči postopno v razumnem roku.

| 29. | Prosilci morajo imeti možnost proste izbire tehničnih rešitev, ki jih uporabijo za izpolnjevanje bistvenih zahtev, pod pogojem, da so specifikacije teh tehničnih rešitev v skladu s TSI in drugo veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

29.

Prosilci morajo imeti možnost proste izbire tehničnih rešitev, ki jih uporabijo za izpolnjevanje bistvenih zahtev, pod pogojem, da so specifikacije teh tehničnih rešitev v skladu s TSI in drugo veljavno zakonodajo.

| 30. | Za namene doseganja cilja enotnega evropskega železniškega območja so tehnične specifikacije proizvodov, ki izpolnjujejo bistvene zahteve, lahko določene v usklajenih standardih (EN). Usklajeni standardi, ki zajemajo osnovne parametre TSI, v nekaterih primerih vsebujejo domnevo o skladnosti z nekaterimi določbami TSI. V skladu z duhom novega pristopa k tehnični uskladitvi in standardizaciji je uporaba teh standardov še vedno prostovoljna, vendar se sklicevanja nanje objavijo v Uradnem listu Evropske unije (UL EU). Te specifikacije je treba opredeliti tudi v navodilih za uporabo TSI, da se olajša njihova uporaba v industriji. Poleg tega morajo še naprej dopolnjevati TSI. |
| --- | --- |

30.

Za namene doseganja cilja enotnega evropskega železniškega območja so tehnične specifikacije proizvodov, ki izpolnjujejo bistvene zahteve, lahko določene v usklajenih standardih (EN). Usklajeni standardi, ki zajemajo osnovne parametre TSI, v nekaterih primerih vsebujejo domnevo o skladnosti z nekaterimi določbami TSI. V skladu z duhom novega pristopa k tehnični uskladitvi in standardizaciji je uporaba teh standardov še vedno prostovoljna, vendar se sklicevanja nanje objavijo v Uradnem listu Evropske unije (UL EU). Te specifikacije je treba opredeliti tudi v navodilih za uporabo TSI, da se olajša njihova uporaba v industriji. Poleg tega morajo še naprej dopolnjevati TSI.

| 31. | Hierarhija in stopnje natančnosti specifikacij, omenjenih v priporočilih 26 do 30, so prikazane v naslednjem grafičnem prikazu: |
| --- | --- |

31.

Hierarhija in stopnje natančnosti specifikacij, omenjenih v priporočilih 26 do 30, so prikazane v naslednjem grafičnem prikazu:

Image

| 32. | V TSI se ne smejo ponavljati določbe, namenjene zagotavljanju, da podsistem ali stanje načrtovanega delovanja vozila izpolnjuje zahteve iz drugih veljavnih direktiv. |
| --- | --- |

32.

V TSI se ne smejo ponavljati določbe, namenjene zagotavljanju, da podsistem ali stanje načrtovanega delovanja vozila izpolnjuje zahteve iz drugih veljavnih direktiv.

| 33. | Pri zasnovi/načrtovanju podsistema ali vozila in njegovi postavitvi v stanje načrtovanega delovanja je treba uporabiti tudi zahteve, ki izvirajo iz določb EU, ki niso iz Direktive 2008/57/ES. Prosilec mora zagotoviti, da so te zahteve izpolnjene. |
| --- | --- |

33.

Pri zasnovi/načrtovanju podsistema ali vozila in njegovi postavitvi v stanje načrtovanega delovanja je treba uporabiti tudi zahteve, ki izvirajo iz določb EU, ki niso iz Direktive 2008/57/ES. Prosilec mora zagotoviti, da so te zahteve izpolnjene.

| 34. | Nacionalna pravila se brez poseganja v priporočili 19 in 20 lahko še naprej uporabljajo za izdajanje dovoljenj samo v primerih, navedenih v členu 17(3) Direktive 2008/57/ES. Ti primeri so:






  — | okoliščine, ko ni nobene ustrezne TSI, tj.:






  (a) | odprte točke TSI; |
| --- | --- | --- | --- |

34.

Nacionalna pravila se brez poseganja v priporočili 19 in 20 lahko še naprej uporabljajo za izdajanje dovoljenj samo v primerih, navedenih v členu 17(3) Direktive 2008/57/ES. Ti primeri so:

—

okoliščine, ko ni nobene ustrezne TSI, tj.:

(a)

odprte točke TSI;

| (b) | omrežja in vozila, ki niso zajeta v področje uporabe TSI (ali katerih zajetje v področje uporabe TSI ni predvideno); |
| --- | --- |

(b)

omrežja in vozila, ki niso zajeta v področje uporabe TSI (ali katerih zajetje v področje uporabe TSI ni predvideno);

| (c) | zahteve za že obstoječe sisteme (tj. vmesnike sistema, katerih zajetje v TSI ni predvideno); |
| --- | --- |

(c)

zahteve za že obstoječe sisteme (tj. vmesnike sistema, katerih zajetje v TSI ni predvideno);

| (d) | zahteve za vozila, ki niso skladna s TSI in so začela obratovati pred začetkom veljavnosti TSI ali v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za vozila, ki niso skladna s TSI in so začela obratovati pred začetkom veljavnosti TSI ali v prehodnem obdobju;

| — | odstopanja, za katera se uporablja člen 9 Direktive 2008/57/ES; |
| --- | --- |

—

odstopanja, za katera se uporablja člen 9 Direktive 2008/57/ES;

| — | posebni primeri, opredeljeni v TSI, ki vključujejo nacionalne različice v ciljnem sistemu. |
| --- | --- |

—

posebni primeri, opredeljeni v TSI, ki vključujejo nacionalne različice v ciljnem sistemu.

| 35. | V primerih, naštetih v priporočilu 34, morajo države članice upoštevati, objaviti in izvrševati predpise, ki vsebujejo bistvene zahteve, vključno z zahtevami glede tehnične združljivosti vozil z omrežjem. Za ohranitev obstoječe ravni interoperabilnosti in preprečevanje razlikovanja med prosilci morajo biti ti predpisi opredeljeni enako natančno kot TSI ter jasni glede zahtev (tj. opredeliti morajo vrednosti za ustrezne parametre in metode za oceno skladnosti). |
| --- | --- |

35.

V primerih, naštetih v priporočilu 34, morajo države članice upoštevati, objaviti in izvrševati predpise, ki vsebujejo bistvene zahteve, vključno z zahtevami glede tehnične združljivosti vozil z omrežjem. Za ohranitev obstoječe ravni interoperabilnosti in preprečevanje razlikovanja med prosilci morajo biti ti predpisi opredeljeni enako natančno kot TSI ter jasni glede zahtev (tj. opredeliti morajo vrednosti za ustrezne parametre in metode za oceno skladnosti).

| 36. | Če je predložen zahtevek za dodatno dovoljenje za obstoječi tip vozila ali posamezna vozila, ki niso skladni s TSI, člen 25 Direktive 2008/57/ES dopušča, da država članica, v kateri se zahtevajo dodatna dovoljenja, preveri le združljivost s svojim omrežjem. Ta država članica mora ob uporabi načela vzajemnega priznavanja, kot je opisano v priporočilih 52 do 54, priznati prvo dovoljenje za začetek obratovanja, razen če (prosilcu za dodatno dovoljenje) lahko dokaže znatno tveganje za varnost. To je v skladu s potrebo po preprečevanju razlikovanja med tipi vozil in posameznimi vozili, ki so bili prvič odobreni v državi članici. |
| --- | --- |

36.

Če je predložen zahtevek za dodatno dovoljenje za obstoječi tip vozila ali posamezna vozila, ki niso skladni s TSI, člen 25 Direktive 2008/57/ES dopušča, da država članica, v kateri se zahtevajo dodatna dovoljenja, preveri le združljivost s svojim omrežjem. Ta država članica mora ob uporabi načela vzajemnega priznavanja, kot je opisano v priporočilih 52 do 54, priznati prvo dovoljenje za začetek obratovanja, razen če (prosilcu za dodatno dovoljenje) lahko dokaže znatno tveganje za varnost. To je v skladu s potrebo po preprečevanju razlikovanja med tipi vozil in posameznimi vozili, ki so bili prvič odobreni v državi članici.

| 37. | Zato morajo za namene jasnosti države članice v svojih nacionalnih predpisih navesti, katere določbe se uporabljajo: samo za nova vozila in podsisteme ob izdaji prvega dovoljenja; in/ali za obstoječe tipe vozil; in/ali za obstoječa vozila, za katera se po prenovi ali nadgradnji izda novo dovoljenje; in/ali za vse podsisteme in vozila, ki že obratujejo. |
| --- | --- |

37.

Zato morajo za namene jasnosti države članice v svojih nacionalnih predpisih navesti, katere določbe se uporabljajo: samo za nova vozila in podsisteme ob izdaji prvega dovoljenja; in/ali za obstoječe tipe vozil; in/ali za obstoječa vozila, za katera se po prenovi ali nadgradnji izda novo dovoljenje; in/ali za vse podsisteme in vozila, ki že obratujejo.

UPORABA SKUPNIH VARNOSTNIH METOD (SVM) ZA OVREDNOTENJE IN OCENO TVEGANJA TER SISTEMA UPRAVLJANJA VARNOSTI (SVU)

| 38. | Skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja so pri izdaji dovoljenja za začetek obratovanja obvezne le v naslednjih primerih:






  (a) | ko to za poseben subjekt zahteva TSI ali nacionalno pravilo, ki se uporablja v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES; |
| --- | --- | --- |

38.

Skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja so pri izdaji dovoljenja za začetek obratovanja obvezne le v naslednjih primerih:

(a)

ko to za poseben subjekt zahteva TSI ali nacionalno pravilo, ki se uporablja v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES;

| (b) | za izvedbo varne vključitve podsistemov, ko obvezni predpisi niso na voljo, kot zahteva člen 15(1) Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(b)

za izvedbo varne vključitve podsistemov, ko obvezni predpisi niso na voljo, kot zahteva člen 15(1) Direktive 2008/57/ES.

V vseh drugih primerih uporaba skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja pri izdaji tovrstnega dovoljenja ni obvezna.

| 39. | Izraz „varna vključitev“ se lahko uporablja za:






  (a) | varno vključitev elementov, ki sestavljajo podsistem; |
| --- | --- | --- |

39.

Izraz „varna vključitev“ se lahko uporablja za:

(a)

varno vključitev elementov, ki sestavljajo podsistem;

| (b) | varno vključitev podsistemov, ki sestavljajo vozilo ali projekt omrežja; |
| --- | --- |

(b)

varno vključitev podsistemov, ki sestavljajo vozilo ali projekt omrežja;

pri vozilih:

| (c) | varno vključitev vozila v omrežje; |
| --- | --- |

(c)

varno vključitev vozila v omrežje;

| (d) | varno vključitev vozil v sistem upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu. To vključuje vmesnike med vozili, vmesnike z osebjem, ki bodo upravljali podsistem, in dejavnosti vzdrževanja subjekta, zadolženega za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(d)

varno vključitev vozil v sistem upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu. To vključuje vmesnike med vozili, vmesnike z osebjem, ki bodo upravljali podsistem, in dejavnosti vzdrževanja subjekta, zadolženega za vzdrževanje;

| (e) | varno vključitev vlaka na določene proge, po katerih vozi; |
| --- | --- |

(e)

varno vključitev vlaka na določene proge, po katerih vozi;

ter, pri projektih omrežja:

| (f) | varno vključitev projekta omrežja glede na značilnosti vozila, ki so določene v TSI in nacionalnih predpisih; |
| --- | --- |

(f)

varno vključitev projekta omrežja glede na značilnosti vozila, ki so določene v TSI in nacionalnih predpisih;

| (g) | varno vključitev v sosednje dele omrežja (odseki proge); |
| --- | --- |

(g)

varno vključitev v sosednje dele omrežja (odseki proge);

| (h) | varno vključitev projekta omrežja v sistem upravljanja varnosti upravljavca železniške infrastrukture. To vključuje vmesnike z osebjem, ki bodo upravljali projekt omrežja, in dejavnosti vzdrževanja upravljavca železniške infrastrukture ali njegovih izvajalcev; |
| --- | --- |

(h)

varno vključitev projekta omrežja v sistem upravljanja varnosti upravljavca železniške infrastrukture. To vključuje vmesnike z osebjem, ki bodo upravljali projekt omrežja, in dejavnosti vzdrževanja upravljavca železniške infrastrukture ali njegovih izvajalcev;

| (i) | varno vključitev projekta omrežja s posebnimi vlaki, ki vozijo po njem. |
| --- | --- |

(i)

varno vključitev projekta omrežja s posebnimi vlaki, ki vozijo po njem.

| 40. | Kar zadeva razmerje med varno vključitvijo in dovoljenjem za začetek obratovanja vozil:






  — | točke (a), (b) in (c) priporočila 39 je treba izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja. Morebitne pogoje in omejitve uporabe, ki izhajajo iz njih (npr. vsakršne omejitve glede sestave vlaka, vključno z obratovanjem v več enotah ali obratovanjem lokomotiv skupaj z vozili, ki sestavljajo vlak) je treba navesti v tehnični dokumentaciji iz člena 18(3) Direktive 2008/57/ES, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, da jih uporabnik odobrenega podsistema ali vozila lahko uporablja v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti; |
| --- | --- | --- |

40.

Kar zadeva razmerje med varno vključitvijo in dovoljenjem za začetek obratovanja vozil:

—

točke (a), (b) in (c) priporočila 39 je treba izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja. Morebitne pogoje in omejitve uporabe, ki izhajajo iz njih (npr. vsakršne omejitve glede sestave vlaka, vključno z obratovanjem v več enotah ali obratovanjem lokomotiv skupaj z vozili, ki sestavljajo vlak) je treba navesti v tehnični dokumentaciji iz člena 18(3) Direktive 2008/57/ES, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, da jih uporabnik odobrenega podsistema ali vozila lahko uporablja v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti;

| — | točka (d) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora prevoznik v železniškem prometu ob ustreznem upoštevanju vseh pogojev in omejitev uporabe, ki izhajajo iz točk (a), (b) in (c), ter na podlagi preverjanja skladnosti s TSI in veljavnimi nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

—

točka (d) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora prevoznik v železniškem prometu ob ustreznem upoštevanju vseh pogojev in omejitev uporabe, ki izhajajo iz točk (a), (b) in (c), ter na podlagi preverjanja skladnosti s TSI in veljavnimi nacionalnimi predpisi;

| — | točka (e) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora prevoznik v železniškem prometu na podlagi vseh informacij, ki jih potrebuje za določitev značilnosti vlaka in ugotovitev njegove združljivosti s progo (npr. pogoji uporabe, vrednosti parametrov vmesnika) ter izhajajo iz točk (a), (b) in (c), in informacij iz registra železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

—

točka (e) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora prevoznik v železniškem prometu na podlagi vseh informacij, ki jih potrebuje za določitev značilnosti vlaka in ugotovitev njegove združljivosti s progo (npr. pogoji uporabe, vrednosti parametrov vmesnika) ter izhajajo iz točk (a), (b) in (c), in informacij iz registra železniške infrastrukture.

| 40a. | Kar zadeva razmerje med varno vključitvijo in dovoljenjem za začetek obratovanja podsistemov fiksne naprave in projektov omrežja:






  — | točke (a), (b), (f) in (g) priporočila 39 je treba izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja. Morebitne pogoje in omejitve uporabe, ki izhajajo iz njih, je treba navesti v tehnični dokumentaciji iz člena 18(3) Direktive 2008/57/ES, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, da jih uporabnik odobrenega podsistema ali projekta omrežja lahko uporablja v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti; |
| --- | --- | --- |

40a.

Kar zadeva razmerje med varno vključitvijo in dovoljenjem za začetek obratovanja podsistemov fiksne naprave in projektov omrežja:

—

točke (a), (b), (f) in (g) priporočila 39 je treba izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja. Morebitne pogoje in omejitve uporabe, ki izhajajo iz njih, je treba navesti v tehnični dokumentaciji iz člena 18(3) Direktive 2008/57/ES, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, da jih uporabnik odobrenega podsistema ali projekta omrežja lahko uporablja v skladu s svojim sistemom upravljanja varnosti;

| — | točka (h) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora upravljavec železniške infrastrukture ob ustreznem upoštevanju vseh pogojev in omejitev uporabe, ki izhajajo iz točk (a), (b) in (c), ter na podlagi preverjanja skladnosti s TSI in veljavnimi nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

—

točka (h) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora upravljavec železniške infrastrukture ob ustreznem upoštevanju vseh pogojev in omejitev uporabe, ki izhajajo iz točk (a), (b) in (c), ter na podlagi preverjanja skladnosti s TSI in veljavnimi nacionalnimi predpisi;

| — | točka (i) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora upravljavec železniške infrastrukture na podlagi vseh informacij, ki jih potrebuje za določitev značilnosti proge in ugotovitev njene združljivosti (npr. pogoji uporabe, vrednosti parametrov vmesnika) ter izhajajo iz točk (a), (b) in (c), in informacij iz registra tipov vozil. |
| --- | --- |

—

točka (i) priporočila 39 ni del postopka izdaje dovoljenja. Izvesti jo mora upravljavec železniške infrastrukture na podlagi vseh informacij, ki jih potrebuje za določitev značilnosti proge in ugotovitev njene združljivosti (npr. pogoji uporabe, vrednosti parametrov vmesnika) ter izhajajo iz točk (a), (b) in (c), in informacij iz registra tipov vozil.

| 41. | Kar zadeva uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja za preverjanje varne vključitve pred izdajo dovoljenja za začetek uporabe:






  — | točka (a) priporočila 39 je v celoti v področju uporabe TSI, ki se nanašajo na podsistem; če ni izrecnih tehničnih predpisov za to področje, lahko TSI zavzamejo pristop, ki temelji na tveganju, zahtevajo uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja ter določijo, na kateri sprejemljivi ravni je treba tveganje obvladovati; |
| --- | --- | --- |

41.

Kar zadeva uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja za preverjanje varne vključitve pred izdajo dovoljenja za začetek uporabe:

—

točka (a) priporočila 39 je v celoti v področju uporabe TSI, ki se nanašajo na podsistem; če ni izrecnih tehničnih predpisov za to področje, lahko TSI zavzamejo pristop, ki temelji na tveganju, zahtevajo uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja ter določijo, na kateri sprejemljivi ravni je treba tveganje obvladovati;

| — | če ni obveznih predpisov (TSI, nacionalni predpisi), ki v celoti obravnavajo ta vmesnik, je treba točko (b) priporočila 39 preveriti z uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja; |
| --- | --- |

—

če ni obveznih predpisov (TSI, nacionalni predpisi), ki v celoti obravnavajo ta vmesnik, je treba točko (b) priporočila 39 preveriti z uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja;

| — | točka (c) priporočila 39 mora biti v celoti zajeta v TSI in, če to predvideva člen 17(3) Direktive 2008/57/ES, nacionalne predpise, to preverjanje, ki temelji na predpisih, pa mora izvajati priglašeni ali pristojni organ v okviru svoje odgovornosti za „verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema s sistemom, v katerega se vključi“ (člen 18 Direktive 2008/57/ES), saj bi bilo v nasprotnem primeru ogroženo izpolnjevanje zahtev glede preglednosti, nediskriminatornosti in interoperabilnosti; |
| --- | --- |

—

točka (c) priporočila 39 mora biti v celoti zajeta v TSI in, če to predvideva člen 17(3) Direktive 2008/57/ES, nacionalne predpise, to preverjanje, ki temelji na predpisih, pa mora izvajati priglašeni ali pristojni organ v okviru svoje odgovornosti za „verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema s sistemom, v katerega se vključi“ (člen 18 Direktive 2008/57/ES), saj bi bilo v nasprotnem primeru ogroženo izpolnjevanje zahtev glede preglednosti, nediskriminatornosti in interoperabilnosti;

| — | pri točki (c) priporočila 39 torej uporaba skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja v primerih, ko obstajajo TSI ali nacionalni predpisi, ni obvezna. Če nacionalni predpisi tega vmesnika ne določajo v celoti (npr. nekateri obstoječi sistemi signalizacije in inovativne rešitve), lahko zahtevajo, da se za obravnavo tveganj, ki jih ne zajemajo, uporabijo skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja. |
| --- | --- |

—

pri točki (c) priporočila 39 torej uporaba skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja v primerih, ko obstajajo TSI ali nacionalni predpisi, ni obvezna. Če nacionalni predpisi tega vmesnika ne določajo v celoti (npr. nekateri obstoječi sistemi signalizacije in inovativne rešitve), lahko zahtevajo, da se za obravnavo tveganj, ki jih ne zajemajo, uporabijo skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja.

CELOVITOST TSI IN NACIONALNIH PREDPISOV

| 42. | Znano je, da je TSI pripravila skupina strokovnjakov iz združenj tega sektorja in nacionalnih varnostnih organov, pri čemer so kot podlago upoštevali nacionalne predpise in praktične izkušnje. TSI zajemajo najsodobnejše ali najboljše razpoložljivo znanje, saj jih je Agencija razvila v sodelovanju s temi strokovnjaki, pregledal pa jih je odbor iz člena 29 Direktive 2008/57/ES. Države članice so jih kot take priznale za primerne svojemu namenu (vključno z odprtimi točkami) in so pravno zavezujoče. Preverjanje ali potrjevanje teh obveznih zahtev ni del postopka izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

42.

Znano je, da je TSI pripravila skupina strokovnjakov iz združenj tega sektorja in nacionalnih varnostnih organov, pri čemer so kot podlago upoštevali nacionalne predpise in praktične izkušnje. TSI zajemajo najsodobnejše ali najboljše razpoložljivo znanje, saj jih je Agencija razvila v sodelovanju s temi strokovnjaki, pregledal pa jih je odbor iz člena 29 Direktive 2008/57/ES. Države članice so jih kot take priznale za primerne svojemu namenu (vključno z odprtimi točkami) in so pravno zavezujoče. Preverjanje ali potrjevanje teh obveznih zahtev ni del postopka izdaje dovoljenja.

| 43. | Vendar je za ohranitev celovitosti TSI in nacionalnih predpisov odgovornost vseh subjektov, ki kadar koli ugotovijo morebitne pomanjkljivosti TSI ali nacionalnih predpisov, da svoje dvome čim prej izrazijo z obsežno obrazložitvijo v okviru ustreznih postopkov, da se z morebitno pomanjkljivostjo nemudoma seznanijo vsi zadevni subjekti, ki nato lahko ustrezno ukrepajo. |
| --- | --- |

43.

Vendar je za ohranitev celovitosti TSI in nacionalnih predpisov odgovornost vseh subjektov, ki kadar koli ugotovijo morebitne pomanjkljivosti TSI ali nacionalnih predpisov, da svoje dvome čim prej izrazijo z obsežno obrazložitvijo v okviru ustreznih postopkov, da se z morebitno pomanjkljivostjo nemudoma seznanijo vsi zadevni subjekti, ki nato lahko ustrezno ukrepajo.

| 44. | Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za spremembo pomanjkljivih ali nezdružljivih nacionalnih predpisov. |
| --- | --- |

44.

Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za spremembo pomanjkljivih ali nezdružljivih nacionalnih predpisov.

| 45. | V primeru pomanjkljivosti TSI se uporablja člen 7 Direktive 2008/57/ES, odprave pomanjkljivosti pa se je treba lotiti s:






  (a) | tehničnim mnenjem Agencije ali |
| --- | --- | --- |

45.

V primeru pomanjkljivosti TSI se uporablja člen 7 Direktive 2008/57/ES, odprave pomanjkljivosti pa se je treba lotiti s:

(a)

tehničnim mnenjem Agencije ali

| (b) | spremembo TSI
  ali obojim. |
| --- | --- |

(b)

spremembo TSI

ali obojim.

Odvisno od primera se TSI lahko spremeni:

| 1. | s spremembo specifikacije ciljnega sistema; |
| --- | --- |

1.

s spremembo specifikacije ciljnega sistema;

| 2. | z dodajanjem posebnih primerov, če zadevajo le omejeno število držav članic in je harmonizacija na ravni EU ocenjena kot nepotrebna; |
| --- | --- |

2.

z dodajanjem posebnih primerov, če zadevajo le omejeno število držav članic in je harmonizacija na ravni EU ocenjena kot nepotrebna;

| 3. | z dodajanjem odprtih točk, če je harmonizacija na ravni EU potrebna, vendar je še ni mogoče izrecno zajeti v TSI. |
| --- | --- |

3.

z dodajanjem odprtih točk, če je harmonizacija na ravni EU potrebna, vendar je še ni mogoče izrecno zajeti v TSI.

PREVERJANJA, KI SO ZUNAJ PODROČJA UPORABE DOVOLJENJA ZA ZAČETEK OBRATOVANJA

| 46. | Preverjanje združljivosti vlaka s progo se mora izvajati neodvisno od dovoljenja za začetek obratovanja tipa vozila ali posameznega vozila. To preverjanje upravlja prevoznik v železniškem prometu (ali upravljavec železniške infrastrukture, če upravlja vlake) kot del postopka načrtovanja (na primer pri potegovanju za poti) in vsakodnevno s svojimi sistemi upravljanja varnosti. Prevoznik v železniškem prometu mora združljivost ugotoviti s pridobitvijo informacij od upravljavca železniške infrastrukture v okviru registra infrastrukture ter iz tehnične dokumentacije vozil, priložene ES-izjavi o verifikaciji, ki se izdela ob izdaji dovoljenja in od tedaj vzdržuje. V prehodnem obdobju, tj. do vzpostavitve registra železniške infrastrukture in njegove izpolnitve z vsemi ustreznimi podatki za preverjanje združljivosti z omrežjem, morajo upravljavci železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu potrebne informacije posredovati na drug pregleden način. |
| --- | --- |

46.

Preverjanje združljivosti vlaka s progo se mora izvajati neodvisno od dovoljenja za začetek obratovanja tipa vozila ali posameznega vozila. To preverjanje upravlja prevoznik v železniškem prometu (ali upravljavec železniške infrastrukture, če upravlja vlake) kot del postopka načrtovanja (na primer pri potegovanju za poti) in vsakodnevno s svojimi sistemi upravljanja varnosti. Prevoznik v železniškem prometu mora združljivost ugotoviti s pridobitvijo informacij od upravljavca železniške infrastrukture v okviru registra infrastrukture ter iz tehnične dokumentacije vozil, priložene ES-izjavi o verifikaciji, ki se izdela ob izdaji dovoljenja in od tedaj vzdržuje. V prehodnem obdobju, tj. do vzpostavitve registra železniške infrastrukture in njegove izpolnitve z vsemi ustreznimi podatki za preverjanje združljivosti z omrežjem, morajo upravljavci železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu potrebne informacije posredovati na drug pregleden način.

| 47. | Ocenjevanje zmožnosti prevoznika v železniškem prometu za upravljanje in vzdrževanje vozil ni del postopka, ki vodi k izdaji dovoljenja. Zajeto je v postopek podeljevanja varnostnega spričevala in stalni nadzor, ki ga izvaja nacionalni varnostni organ. |
| --- | --- |

47.

Ocenjevanje zmožnosti prevoznika v železniškem prometu za upravljanje in vzdrževanje vozil ni del postopka, ki vodi k izdaji dovoljenja. Zajeto je v postopek podeljevanja varnostnega spričevala in stalni nadzor, ki ga izvaja nacionalni varnostni organ.

| 48. | Ocenjevanje zmožnosti upravljavca železniške infrastrukture za upravljanje in vzdrževanje projektov omrežja ni del postopka, ki vodi k izdaji dovoljenja. To je zajeto v postopek podeljevanja varnostnega pooblastila in stalni nadzor, ki ga izvaja nacionalni varnostni organ. |
| --- | --- |

48.

Ocenjevanje zmožnosti upravljavca železniške infrastrukture za upravljanje in vzdrževanje projektov omrežja ni del postopka, ki vodi k izdaji dovoljenja. To je zajeto v postopek podeljevanja varnostnega pooblastila in stalni nadzor, ki ga izvaja nacionalni varnostni organ.

| 49. | Ocenjevanje zmožnosti subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za vzdrževanje vozila ni del postopka izdajanja dovoljenja. To je zajeto v sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu. Če se uporablja postopek potrjevanja subjekta, zadolženega za vzdrževanje, lahko sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu upošteva ta postopek. |
| --- | --- |

49.

Ocenjevanje zmožnosti subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za vzdrževanje vozila ni del postopka izdajanja dovoljenja. To je zajeto v sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu. Če se uporablja postopek potrjevanja subjekta, zadolženega za vzdrževanje, lahko sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu upošteva ta postopek.

| 50. | Posledično prosilcu za odobritev tipa vozila ali za dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila ali podsistema ni treba oceniti pomembnosti morebitnih sprememb, ki jih povzroči zasnova vozila ali podsistema v železniškem sistemu kot celoti. Če je prosilec prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, ki namerava upravljati to vozilo ali podsistem in je odgovoren za upravljanje sprememb na svojem delu železniškega sistema, potem skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja uporablja neodvisno od svoje vloge prosilca za dovoljenje za začetek obratovanja. |
| --- | --- |

50.

Posledično prosilcu za odobritev tipa vozila ali za dovoljenje za začetek obratovanja posameznega vozila ali podsistema ni treba oceniti pomembnosti morebitnih sprememb, ki jih povzroči zasnova vozila ali podsistema v železniškem sistemu kot celoti. Če je prosilec prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, ki namerava upravljati to vozilo ali podsistem in je odgovoren za upravljanje sprememb na svojem delu železniškega sistema, potem skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja uporablja neodvisno od svoje vloge prosilca za dovoljenje za začetek obratovanja.

| 51. | Če proizvajalec izdela posebno zasnovo po naročilu prevoznika v železniškem prometu, v praksi običajno pride do časovnega prekrivanja med:






  — | preverjanjem skladnosti strukturnega podsistema za izdajo ES-izjave o verifikaciji (dejavnost, ki vključuje točke (a), (b) in (c) priporočila 39) ter |
| --- | --- | --- |

51.

Če proizvajalec izdela posebno zasnovo po naročilu prevoznika v železniškem prometu, v praksi običajno pride do časovnega prekrivanja med:

—

preverjanjem skladnosti strukturnega podsistema za izdajo ES-izjave o verifikaciji (dejavnost, ki vključuje točke (a), (b) in (c) priporočila 39) ter

| — | vključitvijo tega podsistema v sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture (dejavnost, ki vključuje točki (d) in (e) priporočila 39). |
| --- | --- |

—

vključitvijo tega podsistema v sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture (dejavnost, ki vključuje točki (d) in (e) priporočila 39).

Dobro projektno vodenje v nekaterih okoliščinah omogoča, da se časovna vrzel med izdajo dovoljenja za začetek obratovanja in dejansko komercialno uporabo vozila ali projekta omrežja čim bolj zmanjša. V teh okoliščinah poleg nacionalnega varnostnega organa sočasno sodelujeta tudi:

| — | organ, ki je odgovoren za izdajo dovoljenja za tip vozila ali za začetek obratovanja posameznega vozila, in |
| --- | --- |

—

organ, ki je odgovoren za izdajo dovoljenja za tip vozila ali za začetek obratovanja posameznega vozila, in

| — | organ, ki je odgovoren za nadzor varnostnih spričeval ali varnostnih pooblastil. |
| --- | --- |

—

organ, ki je odgovoren za nadzor varnostnih spričeval ali varnostnih pooblastil.

Čeprav se dejavnosti lahko časovno prekrivata, morata biti formalno neodvisni, pri čemer je za prvo odgovoren prosilec za dovoljenje za vozilo ali tip vozila, za drugo pa prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, ki namerava podsistem ali vozilo uporabljati.

VZAJEMNO PRIZNAVANJE PREDPISOV IN PREVERJANJ V ZVEZI Z VOZILI

| 52. | Države članice morajo medsebojno priznavati preverjanja, izvedena v skladu z nacionalnimi pravili drugih držav, razen:






  (a) | če ni dokazov o združljivosti z omrežjem ali |
| --- | --- | --- |

52.

Države članice morajo medsebojno priznavati preverjanja, izvedena v skladu z nacionalnimi pravili drugih držav, razen:

(a)

če ni dokazov o združljivosti z omrežjem ali

| (b) | če država članica prosilcu lahko dokaže znatno tveganje za varnost. |
| --- | --- |

(b)

če država članica prosilcu lahko dokaže znatno tveganje za varnost.

| (c) | Načelo vzajemnega priznavanja je treba uporabljati v največji možni meri, da se preprečijo nepotrebne zahteve in odvečna preverjanja, razen če so ta nujno potrebna za preverjanje tehnične združljivosti vozila z ustreznim omrežjem in niso enakovredna predpisom države članice, v kateri je bilo izdano prvo dovoljenje. |
| --- | --- |

(c)

Načelo vzajemnega priznavanja je treba uporabljati v največji možni meri, da se preprečijo nepotrebne zahteve in odvečna preverjanja, razen če so ta nujno potrebna za preverjanje tehnične združljivosti vozila z ustreznim omrežjem in niso enakovredna predpisom države članice, v kateri je bilo izdano prvo dovoljenje.

| 53. | V primeru izdajanja dodatnih dovoljenj države članice ne smejo izpodbijati nacionalnih predpisov, ki so se uporabljali za predhodno dovoljenje in






  — | zajemajo odprte točke, ki niso povezane s tehnično združljivostjo vozila z omrežjem, ali |
| --- | --- | --- |

53.

V primeru izdajanja dodatnih dovoljenj države članice ne smejo izpodbijati nacionalnih predpisov, ki so se uporabljali za predhodno dovoljenje in

—

zajemajo odprte točke, ki niso povezane s tehnično združljivostjo vozila z omrežjem, ali

| — | se uvrščajo v skupino „A“ v referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

—

se uvrščajo v skupino „A“ v referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES.

| 54. | Ne glede na to, da v skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ni splošnih meril sprejemljivosti tveganja, je treba ocene na podlagi te metode, ki se opravijo kot del preverjanj, ki jih zahtevajo TSI, vzajemno priznavati v skladu s členom 7(4) uredbe o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja (9). |
| --- | --- |

54.

Ne glede na to, da v skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ni splošnih meril sprejemljivosti tveganja, je treba ocene na podlagi te metode, ki se opravijo kot del preverjanj, ki jih zahtevajo TSI, vzajemno priznavati v skladu s členom 7(4) uredbe o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja (9).

VLOGE IN ODGOVORNOSTI

| 55. | Pred odobritvijo podsistema za začetek delovanja mora proizvajalec ali naročnik (tj. prosilec v smislu člena 18(1) Direktive 2008/57/ES) izvesti vse potrebne naloge v zvezi z zasnovo, konstrukcijo in preizkušanjem ali jih naročiti na odgovornost izvajalcev ter podpisati ES-izjavo o verifikaciji. |
| --- | --- |

55.

Pred odobritvijo podsistema za začetek delovanja mora proizvajalec ali naročnik (tj. prosilec v smislu člena 18(1) Direktive 2008/57/ES) izvesti vse potrebne naloge v zvezi z zasnovo, konstrukcijo in preizkušanjem ali jih naročiti na odgovornost izvajalcev ter podpisati ES-izjavo o verifikaciji.

| 56. | Priglašeni organi preverijo skladnost s TSI in pripravijo potrdila o verifikaciji za prosilca. Člen 18(2) Direktive 2008/57/ES določa, da verifikacija, ki jo opravi priglašeni organ, „[o]bsega tudi verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema s sistemom, v katerega se vključi, temelječ na informacijah, ki so na voljo v ustreznih TSI in registrih iz členov 34 in 35“. To pomeni, da je priglašeni organ odgovoren za preverjanje tehnične združljivosti z drugimi podsistemi, kar je v skladu z dejstvom, da je tehnična združljivost vključena v TSI. Obseg teh preverjanj je omejen na ustrezne TSI. Vsak priglašeni organ pripravi tehnično dokumentacijo v zvezi z izvedenimi verifikacijami. |
| --- | --- |

56.

Priglašeni organi preverijo skladnost s TSI in pripravijo potrdila o verifikaciji za prosilca. Člen 18(2) Direktive 2008/57/ES določa, da verifikacija, ki jo opravi priglašeni organ, „[o]bsega tudi verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema s sistemom, v katerega se vključi, temelječ na informacijah, ki so na voljo v ustreznih TSI in registrih iz členov 34 in 35“. To pomeni, da je priglašeni organ odgovoren za preverjanje tehnične združljivosti z drugimi podsistemi, kar je v skladu z dejstvom, da je tehnična združljivost vključena v TSI. Obseg teh preverjanj je omejen na ustrezne TSI. Vsak priglašeni organ pripravi tehnično dokumentacijo v zvezi z izvedenimi verifikacijami.

| 57. | Določbe priporočila 56 se smiselno uporabljajo za pristojne organe in nacionalne predpise. |
| --- | --- |

57.

Določbe priporočila 56 se smiselno uporabljajo za pristojne organe in nacionalne predpise.

| 58. | Nacionalni varnostni organi so na podlagi člena 15(1) Direktive 2008/57/ES pri izdajanju dovoljenj za začetek obratovanja odgovorni za izvajanje pregleda dokumentacije, ki je priložena zahtevku za dovoljenje za začetek obratovanja in dokazuje ustreznost postopka verifikacije. Ta pregled mora vsebovati preverjanje popolnosti, ustreznosti in doslednosti dokumentacije, predložene za pridobitev dovoljenja. Omejuje se na zadeve, ki so v pristojnosti nacionalnih organov za varnost (na železnici), kot je opredeljeno v Direktivi 2004/49/ES. |
| --- | --- |

58.

Nacionalni varnostni organi so na podlagi člena 15(1) Direktive 2008/57/ES pri izdajanju dovoljenj za začetek obratovanja odgovorni za izvajanje pregleda dokumentacije, ki je priložena zahtevku za dovoljenje za začetek obratovanja in dokazuje ustreznost postopka verifikacije. Ta pregled mora vsebovati preverjanje popolnosti, ustreznosti in doslednosti dokumentacije, predložene za pridobitev dovoljenja. Omejuje se na zadeve, ki so v pristojnosti nacionalnih organov za varnost (na železnici), kot je opredeljeno v Direktivi 2004/49/ES.

| 59. | Če država članica (ali nacionalni varnostni organ) odkrije težavo v zvezi z zahtevkom za dovoljenje za začetek obratovanja, in sicer, da strukturni podsistem, zajet v ES-izjavi o verifikaciji, ki ji je priložena glavna tehnična dokumentacija, ni povsem skladen z Direktivo 2008/57/ES in zlasti ne izpolnjuje bistvenih zahtev, mora uporabiti člen 19 Direktive 2008/57/ES. To se smiselno uporablja za komponente interoperabilnosti v skladu s členom 14 Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

59.

Če država članica (ali nacionalni varnostni organ) odkrije težavo v zvezi z zahtevkom za dovoljenje za začetek obratovanja, in sicer, da strukturni podsistem, zajet v ES-izjavi o verifikaciji, ki ji je priložena glavna tehnična dokumentacija, ni povsem skladen z Direktivo 2008/57/ES in zlasti ne izpolnjuje bistvenih zahtev, mora uporabiti člen 19 Direktive 2008/57/ES. To se smiselno uporablja za komponente interoperabilnosti v skladu s členom 14 Direktive 2008/57/ES.

| 60. | Nacionalni varnostni organi ne smejo ponavljati nobenih pregledov, ki so bili izvedeni kot del postopka verifikacije. |
| --- | --- |

60.

Nacionalni varnostni organi ne smejo ponavljati nobenih pregledov, ki so bili izvedeni kot del postopka verifikacije.

| 61. | Nacionalni varnostni organi ne smejo poskušati opravljati ali podvajati dela oblikovalcev predpisov, priglašenih organov, pristojnih organov ali organov za oceno tveganja. |
| --- | --- |

61.

Nacionalni varnostni organi ne smejo poskušati opravljati ali podvajati dela oblikovalcev predpisov, priglašenih organov, pristojnih organov ali organov za oceno tveganja.

| 62. | Nacionalni varnostni organi ne smejo izvajati poglobljenega sistematičnega preverjanja dela, ki ga opravijo prosilec, priglašeni organ, pristojni organ in organ za oceno tveganja po skupni varnostni metodi, niti sistematično potrjevati njihovih rezultatov. Preverjanja ocenjevalnega organa lahko izpodbijajo le v primeru upravičenih dvomov. V tem primeru je treba upoštevati načela sorazmernosti (ob upoštevanju stopnje tveganja), nediskriminacije in preglednosti. Upravičeni dvomi lahko nastanejo zlasti na podlagi pregledov iz priporočila 58 ali ko izmenjava izkušenj pokaže, da podoben podsistem ne izpolnjuje bistvenih zahtev iz člena 19 Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

62.

Nacionalni varnostni organi ne smejo izvajati poglobljenega sistematičnega preverjanja dela, ki ga opravijo prosilec, priglašeni organ, pristojni organ in organ za oceno tveganja po skupni varnostni metodi, niti sistematično potrjevati njihovih rezultatov. Preverjanja ocenjevalnega organa lahko izpodbijajo le v primeru upravičenih dvomov. V tem primeru je treba upoštevati načela sorazmernosti (ob upoštevanju stopnje tveganja), nediskriminacije in preglednosti. Upravičeni dvomi lahko nastanejo zlasti na podlagi pregledov iz priporočila 58 ali ko izmenjava izkušenj pokaže, da podoben podsistem ne izpolnjuje bistvenih zahtev iz člena 19 Direktive 2008/57/ES.

| 63. | Države članice morajo v skladu s členom 28(2) Direktive 2008/57/ES za priglašene organe (in smiselno za pristojne organe) uvesti sisteme za zagotavljanje pristojnosti ocenjevalnih organov in sprejeti ukrepe za odpravo neskladnosti z veljavno zakonodajo. Za zagotovitev doslednega pristopa mora imeti Komisija ob pomoči Agencije pri tem usklajevalno vlogo. |
| --- | --- |

63.

Države članice morajo v skladu s členom 28(2) Direktive 2008/57/ES za priglašene organe (in smiselno za pristojne organe) uvesti sisteme za zagotavljanje pristojnosti ocenjevalnih organov in sprejeti ukrepe za odpravo neskladnosti z veljavno zakonodajo. Za zagotovitev doslednega pristopa mora imeti Komisija ob pomoči Agencije pri tem usklajevalno vlogo.

| 64. | Prosilci, upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu morajo skupaj s subjekti, zadolženimi za vzdrževanje, upoštevati izmenjavo izkušenj, pridobljenih z že odobrenimi tipi vozil in zasnovami podsistemov, ali prepoznavanje neobvladanih tveganj ter uvesti primerne popravne ukrepe. |
| --- | --- |

64.

Prosilci, upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu morajo skupaj s subjekti, zadolženimi za vzdrževanje, upoštevati izmenjavo izkušenj, pridobljenih z že odobrenimi tipi vozil in zasnovami podsistemov, ali prepoznavanje neobvladanih tveganj ter uvesti primerne popravne ukrepe.

| 65. | Prosilci morajo te popravne ukrepe izvesti pred vložitvijo svojega zahtevka za dovoljenje in takoj, ko se ugotovi potreba po tem. |
| --- | --- |

65.

Prosilci morajo te popravne ukrepe izvesti pred vložitvijo svojega zahtevka za dovoljenje in takoj, ko se ugotovi potreba po tem.

| 66. | Prevozniki v železniškem prometu in upravitelji železniške infrastrukture morajo te popravne ukrepe za vozila in podsisteme, ki se že uporabljajo, izvesti v okviru svojih sistemov upravljanja varnosti. Sistemi upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu morajo zagotoviti, da subjekti, zadolženi za vzdrževanje vozil, ki jih uporabljajo prevozniki, v svoj sistem vzdrževanja uvedejo morebitne potrebne spremembe. |
| --- | --- |

66.

Prevozniki v železniškem prometu in upravitelji železniške infrastrukture morajo te popravne ukrepe za vozila in podsisteme, ki se že uporabljajo, izvesti v okviru svojih sistemov upravljanja varnosti. Sistemi upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu morajo zagotoviti, da subjekti, zadolženi za vzdrževanje vozil, ki jih uporabljajo prevozniki, v svoj sistem vzdrževanja uvedejo morebitne potrebne spremembe.

| 67. | Kot ni naloga nacionalnega varnostnega organa, da pred izdajo dovoljenja določi rešitev zasnove, tako njegova nadzorna vloga tudi ne vključuje predpisovanja popravnih ukrepov na podlagi izmenjav izkušenj. Nacionalni varnostni organi morajo namesto tega spremljati skladnost prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture z lastnim sistemom upravljanja varnosti. Preverjati morajo, ali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture določajo, izvajajo in upravljajo ustrezne popravne ukrepe v okviru svojega sistema upravljanja varnosti. |
| --- | --- |

67.

Kot ni naloga nacionalnega varnostnega organa, da pred izdajo dovoljenja določi rešitev zasnove, tako njegova nadzorna vloga tudi ne vključuje predpisovanja popravnih ukrepov na podlagi izmenjav izkušenj. Nacionalni varnostni organi morajo namesto tega spremljati skladnost prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture z lastnim sistemom upravljanja varnosti. Preverjati morajo, ali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture določajo, izvajajo in upravljajo ustrezne popravne ukrepe v okviru svojega sistema upravljanja varnosti.

| 68. | Direktiva 2004/49/ES določa, da je vsak upravljavec železniške infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu odgovoren za svoj del sistema. Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren le za varno delovanje svojih vlakov. Vloga upravljavca železniške infrastrukture je omejena na upravljanje infrastrukture, zato ni odgovoren za delovanje vlakov, ampak le za izdajo dovoljenja za vožnjo. Upravljavec železniške infrastrukture ne izdaja nobenih drugih dovoljenj. |
| --- | --- |

68.

Direktiva 2004/49/ES določa, da je vsak upravljavec železniške infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu odgovoren za svoj del sistema. Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren le za varno delovanje svojih vlakov. Vloga upravljavca železniške infrastrukture je omejena na upravljanje infrastrukture, zato ni odgovoren za delovanje vlakov, ampak le za izdajo dovoljenja za vožnjo. Upravljavec železniške infrastrukture ne izdaja nobenih drugih dovoljenj.

| 69. | Ocena zmožnosti podizvajalca (npr. imetnika) za njegov del upravljanja in vzdrževanja vozil ni del postopka, ki vodi do izdaje dovoljenja. To je zajeto v obveznosti prevoznika v železniškem prometu, ki uporablja odobrena vozila, da v skladu s členom 14(a) Direktive 2004/49/ES v okviru svojega sistema upravljanja varnosti zagotovi ustrezen subjekt, zadolžen za vzdrževanje. |
| --- | --- |

69.

Ocena zmožnosti podizvajalca (npr. imetnika) za njegov del upravljanja in vzdrževanja vozil ni del postopka, ki vodi do izdaje dovoljenja. To je zajeto v obveznosti prevoznika v železniškem prometu, ki uporablja odobrena vozila, da v skladu s členom 14(a) Direktive 2004/49/ES v okviru svojega sistema upravljanja varnosti zagotovi ustrezen subjekt, zadolžen za vzdrževanje.

| 70. | Člen 14a(1) Direktive 2004/49/ES, kot je spremenjen z Direktivo 2008/110/ES določa, da se vsakemu vozilu pred začetkom obratovanja oziroma pred uporabo v omrežju dodeli subjekt, ki je zadolžen za njegovo vzdrževanje. Dovoljenje za začetek obratovanja je neodvisno od upravljanja vozila, ki ga izvaja prevoznik v železniškem prometu, ali vzdrževanja vozila, ki ga opravlja subjekt, odgovoren za vzdrževanje; poleg tega se Direktiva 2004/49/ES nanaša na upravljanje (uporabo) in vzdrževanje vozil. Zato je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, lahko imenovan pred odobritvijo vozila za začetek obratovanja ali po njej, vendar vedno, preden je vozilo registrirano v nacionalnem registru vozil (subjekt, zadolžen za vzdrževanje, je obvezno polje v tem registru) ter preden se dejansko začne uporabljati v omrežju. |
| --- | --- |

70.

Člen 14a(1) Direktive 2004/49/ES, kot je spremenjen z Direktivo 2008/110/ES določa, da se vsakemu vozilu pred začetkom obratovanja oziroma pred uporabo v omrežju dodeli subjekt, ki je zadolžen za njegovo vzdrževanje. Dovoljenje za začetek obratovanja je neodvisno od upravljanja vozila, ki ga izvaja prevoznik v železniškem prometu, ali vzdrževanja vozila, ki ga opravlja subjekt, odgovoren za vzdrževanje; poleg tega se Direktiva 2004/49/ES nanaša na upravljanje (uporabo) in vzdrževanje vozil. Zato je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, lahko imenovan pred odobritvijo vozila za začetek obratovanja ali po njej, vendar vedno, preden je vozilo registrirano v nacionalnem registru vozil (subjekt, zadolžen za vzdrževanje, je obvezno polje v tem registru) ter preden se dejansko začne uporabljati v omrežju.

| 71. | Organizacije morajo obvladati tveganja, ki jih povzročajo njihove dejavnosti. Za obvladovanje tveganj morajo biti odgovorni tisti, ki so jih najbolj sposobni obvladovati. |
| --- | --- |

71.

Organizacije morajo obvladati tveganja, ki jih povzročajo njihove dejavnosti. Za obvladovanje tveganj morajo biti odgovorni tisti, ki so jih najbolj sposobni obvladovati.

| 72. | Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture so edini deležniki, ki morajo imeti varnostna spričevala in varnostna pooblastila, ki jih podpirajo sistemi za varno upravljanje, zato morajo te organizacije imeti ključno vlogo pri upravljanju prispevkov drugih in sprejemanju pravih odločitev glede svojih prispevkov. Kadar prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture sprejmejo take odločitve ali izvedejo ukrepe v skladu s svojimi sistemi upravljanja varnosti, to ne posega v odgovornosti drugih subjektov, kot so imetniki, subjekti, zadolženi za vzdrževanje, in proizvajalci. |
| --- | --- |

72.

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture so edini deležniki, ki morajo imeti varnostna spričevala in varnostna pooblastila, ki jih podpirajo sistemi za varno upravljanje, zato morajo te organizacije imeti ključno vlogo pri upravljanju prispevkov drugih in sprejemanju pravih odločitev glede svojih prispevkov. Kadar prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture sprejmejo take odločitve ali izvedejo ukrepe v skladu s svojimi sistemi upravljanja varnosti, to ne posega v odgovornosti drugih subjektov, kot so imetniki, subjekti, zadolženi za vzdrževanje, in proizvajalci.

| 73. | Porazdelitev operativnih odgovornosti med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture je opredeljena v TSI vodenje in upravljanje prometa. |
| --- | --- |

73.

Porazdelitev operativnih odgovornosti med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture je opredeljena v TSI vodenje in upravljanje prometa.

| 74. | Prevozniki v železniškem prometu veljajo za najprimernejše in najbolj usposobljene za:






  (a) | opredelitev morebitnih tveganj za njihove načrtovane dejavnosti, vključno z vzdrževanjem, in izvajanje nadzornih ukrepov, kot so pregledi ob odhodu; |
| --- | --- | --- |

74.

Prevozniki v železniškem prometu veljajo za najprimernejše in najbolj usposobljene za:

(a)

opredelitev morebitnih tveganj za njihove načrtovane dejavnosti, vključno z vzdrževanjem, in izvajanje nadzornih ukrepov, kot so pregledi ob odhodu;

| (b) | pravilno navedbo svojih operativnih potreb izvajalcem in dobaviteljem, kot so zahtevana učinkovitost, razpoložljivost in zanesljivost vozil; |
| --- | --- |

(b)

pravilno navedbo svojih operativnih potreb izvajalcem in dobaviteljem, kot so zahtevana učinkovitost, razpoložljivost in zanesljivost vozil;

| (c) | spremljanje delovanja vozil; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje delovanja vozil;

| (d) | zagotavljanje rednih in izčrpnih povratnih informacij o dejavnostih in delovanju imetniku in subjektu, zadolženemu za vzdrževanje, kot je primerno; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje rednih in izčrpnih povratnih informacij o dejavnostih in delovanju imetniku in subjektu, zadolženemu za vzdrževanje, kot je primerno;

| (e) | izvajanje pregledov pogodb za razumevanje in spodbujanje zmogljivosti v okviru pogodb. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje pregledov pogodb za razumevanje in spodbujanje zmogljivosti v okviru pogodb.

| 75. | Po drugi strani prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture ne smejo veljati za najprimernejše in najbolj usposobljene za neposredno obvladovanje vseh tveganj vzdolž celotne dobavne verige. Da bi prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture izpolnili svoje odgovornosti, morajo pogodbene obveznosti za dobavo blaga in storitev zasnovati v skladu s svojimi sistemi upravljanja varnosti, pri čemer morajo upoštevati pravne odgovornosti drugih. Spreminjanje vozil v uporabi za odpravo nepravilnosti in nenehno izboljševanje njihovega delovanja je običajna praksa. Za varno upravljanje teh sprememb je odgovoren prevoznik v železniškem prometu. To odgovornost mora izpolnjevati z uporabo postopkov za upravljanje sprememb iz svojega sistema upravljanja varnosti in uredbe o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ter, po potrebi, z zagotovitvijo, da se pridobi dovoljenje za začetek obratovanja spremenjenega vozila. Prevoznik v železniškem prometu mora tudi zagotavljati, da se vse pomembne informacije posredujejo subjektu, zadolženemu za vzdrževanje, ki bo posodobil dokumentacijo o vzdrževanju. |
| --- | --- |

75.

Po drugi strani prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture ne smejo veljati za najprimernejše in najbolj usposobljene za neposredno obvladovanje vseh tveganj vzdolž celotne dobavne verige. Da bi prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture izpolnili svoje odgovornosti, morajo pogodbene obveznosti za dobavo blaga in storitev zasnovati v skladu s svojimi sistemi upravljanja varnosti, pri čemer morajo upoštevati pravne odgovornosti drugih. Spreminjanje vozil v uporabi za odpravo nepravilnosti in nenehno izboljševanje njihovega delovanja je običajna praksa. Za varno upravljanje teh sprememb je odgovoren prevoznik v železniškem prometu. To odgovornost mora izpolnjevati z uporabo postopkov za upravljanje sprememb iz svojega sistema upravljanja varnosti in uredbe o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ter, po potrebi, z zagotovitvijo, da se pridobi dovoljenje za začetek obratovanja spremenjenega vozila. Prevoznik v železniškem prometu mora tudi zagotavljati, da se vse pomembne informacije posredujejo subjektu, zadolženemu za vzdrževanje, ki bo posodobil dokumentacijo o vzdrževanju.

| 76. | Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture, subjekti, zadolženi za vzdrževanje, in imetniki morajo poskrbeti, da se v pogodbi s proizvajalcem zagotovi vsakršna podpora, ki jo morebiti potrebujejo v tem postopku. |
| --- | --- |

76.

Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture, subjekti, zadolženi za vzdrževanje, in imetniki morajo poskrbeti, da se v pogodbi s proizvajalcem zagotovi vsakršna podpora, ki jo morebiti potrebujejo v tem postopku.

| 77. | Preden prevoznik v železniškem prometu od upravljavca železniške infrastrukture kupi dostop vlaka do omrežja, mora poznati vrsto dostopa, ki ga je upravljavec železniške infrastrukture ponudil za prodajo. Prevoznik v železniškem prometu mora biti prepričan, da proga, za katero želi kupiti dostop, lahko podpira vlake, ki jih namerava upravljati. |
| --- | --- |

77.

Preden prevoznik v železniškem prometu od upravljavca železniške infrastrukture kupi dostop vlaka do omrežja, mora poznati vrsto dostopa, ki ga je upravljavec železniške infrastrukture ponudil za prodajo. Prevoznik v železniškem prometu mora biti prepričan, da proga, za katero želi kupiti dostop, lahko podpira vlake, ki jih namerava upravljati.

| 78. | Prevoznikom v železniškem prometu morajo biti v registru železniške infrastrukture zagotovljene vse informacije (o vrsti infrastrukture), ki jih potrebujejo, da ugotovijo, ali je vlak, ki ga nameravajo upravljati, združljiv z določeno progo (združljivost vlaka s progo). Upravljavec železniške infrastrukture mora v registru za vsak parameter opisati nazivne vrednosti in, po potrebi, mejne vrednosti parametrov vmesnika, v skladu s katerimi se vzdržuje odsek proge. Prevozniki v železniškem prometu so pri zagotavljanju varnega obratovanja vlakov odvisni od točnosti teh informacij. Upravljavec železniške infrastrukture mora obvestiti prevoznika v železniškem prometu o morebitnih začasnih spremembah vrste infrastrukture, ki niso zapisane v registru infrastrukture. |
| --- | --- |

78.

Prevoznikom v železniškem prometu morajo biti v registru železniške infrastrukture zagotovljene vse informacije (o vrsti infrastrukture), ki jih potrebujejo, da ugotovijo, ali je vlak, ki ga nameravajo upravljati, združljiv z določeno progo (združljivost vlaka s progo). Upravljavec železniške infrastrukture mora v registru za vsak parameter opisati nazivne vrednosti in, po potrebi, mejne vrednosti parametrov vmesnika, v skladu s katerimi se vzdržuje odsek proge. Prevozniki v železniškem prometu so pri zagotavljanju varnega obratovanja vlakov odvisni od točnosti teh informacij. Upravljavec železniške infrastrukture mora obvestiti prevoznika v železniškem prometu o morebitnih začasnih spremembah vrste infrastrukture, ki niso zapisane v registru infrastrukture.

| 79. | Ko prevoznik v železniškem prometu na podlagi registra železniške infrastrukture in dokumentacije, priložene dovoljenju za vozilo/tip vozil, ter ob upoštevanju pogojev uporabe in drugih omejitev v zvezi z dovoljenjem za začetek obratovanja vozila/tipa vozil ugotovi, da proga lahko podpira vlak, ki ga namerava upravljati, mora na podlagi določb TSI v zvezi z „vodenjem in upravljanjem prometa“ (zlasti oddelke, ki se nanašajo na sestavo vlaka, zavorni sistem vlaka in vozno stanje) ugotoviti, ali obstajajo kakršne koli omejitve, povezane z vlakom, ki prepovedujejo njegovo uporabo na progi (npr. omejitve hitrosti, omejitve dolžine, omejitve napajanja z električno energijo). |
| --- | --- |

79.

Ko prevoznik v železniškem prometu na podlagi registra železniške infrastrukture in dokumentacije, priložene dovoljenju za vozilo/tip vozil, ter ob upoštevanju pogojev uporabe in drugih omejitev v zvezi z dovoljenjem za začetek obratovanja vozila/tipa vozil ugotovi, da proga lahko podpira vlak, ki ga namerava upravljati, mora na podlagi določb TSI v zvezi z „vodenjem in upravljanjem prometa“ (zlasti oddelke, ki se nanašajo na sestavo vlaka, zavorni sistem vlaka in vozno stanje) ugotoviti, ali obstajajo kakršne koli omejitve, povezane z vlakom, ki prepovedujejo njegovo uporabo na progi (npr. omejitve hitrosti, omejitve dolžine, omejitve napajanja z električno energijo).

| 80. | Če ima upravljavec železniške infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu dvome v zvezi z uporabo določenega vozila ali dela fiksne opreme na določeni progi, mora na to opozoriti drugo stranko, da se najde rešitev. Če stranka, ki je opozorila na težavo, ni zadovoljna z odgovorom, mora zadevo predložiti nacionalnemu varnostnemu organu, ki mora sprejeti odločitev v skladu s svojimi pristojnostmi. |
| --- | --- |

80.

Če ima upravljavec železniške infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu dvome v zvezi z uporabo določenega vozila ali dela fiksne opreme na določeni progi, mora na to opozoriti drugo stranko, da se najde rešitev. Če stranka, ki je opozorila na težavo, ni zadovoljna z odgovorom, mora zadevo predložiti nacionalnemu varnostnemu organu, ki mora sprejeti odločitev v skladu s svojimi pristojnostmi.

| 81. | Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, morajo v skladu s členom 4(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1078/2012 (10) obvestiti vse sodelujoče stranke (tudi nacionalne varnostne organe) o kakršnih koli varnostnih tveganjih, povezanih z okvarami in konstrukcijskimi neskladnostmi ali napakami tehnične opreme. Ta obveznost obveščanja se nanaša tudi na proizvajalce in naročnike, ki so izdali ES-izjavo o verifikaciji po izdaji dovoljenja za začetek obratovanja. |
| --- | --- |

81.

Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci železniške infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, morajo v skladu s členom 4(2) Uredbe Komisije (EU) št. 1078/2012 (10) obvestiti vse sodelujoče stranke (tudi nacionalne varnostne organe) o kakršnih koli varnostnih tveganjih, povezanih z okvarami in konstrukcijskimi neskladnostmi ali napakami tehnične opreme. Ta obveznost obveščanja se nanaša tudi na proizvajalce in naročnike, ki so izdali ES-izjavo o verifikaciji po izdaji dovoljenja za začetek obratovanja.

| 82. | Nacionalni varnostni organi imajo poleg izdaje dovoljenj za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in v skladu s členom 16 Direktive 2004/49/ES tudi nalogo, da nadzirajo, ali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture delujejo v skladu z zahtevami zakonodaje EU in, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalne zakonodaje. Ta nadzor mora zajemati tudi obvladovanje tveganj, povezanih z vmesnikom z dobavitelji prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture (kot so proizvajalci, imetniki in podjetja, ki dajejo tirna vozila v najem), ki ga izvajajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture, zlasti med nabavo blaga in storitev ter njihovo vključitvijo v sisteme upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

82.

Nacionalni varnostni organi imajo poleg izdaje dovoljenj za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in v skladu s členom 16 Direktive 2004/49/ES tudi nalogo, da nadzirajo, ali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture delujejo v skladu z zahtevami zakonodaje EU in, kadar to dovoljuje Direktiva 2008/57/ES, nacionalne zakonodaje. Ta nadzor mora zajemati tudi obvladovanje tveganj, povezanih z vmesnikom z dobavitelji prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture (kot so proizvajalci, imetniki in podjetja, ki dajejo tirna vozila v najem), ki ga izvajajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture, zlasti med nabavo blaga in storitev ter njihovo vključitvijo v sisteme upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture.

| 83. | Vloga nacionalnih varnostnih organov pri uporabi podsistema in njegovem vzdrževanju s strani prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture v okviru njegovega sistema upravljanja varnosti je nadzorne narave. Nacionalni varnostni organi morajo zlasti odkloniti prevzem odgovornosti od proizvajalca/naročnika ali prevoznika v železniškem prometu/upravljavca železniške infrastrukture za izpolnjevanje bistvenih zahtev z določanjem ali izrecnim preverjanjem in/ali odobritvijo posebnih rešitev zasnove, zahtev glede vzdrževanja ali popravnih ukrepov. Nacionalni varnostni organ se mora torej osredotočiti na ustreznost in primernost sistemov upravljanja odgovornih deležnikov in ne sme delovati kot „inšpektor za dokončano delo“ za podrobne rezultate ali odločitve, ki jih sprejemajo ti deležniki. |
| --- | --- |

83.

Vloga nacionalnih varnostnih organov pri uporabi podsistema in njegovem vzdrževanju s strani prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca železniške infrastrukture v okviru njegovega sistema upravljanja varnosti je nadzorne narave. Nacionalni varnostni organi morajo zlasti odkloniti prevzem odgovornosti od proizvajalca/naročnika ali prevoznika v železniškem prometu/upravljavca železniške infrastrukture za izpolnjevanje bistvenih zahtev z določanjem ali izrecnim preverjanjem in/ali odobritvijo posebnih rešitev zasnove, zahtev glede vzdrževanja ali popravnih ukrepov. Nacionalni varnostni organ se mora torej osredotočiti na ustreznost in primernost sistemov upravljanja odgovornih deležnikov in ne sme delovati kot „inšpektor za dokončano delo“ za podrobne rezultate ali odločitve, ki jih sprejemajo ti deležniki.

| 84. | Če države članice razmišljajo o uvedbi nujnih ukrepov zaradi nesreč ali izrednih dogodkov, morajo upoštevati, da je sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu temeljni mehanizem za upravljanje novih tveganj glede upravljanja vozil, ki so se morda pokazala pri preiskavi nesreč/izrednih dogodkov ali pri ugotovitvah v okviru nadzora. Tudi če država članica meni, da je za dovoljenje za začetek obratovanja nujen nov predpis, mora upoštevati postopke, navedene v veljavni zakonodaji Unije, vključno s priglasitvijo osnutka novega predpisa Komisiji v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in sveta (11) ali Direktivo 2004/49/ES. |
| --- | --- |

84.

Če države članice razmišljajo o uvedbi nujnih ukrepov zaradi nesreč ali izrednih dogodkov, morajo upoštevati, da je sistem upravljanja varnosti prevoznika v železniškem prometu temeljni mehanizem za upravljanje novih tveganj glede upravljanja vozil, ki so se morda pokazala pri preiskavi nesreč/izrednih dogodkov ali pri ugotovitvah v okviru nadzora. Tudi če država članica meni, da je za dovoljenje za začetek obratovanja nujen nov predpis, mora upoštevati postopke, navedene v veljavni zakonodaji Unije, vključno s priglasitvijo osnutka novega predpisa Komisiji v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in sveta (11) ali Direktivo 2004/49/ES.

PREIZKUŠANJE

| 85. | Edini preizkusi, ki se lahko zahtevajo za izdajo dovoljenja in se morajo izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja, pri čemer mora sodelovati ocenjevalni organ, so tisti, ki jih:






  — | izrecno določajo TSI, moduli in, če je primerno, nacionalni predpisi, |
| --- | --- | --- |

85.

Edini preizkusi, ki se lahko zahtevajo za izdajo dovoljenja in se morajo izvesti pred izdajo dovoljenja za začetek obratovanja, pri čemer mora sodelovati ocenjevalni organ, so tisti, ki jih:

—

izrecno določajo TSI, moduli in, če je primerno, nacionalni predpisi,

| — | določi prosilec za dokaz skladnosti z zahtevami TSI in/ali nacionalnimi predpisi, |
| --- | --- |

—

določi prosilec za dokaz skladnosti z zahtevami TSI in/ali nacionalnimi predpisi,

| — | določa druga zakonodaja EU ali |
| --- | --- |

—

določa druga zakonodaja EU ali

| — | določi prosilec v skladu z uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja, kot je opisano v priporočilu 41. |
| --- | --- |

—

določi prosilec v skladu z uporabo skupnih varnostnih metod za ovrednotenje in oceno tveganja, kot je opisano v priporočilu 41.

| 86. | Sodelovanje priglašenih in/ali pristojnih organov pri preverjanju skladnosti z bistvenimi zahtevami določajo zadevne TSI oziroma nacionalni predpisi. |
| --- | --- |

86.

Sodelovanje priglašenih in/ali pristojnih organov pri preverjanju skladnosti z bistvenimi zahtevami določajo zadevne TSI oziroma nacionalni predpisi.

| 87. | Preizkusi, ki niso zajeti v priporočilu 85 (npr. preizkusi, ki so potrebni, da prevoznik v železniškem prometu pred uporabo tipa vozila ali novega podsistema na zadevni progi ugotovi združljivost vlaka s progo ali da naročnik ugotovi skladnosti s kupčevimi zahtevami), niso del izdaje dovoljenja za začetek obratovanja. |
| --- | --- |

87.

Preizkusi, ki niso zajeti v priporočilu 85 (npr. preizkusi, ki so potrebni, da prevoznik v železniškem prometu pred uporabo tipa vozila ali novega podsistema na zadevni progi ugotovi združljivost vlaka s progo ali da naročnik ugotovi skladnosti s kupčevimi zahtevami), niso del izdaje dovoljenja za začetek obratovanja.

| 88. | Če je za preverjanje skladnosti z zahtevami za dovoljenje treba izvesti preizkus na tirih, preden nacionalni varnostni organ izda dovoljenje za začetek obratovanja, je treba v nacionalnem pravnem okviru vsake države članice opredeliti vse potrebne operativne in organizacijske ukrepe za izvedbo teh preizkusov, ki morajo biti v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES. To mora zajemati upravne ukrepe ter vse obvezne tehnične in operativne zahteve. Države članice lahko na splošno izberejo enega od naslednjih dveh pristopov:






  — | država članica lahko pristojnost za izvajanje preizkusov vključi v varnostno spričevalo prevoznika v železniškem prometu. To lahko stori do te mere, da je organ za preizkušanje lahko potrjen kot prevoznik v železniškem prometu, katerega obseg dejavnosti je omejen samo na preizkušanje; |
| --- | --- | --- |

88.

Če je za preverjanje skladnosti z zahtevami za dovoljenje treba izvesti preizkus na tirih, preden nacionalni varnostni organ izda dovoljenje za začetek obratovanja, je treba v nacionalnem pravnem okviru vsake države članice opredeliti vse potrebne operativne in organizacijske ukrepe za izvedbo teh preizkusov, ki morajo biti v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES. To mora zajemati upravne ukrepe ter vse obvezne tehnične in operativne zahteve. Države članice lahko na splošno izberejo enega od naslednjih dveh pristopov:

—

država članica lahko pristojnost za izvajanje preizkusov vključi v varnostno spričevalo prevoznika v železniškem prometu. To lahko stori do te mere, da je organ za preizkušanje lahko potrjen kot prevoznik v železniškem prometu, katerega obseg dejavnosti je omejen samo na preizkušanje;

| — | država članica lahko zaprosi pristojni organ (ki je lahko nacionalni varnostni organ ali ne) za dovoljenje za izvajanje preizkusov. V tem primeru mora imeti pristojni organ (kadar priglašeni ali pristojni organ ne preverja skladnosti z zahtevami za dovoljenje) dovolj obširno tehnično znanje za sprejemanje tovrstnih odločitev. Država članica mora za izpolnjevanje zahtev glede preglednosti in pravne varnosti zagotoviti, da je subjekt primerno neodvisen, in objaviti postopek za odobritev izvajanja preizkusov v nacionalnem pravnem okviru, pri čemer mora jasno navesti svoje zahteve in merila za odločanje, ki jih mora uporabiti pristojni organ za izdajo dovoljenja za izvedbo preizkusa. |
| --- | --- |

—

država članica lahko zaprosi pristojni organ (ki je lahko nacionalni varnostni organ ali ne) za dovoljenje za izvajanje preizkusov. V tem primeru mora imeti pristojni organ (kadar priglašeni ali pristojni organ ne preverja skladnosti z zahtevami za dovoljenje) dovolj obširno tehnično znanje za sprejemanje tovrstnih odločitev. Država članica mora za izpolnjevanje zahtev glede preglednosti in pravne varnosti zagotoviti, da je subjekt primerno neodvisen, in objaviti postopek za odobritev izvajanja preizkusov v nacionalnem pravnem okviru, pri čemer mora jasno navesti svoje zahteve in merila za odločanje, ki jih mora uporabiti pristojni organ za izdajo dovoljenja za izvedbo preizkusa.

| 89. | Upravljavci železniške infrastrukture imajo neposredno vlogo pri olajšanju postopka izdaje dovoljenja. V primeru dodatnih preizkusov, ki jih zahteva nacionalni varnostni organ, člen 23(6) Direktive 2008/57/ES določa: „Upravljavec infrastrukture si po posvetovanju s prosilcem prizadeva zagotoviti, da se lahko vsa poskusna obratovanja izvedejo v roku treh mesecev po zahtevku prosilca.“ |
| --- | --- |

89.

Upravljavci železniške infrastrukture imajo neposredno vlogo pri olajšanju postopka izdaje dovoljenja. V primeru dodatnih preizkusov, ki jih zahteva nacionalni varnostni organ, člen 23(6) Direktive 2008/57/ES določa: „Upravljavec infrastrukture si po posvetovanju s prosilcem prizadeva zagotoviti, da se lahko vsa poskusna obratovanja izvedejo v roku treh mesecev po zahtevku prosilca.“

TEHNIČNA DOKUMENTACIJA

| 90. | V skladu s členom 18 in Prilogo VI k Direktivi 2008/57/ES je treba ES-izjavi o verifikaciji za podsistem priložiti tehnično dokumentacijo, vključno z dokumentacijo, ki opisuje podsistem, dokumentacijo, ki je nastala pri verifikacijah, ki so jih opravili različni ocenjevalni organi, in dokumentacijo o elementih v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili za servisiranje, stalno in redno spremljanje ter prilagajanje in vzdrževanje. Tehnična dokumentacija, priložena ES-izjavi o verifikaciji, vsebuje vse podporne dokumente, ki so potrebni za izdajo dovoljenja za obratovanje. |
| --- | --- |

90.

V skladu s členom 18 in Prilogo VI k Direktivi 2008/57/ES je treba ES-izjavi o verifikaciji za podsistem priložiti tehnično dokumentacijo, vključno z dokumentacijo, ki opisuje podsistem, dokumentacijo, ki je nastala pri verifikacijah, ki so jih opravili različni ocenjevalni organi, in dokumentacijo o elementih v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili za servisiranje, stalno in redno spremljanje ter prilagajanje in vzdrževanje. Tehnična dokumentacija, priložena ES-izjavi o verifikaciji, vsebuje vse podporne dokumente, ki so potrebni za izdajo dovoljenja za obratovanje.

| 91. | Vozilo ali projekt omrežja je zajeto v tehnične dokumentacije za podsisteme, ki jih sestavlja, priložene ES-izjavi o verifikaciji. |
| --- | --- |

91.

Vozilo ali projekt omrežja je zajeto v tehnične dokumentacije za podsisteme, ki jih sestavlja, priložene ES-izjavi o verifikaciji.

| 92. | V postopku verifikacije podsistema mora morda sodelovati več ocenjevalnih organov, vsak v skladu s svojim področjem pristojnosti. Za zbiranje celotne dokumentacije, ki jo zahteva vsa veljavna zakonodaja EU, mora biti odgovoren prosilec. Za skupek celotne tehnične dokumentacije, ki so ji priložene tudi katere koli druge informacije, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU (vključno z informacijami iz oddelka 2.4 Priloge VI k Direktivi 2008/57/ES), se uporablja izraz tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, za podsistem. |
| --- | --- |

92.

V postopku verifikacije podsistema mora morda sodelovati več ocenjevalnih organov, vsak v skladu s svojim področjem pristojnosti. Za zbiranje celotne dokumentacije, ki jo zahteva vsa veljavna zakonodaja EU, mora biti odgovoren prosilec. Za skupek celotne tehnične dokumentacije, ki so ji priložene tudi katere koli druge informacije, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU (vključno z informacijami iz oddelka 2.4 Priloge VI k Direktivi 2008/57/ES), se uporablja izraz tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, za podsistem.

| 93. | Prosilec za dovoljenje za tip vozila ali za dovoljenje za začetek obratovanja vozila mora pripraviti dokumentacijo, ki se predloži za pridobitev dovoljenja.
  Ta dokumentacija mora vključevati tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, ki jo je prosilec pripravil za ta podsistem.
  Če vozilo sestavljata dva podsistema, mora dokumentacija, ki se predloži za pridobitev dovoljenja, vključevati dve tehnični dokumentaciji, predloženi ES-izjavi o verifikaciji, za oba podsistema.
  Dokler Komisija ne sprejme priporočila, ki bo opredelilo vsebino dokumentacije, ki jo predloži prosilec, lahko država članica dovoli, da se v dokumentacijo, ki se predloži zahtevku za pridobitev dovoljenja za vozilo ali tip vozila, vključi le del tehničnih dokumentacij, predloženih ES-izjavi o verifikaciji. To mora biti jasno navedeno v nacionalnem pravnem okviru države članice in objavljeno na spletišču Evropske železniške agencije.
  Tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, za vozilo, tip vozila ali podsistem mora vsebovati vse informacije, navedene v Prilogi V, in dokumentacijo, ki podpira ES-izjave o verifikaciji (npr. potrdila o verifikaciji in tehnične dokumentacije, ki jih izdajo priglašeni in pristojni organi, izračune, zapisnike o opravljenih preizkusih in pregledih ter tehnične značilnosti, ki jih je treba zapisati v skladu z veljavnimi TSI in nacionalnimi predpisi). Informacije iz tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ki niso zajete v dokumentaciji, predloženi za pridobitev dovoljenja, je treba dati na voljo zadevnim nacionalnim varnostnim organom na njihovo zahtevo.
  Dokumentacijo, predloženo prvemu dovoljenju za začetek obratovanja vozila, je treba predložiti nacionalnemu varnostnemu organu v času postopka za izdajo dovoljenja, ta pa jo mora hraniti kot evidenco za izdajo dovoljenja. |
| --- | --- |

93.

Prosilec za dovoljenje za tip vozila ali za dovoljenje za začetek obratovanja vozila mora pripraviti dokumentacijo, ki se predloži za pridobitev dovoljenja.

Ta dokumentacija mora vključevati tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, ki jo je prosilec pripravil za ta podsistem.

Če vozilo sestavljata dva podsistema, mora dokumentacija, ki se predloži za pridobitev dovoljenja, vključevati dve tehnični dokumentaciji, predloženi ES-izjavi o verifikaciji, za oba podsistema.

Dokler Komisija ne sprejme priporočila, ki bo opredelilo vsebino dokumentacije, ki jo predloži prosilec, lahko država članica dovoli, da se v dokumentacijo, ki se predloži zahtevku za pridobitev dovoljenja za vozilo ali tip vozila, vključi le del tehničnih dokumentacij, predloženih ES-izjavi o verifikaciji. To mora biti jasno navedeno v nacionalnem pravnem okviru države članice in objavljeno na spletišču Evropske železniške agencije.

Tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, za vozilo, tip vozila ali podsistem mora vsebovati vse informacije, navedene v Prilogi V, in dokumentacijo, ki podpira ES-izjave o verifikaciji (npr. potrdila o verifikaciji in tehnične dokumentacije, ki jih izdajo priglašeni in pristojni organi, izračune, zapisnike o opravljenih preizkusih in pregledih ter tehnične značilnosti, ki jih je treba zapisati v skladu z veljavnimi TSI in nacionalnimi predpisi). Informacije iz tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ki niso zajete v dokumentaciji, predloženi za pridobitev dovoljenja, je treba dati na voljo zadevnim nacionalnim varnostnim organom na njihovo zahtevo.

Dokumentacijo, predloženo prvemu dovoljenju za začetek obratovanja vozila, je treba predložiti nacionalnemu varnostnemu organu v času postopka za izdajo dovoljenja, ta pa jo mora hraniti kot evidenco za izdajo dovoljenja.

| 94. | Kadar se uporablja predlog, vključen v priporočilo 21, za dokumentacijo, ki se predloži za pridobitev dovoljenja za projekt omrežja, in tehnične dokumentacije, predložene ustreznim ES-izjavam o verifikaciji, se smiselno uporablja priporočilo 93. |
| --- | --- |

94.

Kadar se uporablja predlog, vključen v priporočilo 21, za dokumentacijo, ki se predloži za pridobitev dovoljenja za projekt omrežja, in tehnične dokumentacije, predložene ustreznim ES-izjavam o verifikaciji, se smiselno uporablja priporočilo 93.

| 95. | Prosilec za dodatno dovoljenje za začetek obratovanja vozila mora prvotni tehnični dokumentaciji, predloženi ES-izjavi o verifikaciji, dodati informacije, ki jih zahteva člen 23(3) ali člen 25(3) Direktive 2008/57/ES; te dodatne informacije so del informacij, ki jih je treba predložiti nacionalnemu varnostnemu organu. Vendar mora prosilec ohraniti strukturo tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji. |
| --- | --- |

95.

Prosilec za dodatno dovoljenje za začetek obratovanja vozila mora prvotni tehnični dokumentaciji, predloženi ES-izjavi o verifikaciji, dodati informacije, ki jih zahteva člen 23(3) ali člen 25(3) Direktive 2008/57/ES; te dodatne informacije so del informacij, ki jih je treba predložiti nacionalnemu varnostnemu organu. Vendar mora prosilec ohraniti strukturo tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji.

| 96. | Del tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ki opredeljuje „vse elemente v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili o servisiranju, stalnem in rednem spremljanju, prilagajanju in vzdrževanju“, je za projekte omrežja treba dati na voljo upravljavcu železniške infrastrukture, za vozila pa prevozniku v železniškem prometu, ki vozilo upravlja, da ga lahko posredujeta subjektu, zadolženemu za vzdrževanje. Podatke o vozilih, ki jih vsebuje tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, lahko posreduje imetnik vozil. Po začetku obratovanja je prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, skupaj s subjektom, zadolženim za vzdrževanje, odgovoren za stalno pregledovanje vzdrževalnih del in spreminjanje teh informacij, tako da odražajo obratovalni cikel in izmenjavo izkušenj (člena 4 in 9 Direktive 2004/49/ES). |
| --- | --- |

96.

Del tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ki opredeljuje „vse elemente v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili o servisiranju, stalnem in rednem spremljanju, prilagajanju in vzdrževanju“, je za projekte omrežja treba dati na voljo upravljavcu železniške infrastrukture, za vozila pa prevozniku v železniškem prometu, ki vozilo upravlja, da ga lahko posredujeta subjektu, zadolženemu za vzdrževanje. Podatke o vozilih, ki jih vsebuje tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, lahko posreduje imetnik vozil. Po začetku obratovanja je prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, skupaj s subjektom, zadolženim za vzdrževanje, odgovoren za stalno pregledovanje vzdrževalnih del in spreminjanje teh informacij, tako da odražajo obratovalni cikel in izmenjavo izkušenj (člena 4 in 9 Direktive 2004/49/ES).

| 97. | Tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, mora vključevati informacije, ki so potrebne za upravljanje stanja načrtovanega delovanja vozila ali projekta omrežja skozi njegov celoten življenjski cikel. |
| --- | --- |

97.

Tehnična dokumentacija, predložena ES-izjavi o verifikaciji, mora vključevati informacije, ki so potrebne za upravljanje stanja načrtovanega delovanja vozila ali projekta omrežja skozi njegov celoten življenjski cikel.

| 98. | Če se opravijo dodatna preverjanja (npr. preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi za pridobitev dodatnega dovoljenja za začetek obratovanja), je treba tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, posodobiti. Prosilec mora v primeru dodatnega dovoljenja obvestiti nacionalni varnostni organ, ki je izdal prvo dovoljenje. |
| --- | --- |

98.

Če se opravijo dodatna preverjanja (npr. preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi za pridobitev dodatnega dovoljenja za začetek obratovanja), je treba tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, posodobiti. Prosilec mora v primeru dodatnega dovoljenja obvestiti nacionalni varnostni organ, ki je izdal prvo dovoljenje.

ES-IZJAVA O VERIFIKACIJI

| 99. | V skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES in členom 4(3) in (4) Direktive 2004/49/ES so prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture odgovorni za zagotovitev, da vozilo ali podsistem med uporabo izpolnjuje vse bistvene zahteve. To ne posega v odgovornost drugih deležnikov (npr. odgovornosti podpisnika ES-izjave o verifikaciji). Vsak proizvajalec, vzdrževalec, imetnik vagonov, izvajalec storitev in oskrbovalna služba mora zagotoviti, da so njihova tirna vozila, objekti in naprave, dodatki in oprema ter storitve v skladu z bistvenimi zahtevami in da so v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, navedeni pogoji za uporabo, tako da jih lahko prevoznik v železniškem prometu in/ali upravljavec železniške infrastrukture varno uporablja. |
| --- | --- |

99.

V skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES in členom 4(3) in (4) Direktive 2004/49/ES so prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci železniške infrastrukture odgovorni za zagotovitev, da vozilo ali podsistem med uporabo izpolnjuje vse bistvene zahteve. To ne posega v odgovornost drugih deležnikov (npr. odgovornosti podpisnika ES-izjave o verifikaciji). Vsak proizvajalec, vzdrževalec, imetnik vagonov, izvajalec storitev in oskrbovalna služba mora zagotoviti, da so njihova tirna vozila, objekti in naprave, dodatki in oprema ter storitve v skladu z bistvenimi zahtevami in da so v tehnični dokumentaciji, priloženi ES-izjavi o verifikaciji, navedeni pogoji za uporabo, tako da jih lahko prevoznik v železniškem prometu in/ali upravljavec železniške infrastrukture varno uporablja.

| 100. | Prosilec za dovoljenje za podsistem, ki izda ES-izjavo o verifikaciji, je edini odgovoren za zagotovitev, da podsistemi v njihovem stanju načrtovanega delovanja ob izdaji dovoljenja v celoti in do najmanjših podrobnosti izpolnjujejo bistvene zahteve vse veljavne zakonodaje EU. Prosilec na podlagi verifikacije priglašenega ali pristojnega organa in, po potrebi, celovite ocene podsistema ali vozila poda izjavo, da so vse bistvene zahteve izpolnjene. Prosilec, ki je podpisal zadevno ES-izjavo o verifikaciji, mora zato v primeru poznejših dvomov glede skladnosti stanja načrtovanega delovanja podsistema z bistvenimi zahtevami v času izdaje dovoljenja prevzeti glavno odgovornost. |
| --- | --- |

100.

Prosilec za dovoljenje za podsistem, ki izda ES-izjavo o verifikaciji, je edini odgovoren za zagotovitev, da podsistemi v njihovem stanju načrtovanega delovanja ob izdaji dovoljenja v celoti in do najmanjših podrobnosti izpolnjujejo bistvene zahteve vse veljavne zakonodaje EU. Prosilec na podlagi verifikacije priglašenega ali pristojnega organa in, po potrebi, celovite ocene podsistema ali vozila poda izjavo, da so vse bistvene zahteve izpolnjene. Prosilec, ki je podpisal zadevno ES-izjavo o verifikaciji, mora zato v primeru poznejših dvomov glede skladnosti stanja načrtovanega delovanja podsistema z bistvenimi zahtevami v času izdaje dovoljenja prevzeti glavno odgovornost.

| 101. | Posledično dovoljenje za tip vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja ne sme veljati za prenos odgovornosti zagotavljanja ali preverjanja, da podsistem izpolnjuje vse bistvene zahteve, s prosilca na nacionalni varnostni organ, ki izda dovoljenje. |
| --- | --- |

101.

Posledično dovoljenje za tip vozila ali dovoljenje za začetek obratovanja ne sme veljati za prenos odgovornosti zagotavljanja ali preverjanja, da podsistem izpolnjuje vse bistvene zahteve, s prosilca na nacionalni varnostni organ, ki izda dovoljenje.

| 102. | Če se pojavijo pomisleki glede skladnosti podsistema z bistvenimi zahtevami v njegovem stanju načrtovanega delovanja, mora nacionalni varnostni organ, ki izda dovoljenje, odgovarjati samo za posebne naloge, ki so v skladu s členom 16 Direktive 2004/49/ES dodeljene nacionalnemu varnostnemu organu, ki izda dovoljenje ali ima nadzorno vlogo. To načelo se mora v skladu s priporočili od 58 do 62 in 67 izražati v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

102.

Če se pojavijo pomisleki glede skladnosti podsistema z bistvenimi zahtevami v njegovem stanju načrtovanega delovanja, mora nacionalni varnostni organ, ki izda dovoljenje, odgovarjati samo za posebne naloge, ki so v skladu s členom 16 Direktive 2004/49/ES dodeljene nacionalnemu varnostnemu organu, ki izda dovoljenje ali ima nadzorno vlogo. To načelo se mora v skladu s priporočili od 58 do 62 in 67 izražati v nacionalni zakonodaji.

| 103. | Prosilec podpiše ES-izjavo o verifikaciji izključno na svojo odgovornost in neodvisno od preverjanja skladnosti s TSI in nacionalnimi predpisi ter preverjanjem varne vključitve, izvedenega v skladu s členom 15(1) Direktive 2008/57/ES. Zato mora imeti prosilec vzpostavljen postopek, ki mu zagotavlja, da zajame in izpolnjuje vse bistvene zahteve ter upošteva vso veljavno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

103.

Prosilec podpiše ES-izjavo o verifikaciji izključno na svojo odgovornost in neodvisno od preverjanja skladnosti s TSI in nacionalnimi predpisi ter preverjanjem varne vključitve, izvedenega v skladu s členom 15(1) Direktive 2008/57/ES. Zato mora imeti prosilec vzpostavljen postopek, ki mu zagotavlja, da zajame in izpolnjuje vse bistvene zahteve ter upošteva vso veljavno zakonodajo EU.

| 104. | Čeprav skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja prvotno ni bila razvita v ta namen, se prosilec lahko odloči, da to metodologijo uporabi kot orodje, s katerim bo izpolnil del svoje odgovornosti zagotavljanja, da vsi deli podsistema/vozila v vseh pogledih in do najmanjših podrobnosti ustrezajo bistvenim zahtevam za železniški sistem iz Priloge III k Direktivi 2008/57/ES. |
| --- | --- |

104.

Čeprav skupna varnostna metoda za ovrednotenje in oceno tveganja prvotno ni bila razvita v ta namen, se prosilec lahko odloči, da to metodologijo uporabi kot orodje, s katerim bo izpolnil del svoje odgovornosti zagotavljanja, da vsi deli podsistema/vozila v vseh pogledih in do najmanjših podrobnosti ustrezajo bistvenim zahtevam za železniški sistem iz Priloge III k Direktivi 2008/57/ES.

| 105. | Prosilec lahko za to, da zagotovi, da vsi deli podsistema ali vozila izpolnjujejo bistvene zahteve za železniški sistem, izbere tudi kateri koli drugi način, ki ga dovoljuje zadevna zakonodaja. |
| --- | --- |

105.

Prosilec lahko za to, da zagotovi, da vsi deli podsistema ali vozila izpolnjujejo bistvene zahteve za železniški sistem, izbere tudi kateri koli drugi način, ki ga dovoljuje zadevna zakonodaja.

| 106. | ES-izjava o verifikaciji zajema vso veljavno zakonodajo EU. Za skladnost s to zakonodajo, vključno s pripadajočo oceno skladnosti, in, po potrebi, za sodelovanje ocenjevalnih organov, ki jih zahteva ta zakonodaja, je odgovoren podpisnik ES-izjave. |
| --- | --- |

106.

ES-izjava o verifikaciji zajema vso veljavno zakonodajo EU. Za skladnost s to zakonodajo, vključno s pripadajočo oceno skladnosti, in, po potrebi, za sodelovanje ocenjevalnih organov, ki jih zahteva ta zakonodaja, je odgovoren podpisnik ES-izjave.

| 107. | Pri izdaji dovoljenja za vozila ali projekt omrežja, ki so sestavljeni iz več kot enega podsistema:






  (a) | je lahko več prosilcev (po eden za vsak podsistem), pri čemer vsak izda ES-izjavo o verifikaciji za svoj del, vključno z njegovimi vmesniki. V tem primeru je vsak prosilec odgovoren za zadevni podsistem v skladu s področjem uporabe svoje ES-izjave o verifikaciji. Proizvajalec ali naročnik lahko pri vložitvi zahtevka za dovoljenje za vozilo ali projekt omrežja te izjave združi; |
| --- | --- | --- |

107.

Pri izdaji dovoljenja za vozila ali projekt omrežja, ki so sestavljeni iz več kot enega podsistema:

(a)

je lahko več prosilcev (po eden za vsak podsistem), pri čemer vsak izda ES-izjavo o verifikaciji za svoj del, vključno z njegovimi vmesniki. V tem primeru je vsak prosilec odgovoren za zadevni podsistem v skladu s področjem uporabe svoje ES-izjave o verifikaciji. Proizvajalec ali naročnik lahko pri vložitvi zahtevka za dovoljenje za vozilo ali projekt omrežja te izjave združi;

| (b) | proizvajalec ali naročnik, ki zaprosi za dovoljenje za tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja, lahko ES-izjave o verifikaciji za posamezne podsisteme, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, združi v eno ES-izjavo o verifikaciji za tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja. V tem primeru izključno na svojo odgovornost izjavlja, da so bili podsistemi, ki zajemajo zadevni tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja, obravnavani v ustreznih postopkih verifikacije in izpolnjujejo zahteve zadevne zakonodaje Evropske unije, vključno z vsemi veljavnimi nacionalnimi predpisi, in da torej vozilo ali projekt omrežja izpolnjuje zahteve zadevne zakonodaje Evropske unije, vključno z vsemi veljavnimi nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec ali naročnik, ki zaprosi za dovoljenje za tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja, lahko ES-izjave o verifikaciji za posamezne podsisteme, kot je opisano v Prilogi V k Direktivi 2008/57/ES, združi v eno ES-izjavo o verifikaciji za tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja. V tem primeru izključno na svojo odgovornost izjavlja, da so bili podsistemi, ki zajemajo zadevni tip vozila, posamezno vozilo ali projekt omrežja, obravnavani v ustreznih postopkih verifikacije in izpolnjujejo zahteve zadevne zakonodaje Evropske unije, vključno z vsemi veljavnimi nacionalnimi predpisi, in da torej vozilo ali projekt omrežja izpolnjuje zahteve zadevne zakonodaje Evropske unije, vključno z vsemi veljavnimi nacionalnimi predpisi.

| 108. | Zadevne TSI lahko delno skladnost s TSI za namene izdaje ES-izjave o verifikaciji dopuščajo samo, če zadevna TSI določa, da posebne funkcije, zmogljivosti in vmesniki, ki so potrebni za izpolnjevanje bistvenih zahtev, v določenih okoliščinah niso obvezni. |
| --- | --- |

108.

Zadevne TSI lahko delno skladnost s TSI za namene izdaje ES-izjave o verifikaciji dopuščajo samo, če zadevna TSI določa, da posebne funkcije, zmogljivosti in vmesniki, ki so potrebni za izpolnjevanje bistvenih zahtev, v določenih okoliščinah niso obvezni.

| 109. | Prosilec lahko pri pristojnem nacionalnem varnostnem organu uradno zaprosi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja podsistema šele takrat, ko so zbrani vsi predhodni dokazi in izjave. Vendar za dobro prakso s strani prosilcev velja, da ti čim prej vzpostavijo neformalno sodelovanje z nacionalnimi varnostnimi organi, da bi zagotovili, da so postopek, zahteve, vloge in odgovornosti, področje uporabe ter omejitve in pogoji uporabe jasni ter da pozneje ni težav. |
| --- | --- |

109.

Prosilec lahko pri pristojnem nacionalnem varnostnem organu uradno zaprosi za izdajo dovoljenja za začetek obratovanja podsistema šele takrat, ko so zbrani vsi predhodni dokazi in izjave. Vendar za dobro prakso s strani prosilcev velja, da ti čim prej vzpostavijo neformalno sodelovanje z nacionalnimi varnostnimi organi, da bi zagotovili, da so postopek, zahteve, vloge in odgovornosti, področje uporabe ter omejitve in pogoji uporabe jasni ter da pozneje ni težav.

UPRAVLJANJE SPREMEMB

| 110. | Kar zadeva uporabo člena 5(2), člena 15(3) in člena 20 Direktive 2008/57/ES, je treba morebitno spremembo obstoječega strukturnega podsistema analizirati in razvrstiti v eno izmed naslednjih kategorij sprememb:






  1. | „zamenjava v okviru vzdrževanja“ in druge spremembe, ki ne uvajajo odstopanja od tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji. V tem primeru verifikacija ocenjevalnega organa ni potrebna, države članice ni treba obvestiti, prvotna ES-izjava o verifikaciji pa je še naprej veljavna in se ne spremeni; |
| --- | --- | --- |

110.

Kar zadeva uporabo člena 5(2), člena 15(3) in člena 20 Direktive 2008/57/ES, je treba morebitno spremembo obstoječega strukturnega podsistema analizirati in razvrstiti v eno izmed naslednjih kategorij sprememb:

1.

„zamenjava v okviru vzdrževanja“ in druge spremembe, ki ne uvajajo odstopanja od tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji. V tem primeru verifikacija ocenjevalnega organa ni potrebna, države članice ni treba obvestiti, prvotna ES-izjava o verifikaciji pa je še naprej veljavna in se ne spremeni;

| 2. | spremembe, ki uvajajo odstopanje od tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, in zaradi katerih so morda potrebni novi pregledi (in s tem tudi preverjanje v skladu z veljavnimi moduli za preverjanje skladnosti), vendar ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove podsistema. V tem primeru je treba posodobiti tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, zadevne informacije pa je treba dati na voljo na zahtevo nacionalnega varnostnega organa; |
| --- | --- |

2.

spremembe, ki uvajajo odstopanje od tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, in zaradi katerih so morda potrebni novi pregledi (in s tem tudi preverjanje v skladu z veljavnimi moduli za preverjanje skladnosti), vendar ne vplivajo na osnovne značilnosti zasnove podsistema. V tem primeru je treba posodobiti tehnično dokumentacijo, predloženo ES-izjavi o verifikaciji, zadevne informacije pa je treba dati na voljo na zahtevo nacionalnega varnostnega organa;

| 3. | obnova ali nadgradnja (tj. večje obnovitveno delo ali sprememba, o kateri je treba obvestiti državo članico), ki ne zahteva novega dovoljenja za začetek obratovanja; v to kategorijo spadajo spremembe, ki vključujejo spremembo osnovnih značilnosti zasnove podsistema; |
| --- | --- |

3.

obnova ali nadgradnja (tj. večje obnovitveno delo ali sprememba, o kateri je treba obvestiti državo članico), ki ne zahteva novega dovoljenja za začetek obratovanja; v to kategorijo spadajo spremembe, ki vključujejo spremembo osnovnih značilnosti zasnove podsistema;

| 4. | obnova ali nadgradnja (tj. večje obnovitveno delo ali sprememba, o kateri je treba obvestiti državo članico), ki zahteva novo dovoljenje za začetek obratovanja. |
| --- | --- |

4.

obnova ali nadgradnja (tj. večje obnovitveno delo ali sprememba, o kateri je treba obvestiti državo članico), ki zahteva novo dovoljenje za začetek obratovanja.

Opomniti je treba, da morajo biti odločitve naročnika ali proizvajalca o spremembah podsistema, ki temeljijo na štirih zgoraj omenjenih kategorijah, povsem neodvisne od odločitve glede pomembnosti spremembe za železniški sistem v smislu uredbe o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja, ki jo mora sprejeti prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture, ki opravi spremembo v svojem delu sistema. Pri odločitvah sodelujejo različni deležniki v različnih okoliščinah in z različnimi merili za odločanje.

Kategoriji 3 in 4 uvajata odstopanje od tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, saj vplivata na osnovne značilnosti zasnove podsistema.

| 111. | TSI morajo zaradi pravne varnosti in vzajemnega priznavanja zagotoviti merila, s katerimi se določi, ali sprememba vpliva na osnovne značilnosti zasnove podsistema in ali spada v kategorijo 3 ali 4, in sicer tako za podsisteme, ki začnejo obratovati v skladu z Direktivo 2008/57/ES, kot tudi za podsisteme, ki so začeli obratovati prej. Dokler teh meril ne zagotovijo TSI, jih lahko države članice določijo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

111.

TSI morajo zaradi pravne varnosti in vzajemnega priznavanja zagotoviti merila, s katerimi se določi, ali sprememba vpliva na osnovne značilnosti zasnove podsistema in ali spada v kategorijo 3 ali 4, in sicer tako za podsisteme, ki začnejo obratovati v skladu z Direktivo 2008/57/ES, kot tudi za podsisteme, ki so začeli obratovati prej. Dokler teh meril ne zagotovijo TSI, jih lahko države članice določijo na nacionalni ravni.

| 112. | Ob izdaji dovoljenja je treba vedno upoštevati spremembe v zvezi s podsistemom ali vozilom. Kopičenje manjših sprememb lahko privede do velike spremembe. |
| --- | --- |

112.

Ob izdaji dovoljenja je treba vedno upoštevati spremembe v zvezi s podsistemom ali vozilom. Kopičenje manjših sprememb lahko privede do velike spremembe.

| 113. | Proizvajalci ali naročniki morajo spremembe na obstoječih strukturnih podsistemih upravljati na podlagi naslednjega:






  (a) | proizvajalec ali naročnik na podlagi priporočila 110 presodi, v katero kategorijo spada sprememba in ali je treba obvestiti organe za ocenjevanje skladnosti ali organe držav članic. V primeru sprememb kategorij od 2 do 4 iz priporočila 110, katerih posledica je sprememba tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ali ki vplivajo na veljavnost že izvedenih preverjanj, mora proizvajalec ali naročnik pri uvedbi spremembe oceniti potrebo po novi ES-izjavi o verifikaciji v skladu z merili iz točke 2 Priloge V k Direktivi 2008/57/ES (12). Pri spremembah kategorije 4 mora država članica določiti obseg uporabe TSI za projekt; |
| --- | --- | --- |

113.

Proizvajalci ali naročniki morajo spremembe na obstoječih strukturnih podsistemih upravljati na podlagi naslednjega:

(a)

proizvajalec ali naročnik na podlagi priporočila 110 presodi, v katero kategorijo spada sprememba in ali je treba obvestiti organe za ocenjevanje skladnosti ali organe držav članic. V primeru sprememb kategorij od 2 do 4 iz priporočila 110, katerih posledica je sprememba tehnične dokumentacije, predložene ES-izjavi o verifikaciji, ali ki vplivajo na veljavnost že izvedenih preverjanj, mora proizvajalec ali naročnik pri uvedbi spremembe oceniti potrebo po novi ES-izjavi o verifikaciji v skladu z merili iz točke 2 Priloge V k Direktivi 2008/57/ES (12). Pri spremembah kategorije 4 mora država članica določiti obseg uporabe TSI za projekt;

| (b) | če TSI za določen parameter zahteva uporabo skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja, mora TSI navesti okoliščine, v katerih je treba opraviti preizkus pomembnosti za ta parameter; |
| --- | --- |

(b)

če TSI za določen parameter zahteva uporabo skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja, mora TSI navesti okoliščine, v katerih je treba opraviti preizkus pomembnosti za ta parameter;

| (c) | podobno je treba pri parametrih, ki so pomembni za izvedbo varnega vključevanja kot del izdaje dovoljenja v skladu z zgornjim priporočilom 40, izvesti preizkus pomembnosti za vsakega od njih, pri čemer je treba upoštevati obseg spremembe, ki zadeva stanje načrtovanega delovanja. |
| --- | --- |

(c)

podobno je treba pri parametrih, ki so pomembni za izvedbo varnega vključevanja kot del izdaje dovoljenja v skladu z zgornjim priporočilom 40, izvesti preizkus pomembnosti za vsakega od njih, pri čemer je treba upoštevati obseg spremembe, ki zadeva stanje načrtovanega delovanja.

| 114. | Vsak prevoznik v železniškem prometu in upravljavec železniške infrastrukture je odgovoren za svoj del železniškega sistema. V skladu s členom 4 Direktive 2004/49/ES morajo svoj del železniškega sistema upravljati s sistemom upravljanja varnosti. Sistem upravljanja varnosti mora, kjer je ustrezno, uporabljati skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja. |
| --- | --- |

114.

Vsak prevoznik v železniškem prometu in upravljavec železniške infrastrukture je odgovoren za svoj del železniškega sistema. V skladu s členom 4 Direktive 2004/49/ES morajo svoj del železniškega sistema upravljati s sistemom upravljanja varnosti. Sistem upravljanja varnosti mora, kjer je ustrezno, uporabljati skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja.

| 115. | Kadar prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture začne uporabljati vozilo ali podsistem, mora uporabiti skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja, pri čemer mora začeti z oceno pomembnosti spremembe za del železniškega sistema, za katerega je odgovoren. Kot del tega postopka morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture obravnavati naslednja vprašanja:






  (a) | kar zadeva vozila ali podsisteme, ki jih je treba po spremembi (ponovno) začeti uporabljati, in, kadar je ustrezno, dovoljenje: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo s svojimi sistemi upravljanja varnosti oceniti, ali ponovni začetek uporabe vozila ali podsistema pomeni veliko spremembo za železniški sistem kot celoto; |
| --- | --- | --- |

115.

Kadar prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec železniške infrastrukture začne uporabljati vozilo ali podsistem, mora uporabiti skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja, pri čemer mora začeti z oceno pomembnosti spremembe za del železniškega sistema, za katerega je odgovoren. Kot del tega postopka morajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture obravnavati naslednja vprašanja:

(a)

kar zadeva vozila ali podsisteme, ki jih je treba po spremembi (ponovno) začeti uporabljati, in, kadar je ustrezno, dovoljenje: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo s svojimi sistemi upravljanja varnosti oceniti, ali ponovni začetek uporabe vozila ali podsistema pomeni veliko spremembo za železniški sistem kot celoto;

| (b) | kar zadeva spremembe v delovanju podsistema ali vozila: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo oceniti, ali je sprememba pomembna, kar zadeva njihov sistem upravljanja varnosti, in, če je pomembna, ali je nadzorovanje vseh zadevnih tveganj zajeto v sistem upravljanja varnosti oziroma je treba tega prilagoditi; |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva spremembe v delovanju podsistema ali vozila: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo oceniti, ali je sprememba pomembna, kar zadeva njihov sistem upravljanja varnosti, in, če je pomembna, ali je nadzorovanje vseh zadevnih tveganj zajeto v sistem upravljanja varnosti oziroma je treba tega prilagoditi;

| (c) | kar zadeva spremembe pri vzdrževanju podsistema ali vozila: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo s svojimi sistemi upravljanja varnosti oceniti, ali je sprememba pomembna, in, če je pomembna, poskrbeti za ustrezno prilagoditev sistemov vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje, in sistemov upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva spremembe pri vzdrževanju podsistema ali vozila: prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture morajo s svojimi sistemi upravljanja varnosti oceniti, ali je sprememba pomembna, in, če je pomembna, poskrbeti za ustrezno prilagoditev sistemov vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje, in sistemov upravljanja varnosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture.

| 116. | Nacionalni varnostni organi morajo spremembe, ki se uvajajo v obratujoče podsisteme, nadzirati z nadzorovanjem varnostnih pooblastil in varnostnih spričeval upravljavcev železniške infrastrukture oziroma prevoznikov v železniškem prometu. V ta namen morajo nadzorovati, ali se alinee (a), (b) in (c) priporočila 115 pravilno uporabljajo. |
| --- | --- |

116.

Nacionalni varnostni organi morajo spremembe, ki se uvajajo v obratujoče podsisteme, nadzirati z nadzorovanjem varnostnih pooblastil in varnostnih spričeval upravljavcev železniške infrastrukture oziroma prevoznikov v železniškem prometu. V ta namen morajo nadzorovati, ali se alinee (a), (b) in (c) priporočila 115 pravilno uporabljajo.

| 117. | Priporočilo 2011/217/EU se razveljavi. |
| --- | --- |

117.

Priporočilo 2011/217/EU se razveljavi.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 5. decembra 2014

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

2

(3)  Priporočilo 2011/217/EU z dne 29. marca 2011 o dovoljenju za začetek obratovanja strukturnih podsistemov in vozil v skladu z Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 95, 8.4.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 402/2013 z dne 30. aprila 2013 o skupni varnostni metodi za ovrednotenje in oceno tveganja ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 352/2009 (UL L 121, 3.5.2013, str. 11).

4

(5)  V Prilogi III k Direktivi 2008/57/ES so določene bistvene zahteve za železniški sistem (člen 3(1)). Te zahteve so specifične za železniški sektor. Železniški sistem, podsistemi, komponente interoperabilnosti in vsi vmesniki morajo izpolnjevati te bistvene zahteve (člen 4(1)). Izpolnjevanje bistvenih zahtev je pogoj za začetek obratovanja strukturnega podsistema. Izpolnjevanje bistvenih zahtev Direktive 2008/57/ES ne posega v uporabo drugih določb EU (člen 3(2)).

5

(6)  Ozemlje države članice lahko vključuje eno ali več železniških omrežij.

6

(7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (UL L 75, 15.3.2001, str. 29).

7

(8)  Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja (UL L 108, 29.4.2009, str. 4). Ta uredba bo 21. maja 2015 razveljavljena in nadomeščena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 402/2013.

8

(9)  To bo nadomeščeno s členom 15(5) Izvedbene uredbe (EU) št. 402/2013, ki bo začela veljati 21. maja 2015.

9

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).

10

(11)  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

11

(12)  Glej ločeni predlog za spremembo Priloge V k Direktivi 2008/57/ES.

12

---

Popravki

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/78

---

Popravek Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije

(
  Uradni list Evropske unije L 168 z dne 7. junija 2014
  )

Stran 106, uvodna izjava 12:

besedilo:

| „(12) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, ki pa nista podala svojih mnenj (4).“ |
| --- | --- |

„(12)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, ki pa nista podala svojih mnenj (4).“

se glasi:

| „(12) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, ki sta podala svoji mnenji (4).“ |
| --- | --- |

„(12)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, ki sta podala svoji mnenji (4).“

Stran 107, člen 2(7):

besedilo:

„... za uporabo Uredbe (EU) št. 549/2013.“

se glasi:

„... za uporabo Uredbe (EU) št. 549/2013 (v nadaljnjem besedilu: ESA 2010).“

---

| 12.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 355/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 355/78

---

Popravek Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 z dne 26. maja 2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev Evropske unije

(
  Uradni list Evropske unije L 168 z dne 7. junija 2014
  )

Stran 32, člen 3(2), drugi pododstavek:

besedilo:

„Pri inšpekcijskih pregledih lastnih sredstev iz naslova BNP [...]“

se glasi:

„Pri inšpekcijskih pregledih lastnih sredstev iz naslova BND [...]“.

---