# Euroopa Liidu L 370/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 370 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide30. detsember 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 370

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide30. detsember 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/953/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses | 3 |
| | | 2014/954/Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel | 19 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1392/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres | 21 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1393/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga loodepiirkonna vetes | 25 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1394/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes | 31 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1395/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga ja tööstusliku kalapüügiga Põhjameres | 35 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1396/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses kalapüügiga Läänemerel | 40 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1397/2014, 22. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 318/2013, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018 (
  1
  ) | 42 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/955/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (
  1
  ) | 44 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/953/EL

*

Nõukogu otsus, 4. detsember 2014, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses

3

2014/954/Euratom

*

Nõukogu otsus, 4. detsember 2014, millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

19

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1392/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres

21

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1393/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga loodepiirkonna vetes

25

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1394/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes

31

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1395/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga ja tööstusliku kalapüügiga Põhjameres

35

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1396/2014, 20. oktoober 2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses kalapüügiga Läänemerel

40

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1397/2014, 22. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 318/2013, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018 (
  1
  )

1

42

OTSUSED

2014/955/EL

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2014, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (
  1
  )

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

4. detsember 2014,

Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2014/953/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 15. novembril 2013 komisjonile loa alustada liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et sõlmida kõikehõlmav teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 15. novembril 2013 komisjonile loa alustada liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et sõlmida kõikehõlmav teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020.

| (2) | Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) tuleks allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(2)

Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) tuleks allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (3) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas sõlmitakse leping eraldi menetluse korras. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas sõlmitakse leping eraldi menetluse korras.

| (4) | Selleks, et Šveitsi juriidilisi isikuid saaks kohelda sarnaselt raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riikide juriidiliste isikutega selliste raamprogrammi tegevuste osas, mille tähtaeg on 2014. aasta viimases kvartalis, eelkõige erieesmärgi „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” projektikonkursside osas, tuleks lepingut ajutiselt kohaldada alates 15. septembrist 2014, |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et Šveitsi juriidilisi isikuid saaks kohelda sarnaselt raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riikide juriidiliste isikutega selliste raamprogrammi tegevuste osas, mille tähtaeg on 2014. aasta viimases kvartalis, eelkõige erieesmärgi „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” projektikonkursside osas, tuleks lepingut ajutiselt kohaldada alates 15. septembrist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) liidu nimel allakirjutamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Kooskõlas lepingu artikliga 15 kohaldatakse lepingut ajutiselt alates 15. septembrist 2014 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 4. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/3

---

Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö

LEPING,

mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses

EUROOPA LIIT JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS

(edaspidi vastavalt „liit” ja „Euratom”)

ühelt poolt

ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

(edaspidi „Šveits”)

teiselt poolt

(edaspidi „lepinguosalised”),

ARVESTADES, et ühelt poolt Šveitsi ning teiselt poolt liidu ja Euratomi vahelised lähedased suhted on lepinguosalistele kasulikud,

ARVESTADES teadus- ja tehnoloogiauuringute tähtsust liidu ja Euratomi ning Šveitsi jaoks ning nende osaliste vastastikust huvi teha koostööd selles valdkonnas, et paremini kasutada ressursse ja vältida tarbetut dubleerimist,

ARVESTADES, et Šveits ning liit ja Euratom viivad praegu ellu uurimisprogramme ühist huvi pakkuvates valdkondades,

ARVESTADES, et liit ja Euratom ning Šveits on huvitatud nende programmide raames vastastikku kasuliku koostöö tegemisest,

ARVESTADES lepinguosaliste huvi selle vastu, et soodustada oma teadusüksuste vastastikust juurdepääsu ühelt poolt Šveitsi teadus- ja arendustegevusele ning teiselt poolt liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammile ja Euratomi teadus- ja koolitusprogrammile, samuti ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (1) tegevusele,

ARVESTADES, et Euratom ja Šveits sõlmisid 14. septembril 1978 koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas (edaspidi „termotuumasünteesileping”),

ARVESTADES, et lepinguosalised rõhutavad termotuumasünteesilepingu rakendamise vastastikust kasu: Euratom Šveitsi osa edusammude tegemisel ühenduse tuumasünteesiprogrammi kõigis elementides, eriti algatustes JET ja ITER seoses näidisreaktoriga (DEMO), ning Šveits Šveitsi programmi arendamist ja tugevdamist ning selle lõimimist Euroopa ja rahvusvahelistesse raamistikesse,

ARVESTADES, et lepinguosalised kinnitavad oma soovi jätkata kauakestnud koostööd juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas, võttes aluseks uue raamistiku ja vahendid, millega tagatakse teadustegevuse toetamine,

ARVESTADES, et käesoleva lepinguga lõpetatakse ja asendatakse termotuumasünteesileping,

ARVESTADES, et lepinguosalised sõlmisid 8. jaanuaril 1986 teadusliku ja tehnilise koostöö raamlepingu, mis jõustus 17. juulil 1987 (edaspidi „raamleping”),

ARVESTADES, et raamlepingu artikli 6 kohaselt toimub raamlepingu sihiks olev koostöö sellekohaste lepingute kaudu,

ARVESTADES, et 25. juunil 2007 kirjutasid ühendused ja Šveits alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele teadus- ja tehnikakoostöö lepingule,

ARVESTADES, et Euratom ja Šveits sõlmisid 7. detsembril 2012 Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühines Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga (2012–2013),

ARVESTADES, et eespool nimetatud 2007. aasta lepingu artikli 9 lõikes 2 ja eespool nimetatud 2012. aasta lepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu uuendamine uutes uuringute ja tehnoloogiaarenduse mitmeaastastes raamprogrammides või muudes käimasolevates ja tulevastes ettevõtmistes osalemiseks vastastikku kokku lepitud tingimustel,

ARVESTADES, et Euratom sõlmis 21. novembril 2006 ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (2). Vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 21 ning 28. novembri 2007. aasta Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelistele kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingutele (i) ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel sõlmitud tuumasünteesienergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist elluviimist käsitleva lepingu kohaldamise kohta ning (ii) Šveitsi liikmesust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes, kohaldatakse eespool nimetatud 2006. aasta lepingut Šveitsi suhtes, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud kolmanda riigina,

ARVESTADES, et Euratom on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liige. Vastavalt otsuse 2007/198/Euratom artiklile 2 ning 28. novembri 2007. aasta Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Šveitsi Konföderatsiooni (Šveits) vahelistele kirjavahetuse vormis sõlmitud lepingutele(i) ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel sõlmitud tuumasünteesienergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist elluviimist käsitleva lepingu kohta ning (ii) Šveitsi liikmesust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes, sai Šveitsist ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa Euroopa ühisettevõtte liige, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud kolmanda riigina,

ARVESTADES, et Euratom sõlmis Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise lepingu tuumasünteesienergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühise rakendamise kohta (3). Vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 26 kohaldatakse lepingut Šveitsi suhtes, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud riigina,

ARVESTADES, et liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” (2014–2020) (edaspidi „programm”„Horisont 2020”) võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (4); programmi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm võeti vastu nõukogu otsusega 2013/743/EL (5); Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogramm (2014–2018), millega täiendatakse programmi „Horisont 2020” (edaspidi „Euratomi programm”), võeti vastu nõukogu määrusega (Euratom) nr 1314/2013 (6); programmi „Horisont 2020” ja Euratomi programmi osalemis- ja levitamiseeskirjad võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (7); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 294/2008 (8) (edaspidi „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi määrus”), muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1292/2013 (9) ning et otsus sätestada alus ITERiga seotud tegevuse rahastamiseks ajavahemikul 2014–2020 võeti vastu nõukogu otsusega 2013/791/Euratom (10),

ARVESTADES, et käesolev leping ega ükski sellekohane tegevus ei mõjuta mingil viisil liidu liikmesriikide õigust teha Šveitsiga kahepoolset koostööd teaduse, tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevuse alal ning vajaduse korral sõlmida selleks lepinguid, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (Euratomi leping) kohaldamist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas lepingus on sätestatud tingimused, mille kohaselt Šveits osaleb programmi „Horisont 2020” I samba elluviimises, erieesmärgi „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” alla kuuluvates meetmetes, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy”) 2014–2020. aasta tegevuses.

2.   Kooskõlas artikli 13 lõikega 6 on käesolevas lepingus sätestatud tingimused, mille kohaselt Šveits osaleb alates 1. jaanuarist 2017 kogu programmi „Horisont 2020” rakendamises, Euratomi 2014.–2018. aasta programmis ning ühisettevõtte Fusion for Energy 2014–2020. aasta tegevuses.

3.   Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad osaleda käesoleva lepinguga hõlmatud programmides ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses artiklis 7 sätestatud tingimustel.

4.   Alates 1. jaanuarist 2017 võivad Šveitsis asutatud õigussubjektid osaleda liidu Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuses, kuivõrd see osalemine ei ole hõlmatud lõikega 1.

5.   Liidus asutatud õigussubjektid, sh liidu Teadusuuringute Ühiskeskus, võivad osaleda Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides nende teemade raames, mis on samaväärsed lõikes 2 nimetatud programmide (alates 1. jaanuarist 2017 lõikes 1a nimetatud programmide) omadega.

6.   Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „õigussubjekt”— mis tahes füüsiline isik või liikmesriigi, liidu või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud ja sellisena tunnustatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi;

b)   „käesoleva lepinguga hõlmatud programmid”— programmi „Horisont 2020” I sammas, erieesmärgi „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” alla kuuluvad meetmed ning Euratomi 2014.–2018. aasta programm või kooskõlas artikli 13 lõikega 6 alates 1. jaanuarist 2017 kogu programm „Horisont 2020” ja Euratomi 2014.–2018. aasta programm;

c)   „programmi „Horisont 2020” I sammas”— määruse (EL) nr 1291/2013 I lisa I osas loetletud erieesmärkide alla kuuluvad meetmed, st Euroopa Teadusnõukogu, tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad, Marie Curie nimelised meetmed ning teadustaristu.

Artikkel 2

Koostöövormid

1.   Koostöövormid on järgmised.

| a) | Šveitsis asutatud õigussubjektid osalevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmides nende programmide osalemis- ja levitamiseeskirjades esitatud tingimustel, samuti igasuguses ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses kõnealuse ühisettevõtte sätestatud tingimustel.
  Juhul kui liit näeb ette ELi toimimise lepingu artiklite 185 ja 187 rakendamise, võib Šveits osaleda kõnealuste sätete alusel loodavates õiguslikes struktuurides kooskõlas otsuste ja määrustega, mis on vastu võetud või võetakse vastu eespool nimetatud õiguslike struktuuride moodustamiseks. Kui artikli 13 lõikest 6 ei tulene teisiti, kohaldatakse seda sätet alates 1. jaanuarist 2017.
  Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad assotsieerunud riigi õigussubjektidena osaleda ELi toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187 põhinevates kaudsetes meetmetes. Kui artikli 13 lõikest 6 ei tulene teisiti, kohaldatakse seda sätet alates 1. jaanuarist 2017.
  Määrust (EÜ) nr 294/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1292/2013, kohaldatakse Šveitsis asutatud õigussubjektide osalemise suhtes teadmis- ja innovatsiooniühendustes.
  Šveitsi osalisi kutsutakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi sidusrühmade foorumile. |
| --- | --- |

a)

Šveitsis asutatud õigussubjektid osalevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmides nende programmide osalemis- ja levitamiseeskirjades esitatud tingimustel, samuti igasuguses ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses kõnealuse ühisettevõtte sätestatud tingimustel.

Juhul kui liit näeb ette ELi toimimise lepingu artiklite 185 ja 187 rakendamise, võib Šveits osaleda kõnealuste sätete alusel loodavates õiguslikes struktuurides kooskõlas otsuste ja määrustega, mis on vastu võetud või võetakse vastu eespool nimetatud õiguslike struktuuride moodustamiseks. Kui artikli 13 lõikest 6 ei tulene teisiti, kohaldatakse seda sätet alates 1. jaanuarist 2017.

Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad assotsieerunud riigi õigussubjektidena osaleda ELi toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187 põhinevates kaudsetes meetmetes. Kui artikli 13 lõikest 6 ei tulene teisiti, kohaldatakse seda sätet alates 1. jaanuarist 2017.

Määrust (EÜ) nr 294/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1292/2013, kohaldatakse Šveitsis asutatud õigussubjektide osalemise suhtes teadmis- ja innovatsiooniühendustes.

Šveitsi osalisi kutsutakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi sidusrühmade foorumile.

| b) | Šveits toetab rahaliselt käesoleva lepinguga hõlmatud programmide rakendamiseks vastu võetud tööprogrammide eelarveid ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevust vastavalt artikli 4 lõikele 2. |
| --- | --- |

b)

Šveits toetab rahaliselt käesoleva lepinguga hõlmatud programmide rakendamiseks vastu võetud tööprogrammide eelarveid ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevust vastavalt artikli 4 lõikele 2.

| c) | Liidus asutatud õigussubjektid osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides, mille föderaalnõukogu on otsustanud, nende teemade raames, mis on samaväärsed käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse omadega, vastavalt asjakohastes Šveitsi eeskirjades sätestatud tingimustele ja konkreetsele lepingule projekti partnerite ja vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahel. Liidus asutatud õigussubjektid, kes osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides, katavad ise oma kulud, sh oma suhtelise osa projektide üld- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

c)

Liidus asutatud õigussubjektid osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides, mille föderaalnõukogu on otsustanud, nende teemade raames, mis on samaväärsed käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse omadega, vastavalt asjakohastes Šveitsi eeskirjades sätestatud tingimustele ja konkreetsele lepingule projekti partnerite ja vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahel. Liidus asutatud õigussubjektid, kes osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides, katavad ise oma kulud, sh oma suhtelise osa projektide üld- ja halduskuludest.

2.   Lisaks käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse ning Šveitsi programmide ja/või projektide elluviimist käsitleva teabe ja dokumentide õigeaegsele vahetamisele võib lepinguosaliste vaheline koostöö toimuda järgmistes vormides:

| a) | vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ning liidu ja Euratomi teaduspoliitika suundade ja prioriteetide ning kavade kohta; |
| --- | --- |

a)

vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ning liidu ja Euratomi teaduspoliitika suundade ja prioriteetide ning kavade kohta;

| b) | arutatakse koostööväljavaateid ja arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

b)

arutatakse koostööväljavaateid ja arenguvõimalusi;

| c) | vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ning liidu ja Euratomi uurimisprogrammide ja -projektide rakendamise ning käesoleva lepingu kohaselt tehtud tööde tulemuste kohta; |
| --- | --- |

c)

vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ning liidu ja Euratomi uurimisprogrammide ja -projektide rakendamise ning käesoleva lepingu kohaselt tehtud tööde tulemuste kohta;

| d) | korraldatakse ühiseid koosolekuid ja avaldatakse neist tulenevaid ühisdeklaratsioone; |
| --- | --- |

d)

korraldatakse ühiseid koosolekuid ja avaldatakse neist tulenevaid ühisdeklaratsioone;

| e) | korraldatakse teadlaste, inseneride ja tehnikute külastusi ja vahetust; |
| --- | --- |

e)

korraldatakse teadlaste, inseneride ja tehnikute külastusi ja vahetust;

| f) | arendatakse korrapärast ja ka pärast projekti lõppu jätkuvat suhtlemist Šveitsi ning liidu ja Euratomi programmi- ja projektijuhtide vahel; |
| --- | --- |

f)

arendatakse korrapärast ja ka pärast projekti lõppu jätkuvat suhtlemist Šveitsi ning liidu ja Euratomi programmi- ja projektijuhtide vahel;

| g) | eksperdid osalevad seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades; |
| --- | --- |

g)

eksperdid osalevad seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades;

| h) | vahetatakse õigeaegselt teavet ITERi tegevuse kohta samamoodi kui liidu liikmesriikidega. |
| --- | --- |

h)

vahetatakse õigeaegselt teavet ITERi tegevuse kohta samamoodi kui liidu liikmesriikidega.

Artikkel 3

Intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused

1.   Kui käesoleva lepingu I lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmides ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui liidus asutatud õigussubjektidel, kes osalevad nimetatud uurimisprogrammides ja tegevuses. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste projektide tulemuste suhtes, mida alustati enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist.

2.   Kui I lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on liidus asutatud õigussubjektidel, kes vastavalt artikli 2 lõike 1 punktile c osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad kõnealustes programmides ja/või projektides. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste projektide tulemuste suhtes, mida alustati enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist.

3.   Käesolevas lepingus kasutatakse mõistet „intellektuaalomand” tähenduses, mis on määratletud Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2.

Artikkel 4

Finantssätted

1.   Šveitsi rahaline panus käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse elluviimises osalemisse kinnitatakse võrdeliselt ja lisaks summale, mis on igal aastal liidu üldeelarves määratud kohustuste assigneeringutena selleks, et täita Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) rahalised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmide elluviimiseks, juhtimiseks, toimimiseks ja nende raames toimuva tegevuse jaoks vajalikust tööst.

Euroopa Liit jätab endale õiguse kasutada Šveitsi panusest tulenevaid tegevus- ja haldusassigneeringuid käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy kõigi tegevuste jaoks vastavalt nende programmide ja tegevuste vajadustele.

2.   Suhtarv, mis määrab Šveitsi rahalise osaluse vastavalt käesolevale lepingule, vastab turuhindades arvutatud Šveitsi sisemajanduse koguprodukti suhtele liidu liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti summasse.

Erandina vastab suhtarv, mis määrab Šveitsi rahalise osaluse ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses ja Euratomi programmi tuumasünteesi osas, turuhindades arvutatud Šveitsi sisemajanduse koguprodukti suhtele liidu liikmesriikide ja Šveitsi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguprodukti summasse.

Need suhtarvud arvutatakse Eurostati viimaste statistiliste andmete põhjal, mis on liidu sama aasta üldeelarve projekti avaldamise ajal kättesaadavad.

3.   Šveitsi rahalist osalust käsitlevad eeskirjad on sätestatud II lisas.

Artikkel 5

Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee

1.   Raamlepinguga asutatud Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee (edaspidi „komitee”) ülesanne on jälgida ja hinnata käesoleva lepingu täitmist ja tagada, et see toimuks nõuetekohaselt. Kõigi käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendamisega seotud probleemidega pöördutakse komitee poole.

2.   Komitee võib otsustada muuta III lisas sisalduvaid viiteid liidu õigusaktidele.

3.   Komitee tuleb kokku, kui üks lepinguosaline seda taotleb. Lisaks töötab komitee pidevalt dokumentide ja e-kirjade vahetamise ning muude sidevahendite kaudu.

Artikkel 6

Osalemine komiteedes

1.   Šveitsi esindajad osalevad vaatlejatena käesoleva lepinguga hõlmatud programmide rakendamise eest vastutavates komiteedes. Osaletakse nende komiteede töökorra kohaselt. Šveitsile teatatakse nende komiteede hääletustulemused. Kõnealune osalemine, sh teabe ja dokumentide vastuvõtmine, toimub samamoodi kui liidu liikmesriikide esindajate puhul.

2.   Šveitsi esindajad osalevad vaatlejatena Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogus. Osaletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu töökorra kohaselt.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud komiteede koosolekutel osalevate Šveitsi esindajate reisi- ja elamiskulud hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse liidu liikmesriikide esindajate suhtes.

4.   Šveitsi esindajad osalevad ühisettevõtte Fusion for Energy organites. Osalemisel järgitakse ühisettevõtte Fusion for Energy põhikirja, sh selle sätteid hääleõiguse kohta.

5.   Šveitsi esindajad osalevad Euroopa teadusruumi ja innovatsiooni komitees (ERAC) ja Euroopa teadusruumiga seotud rühmades nimetatud komitee ja rühmade töökorra kohaselt.

Artikkel 7

Osalemine

1.   Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, on käesoleva lepinguga hõlmatud programmides ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses osalevatel Šveitsis asutatud õigussubjektidel samasugused lepingulised õigused ja kohustused kui liidus asutatud õigussubjektidel.

2.   Šveitsis asutatud õigussubjektide puhul kohaldatakse ettepanekute esitamise ja hindamise ning käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse alusel toetus- ja/või muude lepingute määramise ja sõlmimise suhtes samu tingimusi, mida kohaldatakse selliste toetus- ja/või muude lepingute suhtes, mis on sõlmitud liidus asutatud õigussubjektidega samade programmide või ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuste alusel.

3.   Šveitsis asutatud õigussubjektidel on õigus kasutada käesoleva lepinguga hõlmatud programmide raames loodud rahastamisvahendeid.

4.   Hindajate või ekspertide valimisel käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse elluviimiseks võetakse kaalumisele sobiv arv Šveitsi eksperte, arvestades seda, kas neil on vajalikud oskused ja teadmised neile antavate ülesannete täitmiseks.

5.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 5, artikli 2 lõike 1 punkti c ja artikli 3 lõike 2 ning olemasolevate eeskirjade ja töökorra kohaldamist, võivad liidus asutatud õigussubjektid osaleda artikli 2 lõike 1 punkti c kohastes Šveitsi uurimisprogrammide programmides ja/või projektides võrdsetel tingimustel Šveitsi partneritega. Šveitsi ametiasutused võivad ühe või mitme liidus asutatud õigussubjekti projektis osalemise tingimuseks seada vähemalt ühe Šveitsis asutatud õigussubjekti osalemise.

Artikkel 8

Inimeste liikumine

Lepinguosalised tagavad kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepingutega teatava arvu käesoleva lepinguga hõlmatud tegevuses osalevate teadlaste Šveitsi ja liitu sisenemise ning seal viibimise, kuivõrd see on möödapääsmatu asjaomase tegevuse edukaks teostamiseks.

Artikkel 9

Muutmine ja edasine koostöö

1.   Kui liit või Euratom muudab või pikendab oma vastavaid uurimisprogramme või ühisettevõtte Fusion for Energy tegevust, võidakse käesolevat lepingut vastastikku kokku lepitud tingimustel muuta või pikendada. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi kõigi selliste muudatuste või pikendamiste kohta, samuti vahetatakse teavet kõigis küsimustes, mis mõjutavad otseselt või kaudselt Šveitsi koostööd käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusega hõlmatud valdkondades. Šveitsile teatatakse muudetud või pikendatud programmide või tegevuse täpne sisu kahe nädala jooksul alates nende vastuvõtmisest liidu ja Euratomi poolt. Uurimisprogrammide või tegevuse sellise muutmise või pikendamise korral võib Šveits käesoleva lepingu lõpetada kuuekuulise etteteatamisega. Lepinguosalised teatavad kõigist käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamise kavatsustest kolme kuu jooksul pärast liidu või Euratomi otsuse vastuvõtmist.

2.   Kui liit või Euratom võtab vastu uued uuringute ja tehnoloogiaarenduse mitmeaastased raamprogrammid või uue otsuse ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse rahastamise kohta, võivad lepinguosalised käesolevat lepingut vastastikku kokku lepitud tingimustel uuendada või selle üle uusi läbirääkimisi pidada. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi selliste programmide ettevalmistamise kohta või muu poolelioleva või tulevase uurimistegevuse, sh ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse kohta Šveitsi ja komitee kaudu.

Artikkel 10

Seos muude rahvusvaheliste lepingutega

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse, ilma et see piiraks ühte lepinguosalist siduvate muude rahvusvaheliste lepingutega antud eeliseid, mis on ette nähtud ainult kõnealuse lepinguosalise territooriumil asutatud õigussubjektidele.

2.   Programmiga „Horisont 2020” või Euratomi programmiga assotsieerunud muus riigis (assotsieerunud riigis) asutatud õigussubjektil on käesoleva lepingu alusel samasugused õigused ja kohustused kui liidu liikmesriigis asutatud õigussubjektil tingimusel, et assotsieerunud riik, milles õigussubjekt on asutatud, on nõustunud andma Šveitsi õigussubjektidele samasugused õigused ja kohustused.

Artikkel 11

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse ELi toimimise lepingut ja Euratomi lepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes.

Artikkel 12

Lisad

I, II ja III lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 13

Muutmine ja lõpetamine

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse programmi „Horisont 2020” kestuse jooksul, Euratomi programmi suhtes kuni 31. detsembrini 2018 ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse suhtes 31. detsembrini 2020.

Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib kumbki lepinguosaline ajavahemikul 1. jaanuar 2019 kuni 31. märts 2019 käesoleva lepingu ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse suhtes lõpetada, teatades sellest kirjalikult. Sel juhul lõpetatakse lepingu kohaldamine sellise tegevuse suhtes 31. detsembril 2018.

Käesolevat lepingut pikendatakse automaatselt Euratomi 2019.–2020. aasta programmile ja seda kohaldatakse samadel tingimustel, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline teatab kolme kuu jooksul alates Euratomi 2019.–2020. aasta programmi vastuvõtmisest oma otsusest käesolevat lepingut nimetatud programmile mitte pikendada. Sellise teate korral lõpeb käesoleva lepingu kohaldamine Euratomi programmi suhtes 31. detsembril 2018, ilma et see piiraks Šveitsi osalemist programmis „Horisont 2020” ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses.

2.   Käesolevat lepingut võib muuta ainult kirjalikult mõlema lepinguosalise nõusolekul. Muudatuste jõustumise menetlus on sama mis käesoleva lepingu suhtes kohaldatav menetlus.

3.   Kumbki lepinguosaline võib kuuekuulise kirjaliku etteteatamisega käesoleva lepingu igal ajal lõpetada.

4.   Kui ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline isikute vaba liikumist käsitlev leping lõpetatakse, lõpeb ka käesoleva lepingu kohaldamine nimetatud lepinguga samal kuupäeval. Sellest ei tule eelnevalt kirjalikult ette teatada.

5.   Käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse, kui Šveits ei ole kuue kuu jooksul alates Šveitsi sisemenetluste lõpuleviimisest esitanud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu Horvaatiale laiendamise protokolli (edaspidi „Horvaatiale laiendamise protokoll”) jõustumiseks vajalikku teadet. Sellest ei tule eelnevalt kirjalikult ette teatada.

6.   Käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse tagasiulatuvalt alates 31. detsembrist 2016, kui Šveits ei ole 9. veebruariks 2017 ratifitseerinud Horvaatiale laiendamise protokolli. Kui Šveitsi Konföderatsioon kõnealuse protokolli ratifitseerib, kohaldatakse käesolevat lepingut alates 1. jaanuarist 2017 kogu programmi „Horisont 2020”, Euratomi 2014.–2018. aasta programmi ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse suhtes.

7.   Lepingu lõpetamise ja/või lõppemistähtaja möödumise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigis muudes lepingu lõpetamisest tulenevates üksikasjades.

Artikkel 14

Läbivaatamisklausel

Neljandal aastal pärast käesoleva lepingu kohaldamise algust vaatavad lepinguosalised ühiselt läbi selle rakendamise, sh Šveitsi rahalise osaluse suurust määrava suhtarvu, lähtudes andmetest, mis käsitlevad Šveitsis asutatud õigussubjektide osalust käesoleva lepinguga hõlmatud programmide kaudsetes ja otsestes meetmetes aastatel 2014–2016 ning ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses.

Artikkel 15

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1.   Lepinguosalised ratifitseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu vastavalt oma kehtivatele eeskirjadele. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Seoses Šveitsi ühinemisega programmiga „Horisont 2020” hakatakse käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama siis, kui Šveitsi ja liidu esindajad on sellele alla kirjutanud.

Seoses Šveitsi ühinemisega Euratomi programmiga ja Fusion for Energy tegevusega hakatakse käesolevat lepingut ajutiselt kohaldama siis, kui Šveits on lepingule alla kirjutanud ja Euratom on teatanud Šveitsile käesoleva lepingu sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Ajutine kohaldamine algab 15. septembril 2014. Šveitsis asutatud õigussubjekte käsitatakse seoses projektikonkurssidega, ettepanekute esitamise kutsetega, hankemenetlustega või konkurssidega, mis avaldatakse käesoleva lepinguga hõlmatud programmide raames ja mille tähtaeg on pärast 15. septembrit 2014, assotsieerunud riigi õigussubjektidena määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 2 lõike 1 punkti 3 tähenduses.

Kui Šveitsis asutatud õigussubjektid ei ole määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 10 lõike 1 punkti a alusel rahastamiskõlblikud seoses projektikonkurssidega, ettepanekute esitamise kutsetega või konkurssidega, mis avaldatakse käesoleva lepinguga hõlmatud programmide raames ja mida rahastatakse kõnealuste programmide 2015. aasta eelarvest, arvestatakse Šveitsi 2015. aasta rahalise osaluse arvutamisel kooskõlas käesoleva lepingu II lisaga asjakohase programmi eelarvest maha nende projektikonkursside, ettepanekute esitamise kutsete või konkursside eelarve.

2.   Juhuks, kui üks lepinguosaline teatab teisele, et ta lepingut ei sõlmi või ratifitseeri, lepitakse käesolevaga kokku järgmises:

| a) | liit ja Euratom tagastavad Šveitsile viimase poolt kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga b makstud toetuse liidu üldeelarvesse; |
| --- | --- |

a)

liit ja Euratom tagastavad Šveitsile viimase poolt kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga b makstud toetuse liidu üldeelarvesse;

| b) | liit ja Euratom arvavad punktis a osutatud hüvitissummast maha need summad, mille liit ja Euratom on käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal juba eraldanud Šveitsis asutatud õigussubjektide osalemiseks kaudsetes meetmetes või ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses; |
| --- | --- |

b)

liit ja Euratom arvavad punktis a osutatud hüvitissummast maha need summad, mille liit ja Euratom on käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal juba eraldanud Šveitsis asutatud õigussubjektide osalemiseks kaudsetes meetmetes või ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses;

| c) | projekte ja tegevust, mida on alustatud ajutise kohaldamise ajal ja mis eespool nimetatud teate ajal veel kestavad, jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

c)

projekte ja tegevust, mida on alustatud ajutise kohaldamise ajal ja mis eespool nimetatud teate ajal veel kestavad, jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

Artikkel 16

Seos termotuumasünteesilepinguga

1.   Kui käesolevat lepingut hakatakse ajutiselt kohaldama, peatatakse termotuumasünteesileping.

2.   Kui käesolev leping jõustub, lõpebtermotuumasünteesilepingu kehtivus ning see asendatakse käesoleva lepinguga.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на пети декември две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el cinco de diciembre de dos mil catorce.

V Bruselu dne pátého prosince dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femte december to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am fünften Dezember zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta detsembrikuu viiendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the fifth day of December in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le cinq décembre deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu petog prosinca dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì cinque dicembre duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada piektajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų gruodžio penktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év december havának ötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħames jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de vijfde december tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia piątego grudnia roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em cinco de dezembro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la cinci decembrie două mii paisprezece.

V Bruseli piateho decembra dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne petega decembra leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä viidentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den femte december tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Европейската общност за атомна енергия

Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica

Za Evropské společenství pro atomovou energii

For Det Europæiske Atomenergifællesskab

Für die Europäische Atomgemeinschaft

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας

For the European Atomic Energy Community

Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique

Za Europsku zajednicu za atomsku energiju

Per la Comunità europea dell'energia atomica

Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā –

Europos atominés energijos bendrijos vardu

Az Európai Atomenergia-közösség részéről

F'isem il-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika

Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie

W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej

Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica

Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu

Za Evropsko skupnost za atomsko energtjo

Euroopan atomienergiajärjestön puolcsta

För Europeiska atomenergigemenskapen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Image

---

(1)  Loodud nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

1

(2)  ELT L 358, 16.12.2006, lk 62.

2

(3)  ELT L 246, 21.9.2007, lk 34.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

4

(5)  Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

5

(6)  Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrus (Euratom) nr 1314/2013 Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (ELT L 347, 20.12.2013, lk 948).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014 — 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).

9

(10)  Nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsus 2013/791/Euratom, millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 349, 21.12.2013, lk 100).

10

---

I LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE JAGAMISE PÕHIMÕTTED

I.   LEPINGUOSALISTE ÕIGUSSUBJEKTIDE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

| 1. | Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, sh TRIPS-lepingu (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsiooni (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsiooniga (1967. aasta Stockholmi akt). |
| --- | --- |

1.

Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, sh TRIPS-lepingu (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsiooni (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsiooniga (1967. aasta Stockholmi akt).

| 2. | Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmide kaudsetes meetmetes, on määrusele (EL) nr 1290/2013 ning programmi „Horisont 2020” ja Euratomi toetuslepingutele vastavad intellektuaalomandi õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

2.

Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmide kaudsetes meetmetes, on määrusele (EL) nr 1290/2013 ning programmi „Horisont 2020” ja Euratomi toetuslepingutele vastavad intellektuaalomandi õigused ja kohustused.

| 3. | Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses, on intellektuaalomandi õigused ja kohustused kooskõlas intellektuaalomandi õigusi ja teabe levitamist käsitlevate eeskirjadega ning finantseeskirjadega, mille on vastu võtnud kõnealune ühisettevõte. |
| --- | --- |

3.

Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses, on intellektuaalomandi õigused ja kohustused kooskõlas intellektuaalomandi õigusi ja teabe levitamist käsitlevate eeskirjadega ning finantseeskirjadega, mille on vastu võtnud kõnealune ühisettevõte.

| 4. | Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad programmi „Horisont 2020” kaudsetes meetmetes, mida rakendatakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 185 ja 187, on määrusele (EL) nr 1290/2013 ning vastavalt vajadusele kas asjakohasele toetuslepingule või mis tahes muudele asjakohastele eeskirjadele vastavad intellektuaalomandi õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

4.

Šveitsis asutatud õigussubjektidel, kes osalevad programmi „Horisont 2020” kaudsetes meetmetes, mida rakendatakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 185 ja 187, on määrusele (EL) nr 1290/2013 ning vastavalt vajadusele kas asjakohasele toetuslepingule või mis tahes muudele asjakohastele eeskirjadele vastavad intellektuaalomandi õigused ja kohustused.

| 5. | Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides osalevatel liidu liikmesriigis asutatud õigussubjektidel on samasugused intellektuaalomandi õigused ja kohustused kui kõnealustes programmides või projektides osalevatel Šveitsis asutatud õigussubjektidel. |
| --- | --- |

5.

Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides osalevatel liidu liikmesriigis asutatud õigussubjektidel on samasugused intellektuaalomandi õigused ja kohustused kui kõnealustes programmides või projektides osalevatel Šveitsis asutatud õigussubjektidel.

II.   LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED JA NENDE VAHELINE TEABEVAHETUS

| 1. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse nende intellektuaalomandi õiguste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju.






  a) | Intellektuaalomandi loonud lepinguosalisel on selle suhtes intellektuaalomandi õigus. Kui lepinguosaliste osakaalu intellektuaalomandi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad intellektuaalomandi õigused mõlemale lepinguosalisele ühiselt. |
| --- | --- | --- |

1.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse nende intellektuaalomandi õiguste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 2 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju.

a)

Intellektuaalomandi loonud lepinguosalisel on selle suhtes intellektuaalomandi õigus. Kui lepinguosaliste osakaalu intellektuaalomandi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad intellektuaalomandi õigused mõlemale lepinguosalisele ühiselt.

| b) | Intellektuaalomandit omav lepinguosaline võimaldab teisele lepinguosalisele juurdepääsu intellektuaalomandile ja selle kasutamise käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuses. Intellektuaalomandile juurdepääsu ja selle kasutamise õigused antakse ilma kasutustasuta. |
| --- | --- |

b)

Intellektuaalomandit omav lepinguosaline võimaldab teisele lepinguosalisele juurdepääsu intellektuaalomandile ja selle kasutamise käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 2 osutatud tegevuses. Intellektuaalomandile juurdepääsu ja selle kasutamise õigused antakse ilma kasutustasuta.

| 2. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teadusväljaannete suhtes järgmisi eeskirju.






  a) | Kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid andmeid, teavet ja teaduslikke või tehnilisi tulemusi sisaldava töö ajakirjas, artiklina, aruande või raamatu, sh audiovisuaalse teose ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada üleilmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste andmete, teabe ja teaduslike või tehniliste tulemuste tõlkimiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks, kui seda ei välista kolmandate isikute kehtivad intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- | --- |

2.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teadusväljaannete suhtes järgmisi eeskirju.

a)

Kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid andmeid, teavet ja teaduslikke või tehnilisi tulemusi sisaldava töö ajakirjas, artiklina, aruande või raamatu, sh audiovisuaalse teose ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada üleilmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste andmete, teabe ja teaduslike või tehniliste tulemuste tõlkimiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks, kui seda ei välista kolmandate isikute kehtivad intellektuaalomandi õigused.

| b) | Kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selge sõnaga keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. |
| --- | --- |

b)

Kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selge sõnaga keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

| 3. | Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju.






  a) | Teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teabe edastamisel määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi. |
| --- | --- | --- |

3.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju.

a)

Teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teabe edastamisel määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi.

| b) | Käesoleva lepingu kohaldamisega seotud konkreetsel eesmärgil võib teabe vastu võtnud lepinguosaline omal vastutusel edastada kõnealust mitteavaldatavat teavet kui salastatud teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele, kes kohustuvad säilitama kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva lepingu kohaldamisega seotud konkreetsel eesmärgil võib teabe vastu võtnud lepinguosaline omal vastutusel edastada kõnealust mitteavaldatavat teavet kui salastatud teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele, kes kohustuvad säilitama kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse.

| c) | Mitteavaldatavat teavet andnud lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib teabe saanud lepinguosaline levitada sellist teavet laiemalt, kui on lubatud alapunktiga b. Lepinguosalised teevad koostööd, et töötada välja laialdasemat levitamist võimaldava eelneva kirjaliku nõusoleku küsimise ja saamise menetlus, ning kumbki lepinguosaline annab selle nõusoleku sellises ulatuses, mida lubavad tema riigi poliitika, eeskirjad ja seadused. |
| --- | --- |

c)

Mitteavaldatavat teavet andnud lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib teabe saanud lepinguosaline levitada sellist teavet laiemalt, kui on lubatud alapunktiga b. Lepinguosalised teevad koostööd, et töötada välja laialdasemat levitamist võimaldava eelneva kirjaliku nõusoleku küsimise ja saamise menetlus, ning kumbki lepinguosaline annab selle nõusoleku sellises ulatuses, mida lubavad tema riigi poliitika, eeskirjad ja seadused.

| d) | Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset või piiratud levikuga teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe saajat on enne teabe andmist teavitatud antava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt alapunktile a. |
| --- | --- |

d)

Käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata mitteavaldatavat või muud konfidentsiaalset või piiratud levikuga teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitatakse konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe saajat on enne teabe andmist teavitatud antava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt alapunktile a.

| e) | Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et temale alapunkti a või d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatavat teavet kaitstakse vastavalt käesolevale lepingule. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita alapunktide a ja d nõudeid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

e)

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et temale alapunkti a või d kohaselt teatavaks saanud mitteavaldatavat teavet kaitstakse vastavalt käesolevale lepingule. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita alapunktide a ja d nõudeid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

---

II LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 OSUTATUD ŠVEITSI RAHALIST OSALUST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

I.   RAHALISE OSALUSE KINDLAKSMÄÄRAMINE

| 1. | Komisjon esitab Šveitsile niipea kui võimalik ning hiljemalt iga aasta 1. septembril ja 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku iga ajakohastamise ajal järgmise teabe koos asjakohase taustmaterjaliga, sh Eurostati vastavate andmetega:






  a) | liidu üldeelarve projekti kulude eelarvestuses käesoleva lepinguga hõlmatud programmidele järgmiseks aastaks määratud kulukohustuste assigneeringute summad ning liidu lõplik panus ühisettevõttesse Fusion for Energy; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon esitab Šveitsile niipea kui võimalik ning hiljemalt iga aasta 1. septembril ja 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku iga ajakohastamise ajal järgmise teabe koos asjakohase taustmaterjaliga, sh Eurostati vastavate andmetega:

a)

liidu üldeelarve projekti kulude eelarvestuses käesoleva lepinguga hõlmatud programmidele järgmiseks aastaks määratud kulukohustuste assigneeringute summad ning liidu lõplik panus ühisettevõttesse Fusion for Energy;

| b) | liidu üldeelarve projekti kohase osaluse hinnanguline summa, mis vastab Šveitsi osalusele järgneval aastal igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses. |
| --- | --- |

b)

liidu üldeelarve projekti kohase osaluse hinnanguline summa, mis vastab Šveitsi osalusele järgneval aastal igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses.

| 2. | Niipea kui liidu üldeelarve on lõplikult vastu võetud ja asjaomase aasta esimese rahastamisnõudega samal ajal teatab komisjon Šveitsile punkti 1 alapunktides a ja b osutatud summad koos asjakohase taustmaterjaliga (sh Eurostati vastavate andmetega) eraldiseisvates kulude eelarvestustes, mis vastavad Šveitsi osalusele igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses. |
| --- | --- |

2.

Niipea kui liidu üldeelarve on lõplikult vastu võetud ja asjaomase aasta esimese rahastamisnõudega samal ajal teatab komisjon Šveitsile punkti 1 alapunktides a ja b osutatud summad koos asjakohase taustmaterjaliga (sh Eurostati vastavate andmetega) eraldiseisvates kulude eelarvestustes, mis vastavad Šveitsi osalusele igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses.

II.   MAKSMISE KORD

| 1. | Iga eelarveaasta juunis ja novembris esitab komisjon Šveitsile eraldi rahastamisnõuded, mis vastavad Šveitsi osalusele igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja käesoleva lepingu alusel ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses. Kummagi rahastamisnõudega nähakse ette vastavalt kuue kaheteistkümnendiku maksmine Šveitsi osalusest mitte hiljem kui 30 päeva pärast asjaomase rahastamisnõude kättesaamist. Mõlema programmi viimasel aastal ja otsuse 2013/791/Euratom kehtivuse viimasel aastal esitab komisjon asjaomase aasta juunis kogu aasta kohta üheainsa rahastamisnõude, mis tuleb tasuda hiljemalt 30 päeva jooksul alates vastava rahastamisnõude kättesaamist. |
| --- | --- |

1.

Iga eelarveaasta juunis ja novembris esitab komisjon Šveitsile eraldi rahastamisnõuded, mis vastavad Šveitsi osalusele igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis ja käesoleva lepingu alusel ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses. Kummagi rahastamisnõudega nähakse ette vastavalt kuue kaheteistkümnendiku maksmine Šveitsi osalusest mitte hiljem kui 30 päeva pärast asjaomase rahastamisnõude kättesaamist. Mõlema programmi viimasel aastal ja otsuse 2013/791/Euratom kehtivuse viimasel aastal esitab komisjon asjaomase aasta juunis kogu aasta kohta üheainsa rahastamisnõude, mis tuleb tasuda hiljemalt 30 päeva jooksul alates vastava rahastamisnõude kättesaamist.

| 2. | Ilma et see piiraks punkti 1 kohaldamist, esitab komisjon 15. detsembriks 2014 Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab seitsmele kahekümneneljandikule Šveitsi iga-aastasest panusest käesoleva lepinguga hõlmatud programmidesse 2014. aastal (v.a Euratomi programmi tuumasünteesitegevus). Samuti esitab komisjon 15. detsembril 2014 Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab kaheteistkümnele kaheteistkümnendikule Šveitsi iga-aastasest panusest Euratomi programmi tuumasünteesitegevusse ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusse 2014. aastal. Nende rahastamisnõuetega nähakse ette Šveitsi rahalise osaluse maksmine hiljemalt 30 päeva jooksul alates vastava rahastamisnõude saamisest. |
| --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks punkti 1 kohaldamist, esitab komisjon 15. detsembriks 2014 Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab seitsmele kahekümneneljandikule Šveitsi iga-aastasest panusest käesoleva lepinguga hõlmatud programmidesse 2014. aastal (v.a Euratomi programmi tuumasünteesitegevus). Samuti esitab komisjon 15. detsembril 2014 Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab kaheteistkümnele kaheteistkümnendikule Šveitsi iga-aastasest panusest Euratomi programmi tuumasünteesitegevusse ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusse 2014. aastal. Nende rahastamisnõuetega nähakse ette Šveitsi rahalise osaluse maksmine hiljemalt 30 päeva jooksul alates vastava rahastamisnõude saamisest.

| 3. | Šveitsi rahaline osalus väljendatakse ja makstakse eurodes. |
| --- | --- |

3.

Šveitsi rahaline osalus väljendatakse ja makstakse eurodes.

| 4. | Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase osamaksuvastavalt punktis 1 või 2 esitatud ajakava kohaselt. Maksega viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu Euroopa pankadevahelise rahaturu noteeritud euro intressiga (EURIBOR). Intressimäärale lisandub 1,5 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivituse kestuse ulatuses. |
| --- | --- |

4.

Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase osamaksuvastavalt punktis 1 või 2 esitatud ajakava kohaselt. Maksega viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu Euroopa pankadevahelise rahaturu noteeritud euro intressiga (EURIBOR). Intressimäärale lisandub 1,5 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivituse kestuse ulatuses.

III.   RAKENDAMISE TINGIMUSED

| 1. | Käesoleva lepingu artikli 4 kohane Šveitsi rahaline panus mõlemasse programmi ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusse jääb asjaomasel eelarveaastal muutumatuks. Kõiki asjaomasel eelarveaastal liidu üldeelarves vastu võetud asjakohaseid muudatusi võetakse arvesse järgneval aastal (v.a vastavate programmide ja tegevuste viimasel aastal) esitatud esimeses rahastamisnõudes. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lepingu artikli 4 kohane Šveitsi rahaline panus mõlemasse programmi ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusse jääb asjaomasel eelarveaastal muutumatuks. Kõiki asjaomasel eelarveaastal liidu üldeelarves vastu võetud asjakohaseid muudatusi võetakse arvesse järgneval aastal (v.a vastavate programmide ja tegevuste viimasel aastal) esitatud esimeses rahastamisnõudes.

| 2. | Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste, üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel. |
| --- | --- |

2.

Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste, üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel.

| 3. | Selliseid täpsustusi tehakse aasta n + 1 esimese makse tegemise ajal. Viimane selline täpsustus tehakse hiljemalt juulis, neljandal aastal pärast kummagi programmi lõppu ning pärast otsuse 2013/791/Euratom kehtivuse lõppu. Šveitsi maksed kantakse Euroopa Liidu ja Euratomi programmidesse eelarvelaekumistena, mis märgitakse liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohastesse rubriikidesse. |
| --- | --- |

3.

Selliseid täpsustusi tehakse aasta n + 1 esimese makse tegemise ajal. Viimane selline täpsustus tehakse hiljemalt juulis, neljandal aastal pärast kummagi programmi lõppu ning pärast otsuse 2013/791/Euratom kehtivuse lõppu. Šveitsi maksed kantakse Euroopa Liidu ja Euratomi programmidesse eelarvelaekumistena, mis märgitakse liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohastesse rubriikidesse.

IV.   TEAVE

| 1. | Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 1. septembril koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis. |
| --- | --- |

1.

Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 1. septembril koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.

| 2. | Komisjon teeb Šveitsile kättesaadavaks statistika ja kogu muu üldise finantsteabe, mis on seotud mõlema programmi rakendamisega ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusega ning mis tehakse kättesaadavaks liidu liikmesriikidele. |
| --- | --- |

2.

Komisjon teeb Šveitsile kättesaadavaks statistika ja kogu muu üldise finantsteabe, mis on seotud mõlema programmi rakendamisega ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevusega ning mis tehakse kättesaadavaks liidu liikmesriikidele.

---

III LISA

PROGRAMMI „HORISONT 2020”, EURATOMI PROGRAMMI JA KÄESOLEVA LEPINGU ALUSEL ÜHISETTEVÕTTES FUSION FOR ENERGY LÄBI VIIDAVA TEGEVUSE ŠVEITSI OSALEJATE FINANTSKONTROLL

I.   OTSENE TEABEVAHETUS

Komisjon võib käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse Šveitsis asutatud osalistega ja nende alltöövõtjatega suhelda otse. Nad võivad esitada kogu käesolevas lepingus osutatud vahendite ning nende rakendamiseks sõlmitud toetus- ja/või muude lepingute alusel nõutava asjakohase teabe ja dokumentatsiooni otse komisjonile.

II.   AUDITEERIMINE

| 1. | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 966/2012 (1) ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (2) ning muudele käesolevas lepingus osutatud eeskirjadele võib programmide ja tegevuste Šveitsis asutatud osalejatega sõlmitavates toetus- ja/või muudes lepingutes ette näha teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid auditeid, mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad teha osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 966/2012 (1) ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (2) ning muudele käesolevas lepingus osutatud eeskirjadele võib programmide ja tegevuste Šveitsis asutatud osalejatega sõlmitavates toetus- ja/või muudes lepingutes ette näha teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid auditeid, mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad teha osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal.

| 2. | Komisjoni esindajatele, Euroopa Kontrollikojale ja muudele komisjoni volitatud isikutele tagatakse selliste auditite tegemiseks juurdepääs asjakohastele tegevuskohtadele, töödele ja kogu teabele, sh elektroonilisel kujul. Selline juurdepääsuõigus peab olema sõnaselgelt sätestatud käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitavates toetus- ja/või muudes lepingutes. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni esindajatele, Euroopa Kontrollikojale ja muudele komisjoni volitatud isikutele tagatakse selliste auditite tegemiseks juurdepääs asjakohastele tegevuskohtadele, töödele ja kogu teabele, sh elektroonilisel kujul. Selline juurdepääsuõigus peab olema sõnaselgelt sätestatud käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitavates toetus- ja/või muudes lepingutes.

| 3. | Pärast programmi „Horisont 2020” ja Euratomi programmi lõppemist või pärast 31. detsembrit 2020 võidakse auditeid teha kõnealustes toetus- ja/või muudes lepingutes sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

3.

Pärast programmi „Horisont 2020” ja Euratomi programmi lõppemist või pärast 31. detsembrit 2020 võidakse auditeid teha kõnealustes toetus- ja/või muudes lepingutes sätestatud tingimustel.

| 4. | Šveitsi föderaalsele finantskontrollile teatatakse ette kõigist alapunktis 2 osutatud isikute poolt Šveitsi territooriumil tehtavatest audititest. Selline teatamine ei ole auditite tegemise õiguslik eeltingimus. Šveitsi föderaalne finantskontroll või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muud Šveitsi pädevad asutused võivad selliste auditite tegemisel abistada. |
| --- | --- |

4.

Šveitsi föderaalsele finantskontrollile teatatakse ette kõigist alapunktis 2 osutatud isikute poolt Šveitsi territooriumil tehtavatest audititest. Selline teatamine ei ole auditite tegemise õiguslik eeltingimus. Šveitsi föderaalne finantskontroll või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muud Šveitsi pädevad asutused võivad selliste auditite tegemisel abistada.

III.   EUROOPA PETTUSTEVASTASE AMETI (OLAF) JUURDLUSED

| 1. | Käesoleva lepingu raames on komisjonil (OLAF) õigus viia Šveitsi territooriumil läbi juurdlusi, sh teha kohapealset kontrolli ja inspekteerimist nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (4) sätestatud tingimustel ja korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu ja/või Euratomi finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lepingu raames on komisjonil (OLAF) õigus viia Šveitsi territooriumil läbi juurdlusi, sh teha kohapealset kontrolli ja inspekteerimist nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (4) sätestatud tingimustel ja korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu ja/või Euratomi finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

| 2. | Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab ette ja viib läbi OLAF tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muude Šveitsi pädevate asutusega, kellele teatakse piisavalt varakult kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad kohapealses kontrollis ja inspekteerimises osaleda. |
| --- | --- |

2.

Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab ette ja viib läbi OLAF tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muude Šveitsi pädevate asutusega, kellele teatakse piisavalt varakult kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad kohapealses kontrollis ja inspekteerimises osaleda.

| 3. | Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise teha OLAF ja kõnealused asutused ühiselt. |
| --- | --- |

3.

Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise teha OLAF ja kõnealused asutused ühiselt.

| 4. | Kui käesoleva lepinguga hõlmatud programmides ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, annavad Šveitsi asutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, OLAFi uurijatele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega. |
| --- | --- |

4.

Kui käesoleva lepinguga hõlmatud programmides ja ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuses osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, annavad Šveitsi asutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, OLAFi uurijatele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega.

| 5. | OLAF edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muudele Šveitsi pädevatele asutustele kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul teatab OLAF eespool nimetatud asutustele selliste kontrollimiste ja inspekteerimiste tulemused. |
| --- | --- |

5.

OLAF edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muudele Šveitsi pädevatele asutustele kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul teatab OLAF eespool nimetatud asutustele selliste kontrollimiste ja inspekteerimiste tulemused.

IV.   TEAVE JA KONSULTATSIOONID

| 1. | Käesoleva lisa nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Šveitsi ja liidu pädevad asutused korrapäraselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Šveitsi ja liidu pädevad asutused korrapäraselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab.

| 2. | Šveitsi pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast asjaolust või kahtlusest, millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitud toetus- või muude lepingute sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega. |
| --- | --- |

2.

Šveitsi pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast asjaolust või kahtlusest, millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitud toetus- või muude lepingute sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega.

V.   KONFIDENTSIAALSUS

Käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ning sellele laieneb kaitse, mis on sarnasele teabele kehtestatud Šveitsi õigusega ja liidu institutsioonide suhtes kohaldatavate vastavate sätetega. Seda teavet võib edastada ainult sellistele isikutele liidu ametiasutustes, liidu liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.

VI.   HALDUSMEETMED JA -KARISTUSED

Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja -karistusi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, määrusega (EL) nr 1268/2012 ning nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (5).

VII.   SISSENÕUDMINE JA JÕUSTAMINE

Programmi „Horisont 2020” või Euratomi programmi alusel käesoleva lepingu reguleerimisalas tehtud komisjoni otsused, millega seatakse rahalised kohustused subjektidele, v.a riigid, kuuluvad Šveitsis täitmisele. Täitekorraldus antakse välja ning selle suhtes ei kohaldata muud kontrolli, kui et Šveitsi valitsuse määratud asutused peavad selle autentsust kinnitama; Šveitsi valitsus teavitab komisjoni oma määratud asutustest. Jõustamine toimub kooskõlas Šveitsis kehtiva menetlusega. Täitekorralduse õiguspärasust on õigus kontrollida Euroopa Liidu Kohtul. Kõnealuse kohtu otsused, mis on tehtud programmi „Horisont 2020” ja Euratomi programmi alusel sõlmitud toetus- või muus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel, jõustatakse samadel alustel kui komisjoni otsuseid.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

(3)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

(5)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

4. detsember 2014,

millega kiidetakse heaks Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

(2014/954/Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu andis 15. novembril 2013 komisjonile loa alustada Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et sõlmida kõikehõlmav teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu andis 15. novembril 2013 komisjonile loa alustada Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga, et sõlmida kõikehõlmav teadus- ja tehnikakoostöö leping Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon liitub teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) ja programmi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga (2014–2018) ning mis reguleerib Šveitsi osalemist ITER-projektis aastatel 2014–2020.

| (2) | Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud. |
| --- | --- |

(2)

Need läbirääkimised on edukalt lõpule viidud.

| (3) | Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas allkirjastatakse ja sõlmitakse Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) (edaspidi „leping”) eraldi menetluse korras. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas allkirjastatakse ja sõlmitakse Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö leping (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) (edaspidi „leping”) eraldi menetluse korras.

| (4) | Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas tuleks leping sõlmida ka Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel. |
| --- | --- |

(4)

Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate küsimuste osas tuleks leping sõlmida ka Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

| (5) | Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel lepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel lepingu sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt tuleks heaks kiita.

| (6) | Selleks, et Šveitsi juriidilisi isikuid saaks kohelda sarnaselt raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riikide juriidiliste isikutega selliste lõhustumisalaste projektikonkursside osas, mida viiakse läbi raamprogrammi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi raames ning mille tähtaeg on 2014. aasta viimases kvartalis, tuleks lepingut kohaldada alates 15. septembrist 2014, |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et Šveitsi juriidilisi isikuid saaks kohelda sarnaselt raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riikide juriidiliste isikutega selliste lõhustumisalaste projektikonkursside osas, mida viiakse läbi raamprogrammi „Horisont 2020” täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi raames ning mille tähtaeg on 2014. aasta viimases kvartalis, tuleks lepingut kohaldada alates 15. septembrist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö lepingu (mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” ja kõnealust programmi täiendava Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammiga ning millega reguleeritakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist ühisettevõtte Fusion for Energy läbiviidavas ITERi tegevuses) sõlmimine Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel Euroopa Komisjoni poolt kiidetakse heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 4. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

MÄÄRUSED

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/21

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1392/2014,

20. oktoober 2014,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, eelkõige selle artikli 15 lõiget 6 ja artikli 18 lõikeid 1 ja 3 (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Kreekal, Hispaanial, Prantsusmaal, Horvaatial, Itaalial, Maltal ja Sloveenial on otsene huvi kalavarude majandamiseks Vahemerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse (2) pärast Vahemere nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teaduslikud andmed on saadud asjakohastelt teadusasutustelt. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt tuleks käesolevasse määrusesse lisada ainult need ühise soovituse meetmed, mis on kooskõlas nimetatud määruse artikli 15 lõikega 6. |
| --- | --- |

(3)

Kreekal, Hispaanial, Prantsusmaal, Horvaatial, Itaalial, Maltal ja Sloveenial on otsene huvi kalavarude majandamiseks Vahemerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse (2) pärast Vahemere nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teaduslikud andmed on saadud asjakohastelt teadusasutustelt. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt tuleks käesolevasse määrusesse lisada ainult need ühise soovituse meetmed, mis on kooskõlas nimetatud määruse artikli 15 lõikega 6.

| (4) | Vahemere puhul kehtestatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaselt lossimiskohustus kõigile liikidele, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, samuti nendele liikidele, millele on määruse (EÜ) nr 1967/2006 (3) III lisa kohaselt kehtestatud alammõõt. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide, suurte pelaagiliste liikide või tööstusliku püügi suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(4)

Vahemere puhul kehtestatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohaselt lossimiskohustus kõigile liikidele, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, samuti nendele liikidele, millele on määruse (EÜ) nr 1967/2006 (3) III lisa kohaselt kehtestatud alammõõt. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide, suurte pelaagiliste liikide või tööstusliku püügi suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015.

| (5) | Kooskõlas ühise soovitusega peaks tagasiheitekava hõlmama kõigi väikeste pelaagiliste liikide püügi, millele on määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisa kohaselt kehtestatud alammõõt ja mis on püütud pelaagilise traali ja/või seinnoodaga Vahemeres (st anšoovise-, sardiini-, makrelli- ja hariliku stauriidi püük) alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas ühise soovitusega peaks tagasiheitekava hõlmama kõigi väikeste pelaagiliste liikide püügi, millele on määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisa kohaselt kehtestatud alammõõt ja mis on püütud pelaagilise traali ja/või seinnoodaga Vahemeres (st anšoovise-, sardiini-, makrelli- ja hariliku stauriidi püük) alates 1. jaanuarist 2015.

| (6) | Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid juhupüügi saagi käitlemisel, samuti kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c alapunktiga ii on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest protsendina väikese pelaagilise liigi aastasest kogusaagist. Asjaomastele liikmesriikidele edastatud ühises soovituses toetatakse vähese tähtsusega erandi kehtestamist, kuna juhupüügi saagi käitlemisel tekkivad ebaproportsionaalsed kulud nii laeva pardal (sortimine ja pakendamine, ladustamine ja säilitamine) kui ka kaldal (transport ja ladustamine, säilitamine, turustamine ja töötlemine või hävitamine erijäätmetena), võrreldes piiratud ja mõnikord olematu majandusliku kasuga, mida võiks anda selline juhupüük. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendusmaterjali läbi ja leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud juhupüügi saagi käitlemise kulude suurenemise kohta põhjendatud argumendid, mida mõnel juhul toetab ka kulude kvalitatiivne hinnang (4). Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti c kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid juhupüügi saagi käitlemisel, samuti kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c alapunktiga ii on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest protsendina väikese pelaagilise liigi aastasest kogusaagist. Asjaomastele liikmesriikidele edastatud ühises soovituses toetatakse vähese tähtsusega erandi kehtestamist, kuna juhupüügi saagi käitlemisel tekkivad ebaproportsionaalsed kulud nii laeva pardal (sortimine ja pakendamine, ladustamine ja säilitamine) kui ka kaldal (transport ja ladustamine, säilitamine, turustamine ja töötlemine või hävitamine erijäätmetena), võrreldes piiratud ja mõnikord olematu majandusliku kasuga, mida võiks anda selline juhupüük. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendusmaterjali läbi ja leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud juhupüügi saagi käitlemise kulude suurenemise kohta põhjendatud argumendid, mida mõnel juhul toetab ka kulude kvalitatiivne hinnang (4). Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti c kohaselt lubatud tasemeid.

| (7) | Kooskõlas ühise soovitusega ja võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 tuleks seda kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas ühise soovitusega ja võttes arvesse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 tuleks seda kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohase lossimiskohustuse rakendamise üksikasju ning rakendatakse lossimiskohustust käesoleva määruse lisas sätestatud selliste väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes Vahemeres, millele on kehtestatud alammõõt, alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „alammõõt”— mereorganismide vähim suurus vastavalt määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisale;

„Vahemeri”— Vahemere veed ida pool 5°36′ läänepikkuse joonest;

b)   „GFCMi geograafiline alapiirkond”— Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (5) I lisa määratlusele.

c)   „Vahemere lääneosa”— GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2, 12;

d)   „Aadria mere põhjaosa”— GFCMi geograafiline alapiirkond 17;

e)   „Aadria ja Joonia mere lõunaosa”— GFCMi geograafilised alapiirkonnad 18, 19 ja 20;

f)   „Malta saar ja Sitsiiliast lõuna pool”— GFCMi geograafilised alapiirkonnad 15 ja 16;

g)   „Egeuse meri ja Kreeta saar”— GFCMi geograafilised alapiirkonnad 22 ja 23.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erand

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib vette tagasi heita järgmised kogused:

| a) | Vahemere lääneosas kuni 5 % selliste pelaagilise traali või seinnoodaga püütud väikeste pelaagiliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 1; |
| --- | --- |

a)

Vahemere lääneosas kuni 5 % selliste pelaagilise traali või seinnoodaga püütud väikeste pelaagiliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 1;

| b) | Aadria mere põhjaosas kuni 5 % selliste pelaagilise traali või seinnoodaga püütud väikeste pelaagiliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 2; |
| --- | --- |

b)

Aadria mere põhjaosas kuni 5 % selliste pelaagilise traali või seinnoodaga püütud väikeste pelaagiliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 2;

| c) | Aadria mere lõunaosas ja Joonia meres:






  i) | kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt, ja |
| --- | --- | --- |

c)

Aadria mere lõunaosas ja Joonia meres:

i)

kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt, ja

| ii) | kuni 7 % aastatel 2015 ja 2016 ning kuni 6 % aastal 2017 selliste pelaagilise traaliga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 3; |
| --- | --- |

ii)

kuni 7 % aastatel 2015 ja 2016 ning kuni 6 % aastal 2017 selliste pelaagilise traaliga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 3;

| d) | Malta saare ümbruses ja Sitsiiliast lõuna pool:






  i) | kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt, ning |
| --- | --- | --- |

d)

Malta saare ümbruses ja Sitsiiliast lõuna pool:

i)

kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt, ning

| ii) | kuni 7 % aastatel 2015 ja 2016 ning kuni 6 % aastal 2017 selliste pelaagilise traaliga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 4; |
| --- | --- |

ii)

kuni 7 % aastatel 2015 ja 2016 ning kuni 6 % aastal 2017 selliste pelaagilise traaliga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 4;

| e) | Egeuse meres ja Kreeta saare ümbruses kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 5. |
| --- | --- |

e)

Egeuse meres ja Kreeta saare ümbruses kuni 3 % selliste pelaagilise seinnoodaga püütud liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt ja mis on sätestatud lisa punktis 5.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on vastavalt asutamislepingutele tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  „Discard management plan for Western Mediterranean Sea (GSAs 1–12 except for GSAs 3 and 4): joint recommendation agreed by fisheries directors of France, Spain and Italy”, edastatud 2. juulil 2014; „Discard management plan in North Adriatic Sea (GSA 17): joint recommendation by Croatia, Italy and Slovenia”, edastatud 25. juunil 2014; „Greek discard plan for pelagic fisheries in Aegean Sea and Crete island (GSAs 22 and 23)”, edastatud 30. juunil 2014; „Joint recommendation to the European Commission for a specific discard plan for pelagic fisheries in Southern Adriatic Sea, Western and Eastern Ionian Seas (GSAs 18–19-20)”, edastasid Kreeka ja Itaalia 25. juunil 2014; „Discard management plan for Malta and the South of Sicily (GSAs 15–16): joint recommendation agreed by Italy and Malta”, edastatud 19. juunil 2014.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1967/2006, 21. detsember 2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

3

(4)  STECFi 46. täiskogu istungi aruanne (PLEN-14–02), 7.–11. juuli 2014, Kopenhaagen. Toimetanud Norman Graham, John Casey & Hendrik Doerner, 2014.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1343/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

5

---

LISA

1.   Väikeste pelaagiliste liikide püük Vahemere lääneosas

| Kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| [Lisada kood, kui on] | Pelaagiline traal | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |
| [Lisada kood, kui on] | Seinnoot | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |

Kood

Püügivahend

Sihtliigid

[Lisada kood, kui on]

Pelaagiline traal

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

[Lisada kood, kui on]

Seinnoot

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

2.   Väikeste pelaagiliste liikide püük Aadria mere põhjaosas

| Kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| [Lisada kood, kui on] | Pelaagiline traal | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |
| [Lisada kood, kui on] | Seinnoot | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |

Kood

Püügivahend

Sihtliigid

[Lisada kood, kui on]

Pelaagiline traal

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

[Lisada kood, kui on]

Seinnoot

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

3.   Väikeste pelaagiliste liikide püük Aadria mere lõunaosas ja Joonia meres

| Kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| [Lisada kood, kui on] | Pelaagiline traal | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |
| [Lisada kood, kui on] | Seinnoot | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |

Kood

Püügivahend

Sihtliigid

[Lisada kood, kui on]

Pelaagiline traal

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

[Lisada kood, kui on]

Seinnoot

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

4.   Väikeste pelaagiliste liikide püük Malta saare ümbruses ja Sitsiiliast lõuna pool

| Kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| [Lisada kood, kui on] | Pelaagiline traal | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |
| [Lisada kood, kui on] | Seinnoot | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |

Kood

Püügivahend

Sihtliigid

[Lisada kood, kui on]

Pelaagiline traal

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

[Lisada kood, kui on]

Seinnoot

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

5.   Väikeste pelaagiliste liikide püük Egeuse meres ja Kreeta saare ümbruses

| Kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| [Lisada kood, kui on] | Seinnoot | Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid |

Kood

Püügivahend

Sihtliigid

[Lisada kood, kui on]

Seinnoot

Anšoovis, sardiin, makrell ja harilik stauriid

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/25

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1393/2014,

20. oktoober 2014,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga loodepiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eriti selle artikli 15 lõiget 6 ja artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse püütud liikidele, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse püütud liikidele, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Kõnealused liikmesriigid esitasid komisjonile pärast konsulteerimist pelaagiliste liikide nõuandekomisjoni, kaugpüügi nõuandekomisjoni ja loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga ühise soovituse. Teaduslik panus saadi asjaomastelt teadusasutustelt. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Kõnealused liikmesriigid esitasid komisjonile pärast konsulteerimist pelaagiliste liikide nõuandekomisjoni, kaugpüügi nõuandekomisjoni ja loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga ühise soovituse. Teaduslik panus saadi asjaomastelt teadusasutustelt. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse.

| (4) | Seoses loodepiirkonna vetega tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt kohaldada lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015 kõikide väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püügi suhtes seoses selliste liikide püügiga, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(4)

Seoses loodepiirkonna vetega tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt kohaldada lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015 kõikide väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püügi suhtes seoses selliste liikide püügiga, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (5) | Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püüki, nimelt makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala, pikkuim-tuuni ja kilu püüki ICESi Vb, VI ja VII alapiirkonnas alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(5)

Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püüki, nimelt makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala, pikkuim-tuuni ja kilu püüki ICESi Vb, VI ja VII alapiirkonnas alates 1. jaanuarist 2015.

| (6) | Ühine soovitus sisaldab seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa puhul erandit lossimiskohustusest teatavatel tingimustel, mis põhinevad teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Teaduslikud tõendid kõrge ellujäämismäära kohta esitas Scheveningeni rühmitus Põhjamere tagasiheitekava käsitlevas ühises soovituses, milles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogunemise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF on kõnealuse teabe läbi vaadanud. STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal makrelli puhul oleks tõenäoliselt ligikaudu kui 70 %. Tihedus oleks ka väiksem sellisest tihedusest, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(6)

Ühine soovitus sisaldab seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa puhul erandit lossimiskohustusest teatavatel tingimustel, mis põhinevad teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Teaduslikud tõendid kõrge ellujäämismäära kohta esitas Scheveningeni rühmitus Põhjamere tagasiheitekava käsitlevas ühises soovituses, milles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogunemise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF on kõnealuse teabe läbi vaadanud. STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal makrelli puhul oleks tõenäoliselt ligikaudu kui 70 %. Tihedus oleks ka väiksem sellisest tihedusest, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (7) | Ühine soovitus sisaldab nelja vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. Liikmesriikide esitatud tõendid vaatas läbi STECF ja järeldas, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses juhupüügi saagi käitlemisega kaasnevate kulude suurenemisega ja mõnel juhul toetas neid argumente kvalitatiivne hinnang kulude kohta. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(7)

Ühine soovitus sisaldab nelja vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. Liikmesriikide esitatud tõendid vaatas läbi STECF ja järeldas, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses juhupüügi saagi käitlemisega kaasnevate kulude suurenemisega ja mõnel juhul toetas neid argumente kvalitatiivne hinnang kulude kohta. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 kohaselt lubatud tasemeid.

| (8) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püütud põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist) ja seoses kõnealuse liigi töötlemisega pardal surimiks, on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel ja juhupüügi saagi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. STECF järeldas, et erand on piisavalt põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püütud põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist) ja seoses kõnealuse liigi töötlemisega pardal surimiks, on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel ja juhupüügi saagi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. STECF järeldas, et erand on piisavalt põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga püütud pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist), on põhjendatud juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. Need on kulud, mis on seotud ladustamise ja käitlemisega merel ja maismaal. STECF mainis oma hinnangus ohtu seoses valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(9)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VII alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga püütud pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist), on põhjendatud juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. Need on kulud, mis on seotud ladustamise ja käitlemisega merel ja maismaal. STECF mainis oma hinnangus ohtu seoses valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (10) | Ühine soovitus sisaldab ka vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest kõnealuste mitme liigiga püügipiirkondade puhul, selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi juhupüügi saagi käitlemisele, nagu ladustamine, töötlemine, külmutamine, ning võttes arvesse raskusi selektiivsuse suurendamisel pelaagilise püügi puhul, mille sihtliigiks on makrell, harilik stauriid ja heeringas ICESi VIId rajoonis. See erand põhineb ühise soovitusega seotud liikmesriikide esitatud teaduslikel tõenditel ning STECF on selle läbi vaadanud. STECF leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud põhjendatud kvalitatiivsed argumendid ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta juhupüügi käitlemisel. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(10)

Ühine soovitus sisaldab ka vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest kõnealuste mitme liigiga püügipiirkondade puhul, selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi juhupüügi saagi käitlemisele, nagu ladustamine, töötlemine, külmutamine, ning võttes arvesse raskusi selektiivsuse suurendamisel pelaagilise püügi puhul, mille sihtliigiks on makrell, harilik stauriid ja heeringas ICESi VIId rajoonis. See erand põhineb ühise soovitusega seotud liikmesriikide esitatud teaduslikel tõenditel ning STECF on selle läbi vaadanud. STECF leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud põhjendatud kvalitatiivsed argumendid ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta juhupüügi käitlemisel. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (11) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hirvkala (Caproidae) saagi suhtes (2015. aastal kuni 1 % ja 2016. aastal 0,75 % lubatud kogupüügist), mis on püütud pelaagilise püügi külmutustraaleriga, mis kasutab pelaagilist traali hariliku stauriidi (Trachurus spp.) sihtpüügil ICESi VI ja VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsust on raske suurendada ning käitlemiskulud on ebaproportsionaalselt suured (et eraldada juhupüük soovitud püügist). STECF järeldas, et erandit toetavad põhjendatud kvalitatiivsed argumendid raskuste kohta selektiivsuse parandamisel kõnealuse kalapüügi puhul, samuti on põhjendatud argumendid seoses täiendavate käitlemiskuludega. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud hirvkala (Caproidae) saagi suhtes (2015. aastal kuni 1 % ja 2016. aastal 0,75 % lubatud kogupüügist), mis on püütud pelaagilise püügi külmutustraaleriga, mis kasutab pelaagilist traali hariliku stauriidi (Trachurus spp.) sihtpüügil ICESi VI ja VII alapiirkonnas, põhineb asjaolul, et selektiivsust on raske suurendada ning käitlemiskulud on ebaproportsionaalselt suured (et eraldada juhupüük soovitud püügist). STECF järeldas, et erandit toetavad põhjendatud kvalitatiivsed argumendid raskuste kohta selektiivsuse parandamisel kõnealuse kalapüügi puhul, samuti on põhjendatud argumendid seoses täiendavate käitlemiskuludega. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks kindlaks määrata konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud ja kõrgel ellujäämusmääral põhineva erandi raames püütud saagi dokumenteerimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks kindlaks määrata konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud ja kõrgel ellujäämusmääral põhineva erandi raames püütud saagi dokumenteerimiseks.

| (13) | Kuna käesoleva määrusega ette nähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et pidada kinni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud tähtajast. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määrusega ette nähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et pidada kinni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud tähtajast. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohase lossimiskohustuse rakendamise üksikasju ning rakendatakse lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015 käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes loodepiirkonna vetes, mis on määratletud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis c.

Artikkel 2

Erand seoses ellujäämusega

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei kohaldata lossimiskohustust makrelli- ja heeringasaagi suhtes seinnoodaga kalapüügi puhul ICESi VI alapiirkonnas, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| — | saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt”); |
| --- | --- |

—

saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt”);

| — | seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti; |
| --- | --- |

—

seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti;

| — | laev ja seinnooda mehhanism on varustatud elektroonilise registreerimis- ja dokumenteerimissüsteemiga, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati. |
| --- | --- |

—

laev ja seinnooda mehhanism on varustatud elektroonilise registreerimis- ja dokumenteerimissüsteemiga, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2.   Seinnoodaga makrellipüügil on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügil 90 %.

3.   Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4.   Keelatud on lasta makrelli- ja heeringasaaki merre pärast seda, kui seinnoot on suletud rohkem, kui tagasilaskepunktiga ette nähtud.

5.   Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib vette tagasi heita järgmised kogused:

| a) | 2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastasest kogusaagist, mis on püütud tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi Vb, VI ja VII alapiirkonnas ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks; |
| --- | --- |

a)

2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastasest kogusaagist, mis on püütud tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi Vb, VI ja VII alapiirkonnas ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks;

| b) | 2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastasest kogusaagist, mis on püütud kaksiktraalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastasest kogusaagist, mis on püütud kaksiktraalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VII alapiirkonnas;

| c) | 2015. aastal kuni 3 % ja 2016. aastal 2 % makrelli (Scomber scombrus), hariliku stauriidi (Trachurus spp.), heeringa (Clupea harengus) ja merlangi (Merlangius merlangus) aastasest kogusaagist, mis on püütud pelaagilisel kalapüügil kuni 25-meetrise kogupikkusega pelaagilise püügi traaleriga, mis kasutab pelaagilist traali makrelli, hariliku stauriidi ja heeringa sihtpüügil ICESi VIId rajoonis; |
| --- | --- |

c)

2015. aastal kuni 3 % ja 2016. aastal 2 % makrelli (Scomber scombrus), hariliku stauriidi (Trachurus spp.), heeringa (Clupea harengus) ja merlangi (Merlangius merlangus) aastasest kogusaagist, mis on püütud pelaagilisel kalapüügil kuni 25-meetrise kogupikkusega pelaagilise püügi traaleriga, mis kasutab pelaagilist traali makrelli, hariliku stauriidi ja heeringa sihtpüügil ICESi VIId rajoonis;

| d) | 2015. aastal kuni 1 % ja 2016. aastal 0,75 % hirvkala (Caproidae) lubatud kogupüügist, mis on püütud pelaagilise püügi külmutustraaleriga, mis kasutab pelaagilist traali hariliku stauriidi sihtpüügil ICESi VI ja VII alapiirkonnas. |
| --- | --- |

d)

2015. aastal kuni 1 % ja 2016. aastal 0,75 % hirvkala (Caproidae) lubatud kogupüügist, mis on püütud pelaagilise püügi külmutustraaleriga, mis kasutab pelaagilist traali hariliku stauriidi sihtpüügil ICESi VI ja VII alapiirkonnas.

Artikkel 4

Saagi dokumenteerimine

Artiklis 2 sätestatud erandi raames vette tagasi lastud kalakogused ja artikli 2 lõike 5 kohase proovivõtu tulemused tuleb kanda püügipäevikusse.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

2

---

LISA

Püügiviisid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, millega rakendatakse lossimiskohustust

1.   Püügitegevus ICESi Vb, VIa ja VIb rajoonis

| Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| OTB | Traallaudadega põhjatraalid | Makrell, heeringas, harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala |
| OTM | Traallaudadega pelaagilised traalid, muud | Makrell, heeringas, harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala |
| PTB | Paarispõhjatraalid (muud) | Makrell |
| PTM | Kaksiktraalid | Heeringas, makrell |
| PS | Seinnoodad | Makrell, põhjaputassuu |
| LMH | Käsiõngelaevad | Makrell |
| LTL | Veoõnged | Makrell |

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

OTB

Traallaudadega põhjatraalid

Makrell, heeringas, harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala

OTM

Traallaudadega pelaagilised traalid, muud

Makrell, heeringas, harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, põhjaatlandi hõbekala

PTB

Paarispõhjatraalid (muud)

Makrell

PTM

Kaksiktraalid

Heeringas, makrell

PS

Seinnoodad

Makrell, põhjaputassuu

LMH

Käsiõngelaevad

Makrell

LTL

Veoõnged

Makrell

2.   Püügitegevus ICESi VII alapiirkonnas (välja arvatud ICESi VIIa, VIId ja VIIe rajoon)

| Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| LMH | Käsiõngelaevad | Makrell |
| LTL | Veoõnged ja ritvõnged | Pikkuim-tuun |
| PTM | Kaksiktraalid | Põhjaputassuu, makrell, harilik stauriid, pikkuim-tuun, hirvkala, heeringas |
| OTM | Traallaudadega pelaagilised traalid | Põhjaputassuu, makrell, harilik stauriid, hirvkala, heeringas, pikkuim-tuun |
| OTB | Traallaudadega põhjatraalid | Heeringas |
| PS | Seinnoodad | Makrell, stauriid |

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

LMH

Käsiõngelaevad

Makrell

LTL

Veoõnged ja ritvõnged

Pikkuim-tuun

PTM

Kaksiktraalid

Põhjaputassuu, makrell, harilik stauriid, pikkuim-tuun, hirvkala, heeringas

OTM

Traallaudadega pelaagilised traalid

Põhjaputassuu, makrell, harilik stauriid, hirvkala, heeringas, pikkuim-tuun

OTB

Traallaudadega põhjatraalid

Heeringas

PS

Seinnoodad

Makrell, stauriid

3.   Püügitegevus ICESi VIId ja VIIe rajoonis

| Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| OTB | Traallaudadega traalid (määratlemata) | Kilu |
| GND | Triivvõrgud | Makrell, heeringas |
| LMH | Käsiõngelaevad ja ritvõnged | Makrell |
| OTM | Traallaudadega pelaagilised traalid (muud) | Kilu, harilik stauriid, makrell, heeringas, hirvkala |
| PTM | Paaristraalid (muud) | Harilik stauriid |
| PS | Seinnoodad | Makrell, stauriid |

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

OTB

Traallaudadega traalid (määratlemata)

Kilu

GND

Triivvõrgud

Makrell, heeringas

LMH

Käsiõngelaevad ja ritvõnged

Makrell

OTM

Traallaudadega pelaagilised traalid (muud)

Kilu, harilik stauriid, makrell, heeringas, hirvkala

PTM

Paaristraalid (muud)

Harilik stauriid

PS

Seinnoodad

Makrell, stauriid

4.   Püügitegevus ICESi VIIa rajoonis

| Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- |
| OTM | Traallaudadega pelaagilised traalid | Heeringas |
| PTM | Kaksiktraalid | Heeringas |
| LMH | Käsiõngelaevad | Makrell |
| LMH | Nakkevõrgud | Heeringas |

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

OTM

Traallaudadega pelaagilised traalid

Heeringas

PTM

Kaksiktraalid

Heeringas

LMH

Käsiõngelaevad

Makrell

LMH

Nakkevõrgud

Heeringas

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/31

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1394/2014,

20. oktoober 2014,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eriti selle artikli 15 lõiget 6 ja artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse püütavatele liikidele, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse püütavatele liikidele, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Kõnealused liikmesriigid on esitanud komisjonile pärast konsulteerimist pelaagiliste liikide nõuandekomisjoni, kaugpüügi nõuandekomisjoni ja edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga ühise soovituse, mis sisaldab konkreetseid meetmeid. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Kõnealused liikmesriigid on esitanud komisjonile pärast konsulteerimist pelaagiliste liikide nõuandekomisjoni, kaugpüügi nõuandekomisjoni ja edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga ühise soovituse, mis sisaldab konkreetseid meetmeid. Teadusliku panuse andsid asjaomased teadusasutused. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse.

| (4) | Seoses edelapiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldada lossimiskohustust hiljemalt 1. jaanuarist 2015 kõigile laevadele, mis tegelevad väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püügiga kõnealuses piirkonnas ja seoses selliste liikidega, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(4)

Seoses edelapiirkonna vetega tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldada lossimiskohustust hiljemalt 1. jaanuarist 2015 kõigile laevadele, mis tegelevad väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püügiga kõnealuses piirkonnas ja seoses selliste liikidega, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (5) | Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püüki, nimelt stauriidide, makrelli, kilu, anšoovise, pikkuim-tuuni ja põhjaputassuu püüki ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(5)

Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat väikeste ja suurte pelaagiliste liikide püüki, nimelt stauriidide, makrelli, kilu, anšoovise, pikkuim-tuuni ja põhjaputassuu püüki ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 alates 1. jaanuarist 2015.

| (6) | Ühine soovitus sisaldab ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 seinnoodaga püütud anšoovise, stauriidide ja makrelli puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämuse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Ühises soovituses on esitatud teaduslikud tõendid kõrge ellujäämuse kohta ja selles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel Euroopa lõunapiirkonna vetes. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogumise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF vaatas kõnealuse teabe läbi (täiskogu teisel istungil 2014. aastal). STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal oleks tõenäoliselt suurem kui 50 %. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(6)

Ühine soovitus sisaldab ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 seinnoodaga püütud anšoovise, stauriidide ja makrelli puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämuse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Ühises soovituses on esitatud teaduslikud tõendid kõrge ellujäämuse kohta ja selles viidatakse konkreetsele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel Euroopa lõunapiirkonna vetes. Uuringu käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade võrku kogumise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. STECF vaatas kõnealuse teabe läbi (täiskogu teisel istungil 2014. aastal). STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et ellujäämusuuringu tulemused on ellujäämismäära seisukohalt esinduslikud kutselise püügitegevuse puhul, siis võrgust vette tagasi sattunud ja ellujäänud kalade osakaal oleks tõenäoliselt suurem kui 50 %. Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on kõrge. Seepärast tuleks selline erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (7) | Ühine soovitus sisaldab ka nelja vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja järeldas, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses juhupüügi käitlemisega kaasnevate kulude suurenemisega ja mõnel juhul toetas neid argumente kvalitatiivne hinnang kulude kohta. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 kohaselt lubatud tasemeid. |
| --- | --- |

(7)

Ühine soovitus sisaldab ka nelja vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatavate kalavarude puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja järeldas, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente seoses juhupüügi käitlemisega kaasnevate kulude suurenemisega ja mõnel juhul toetas neid argumente kvalitatiivne hinnang kulude kohta. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 kohaselt lubatud tasemeid.

| (8) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püütud põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist) ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks, on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel ja juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. STECF järeldas, et erand on piisavalt põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püütud põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist) ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks, on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel ja juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. STECF järeldas, et erand on piisavalt põhjendatud. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga püütud pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist), on põhjendatud juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. Need on kulud, mis on seotud ladustamise ja käitlemisega merel ja maismaal. STECF mainis oma hinnangus ohtu seoses valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(9)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga püütud pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % aastasest kogupüügist), on põhjendatud juhupüügi käitlemisega kaasnevate ebaproportsionaalsete kuludega. Need on kulud, mis on seotud ladustamise ja käitlemisega merel ja maismaal. STECF mainis oma hinnangus ohtu seoses valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (10) | Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas pelaagilise traalnoodaga püütud anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % aastasest kogusaagist), on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel. STECF järeldab, et erand on hästi põhjendatud makrelli ja hariliku stauriidi puhul ja märgib osalist ohtu seoses anšoovise valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(10)

Vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII alapiirkonnas pelaagilise traalnoodaga püütud anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastase kogusaagi suhtes (2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % aastasest kogusaagist), on põhjendatud raskustega selektiivsuse parandamisel. STECF järeldab, et erand on hästi põhjendatud makrelli ja hariliku stauriidi puhul ja märgib osalist ohtu seoses anšoovise valikulise püügiga. Selline erand ei piira siiski määruse (EÜ) 850/98 artikli 19a kohaldamist. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (11) | Viimane vähese tähtsusega erand kehtestatakse seinnoodapüügi suhtes ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 seoses järgmiste liikide sihtpüügiga: 2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % hariliku stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) aastasest kogusaagist ning 2015. ja 2016. aastal kuni 2 % ning 2017. aastal 1 % anšoovise (Engraulis encrasicolus) aastasest kogusaagist. STECF jõudis järeldusele, et seda erandit toetavad põhjendatud argumendid, mis tõendavad, et selle püügiliigi puhul on raskusi selektiivsuse parandamisel. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(11)

Viimane vähese tähtsusega erand kehtestatakse seinnoodapüügi suhtes ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 seoses järgmiste liikide sihtpüügiga: 2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % hariliku stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) aastasest kogusaagist ning 2015. ja 2016. aastal kuni 2 % ning 2017. aastal 1 % anšoovise (Engraulis encrasicolus) aastasest kogusaagist. STECF jõudis järeldusele, et seda erandit toetavad põhjendatud argumendid, mis tõendavad, et selle püügiliigi puhul on raskusi selektiivsuse parandamisel. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (12) | Ühises soovituses on esitatud ka kalavarude kaitseks referentsalammõõt 9 cm anšoovise puhul kahes püügipiirkonnas, et tagada kõnealuse liigi noorkalade kaitse. STECF hindas kõnealust meedet ja jõudis järeldusele, et see ei kahjusta noori anšooviseid, et tänu sellele suureneks inimtoiduks müüdavate kalade kogus kalastussuremust suurendamata ning sellest võib olla kasu kontrolli- ja jõustamistegevuses. Seega peaks anšoovise referentsalammõõt asjaomastes püügipiirkondades olema 9 cm. |
| --- | --- |

(12)

Ühises soovituses on esitatud ka kalavarude kaitseks referentsalammõõt 9 cm anšoovise puhul kahes püügipiirkonnas, et tagada kõnealuse liigi noorkalade kaitse. STECF hindas kõnealust meedet ja jõudis järeldusele, et see ei kahjusta noori anšooviseid, et tänu sellele suureneks inimtoiduks müüdavate kalade kogus kalastussuremust suurendamata ning sellest võib olla kasu kontrolli- ja jõustamistegevuses. Seega peaks anšoovise referentsalammõõt asjaomastes püügipiirkondades olema 9 cm.

| (13) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud tähtaega. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud tähtaega. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 6 kohaselt tuleks käesolevat määrust kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohase lossimiskohustuse rakendamise üksikasju ning rakendatakse lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015 käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes edelapiirkonna vetes, mis on määratletud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis d.

Artikkel 2

Erand seoses ellujäämusega

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei kohaldata lossimiskohustust anšoovise, stauriidide ja makrelli väikesemahulise seinnoodapüügi suhtes. Kogu sellise saagi võib merre tagasi lasta, tingimusel et võrku ei hiivata täielikult pardale.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | 2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastasest kogusaagist, mis on püütud tööstusliku pelaagilise traalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VIII alapiirkonnas ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks; |
| --- | --- |

a)

2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) aastasest kogusaagist, mis on püütud tööstusliku pelaagilise traalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VIII alapiirkonnas ja kõnealuse liigi töötlemisel pardal surimiks;

| b) | 2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastasest kogusaagist, mis on püütud kaksiktraalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VIII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

2015. ja 2016. aastal kuni 7 % ning 2017. aastal 6 % pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) aastasest kogusaagist, mis on püütud kaksiktraalnoodaga kõnealuse liigi sihtpüügil ICESi VIII alapiirkonnas;

| c) | 2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud pelaagilise traalnoodaga ICESi VIII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

c)

2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud pelaagilise traalnoodaga ICESi VIII alapiirkonnas;

| d) | 2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % hariliku stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) aastasest kogusaagist, mis on püütud seinnoodaga kõnealuste liikide sihtpüügil ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; ning 2015. ja 2016. aastal kuni 2 % ning 2017. aastal 1 % anšoovise (Engraulis encrasicolus) aastasest kogusaagist. |
| --- | --- |

d)

2015. ja 2016. aastal kuni 5 % ning 2017. aastal 4 % hariliku stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) aastasest kogusaagist, mis on püütud seinnoodaga kõnealuste liikide sihtpüügil ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; ning 2015. ja 2016. aastal kuni 2 % ning 2017. aastal 1 % anšoovise (Engraulis encrasicolus) aastasest kogusaagist.

Artikkel 4

Referentsalammõõt

ICESi IX alapiirkonnas ja CECAFi püügipiirkonnas 34.1.2 püütud anšoovise (Engraulis encrasicolus) referentsalammõõt on 9 cm.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 850/98, 30. märts 1998, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

2

---

LISA

Püügiviisid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, millega rakendatakse lossimiskohustust

| 1. | Püügitegevus ICESi VII alapiirkonnas







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| PS | Seinnoodad | Harilik stauriid, makrell, kilu, anšoovis |
| PTM | Kaksiktraalid | Harilik stauriid, makrell, anšoovis ja pikkuim-tuun |
| OTM | Traallaudadega põhjatraalid | Harilik stauriid, makrell, anšoovis, pikkuim-tuun ja põhjaputassuu |
| LHM/LTL/BB | Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud), söödalaevad, veoõnged | Pikkuim-tuun, makrell |

1.

Püügitegevus ICESi VII alapiirkonnas

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

PS

Seinnoodad

Harilik stauriid, makrell, kilu, anšoovis

PTM

Kaksiktraalid

Harilik stauriid, makrell, anšoovis ja pikkuim-tuun

OTM

Traallaudadega põhjatraalid

Harilik stauriid, makrell, anšoovis, pikkuim-tuun ja põhjaputassuu

LHM/LTL/BB

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud), söödalaevad, veoõnged

Pikkuim-tuun, makrell

| 2. | Püügitegevus ICESi IX alapiirkonnas







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| PS | Seinnoodad | Harilik stauriid, makrell, anšoovis |
| LHM/LTL/BB | Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud), söödalaevad, veoõnged | Pikkuim-tuun, makrell |
| LL | Õngejadad | Pikkuim-tuun |
| GND/SB | Rannalähedane kalapüük | Harilik stauriid |

2.

Püügitegevus ICESi IX alapiirkonnas

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

PS

Seinnoodad

Harilik stauriid, makrell, anšoovis

LHM/LTL/BB

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud), söödalaevad, veoõnged

Pikkuim-tuun, makrell

LL

Õngejadad

Pikkuim-tuun

GND/SB

Rannalähedane kalapüük

Harilik stauriid

| 3. | Püügitegevus ICESi X alapiirkonnas







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| LHP/BB | Söödalaevad | Pikkuim-tuun |
| LLD | Õngejadad | Pikkuim-tuun |
| PS | Väikesemahuline seinnoodapüük | Sinistauriid |

3.

Püügitegevus ICESi X alapiirkonnas

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

LHP/BB

Söödalaevad

Pikkuim-tuun

LLD

Õngejadad

Pikkuim-tuun

PS

Väikesemahuline seinnoodapüük

Sinistauriid

| 4. | Püügitegevus CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| PS | Seinnoodad | Sinistauriid |
| LHP/BB | Ridvata õnged, söödalaevad ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) | Pikkuim-tuun |
| LLD | Õngejadad | Pikkuim-tuun |

4.

Püügitegevus CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

PS

Seinnoodad

Sinistauriid

LHP/BB

Ridvata õnged, söödalaevad ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad)

Pikkuim-tuun

LLD

Õngejadad

Pikkuim-tuun

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/35

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1395/2014,

20. oktoober 2014,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga ja tööstusliku kalapüügiga Põhjameres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eelkõige selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasi heitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kõrvaldada järk-järgult saagi vette tagasi heitmine kogu Euroopa Liidu kalanduses, kehtestades nende liikide saagi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga ja Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teaduslikud andmed on saadud asjakohastelt teadusasutustelt. Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ning seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Nimetatud liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse pärast pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga ja Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist. Teaduslikud andmed on saadud asjakohastelt teadusasutustelt. Ühisesse soovitusse lisatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ning seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse.

| (4) | Põhjamere puhul tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldada lossimiskohustust kõigile laevadele, mis tegelevad väikeste pelaagiliste liikide või tööstusliku püügiga seoses nende liikidega, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(4)

Põhjamere puhul tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldada lossimiskohustust kõigile laevadele, mis tegelevad väikeste pelaagiliste liikide või tööstusliku püügiga seoses nende liikidega, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015.

| (5) | Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat makrelli-, heeringa-, hariliku stauriidi, põhjaputassuu, põhjaatlandi hõbekala ja kilupüüki, samuti tööstusliku kalapüügi puhul norra tursiku, kilu- ja tobiapüüki Põhjameres alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(5)

Ühise soovituse kohaselt peaks tagasiheitekava hõlmama teatavat makrelli-, heeringa-, hariliku stauriidi, põhjaputassuu, põhjaatlandi hõbekala ja kilupüüki, samuti tööstusliku kalapüügi puhul norra tursiku, kilu- ja tobiapüüki Põhjameres alates 1. jaanuarist 2015.

| (6) | Ühine soovitus sisaldab seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa puhul erandit lossimiskohustusest teatavatel tingimustel, mis põhinevad teaduslikel tõenditel suure ellujäämuse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Teaduslikud tõendid suure ellujäämuse kohta esitas Scheveningeni rühmitus ühises soovituses, milles viidatakse mitmele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel. Nende uuringute käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade nootakogumise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. Kõnealune teave vaadati läbi STECFi täiskogu istungil 14-02. STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et kutselisel kalapüügil ellujäämuse kohta tehtud uuringute tulemused on esinduslikud, siis oleks vette tagasi pääsenud makrelli ellujäämus tõenäoliselt umbes 70 %, ning selle tulemuseks oleks palju väiksem tihedus kui see, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Nõukogu määruse (EU) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on suur. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(6)

Ühine soovitus sisaldab seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa puhul erandit lossimiskohustusest teatavatel tingimustel, mis põhinevad teaduslikel tõenditel suure ellujäämuse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktiga b. Teaduslikud tõendid suure ellujäämuse kohta esitas Scheveningeni rühmitus ühises soovituses, milles viidatakse mitmele teaduslikule uuringule kalade ellujäämuse kohta seinnoodast pääsemisel. Nende uuringute käigus leiti, et ellujäämise määr sõltub kalade nootakogumise ajast ja tihedusest, mis on sellisel püügil tavaliselt piiratud. Kõnealune teave vaadati läbi STECFi täiskogu istungil 14-02. STECF jõudis järeldusele, et kui eeldada, et kutselisel kalapüügil ellujäämuse kohta tehtud uuringute tulemused on esinduslikud, siis oleks vette tagasi pääsenud makrelli ellujäämus tõenäoliselt umbes 70 %, ning selle tulemuseks oleks palju väiksem tihedus kui see, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Nõukogu määruse (EU) nr 850/98 (2) artikli 19b lõike 2 kohaselt on keelatud makrelli ja heeringat püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus. See ellujäämuse erand ei mõjuta kehtivat keeldu, kuna kalade vabastamine toimub püügi selles etapis, kus kalade ellujäämise määr pärast vabastamist on suur. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (7) | Ühine soovitus sisaldab ka vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest, selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi juhupüügi saagi käitlemisele, nagu ladustamine, töötlemine, külmutamine, ning võttes arvesse raskusi selektiivsuse suurendamisel pelaagilise püügi puhul, mille sihtliigiks on makrell, stauriid ja heeringas ICESi alarajoonides IVb ja c lõuna pool 54° põhjalaiust. See erand põhineb teaduslikel tõenditel, mille on esitanud ühise soovitusega seotud liikmesriigid, ning selle on läbi vaadanud STECF. STECF leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud põhjendatud kvalitatiivsed argumendid ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta juhupüügi saagi käitlemisel. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti c kohaselt lubatud tasemeid. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(7)

Ühine soovitus sisaldab ka vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest, selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi juhupüügi saagi käitlemisele, nagu ladustamine, töötlemine, külmutamine, ning võttes arvesse raskusi selektiivsuse suurendamisel pelaagilise püügi puhul, mille sihtliigiks on makrell, stauriid ja heeringas ICESi alarajoonides IVb ja c lõuna pool 54° põhjalaiust. See erand põhineb teaduslikel tõenditel, mille on esitanud ühise soovitusega seotud liikmesriigid, ning selle on läbi vaadanud STECF. STECF leidis, et ühises soovituses on vähese tähtsusega erandi toetuseks esitatud põhjendatud kvalitatiivsed argumendid ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta juhupüügi saagi käitlemisel. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti c kohaselt lubatud tasemeid. Seepärast tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (8) | Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks kindlaks määrata konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud erandi raames püütud saagi dokumenteerimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada asjakohane kontroll, tuleks kindlaks määrata konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud erandi raames püütud saagi dokumenteerimiseks.

| (9) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooajaga ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist.

| (10) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 ei kohaldata seda kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud tähtaega. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 ei kohaldata seda kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohase lossimiskohustuse rakendamise üksikasju ning rakendatakse lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015 käesoleva määruse lisas sätestatud kalapüügi suhtes Põhjameres, mis on määratletud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis a.

Artikkel 2

Ellujäämuse erand

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei kohaldata lossimiskohustust makrelli- ja heeringasaagi suhtes seinnoodaga kalapüügi puhul, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| — | saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt”); |
| --- | --- |

—

saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt”);

| — | seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti; |
| --- | --- |

—

seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti;

| — | laev ja seinnooda mehhanism on varustatud elektroonilise registreerimis- ja dokumenteerimissüsteemiga, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati. |
| --- | --- |

—

laev ja seinnooda mehhanism on varustatud elektroonilise registreerimis- ja dokumenteerimissüsteemiga, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2.   Seinnoodaga makrellipüügil saabub tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügil 90 %.

3.   Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4.   Keelatud on lasta makrelli- ja heeringasaaki merre pärast seda, kui seinnoot on suletud rohkem kui tagasilaskepunktiga ette nähtud.

5.   Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erand

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib 2015. aastal vette tagasi lasta kuni 3 % ja 2016. aastal 2 % makrelli, hariliku stauriidi, heeringa ja merlangi aastasest kogusaagist, mis on püütud pelaagilisel kalapüügil kuni 25-meetrise kogupikkusega pelaagilise püügi traaleriga, mis kasutab pelaagilist traali makrelli, hariliku stauriidi ja heeringa sihtpüügil ICESi IVb ja c alarajoonis lõuna pool 54° põhjalaiust.

Artikkel 4

Erandi raames püütud saagi dokumenteerimine

1.   Artiklis 2 sätestatud erandi raames vette tagasi lastud kalakogused ja artikli 2 lõike 5 kohase proovivõtu tulemused tuleb kanda püügipäevikusse.

2.   Artiklis 3 sätestatud erandi raames vette tagasi heidetud kalakogused tuleb kanda püügipäevikusse.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

2

---

LISA

| 1. | Väikeste pelaagiliste liikide püük ICESi IIIa alarajoonis (Skagerrak ja Kattegat):







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| OTM ja PTM | Traallaudadega põhjatraalid ja kaksiktraalid | Heeringas, makrell, põhjaputassuu, harilik stauriid, kilu (inimtoiduks) |
| PS | Seinnoot | Heeringas, makrell, kilu (inimtoiduks) |
| OTB ja PTB (1) | Traallaudadega põhjatraal ja põhja-kaksiktraal | Heeringas, makrell, kilu (inimtoiduks) |
| GNS ja GND (2) | Ankurdatud nakkevõrgud ja nakkevõrgud (triivivad) | Makrell, heeringas |
| LLS, LHP ja LHM | Ankurdatud õngejadad, ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) ning ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | Makrell |
| MIS | Erinevad püügiriistad, sh mõrrad, lõkspüünised ja seisevnoodad | Makrell, heeringas, kilu (inimtoiduks) |

1.

Väikeste pelaagiliste liikide püük ICESi IIIa alarajoonis (Skagerrak ja Kattegat):

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Sihtliigid

OTM ja PTM

Traallaudadega põhjatraalid ja kaksiktraalid

Heeringas, makrell, põhjaputassuu, harilik stauriid, kilu (inimtoiduks)

PS

Seinnoot

Heeringas, makrell, kilu (inimtoiduks)

OTB ja PTB (1)

Traallaudadega põhjatraal ja põhja-kaksiktraal

Heeringas, makrell, kilu (inimtoiduks)

GNS ja GND (2)

Ankurdatud nakkevõrgud ja nakkevõrgud (triivivad)

Makrell, heeringas

LLS, LHP ja LHM

Ankurdatud õngejadad, ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) ning ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

Makrell

MIS

Erinevad püügiriistad, sh mõrrad, lõkspüünised ja seisevnoodad

Makrell, heeringas, kilu (inimtoiduks)

| 2. | Väikeste pelaagiliste liikide püük ICESi IV alapiirkonnas (Põhjameri)







  Kood | Pelaagilise püügi vahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| OTM ja PTM | Traallaudadega põhjatraalid ja kaksiktraalid (sh TR3) | Heeringas, makrell, harilik stauriid, põhjaatlandi hõbekala, põhjaputassuu, kilu (inimtoiduks) |
| PS | Seinnoodad | Heeringas, makrell, harilik stauriid, põhjaputassuu |
| GNS ja GND (3) | Ankurdatud nakkevõrgud ja nakkevõrgud (triivivad) | Makrell, heeringas |
| GTR | Abarad | Makrell |
| LLS, LHP ja LHM | Ankurdatud õngejadad, ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) ning ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | Makrell |
| MIS | Erinevad püügiriistad, sh mõrrad, lõkspüünised ja seisevnoodad | Heeringas, kilu (inimtoiduks) |

2.

Väikeste pelaagiliste liikide püük ICESi IV alapiirkonnas (Põhjameri)

Kood

Pelaagilise püügi vahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

OTM ja PTM

Traallaudadega põhjatraalid ja kaksiktraalid (sh TR3)

Heeringas, makrell, harilik stauriid, põhjaatlandi hõbekala, põhjaputassuu, kilu (inimtoiduks)

PS

Seinnoodad

Heeringas, makrell, harilik stauriid, põhjaputassuu

GNS ja GND (3)

Ankurdatud nakkevõrgud ja nakkevõrgud (triivivad)

Makrell, heeringas

GTR

Abarad

Makrell

LLS, LHP ja LHM

Ankurdatud õngejadad, ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) ning ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

Makrell

MIS

Erinevad püügiriistad, sh mõrrad, lõkspüünised ja seisevnoodad

Heeringas, kilu (inimtoiduks)

| 3. | Muu püügitegevus, kus kasutatakse laevu, mis püüavad sihtliigina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud väikesi pelaagilisi liike, mida ei ole nimetatud käesoleva lisa punktides 1 ja 2. |
| --- | --- |

3.

Muu püügitegevus, kus kasutatakse laevu, mis püüavad sihtliigina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud väikesi pelaagilisi liike, mida ei ole nimetatud käesoleva lisa punktides 1 ja 2.

| 4. | Tööstuslik kalapüük ICESi IIIa alarajoonis ja IV alapiirkonnas:







  Kood | Püügivahendid | Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| Iga liiki traal | Traal võrgusilma suurusega alla 32 mm | Tobias, kilu, norra tursik |
| PS | Seinnoodad | Tobias, kilu, norra tursik |

4.

Tööstuslik kalapüük ICESi IIIa alarajoonis ja IV alapiirkonnas:

Kood

Püügivahendid

Kvoodi alla kuuluvad sihtliigid

Iga liiki traal

Traal võrgusilma suurusega alla 32 mm

Tobias, kilu, norra tursik

PS

Seinnoodad

Tobias, kilu, norra tursik

---

(1)  Traallaudadega põhjatraal ja põhja-kaksiktraal võrgusilma suurusega < 70 mm

(2)  Võrgusilma suurus 50–99 mm

(3)  Võrgusilma suurus 50–90 mm

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/40

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1396/2014,

20. oktoober 2014,

millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses kalapüügiga Läänemerel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eelkõige selle artikli 15 lõiget 6 ja artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse nende liikide saagi suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse nende liikide saagi suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 on komisjonile antud õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekava, mis põhineb ühisel soovitusel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Taanil, Saksamaal, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Soomel ja Rootsil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Läänemerel. Need liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse (2) pärast konsulteerimist Läänemere nõuandekomisjoniga. Teaduslikud andmed on saadud asjaomastelt teadusasutustelt. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(3)

Taanil, Saksamaal, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Soomel ja Rootsil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Läänemerel. Need liikmesriigid on esitanud komisjonile ühise soovituse (2) pärast konsulteerimist Läänemere nõuandekomisjoniga. Teaduslikud andmed on saadud asjaomastelt teadusasutustelt. Ühises soovituses käsitletud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 ja seepärast tuleks need määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 3 kohaselt lisada käesolevasse määrusesse.

| (4) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt tuleks Läänemere puhul kohaldada lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid, st räime- ja kilupüügi ning tööstusliku püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015. Lossimiskohustust tuleks kohaldada ka selliselt püütud lõhe suhtes hiljemalt samast kuupäevast alates. Turska loetakse teatavat püüki määratlevaks liigiks Läänemeres. Merilesta püütakse peamiselt kaaspüügina teataval tursapüügil ning tema suhtes kehtivad püügi piirnormid. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt tuleks tursa suhtes kohaldada lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015 ja merilesta suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2017. Ühise soovituse kohaselt peaks kõnealune tagasiheitekava hõlmama kogu räime-, kilu-, lõhe-, tursa- ja merilestapüüki Läänemeres alates vastavalt 1. jaanuarist 2015 või alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt tuleks Läänemere puhul kohaldada lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid, st räime- ja kilupüügi ning tööstusliku püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015. Lossimiskohustust tuleks kohaldada ka selliselt püütud lõhe suhtes hiljemalt samast kuupäevast alates. Turska loetakse teatavat püüki määratlevaks liigiks Läänemeres. Merilesta püütakse peamiselt kaaspüügina teataval tursapüügil ning tema suhtes kehtivad püügi piirnormid. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt tuleks tursa suhtes kohaldada lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2015 ja merilesta suhtes hiljemalt 1. jaanuarist 2017. Ühise soovituse kohaselt peaks kõnealune tagasiheitekava hõlmama kogu räime-, kilu-, lõhe-, tursa- ja merilestapüüki Läänemeres alates vastavalt 1. jaanuarist 2015 või alates 1. jaanuarist 2017.

| (5) | Ühine soovitus sisaldab mõrra, lõkspüüniste, ääremõrra ja seisevnoodaga püütud lõhe ja tursa puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb Baltfishi esitatud teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta, mille on läbi vaadanud STECF. STECF märgib, et Baltfishi ühine soovitus (3) sisaldab suuremat osa teabest, mis on nõutav selliste erandite põhjendamiseks. STECF jõudis järeldusele, et kuna sellised püügivahendid sulgevad kala seisva võrgustruktuuri sisse vastupidiselt püügile nakkevõrgu või õngega, siis võis tõenäoliselt eeldada, et selliste püügivahendite kasutamisel on suremus väike, tavaliselt alla 10 %. Siiski soovitas STECF täiendavalt tööd teha, et oleks võimalik kinnitada, et vähese suremuse eeldus on tõene, samuti tuleks käitlemistavade puhul arvesse võtta valitsevaid keskkonnatingimusi. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(5)

Ühine soovitus sisaldab mõrra, lõkspüüniste, ääremõrra ja seisevnoodaga püütud lõhe ja tursa puhul erandit lossimiskohustusest. See erand põhineb Baltfishi esitatud teaduslikel tõenditel kõrge ellujäämismäära kohta, mille on läbi vaadanud STECF. STECF märgib, et Baltfishi ühine soovitus (3) sisaldab suuremat osa teabest, mis on nõutav selliste erandite põhjendamiseks. STECF jõudis järeldusele, et kuna sellised püügivahendid sulgevad kala seisva võrgustruktuuri sisse vastupidiselt püügile nakkevõrgu või õngega, siis võis tõenäoliselt eeldada, et selliste püügivahendite kasutamisel on suremus väike, tavaliselt alla 10 %. Siiski soovitas STECF täiendavalt tööd teha, et oleks võimalik kinnitada, et vähese suremuse eeldus on tõene, samuti tuleks käitlemistavade puhul arvesse võtta valitsevaid keskkonnatingimusi. Seepärast tuleks asjaomane erand lisada käesolevasse määrusesse.

| (6) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 10 kohaselt võib noorte mereorganismide kaitse tagamiseks kehtestada referentsalammõõdud. Praegu on tursa alammõõt 38 cm vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2187/2005 (4). STECFi poolt läbi vaadatud teaduslike tõendite põhjal võib tursa alammõõduks kehtestada 35 cm. Eelkõige tegi STECF järelduse, et praegu kehtiva 38 cm alammõõdu vähendamiseks võib olla mõistlikke bioloogilisi põhjendusi, et vähendada tagasiheite praegust taset. Samuti järeldas ta, et lossimiskohustuse raames tursale 35 cm referentsalammõõdu kehtestamine vähendaks sellise saagi osakaalu, mida ei tohi müüa inimtoiduks, ning et seoses esmakordse kudemisega ei esitatud vastuväiteid, toetamaks alammõõtu 38 cm Läänemeres. Seepärast tuleks tursa referentsalammõõduks Läänemeres kehtestada 35 cm. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 10 kohaselt võib noorte mereorganismide kaitse tagamiseks kehtestada referentsalammõõdud. Praegu on tursa alammõõt 38 cm vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2187/2005 (4). STECFi poolt läbi vaadatud teaduslike tõendite põhjal võib tursa alammõõduks kehtestada 35 cm. Eelkõige tegi STECF järelduse, et praegu kehtiva 38 cm alammõõdu vähendamiseks võib olla mõistlikke bioloogilisi põhjendusi, et vähendada tagasiheite praegust taset. Samuti järeldas ta, et lossimiskohustuse raames tursale 35 cm referentsalammõõdu kehtestamine vähendaks sellise saagi osakaalu, mida ei tohi müüa inimtoiduks, ning et seoses esmakordse kudemisega ei esitatud vastuväiteid, toetamaks alammõõtu 38 cm Läänemeres. Seepärast tuleks tursa referentsalammõõduks Läänemeres kehtestada 35 cm.

| (7) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud ajalist raamistust. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 tuleks seda kohaldada mitte kauem kui kolm aastat, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud ajalist raamistust. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 6 tuleks seda kohaldada mitte kauem kui kolm aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohase lossimiskohustuse rakendamise üksikasju kalapüügi suhtes Läänemeres, mis on määratletud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 2 punktis b:

| a) | räime-, kilu-, lõhe- ja tursapüügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015, |
| --- | --- |

a)

räime-, kilu-, lõhe- ja tursapüügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015,

| b) | merilestapüügi suhtes alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

b)

merilestapüügi suhtes alates 1. jaanuarist 2017.

Artikkel 2

Erand seoses ellujäämusega

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei kohaldata lossimiskohustust tursa ja lõhe suhtes, mis on püütud mõrra, lõkspüüniste, ääremõrra ja seisevnoodaga. Kogu selliselt püütud tursa ja lõhe võib merre tagasi lasta.

Artikkel 3

Referentsalammõõt

Läänemerest püütud tursa referentsalammõõt on 35 cm.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  „Baltfishi kõrgetasemelise töörühma ühine soovitus tagasiheitekava eelnõu kohta seoses kalapüügiga Läänemerel”, edastatud 27. mail 2014.

2

(3)  http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf

3

(4)  ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.

4

---

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/42

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1397/2014,

22. oktoober 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 318/2013, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (1), eriti selle artikli 7a lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 318/2013 (2) võeti vastu tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018. Selles on iga lisaküsimustiku kohta kindlaks määratud objekt, vaatlusperiood, valimi suurus ja tulemuste edastamise tähtaeg. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 318/2013 (2) võeti vastu tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018. Selles on iga lisaküsimustiku kohta kindlaks määratud objekt, vaatlusperiood, valimi suurus ja tulemuste edastamise tähtaeg.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 545/2014 (3) on kõnealuses programmis iga lisaküsimustiku kohta kindlaks määratud ka loend ja eriteabe valdkonna kirjeldus („ala-lisaküsimustikud”). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 545/2014 (3) on kõnealuses programmis iga lisaküsimustiku kohta kindlaks määratud ka loend ja eriteabe valdkonna kirjeldus („ala-lisaküsimustikud”).

| (3) | Selleks et tagada määruse (EL) nr 318/2013 kooskõla muudetud määrusega (EÜ) nr 577/98, peaks esimesena nimetatud määrusesse lisama iga ala-lisaküsimustiku nime ja kirjelduse. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada määruse (EL) nr 318/2013 kooskõla muudetud määrusega (EÜ) nr 577/98, peaks esimesena nimetatud määrusesse lisama iga ala-lisaküsimustiku nime ja kirjelduse.

| (4) | Määrust (EL) nr 318/2013 tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 318/2013 tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 318/2013 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 318/2013, 8. aprill 2013, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2016–2018 (ELT L 99, 9.4.2013, lk 11).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 545/2014, 15. mai 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (ELT L 163, 29.5.2014, lk 10).

3

---

LISA

„LISA

TÖÖJÕU VALIKVAATLUS

Mitmeaastane lisaküsimustike programm

1.   NOORED TÖÖTURUL

Vaatlusperiood: 2016

Alaküsimustikud (valdkonnad, mille kohta tuleb esitada üksikasjalikumat teavet):

| | Alaküsimustik 1: haridus
  Eesmärk: anda rohkem teavet noorte hariduse kohta ja teha kindlaks aspektid, mis tõenäoliselt mõjutavad nende karjääriväljavaateid. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 1: haridus

Eesmärk: anda rohkem teavet noorte hariduse kohta ja teha kindlaks aspektid, mis tõenäoliselt mõjutavad nende karjääriväljavaateid.

| | Alaküsimustik 2: tööotsimine
  Eesmärk: saada teavet selle kohta, milline on noorte endi individuaalne lähenemine tööotsimisele ja millist abi nad tööotsimisel saavad; hinnata, kuidas noored ise tajuvad seda, kas nende haridustase vastab nende praeguse töökoha nõudmistele. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 2: tööotsimine

Eesmärk: saada teavet selle kohta, milline on noorte endi individuaalne lähenemine tööotsimisele ja millist abi nad tööotsimisel saavad; hinnata, kuidas noored ise tajuvad seda, kas nende haridustase vastab nende praeguse töökoha nõudmistele.

2.   FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJA

Vaatlusperiood: 2017

Alaküsimustikud (valdkonnad, mille kohta tuleb esitada üksikasjalikumat teavet):

| | Alaküsimustik 1: majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad
  Eesmärk: teha kindlaks inimesed, kes on majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad. Sellel rühmal on ühiseid tunnuseid nii töötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatega, mistõttu on sinna kuuluvatel isikutel kahetine tööalane staatus. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 1: majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad

Eesmärk: teha kindlaks inimesed, kes on majanduslikult sõltuvad füüsilisest isikust ettevõtjad. Sellel rühmal on ühiseid tunnuseid nii töötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatega, mistõttu on sinna kuuluvatel isikutel kahetine tööalane staatus.

| | Alaküsimustik 2: füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimused
  Eesmärk: analüüsida füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise peamiseid põhjuseid. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 2: füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimused

Eesmärk: analüüsida füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise peamiseid põhjuseid.

| | Alaküsimustik 3: füüsilisest isikust ettevõtjad ja töötajad
  Eesmärk: võrrelda füüsilisest isikust ettevõtjate ja töötajate suhtumist ja väljavaateid, nt tööga rahulolu taset. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 3: füüsilisest isikust ettevõtjad ja töötajad

Eesmärk: võrrelda füüsilisest isikust ettevõtjate ja töötajate suhtumist ja väljavaateid, nt tööga rahulolu taset.

3.   TÖÖ JA PEREELU KOKKUSOBITAMINE

Vaatlusperiood: 2018

Alaküsimustikud (valdkonnad, mille kohta tuleb esitada lisateavet):

| | Alaküsimustik 1: hooldamiskohustus
  Eesmärk: teha kindlaks, mil määral mõjutab lastele ja muudele ülalpeetavatele isikutele mõeldud sobivate hooldeteenuste kättesaadavus inimeste tööjõus osalemist. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 1: hooldamiskohustus

Eesmärk: teha kindlaks, mil määral mõjutab lastele ja muudele ülalpeetavatele isikutele mõeldud sobivate hooldeteenuste kättesaadavus inimeste tööjõus osalemist.

| | Alaküsimustik 2: töökorralduse paindlikkus
  Eesmärk: analüüsida tööl pakutava paindlikkuse suurust töö ja pereelu kokkusobitamise seisukohast. |
| --- | --- |

Alaküsimustik 2: töökorralduse paindlikkus

Eesmärk: analüüsida tööl pakutava paindlikkuse suurust töö ja pereelu kokkusobitamise seisukohast.

| | Alaküsimustik 3: karjäärikatkestused ja vanemapuhkus
  Eesmärk: teha kindlaks karjäärikatkestused, mis on seotud laste või muude ülalpeetavate isikute hooldamisega, eelkõige vanemapuhkused, ning analüüsida nende kestust.” |
| --- | --- |

Alaküsimustik 3: karjäärikatkestused ja vanemapuhkus

Eesmärk: teha kindlaks karjäärikatkestused, mis on seotud laste või muude ülalpeetavate isikute hooldamisega, eelkõige vanemapuhkused, ning analüüsida nende kestust.”

---

OTSUSED

| 30.12.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 370/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 370/44

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2014,

millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/955/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (1), eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 94/904/EÜ (2) kehtestati liidu ohtlike jäätmete nimistu (edaspidi „jäätmenimistu”) ja see otsus on asendatud komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 94/904/EÜ (2) kehtestati liidu ohtlike jäätmete nimistu (edaspidi „jäätmenimistu”) ja see otsus on asendatud komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (3).

| (2) | Direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt võetakse ohtlike omaduste H4, H5, H6, H7, H8, H10, H11 ja H14 määramisel aluseks kriteeriumid, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (4) VI lisas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt võetakse ohtlike omaduste H4, H5, H6, H7, H8, H10, H11 ja H14 määramisel aluseks kriteeriumid, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (4) VI lisas.

| (3) | Direktiiv 67/548/EMÜ asendatakse alates 1. juunist 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5), et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Erandina võib direktiivi 67/548/EMÜ kohaldada teatavate segude suhtes kuni 1. juunini 2017, kui need on klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/45/EÜ (6) ning turule lastud enne 1. juunit 2015. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 67/548/EMÜ asendatakse alates 1. juunist 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5), et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Erandina võib direktiivi 67/548/EMÜ kohaldada teatavate segude suhtes kuni 1. juunini 2017, kui need on klassifitseeritud, märgistatud ja pakendatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/45/EÜ (6) ning turule lastud enne 1. juunit 2015.

| (4) | Otsuse 2000/532/EÜ nõudeid jäätmete ohtlikeks klassifitseerimise kohta seoses ohtlike omadustega H3–H8, H10 ja H11 tuleb kohandada tehnika ja teaduse arenguga ning need nõuded tuleb viia kooskõlla uute kemikaale käsitlevate õigusaktidega, kui see on asjakohane. Need nõuded on lisatud direktiivi 2008/98/EÜ III lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2000/532/EÜ nõudeid jäätmete ohtlikeks klassifitseerimise kohta seoses ohtlike omadustega H3–H8, H10 ja H11 tuleb kohandada tehnika ja teaduse arenguga ning need nõuded tuleb viia kooskõlla uute kemikaale käsitlevate õigusaktidega, kui see on asjakohane. Need nõuded on lisatud direktiivi 2008/98/EÜ III lisasse.

| (5) | Otsuse 2000/532/EÜ (millega kehtestati jäätmenimistu) lisa tuleb muuta, et viia see kooskõlla määruses (EÜ) nr 1272/2008 kasutatud mõistetega. Ohtlike omaduste määramisel katse teel on asjakohane tugineda komisjoni määrusele (EÜ) nr 440/2008 (7) või muudele rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetoditele ja juhenditele. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2000/532/EÜ (millega kehtestati jäätmenimistu) lisa tuleb muuta, et viia see kooskõlla määruses (EÜ) nr 1272/2008 kasutatud mõistetega. Ohtlike omaduste määramisel katse teel on asjakohane tugineda komisjoni määrusele (EÜ) nr 440/2008 (7) või muudele rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetoditele ja juhenditele.

| (6) | Omadused, mille alusel peetakse jäätmeid ohtlikeks, on täpselt määratletud direktiivi 2008/98/EÜ III lisas. Seetõttu on ohtlikeks peetavate jäätmete need omadused seoses omadustega H3–H8, H10 ja H11, mis on loetletud otsuse 2000/532/EÜ artiklis 2, muutunud tarbetuks. |
| --- | --- |

(6)

Omadused, mille alusel peetakse jäätmeid ohtlikeks, on täpselt määratletud direktiivi 2008/98/EÜ III lisas. Seetõttu on ohtlikeks peetavate jäätmete need omadused seoses omadustega H3–H8, H10 ja H11, mis on loetletud otsuse 2000/532/EÜ artiklis 2, muutunud tarbetuks.

| (7) | Otsuse 2000/532/EÜ artikli 3 nõuded on lisatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 7 lõigetesse 2 ja 3. Seetõttu on need nõuded muutunud tarbetuks. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse 2000/532/EÜ artikli 3 nõuded on lisatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 7 lõigetesse 2 ja 3. Seetõttu on need nõuded muutunud tarbetuks.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 kohase komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 kohase komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2000/532/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklid 2 ja 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artiklid 2 ja 3 jäetakse välja.

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2015.

Brüssel, 18. detsember 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

1

(2)  Nõukogu otsus 94/904/EÜ, 22. detsember 1994, millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (EÜT L 356, 31.12.1994, lk 14).

2

(3)  Komisjoni otsus 2000/532/EÜ, 3. mai 2000, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

3

(4)  Nõukogu direktiiv 67/548/EMÜ, 27. juuni 1967, ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/45/EÜ, 31. mai 1999, ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1).

6

(7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 440/2008, 30. mai 2008, millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 142, 31.5.2008, lk 1).

7

---

LISA

DIREKTIIVI 2008/98/EÜ ARTIKLIS 7 OSUTATUD JÄÄTMENIMISTU

MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   „ohtlik aine”— aine, mis on klassifitseeritud ohtlikuks, sest see vastab määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 2.–5. osas sätestatud kriteeriumidele;

2.   „raskmetall”— iga antimoni-, arseeni-, kaadmiumi-, kroom(VI)-, vase-, plii-, elavhõbeda-, nikli-, seleeni-, telluuri-, talliumi- ja tinaühend ning need materjalid metallilises vormis, kuivõrd need on klassifitseeritud ohtlikeks aineteks;

3.   „polüklooritud bifenüülid ja polüklooritud terfenüülid (PCB-d)”— nõukogu direktiivi 96/59/EÜ (1) artikli 2 punktis a määratletud PCB-d;

4.   „siirdemetallid”— järgmised metallid: iga skandiumi-, vanaadiumi-, mangaani-, koobalti-, vase-, ütriumi-, nioobiumi-, hafniumi-, volframi-, titaani-, kroomi-, raua-, nikli-, tsingi-, tsirkooniumi-, molübdeeni- ja tantaaliühend ning need materjalid metallilises vormis, kuivõrd need on klassifitseeritud ohtlikeks aineteks;

5.   „stabiliseerimine”— protsessid, mis muudavad jäätmete koostisainete ohtlikkust ja muudavad ohtlikud jäätmed tavajäätmeteks;

6.   „tahkestamine”— protsessid, mis muudavad ainult jäätmete füüsikalist olekut lisaainete abil ega muuda nende keemilisi omadusi;

7.   „osaliselt stabiliseeritud jäätmed”— jäätmed, mis pärast stabiliseerimist sisaldavad ohtlikke koostisaineid, mis ei ole muutunud täielikult ohutuks ja võivad eralduda keskkonda lühema, keskmise või pikema aja jooksul.

HINDAMINE JA LIIGITAMINE

1.   Jäätmete ohtlike omaduste hindamine

Jäätmete ohtlike omaduste hindamisel kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ III lisas sätestatud kriteeriume. Ohtlike omaduste HP4, HP6 ja HP8 puhul kohaldatakse hindamisel üksikute ainete piirnorme, nagu on osutatud direktiivi 2008/98/EÜ III lisas. Kui jäätmed sisaldavad teatavat ainet selle piirnormist vähem, ei arvestata seda piirmäära arvutamisel. Kui jäätmete ohtlikke omadusi on hinnatud katse ja direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaselt ohtlike ainete sisalduse abil, on katse tulemused ülimuslikud.

2.   Jäätmete ohtlikuks liigitamine

Kõiki jäätmenimistus tärniga (*) tähistatud jäätmeid käsitatakse vastavalt direktiivile 2008/98/EÜ ohtlikena, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklit 20.

Nende jäätmete suhtes, millele võib määrata ohtlike ja tavajäätmete koodid, kehtivad järgmised tingimused.

| — | Ühtlustatud jäätmenimistu ohtlike jäätmete kirje, millel on konkreetne või üldine viide ohtlikele ainetele, on kohane määrata ainult jäätmetele, mis sisaldavad asjakohaseid ohtlikke aineid, mille tõttu on jäätmetel üks või mitu direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud ohtlikku omadust HP1–HP8 ja/või HP10–HP15. Ohtlikku omadust HP9 (nakkust tekitav) hinnatakse liikmesriikides asjakohaste õigusaktide või viitedokumentide kohaselt. |
| --- | --- |

—

Ühtlustatud jäätmenimistu ohtlike jäätmete kirje, millel on konkreetne või üldine viide ohtlikele ainetele, on kohane määrata ainult jäätmetele, mis sisaldavad asjakohaseid ohtlikke aineid, mille tõttu on jäätmetel üks või mitu direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud ohtlikku omadust HP1–HP8 ja/või HP10–HP15. Ohtlikku omadust HP9 (nakkust tekitav) hinnatakse liikmesriikides asjakohaste õigusaktide või viitedokumentide kohaselt.

| — | Ohtliku omaduse hindamiseks võib järgida direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid jäätmete ohtlike ainete sisaldusi või kui määruses (EÜ) nr 1272/2008 ei ole sätestatud teisiti, teha katse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 440/2008 või muude rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodite ja juhenditega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklit 7 loomade ja inimestega katsetamise kohta. |
| --- | --- |

—

Ohtliku omaduse hindamiseks võib järgida direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid jäätmete ohtlike ainete sisaldusi või kui määruses (EÜ) nr 1272/2008 ei ole sätestatud teisiti, teha katse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 440/2008 või muude rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodite ja juhenditega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklit 7 loomade ja inimestega katsetamise kohta.

| — | Jäätmeid, mis sisaldavad polüklooritud dibenso-p-dioksiine ja polüklooritud dibensofuraane (PCDD/PCDF), DDTd (1,1,1-trikloro-2,2-bis(4-klorofenüül)etaan), klordaani, heksaklorotsükloheksaane (sh lindaan), dieldriini, endriini, heptakloori, heksaklorobenseeni, kloordekooni, aldriini, pentaklorobenseeni, mireksit, toksafeeni, heksabromobifenüüli ja/või PCB-d Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (2) IV lisa kohastest sisalduse piirnormidest rohkem, klassifitseeritakse ohtlikeks. |
| --- | --- |

—

Jäätmeid, mis sisaldavad polüklooritud dibenso-p-dioksiine ja polüklooritud dibensofuraane (PCDD/PCDF), DDTd (1,1,1-trikloro-2,2-bis(4-klorofenüül)etaan), klordaani, heksaklorotsükloheksaane (sh lindaan), dieldriini, endriini, heptakloori, heksaklorobenseeni, kloordekooni, aldriini, pentaklorobenseeni, mireksit, toksafeeni, heksabromobifenüüli ja/või PCB-d Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (2) IV lisa kohastest sisalduse piirnormidest rohkem, klassifitseeritakse ohtlikeks.

| — | Direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid sisalduse piirnorme ei kohaldata massiivses olekus puhaste metallisulamite suhtes (mis on ohtlike ainetega saastumata). Ohtlikeks jäätmeteks peetavad sulamijäätmed on nimistus eraldi loetletud ja tähistatud tärniga (*). |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid sisalduse piirnorme ei kohaldata massiivses olekus puhaste metallisulamite suhtes (mis on ohtlike ainetega saastumata). Ohtlikeks jäätmeteks peetavad sulamijäätmed on nimistus eraldi loetletud ja tähistatud tärniga (*).

| — | Jäätmete ohtlike omaduste kindlaksmääramisel võib arvesse võtta järgmisi määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa märkusi, kus see on asjakohane:






  — | 1.1.3.1. Ainete identifitseerimise, klassifitseerimise ja märgistamisega seotud märkused B, D, F, J, L, M, P, Q, R ja U; |
| --- | --- | --- |

—

Jäätmete ohtlike omaduste kindlaksmääramisel võib arvesse võtta järgmisi määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa märkusi, kus see on asjakohane:

—

1.1.3.1. Ainete identifitseerimise, klassifitseerimise ja märgistamisega seotud märkused B, D, F, J, L, M, P, Q, R ja U;

| — | 1.1.3.2. Segude klassifitseerimise ja märgistamisega seotud märkused 1, 2, 3 ja 5. |
| --- | --- |

—

1.1.3.2. Segude klassifitseerimise ja märgistamisega seotud märkused 1, 2, 3 ja 5.

| — | Pärast jäätmete ohtlike omaduste hindamist kõnealusel meetodil määratakse jäätmetele jäätmenimistust asjakohane ohtlike või tavajäätmete kirje.
  Kõiki muid ühtlustatud jäätmenimistu kirjetes olevaid jäätmeid käsitatakse tavajäätmetena. |
| --- | --- |

—

Pärast jäätmete ohtlike omaduste hindamist kõnealusel meetodil määratakse jäätmetele jäätmenimistust asjakohane ohtlike või tavajäätmete kirje.

Kõiki muid ühtlustatud jäätmenimistu kirjetes olevaid jäätmeid käsitatakse tavajäätmetena.

JÄÄTMENIMISTU

Jäätmeliigid on nimistus täpsemalt määratletud kuuekohalise koodiga jäätmetele ning vastavate kahekohaliste jaotiste ja neljakohaliste alajaotistega. See tähendab, et teatavate jäätmete liigitamiseks nimistu alusel tuleb teha järgmised toimingud.

| — | Identifitseeritakse jäätmete tekke allikas ja asjakohane kuuekohaline kood jaotistes 01–12 või 17–20 (v.a nimetatud jaotiste koodid, mis lõpevad numbriga 99). Pange tähele, et teatavad tootmisüksused peavad võib-olla oma tegevuse liigitama mitmesse jaotisse. Näiteks võib autovalmistaja leida, et ta peab tootmisprotsessi eri etappidest sõltuvalt liigitama jäätmed jaotisse 12 (metallide mehaanilisel vormimisel ja pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed), 11 (metallide töötlemisel ja pindamisel tekkinud metalle sisaldavad anorgaanilised jäätmed) ja 08 (pinnakatete kasutamisel tekkinud jäätmed). |
| --- | --- |

—

Identifitseeritakse jäätmete tekke allikas ja asjakohane kuuekohaline kood jaotistes 01–12 või 17–20 (v.a nimetatud jaotiste koodid, mis lõpevad numbriga 99). Pange tähele, et teatavad tootmisüksused peavad võib-olla oma tegevuse liigitama mitmesse jaotisse. Näiteks võib autovalmistaja leida, et ta peab tootmisprotsessi eri etappidest sõltuvalt liigitama jäätmed jaotisse 12 (metallide mehaanilisel vormimisel ja pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed), 11 (metallide töötlemisel ja pindamisel tekkinud metalle sisaldavad anorgaanilised jäätmed) ja 08 (pinnakatete kasutamisel tekkinud jäätmed).

| — | Kui jaotistes 01–12 või 17–20 ei leidu asjakohast koodi, tuleb jäätmete identifitseerimiseks läbi vaadata jaotised 13, 14 ja 15. |
| --- | --- |

—

Kui jaotistes 01–12 või 17–20 ei leidu asjakohast koodi, tuleb jäätmete identifitseerimiseks läbi vaadata jaotised 13, 14 ja 15.

| — | Kui ükski nendest koodidest jäätmetele ei sobi, tuleb need identifitseerida jaotise 16 järgi. |
| --- | --- |

—

Kui ükski nendest koodidest jäätmetele ei sobi, tuleb need identifitseerida jaotise 16 järgi.

| — | Kui jäätmed ei kuulu ka jaotisse 16, tuleb kasutada esimeses etapis identifitseeritud tegevusele vastava jaotise koodi 99 (nimistus mujal nimetamata jäätmed). |
| --- | --- |

—

Kui jäätmed ei kuulu ka jaotisse 16, tuleb kasutada esimeses etapis identifitseeritud tegevusele vastava jaotise koodi 99 (nimistus mujal nimetamata jäätmed).

SISUJUHT

Nimistu jaotised

| 01 | Maavarade ja maa-ainese uuringutel, kaevandamisel ning füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| --- | --- |
| 02 | Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil ning toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 03 | Puidu töötlemisel, plaatide ja mööbli ning tselluloosi, paberi ja kartongi tootmisel tekkinud jäätmed |
| 04 | Naha-, karusnaha- ja tekstiilitööstusjäätmed |
| 05 | Nafta ja õli rafineerimisel ning fraktsioneerimisel, maagaasi puhastamisel ja kivisöe utmisel tekkinud jäätmed |
| 06 | Anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 07 | Orgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 08 | Pinnakatete (värvide, lakkide ja klaasjate emailide), liimide, hermeetikute ja trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 09 | Fotograafiajäätmed |
| 10 | Termilistes protsessides tekkinud jäätmed |
| 11 | Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel ning värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 12 | Metallide ja plastide mehaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed |
| 13 | Õli- ja vedelkütusejäätmed (v.a toiduõlid jaotistes 05 ja 12) |
| 14 | Orgaaniliste lahustite, külmutusagenside ja propellentide jäätmed (v.a jaotistes 07 ja 08 nimetatud jäätmed) |
| 15 | Pakendijäätmed, nimistus mujal nimetamata absorbendid, puhastuskaltsud, filtermaterjalid ja kaitseriietus |
| 16 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 17 | Ehitus- ja lammutuspraht (sh saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas) |
| 18 | Inimeste ja loomade tervishoiu ja/või sellega seonduvate uuringute käigus tekkinud jäätmed (v.a köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud) |
| 19 | Jäätmekäitlusettevõtete, ettevõtteväliste reoveepuhastite ning joogi- ja tööstusvee käitlemisel tekkinud jäätmed |
| 20 | Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sh liigiti kogutud jäätmed |

01

Maavarade ja maa-ainese uuringutel, kaevandamisel ning füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed

02

Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil ning toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed

03

Puidu töötlemisel, plaatide ja mööbli ning tselluloosi, paberi ja kartongi tootmisel tekkinud jäätmed

04

Naha-, karusnaha- ja tekstiilitööstusjäätmed

05

Nafta ja õli rafineerimisel ning fraktsioneerimisel, maagaasi puhastamisel ja kivisöe utmisel tekkinud jäätmed

06

Anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed

07

Orgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed

08

Pinnakatete (värvide, lakkide ja klaasjate emailide), liimide, hermeetikute ja trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

09

Fotograafiajäätmed

10

Termilistes protsessides tekkinud jäätmed

11

Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel ning värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

12

Metallide ja plastide mehaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed

13

Õli- ja vedelkütusejäätmed (v.a toiduõlid jaotistes 05 ja 12)

14

Orgaaniliste lahustite, külmutusagenside ja propellentide jäätmed (v.a jaotistes 07 ja 08 nimetatud jäätmed)

15

Pakendijäätmed, nimistus mujal nimetamata absorbendid, puhastuskaltsud, filtermaterjalid ja kaitseriietus

16

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

17

Ehitus- ja lammutuspraht (sh saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas)

18

Inimeste ja loomade tervishoiu ja/või sellega seonduvate uuringute käigus tekkinud jäätmed (v.a köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud)

19

Jäätmekäitlusettevõtete, ettevõtteväliste reoveepuhastite ning joogi- ja tööstusvee käitlemisel tekkinud jäätmed

20

Olmejäätmed (kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed kaubandus-, tööstus- ja ametiasutusjäätmed), sh liigiti kogutud jäätmed

| 01 | MAAVARADE JA MAA-AINESE UURINGUTEL, KAEVANDAMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA KEEMILISEL TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| --- | --- |
| 01 01 | Maavarade kaevandamisjäätmed |
| 01 01 01 | Maakide kaevandamisjäätmed |
| 01 01 02 | Mittemaaksete maavarade kaevandamisjäätmed |
| 01 03 | Metalle sisaldavate maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed |
| 01 03 04* | Sulfiidsete maakide hapettekitavad töötlemisjäägid („sabad”) |
| 01 03 05* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad maagitöötlemisjäägid |
| 01 03 06 | Maagitöötlemisjäägid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 03 04 ja 01 03 05 |
| 01 03 07* | Muud metalle sisaldavate maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 01 03 08 | Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07 |
| 01 03 09 | Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud „punane hiib”, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 10 |
| 01 03 10* | Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud neutraliseeritud „punane hiib”, mis sisaldab ohtlikke aineid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07 |
| 01 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 01 04 | Mittemaaksete maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed |
| 01 04 07* | Mittemaaksete maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 01 04 08 | Kruusajäätmed ja kivipuru, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 |
| 01 04 09 | Liiva- ja savijäätmed |
| 01 04 10 | Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 |
| 01 04 11 | Potase ja kivisoola töötlemise jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 |
| 01 04 12 | Töötlemisjäägid („sabad”) ja muud mineraalide pesemisel ja puhastamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 04 07 ja 01 04 11 |
| 01 04 13 | Kivilõikamisel ja -saagimisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 |
| 01 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 01 05 | Puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed |
| 01 05 04 | Mageveepuurimishiivad ja -jäätmed |
| 01 05 05* | Õli sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed |
| 01 05 06* | Ohtlikke aineid sisaldavad puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed |
| 01 05 07 | Barüüti sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06 |
| 01 05 08 | Kloriidi sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06 |
| 01 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 | PÕLLUMAJANDUSES, AIANDUSES, VESIVILJELUSES, METSANDUSES, JAHINDUSES JA KALAPÜÜGIL NING TOIDUAINETE VALMISTAMISEL JA TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| 02 01 | Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil tekkinud jäätmed |
| 02 01 01 | Pesemis- ja puhastamissetted |
| 02 01 02 | Loomsete kudede jäätmed |
| 02 01 03 | Taimsete kudede jäätmed |
| 02 01 04 | Plastijäätmed (v.a pakendid) |
| 02 01 06 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik (sh reostunud allapanu), eraldi kogutud ja mujal käideldud vedelad farmiheitmed |
| 02 01 07 | Metsamajandusjäätmed |
| 02 01 08* | Ohtlikke aineid sisaldavad põllumajanduskemikaalide jäätmed |
| 02 01 09 | Põllumajanduskemikaalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 02 01 08 |
| 02 01 10 | Metallijäätmed |
| 02 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 02 | Liha, kala ja muude loomsete toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 02 02 01 | Pesemis- ja puhastamissetted |
| 02 02 02 | Loomsete kudede jäätmed |
| 02 02 03 | Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid |
| 02 02 04 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 03 | Puu-, köögi- ja teravilja, toiduõli, kakao, kohvi, tee ja tubaka töötlemisel ning valmistamisel, konservitootmisel, pärmi ja pärmikontsentraadi tootmisel ning melassi valmistamisel ja kääritamisel tekkinud jäätmed |
| 02 03 01 | Pesemis-, puhastamis-, koorimis-, tsentrifuugimis- ja separeerimissetted |
| 02 03 02 | Konservandijäätmed |
| 02 03 03 | Lahustitega ekstraheerimisel tekkinud jäätmed |
| 02 03 04 | Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid |
| 02 03 05 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 04 | Suhkrutootmisjäätmed |
| 02 04 01 | Suhkrupeedi puhastamisel ja pesemisel eraldatud muld |
| 02 04 02 | Mittestandardne kaltsiumkarbonaat |
| 02 04 03 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 05 | Piimatööstusjäätmed |
| 02 05 01 | Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid |
| 02 05 02 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 06 | Pagari- ja kondiitritööstusjäätmed |
| 02 06 01 | Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid |
| 02 06 02 | Konservandijäätmed |
| 02 06 03 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 02 07 | Alkohoolsete ja alkoholivabade jookide (v.a kohv, tee ja kakao) tootmise jäätmed |
| 02 07 01 | Toorme pesemisel, puhastamisel ja mehaanilisel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 02 07 02 | Piirituse destilleerimisjäägid |
| 02 07 03 | Keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 02 07 04 | Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid |
| 02 07 05 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 02 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 03 | PUIDU TÖÖTLEMISEL, PLAATIDE JA MÖÖBLI NING TSELLULOOSI, PABERI JA KARTONGI TOOTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| 03 01 | Puidu töötlemise ning plaatide ja mööbli tootmise jäätmed |
| 03 01 01 | Puukoore- ja korgijäätmed |
| 03 01 04* | Ohtlikke aineid sisaldavad saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer |
| 03 01 05 | Saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04 |
| 03 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 03 02 | Puidukaitsevahendite jäätmed |
| 03 02 01* | Halogeene mittesisaldavad orgaanilised puidukaitsevahendid |
| 03 02 02* | Kloororgaanilised puidukaitsevahendid |
| 03 02 03* | Metallorgaanilised puidukaitsevahendid |
| 03 02 04* | Anorgaanilised puidukaitsevahendid |
| 03 02 05* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad puidukaitsevahendid |
| 03 02 99 | Nimistus mujal nimetamata puidukaitsevahendid |
| 03 03 | Tselluloosi, paberi ja kartongi tootmise ja töötlemise jäätmed |
| 03 03 01 | Puukoore- ja puidujäätmed |
| 03 03 02 | Roheleelise sete, mis tekib tselluloosi keedulahuse taaskasutamisel |
| 03 03 05 | Paberi ringlussevõtul tekkinud värviärastussetted |
| 03 03 07 | Vanapaberist ja -kartongist pulbi valmistamisel mehaaniliselt eraldatud jäägid |
| 03 03 08 | Ringlussevõetud vanapaberi ja -kartongi sortimisjäätmed |
| 03 03 09 | Lubjasete („meesa”) |
| 03 03 10 | Pulbi mehaanilisel lahutamisel tekkinud kiujäägid ning kiu-, täiteaine- ja katteainesetted |
| 03 03 11 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 03 10 |
| 03 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 04 | NAHA-, KARUSNAHA- JA TEKSTIILITÖÖSTUSJÄÄTMED |
| 04 01 | Naha- ja karusnahatööstusjäätmed |
| 04 01 01 | Kõlu- ja laustajäätmed |
| 04 01 02 | Painimisjäätmed |
| 04 01 03* | Lahusteid sisaldavad rasvaärastusjäätmed (vedela faasita) |
| 04 01 04 | Kroomi sisaldavad parklahused |
| 04 01 05 | Kroomivabad parklahused |
| 04 01 06 | Kroomi sisaldavad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted |
| 04 01 07 | Kroomivabad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted |
| 04 01 08 | Kroomi sisaldavad parknahajäätmed (kroomnaharibad, -laastud, -lõiked, lihvimistolm) |
| 04 01 09 | Apreteerimis- ja viimistlusjäätmed |
| 04 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 04 02 | Tekstiilitööstusjäätmed |
| 04 02 09 | Komposiitmaterjalide (impregneeritud tekstiili, elastomeeride, plastomeeride) jäätmed |
| 04 02 10 | Looduslikest saadustest pärinev orgaaniline aine (nt rasv, vaha) |
| 04 02 14* | Orgaanilisi lahusteid sisaldavad viimistlusjäätmed |
| 04 02 15 | Viimistlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 14 |
| 04 02 16* | Ohtlikke aineid sisaldavad värvained ja pigmendid |
| 04 02 17 | Värvained ja pigmendid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 16 |
| 04 02 19* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 04 02 20 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 19 |
| 04 02 21 | Töötlemata tekstiilikiudude jäätmed |
| 04 02 22 | Töödeldud tekstiilikiudude jäätmed |
| 04 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 05 | NAFTA JA ÕLI RAFINEERIMISEL NING FRAKTSIONEERIMISEL, MAAGAASI PUHASTAMISEL JA KIVISÖE UTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| 05 01 | Nafta ja õli rafineerimise ning fraktsioneerimise jäätmed |
| 05 01 02* | Soolaärastussetted |
| 05 01 03* | Mahutite põhjasetted |
| 05 01 04* | Alküülhappesetted |
| 05 01 05* | Lekkinud õli |
| 05 01 06* | Tehastes, seadmetes ja seadmete hooldamisel tekkinud jäätmed |
| 05 01 07* | Happetõrvad (gudroonid) |
| 05 01 08* | Muud tõrvad |
| 05 01 09* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 05 01 10 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 05 01 09 |
| 05 01 11* | Kütuse leelispuhastusjäätmed |
| 05 01 12* | Õli sisaldavad happed |
| 05 01 13 | Katlatoitevee setted |
| 05 01 14 | Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed |
| 05 01 15* | Kasutatud filtersavi |
| 05 01 16 | Õli väävlitustamisel tekkinud väävlit sisaldavad jäätmed |
| 05 01 17 | Bituumen |
| 05 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 05 06 | Kivisöe utmisjäätmed |
| 05 06 01* | Happetõrvad (gudroonid) |
| 05 06 03* | Muud tõrvad |
| 05 06 04 | Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed |
| 05 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 05 07 | Maagaasi puhastus- ja transportimisjäätmed |
| 05 07 01* | Elavhõbedat sisaldavad jäätmed |
| 05 07 02 | Väävlit sisaldavad jäätmed |
| 05 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 | ANORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED |
| 06 01 | Hapete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 06 01 01* | Väävelhape ja väävlishape |
| 06 01 02* | Vesinikkloriidhape |
| 06 01 03* | Vesinikfluoriidhape |
| 06 01 04* | Fosforhape ja fosforishape |
| 06 01 05* | Lämmastikhape ja lämmastikushape |
| 06 01 06* | Muud happed |
| 06 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 02 | Aluste valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 06 02 01* | Kaltsiumhüdroksiid |
| 06 02 03* | Ammooniumhüdroksiid |
| 06 02 04* | Naatriumhüdroksiid ja kaaliumhüdroksiid |
| 06 02 05* | Muud alused |
| 06 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 03 | Soolade ja soolalahuste ning metallioksiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 06 03 11* | Tsüaniide sisaldavad tahked soolad ja lahused |
| 06 03 13* | Raskmetalle sisaldavad tahked soolad ja lahused |
| 06 03 14 | Tahked soolad ja lahused, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 06 03 11 ja 06 03 13 |
| 06 03 15* | Raskmetalle sisaldavad metallioksiidid |
| 06 03 16 | Metallioksiidid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 03 15 |
| 06 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 04 | Metalle sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud alajaotises 06 03 |
| 06 04 03* | Arseeni sisaldavad jäätmed |
| 06 04 04* | Elavhõbedat sisaldavad jäätmed |
| 06 04 05* | Muid raskmetalle sisaldavad jäätmed |
| 06 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 05 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 06 05 02* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 06 05 03 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 05 02 |
| 06 06 | Väävliühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel, keemilisel töötlemisel ja väävlitustamisel tekkinud jäätmed |
| 06 06 02* | Ohtlikke sulfiide sisaldavad jäätmed |
| 06 06 03 | Sulfiide sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 06 02 |
| 06 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 07 | Halogeenide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 06 07 01* | Elektrolüüsiprotsessides tekkivad asbesti sisaldavad jäätmed |
| 06 07 02* | Kloori tootmisel kasutatud aktiivsüsi |
| 06 07 03* | Elavhõbedat sisaldav baariumsulfaadisete |
| 06 07 04* | Lahused ja happed, nt kontakthape |
| 06 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 08 | Räni ja räniderivaatide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 06 08 02* | Ohtlikke klorosilaane sisaldavad jäätmed |
| 06 08 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 09 | Fosforiühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 06 09 02 | Fosforiräbu |
| 06 09 03* | Ohtlike ainetega saastatud või neid sisaldavad kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed |
| 06 09 04 | Kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 09 03 |
| 06 09 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 10 | Lämmastikuühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel ning väetisetootmisel tekkinud jäätmed |
| 06 10 02* | Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 06 10 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 11 | Anorgaaniliste pigmentide ja valgussummutite valmistamisel tekkinud jäätmed |
| 06 11 01 | Titaandioksiidi tootmisel tekkinud kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed |
| 06 11 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 06 13 | Muudes anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 06 13 01* | Anorgaanilised taimekaitsevahendid, puidukaitsevahendid ja muud biotsiidid |
| 06 13 02* | Kasutatud aktiivsüsi (v.a koodinumbriga 06 07 02 nimetatud jäätmed) |
| 06 13 03 | Tahm |
| 06 13 04* | Asbestitöötlemisjäätmed |
| 06 13 05* | Nõgi |
| 06 13 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 | ORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED |
| 07 01 | Orgaaniliste põhikemikaalide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 01 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 01 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 01 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 01 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 01 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 01 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 01 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 01 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 01 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 01 11 |
| 07 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 02 | Plasti, sünteetilise kummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 02 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 02 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 02 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 02 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 02 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 02 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 02 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 02 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 02 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 11 |
| 07 02 13 | Plastijäätmed |
| 07 02 14* | Ohtlikke aineid sisaldavad lisandijäätmed |
| 07 02 15 | Lisandijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 14 |
| 07 02 16* | Ohtlikke silikoone sisaldavad jäätmed |
| 07 02 17 | Silikoone sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 16 |
| 07 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 03 | Orgaaniliste värvainete ja pigmentide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed (v.a alajaotises 06 11 nimetatud jäätmed) |
| 07 03 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 03 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 03 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 03 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 03 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 03 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 03 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 03 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 03 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 03 11 |
| 07 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 04 | Orgaaniliste taimekaitsevahendite (v.a koodinumbritega 02 01 08 ja 02 01 09 nimetatud jäätmed), puidukaitsevahendite (v.a alajaotises 03 02 nimetatud jäätmed) ning muude biotsiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 04 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 04 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 04 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 04 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 04 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 04 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 04 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 04 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 04 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 04 11 |
| 07 04 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed |
| 07 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 05 | Ravimite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 05 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 05 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 05 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 05 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 05 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 05 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 05 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 05 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 05 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 11 |
| 07 05 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed |
| 07 05 14 | Tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 13 |
| 07 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 06 | Rasvade, määrete, seepide, puhastus-, desinfitseerimis- ja kosmeetikavahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 06 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 06 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 06 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 06 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 06 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 06 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 06 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 06 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 06 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 06 11 |
| 07 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 07 07 | Peenkemikaalide ja nimistus mujal nimetamata keemiatoodete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 07 07 01* | Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 07 03* | Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 07 04* | Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused |
| 07 07 07* | Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 07 08* | Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid |
| 07 07 09* | Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 07 10* | Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid |
| 07 07 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 07 07 12 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 07 11 |
| 07 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 08 | PINNAKATETE (VÄRVIDE, LAKKIDE JA KLAASJATE EMAILIDE), LIIMIDE, HERMEETIKUTE JA TRÜKIVÄRVIDE VALMISTAMISEL, KOKKUSEGAMISEL, JAOTAMISEL JA KASUTAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| 08 01 | Värvide ja lakkide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel ning eemaldamisel tekkinud jäätmed |
| 08 01 11* | Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- ja lakijäätmed |
| 08 01 12 | Värvi- ja lakijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 11 |
| 08 01 13* | Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- või lakisetted |
| 08 01 14 | Värvi- või lakisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 13 |
| 08 01 15* | Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid |
| 08 01 16 | Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 15 |
| 08 01 17* | Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid |
| 08 01 18 | Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 17 |
| 08 01 19* | Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid |
| 08 01 20 | Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 19 |
| 08 01 21* | Värvi või laki eemaldamisjäätmed |
| 08 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 08 02 | Muude pinnakatete (sh keraamiliste materjalide) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 08 02 01 | Pulberpinnakatete jäätmed |
| 08 02 02 | Keraamilisi materjale sisaldavad vesisetted |
| 08 02 03 | Keraamilisi materjale sisaldavad vesisuspensioonid |
| 08 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 08 03 | Trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 08 03 07 | Trükivärvi sisaldavad vesisetted |
| 08 03 08 | Trükivärvi sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed |
| 08 03 12* | Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvijäätmed |
| 08 03 13 | Trükivärvijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 12 |
| 08 03 14* | Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvisetted |
| 08 03 15 | Trükivärvisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 14 |
| 08 03 16* | Söövituslahusejäätmed |
| 08 03 17* | Ohtlikke aineid sisaldavad toonerijäätmed |
| 08 03 18 | Toonerijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 17 |
| 08 03 19* | Dispersne õli |
| 08 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 08 04 | Liimide ja hermeetikute (sh veekindlust suurendavate ainete) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed |
| 08 04 09* | Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikujäätmed |
| 08 04 10 | Liimi- ja hermeetikujäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 09 |
| 08 04 11* | Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikusetted |
| 08 04 12 | Liimi- ja hermeetikusetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 11 |
| 08 04 13* | Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid |
| 08 04 14 | Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 13 |
| 08 04 15* | Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid |
| 08 04 16 | Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 15 |
| 08 04 17* | Kampoliõli |
| 08 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 08 05 | Mujal jaotises 08 nimetamata jäätmed |
| 08 05 01* | Isotsüanaadijäätmed |
| 09 | FOTOGRAAFIAJÄÄTMED |
| 09 01 | Fotograafiajäätmed |
| 09 01 01* | Vesialusilmuti- ja -aktivaatorilahused |
| 09 01 02* | Ofsetplaatide vesialusilmutilahused |
| 09 01 03* | Lahustitel põhinevate ilmutite lahused |
| 09 01 04* | Kinnistilahused |
| 09 01 05* | Pleegituslahused ja pleegituskinnistilahused |
| 09 01 06* | Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud hõbedat sisaldavad jäätmed |
| 09 01 07 | Hõbedat või hõbedaühendeid sisaldav fotofilm ja -paber |
| 09 01 08 | Hõbeda- või hõbedaühenditevaba fotofilm ja -paber |
| 09 01 10 | Patareideta ühekorrafotoaparaadid |
| 09 01 11* | Ühekorrafotoaparaadid, mis sisaldavad koodinumbritega 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareisid |
| 09 01 12 | Patareidega ühekorrafotoaparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 11 |
| 09 01 13* | Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 06 |
| 09 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 | TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED |
| 10 01 | Jõujaamades ja muudes põletusseadmetes tekkinud jäätmed (v.a jaotises 19 nimetatud jäätmed) |
| 10 01 01 | Koldetuhk, räbu ja katlatuhk (v.a koodinumbriga 10 01 04 nimetatud katlatuhk) |
| 10 01 02 | Kivisöelendtuhk |
| 10 01 03 | Turba ja töötlemata puidu põletamisel tekkinud lendtuhk |
| 10 01 04* | Õlilendtuhk ja -katlatuhk |
| 10 01 05 | Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised tahked reaktsioonijäätmed |
| 10 01 07 | Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised püdelad reaktsioonijäätmed |
| 10 01 09* | Väävelhape |
| 10 01 13* | Kütusena kasutatavate emulgeeritud süsivesinike põletamisel tekkinud lendtuhk |
| 10 01 14* | Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav koldetuhk, räbu ja katlatuhk |
| 10 01 15 | Koospõletamisel tekkinud koldetuhk, räbu ja katlatuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 14 |
| 10 01 16* | Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav lendtuhk |
| 10 01 17 | Koospõletamisel tekkinud lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 16 |
| 10 01 18* | Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastusjäätmed |
| 10 01 19 | Gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 01 05, 10 01 07 ja 10 01 18 |
| 10 01 20* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 10 01 21 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 20 |
| 10 01 22* | Ohtlikke aineid sisaldavad vesisegused katlapuhastussetted |
| 10 01 23 | Vesisegused katlapuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 22 |
| 10 01 24 | Keevkihikatelde liiv |
| 10 01 25 | Kivisöejõujaamades kütuse ladustamisel ja ettevalmistamisel tekkinud jäätmed |
| 10 01 26 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed |
| 10 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 02 | Raua- ja terasetootmisjäätmed |
| 10 02 01 | Räbutöötlemisjäätmed |
| 10 02 02 | Töötlemata räbu |
| 10 02 07* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 02 08 | Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 07 |
| 10 02 10 | Valtsimistagi |
| 10 02 11* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 02 12 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 11 |
| 10 02 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 02 14 | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 13 |
| 10 02 15 | Muud gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 03 | Alumiiniumi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 03 02 | Anoodimurd |
| 10 03 04* | Primaarsulatusräbu |
| 10 03 05 | Alumiiniumoksiidijäätmed |
| 10 03 08* | Soolaräbu sekundaarsulatusest |
| 10 03 09* | Musträbu sekundaarsulatusest |
| 10 03 15* | Põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase |
| 10 03 16 | Ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 15 |
| 10 03 17* | Anoodivalmistamisel tekkinud tõrva sisaldavad jäätmed |
| 10 03 18 | Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 17 |
| 10 03 19* | Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides |
| 10 03 20 | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 19 |
| 10 03 21* | Ohtlikke aineid sisaldavad muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm) |
| 10 03 22 | Muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 21 |
| 10 03 23* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 03 24 | Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 23 |
| 10 03 25* | Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 03 26 | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 25 |
| 10 03 27* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 03 28 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 27 |
| 10 03 29* | Ohtlikke aineid sisaldavad soolaräbu- ja musträbukäitlusjäätmed |
| 10 03 30 | Soolaräbu- ja musträbukäitlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 29 |
| 10 03 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 04 | Plii termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 04 01* | Primaar- ja sekundaarsulatusräbu |
| 10 04 02* | Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu |
| 10 04 03* | Kaltsiumarsenaat |
| 10 04 04* | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm |
| 10 04 05* | Muud peenosakesed ja tolm |
| 10 04 06* | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 04 07* | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 04 09* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 04 10 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 04 09 |
| 10 04 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 05 | Tsingi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 05 01 | Primaar- ja sekundaarsulatusräbu |
| 10 05 03* | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm |
| 10 05 04 | Muud peenosakesed ja tolm |
| 10 05 05* | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 05 06* | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 05 08* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 05 09 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 08 |
| 10 05 10* | Põlev tagi ja ujuräbu või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldavad ohtlikul hulgal põlevgaase |
| 10 05 11 | Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 10 |
| 10 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 06 | Vase termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 06 01 | Primaar- ja sekundaarsulatusräbu |
| 10 06 02 | Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu |
| 10 06 03* | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm |
| 10 06 04 | Muud peenosakesed ja tolm |
| 10 06 06* | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 06 07* | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 06 09* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 06 10 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 06 09 |
| 10 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 07 | Hõbeda, kulla ja plaatina termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 07 01 | Primaar- ja sekundaarsulatusräbu |
| 10 07 02 | Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu |
| 10 07 03 | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 07 04 | Muud peenosakesed ja tolm |
| 10 07 05 | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 07 07* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 07 08 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 07 07 |
| 10 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 08 | Muude värviliste metallide termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 10 08 04 | Peenosakesed ja tolm |
| 10 08 08* | Soolaräbu primaar- ja sekundaarsulatusest |
| 10 08 09 | Muu räbu |
| 10 08 10* | Põlev tagi ja ujuräbu või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldavad ohtlikul hulgal põlevgaase |
| 10 08 11 | Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 10 |
| 10 08 12* | Anoodivalmistamisel tekkinud tõrva sisaldavad jäätmed |
| 10 08 13 | Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 12 |
| 10 08 14 | Anoodimurd |
| 10 08 15* | Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides |
| 10 08 16 | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 15 |
| 10 08 17* | Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mis sisaldavad ohtlikke aineid |
| 10 08 18 | Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 17 |
| 10 08 19* | Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed |
| 10 08 20 | Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 19 |
| 10 08 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 09 | Mustmetallide valujäätmed |
| 10 09 03 | Ahjuräbu |
| 10 09 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid |
| 10 09 06 | Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 05 |
| 10 09 07* | Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud valukärnid ja -vormid |
| 10 09 08 | Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 07 |
| 10 09 09* | Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides |
| 10 09 10 | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 09 |
| 10 09 11* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad peenosakesed |
| 10 09 12 | Muud peenosakesed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 11 |
| 10 09 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad sideainete jäätmed |
| 10 09 14 | Sideainete jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 13 |
| 10 09 15* | Pragude otsingul kasutatud, ohtlikke aineid sisaldavate materjalide jäätmed |
| 10 09 16 | Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 15 |
| 10 09 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 10 | Värviliste metallide valujäätmed |
| 10 10 03 | Ahjuräbu |
| 10 10 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid |
| 10 10 06 | Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 05 |
| 10 10 07* | Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud valukärnid ja -vormid |
| 10 10 08 | Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 07 |
| 10 10 09* | Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides |
| 10 10 10 | Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 09 |
| 10 10 11* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad peenosakesed |
| 10 10 12 | Muud peenosakesed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 11 |
| 10 10 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad sideainete jäätmed |
| 10 10 14 | Sideainete jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 13 |
| 10 10 15* | Pragude otsingul kasutatud, ohtlikke aineid sisaldavate materjalide jäätmed |
| 10 10 16 | Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 15 |
| 10 10 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 11 | Klaasi ja klaastoodete valmistamisel tekkinud jäätmed |
| 10 11 03 | Klaaskiudmaterjali jäätmed |
| 10 11 05 | Peenosakesed ja tolm |
| 10 11 09* | Ohtlikke aineid sisaldavad valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist |
| 10 11 10 | Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 09 |
| 10 11 11* | Raskmetalle sisaldav klaasipuru ja -pulber (nt elektronkiiretorujäätmed) |
| 10 11 12 | Klaasijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 11 |
| 10 11 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted |
| 10 11 14 | Klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 13 |
| 10 11 15* | Protsessist väljuvate gaaside tahked puhastusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke aineid |
| 10 11 16 | Protsessist väljuvate gaaside tahked puhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 15 |
| 10 11 17* | Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mis sisaldavad ohtlikke aineid |
| 10 11 18 | Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 17 |
| 10 11 19* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked reovee kohtpuhastussetted |
| 10 11 20 | Tahked reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 19 |
| 10 11 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 12 | Keraamikatoodete, telliste, plaatide ja ehitustoodete valmistamisel tekkinud jäätmed |
| 10 12 01 | Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist |
| 10 12 03 | Peenosakesed ja tolm |
| 10 12 05 | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 12 06 | Kasutuskõlbmatud vormid |
| 10 12 08 | Keraamiliste materjalide, telliste, plaatide ja ehitustoodete jäätmed (pärast termilist töötlemist) |
| 10 12 09* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 12 10 | Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 09 |
| 10 12 11* | Raskmetalle sisaldavad glasuurimisjäätmed |
| 10 12 12 | Glasuurimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 11 |
| 10 12 13 | Reovee kohtpuhastussetted |
| 10 12 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 13 | Tsemendi, lubja, krohvisegu ning nendest toodete valmistamisel tekkinud jäätmed |
| 10 13 01 | Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist |
| 10 13 04 | Lubja kaltsineerimisel ja kustutamisel tekkinud jäätmed |
| 10 13 06 | Peenosakesed ja tolm (v.a koodinumbritega 10 13 12 ja 10 13 13 nimetatud jäätmed) |
| 10 13 07 | Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid |
| 10 13 09* | Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud asbesti sisaldavad jäätmed |
| 10 13 10 | Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 09 |
| 10 13 11 | Tsemendipõhiste komposiitmaterjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 13 09 ja 10 13 10 |
| 10 13 12* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 10 13 13 | Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 12 |
| 10 13 14 | Betoonijäätmed ja betoonisete |
| 10 13 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 10 14 | Krematooriumijäätmed |
| 10 14 01* | Elavhõbedat sisaldavad gaasipuhastusjäätmed |
| 11 | METALLIDE JA MUUDE MATERJALIDE PINNATÖÖTLUSEL JA PINDAMISEL NING VÄRVILISTE METALLIDE HÜDROMETALLURGIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED |
| 11 01 | Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel (nt galvaanimisel, tsinkimisel, peitsimisel, söövitamisel, fosfaatimisel, leeliselisel rasvaärastusel, anoodimisel) tekkinud jäätmed |
| 11 01 05* | Peitsimishapped |
| 11 01 06* | Nimistus mujal nimetamata happed |
| 11 01 07* | Peitsimisalused |
| 11 01 08* | Fosfaatimissetted |
| 11 01 09* | Ohtlikke aineid sisaldavad setted ja filtrikoogid |
| 11 01 10 | Setted ja filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 09 |
| 11 01 11* | Ohtlikke aineid sisaldav loputusvesi |
| 11 01 12 | Loputusvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 11 |
| 11 01 13* | Ohtlikke aineid sisaldavad rasvaärastusjäätmed |
| 11 01 14 | Rasvaärastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 13 |
| 11 01 15* | Ohtlikke aineid sisaldavad membraanpuhastus- või ioonvahetussüsteemides tekkinud eluaat ja setted |
| 11 01 16* | Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud |
| 11 01 98* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 11 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 11 02 | Värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 11 02 02* | Tsingi hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud setted (sh jarosiit, götiit) |
| 11 02 03 | Vesielektrolüüsianoodide tootmisel tekkinud jäätmed |
| 11 02 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed |
| 11 02 06 | Vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 02 05 |
| 11 02 07* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 11 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 11 03 | Karastamisel tekkinud setted ja tahked jäätmed |
| 11 03 01* | Tsüaniide sisaldavad jäätmed |
| 11 03 02* | Muud jäätmed |
| 11 05 | Kuumgalvaanimisjäätmed |
| 11 05 01 | Kõvatsink |
| 11 05 02 | Tsingituhk |
| 11 05 03* | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 11 05 04* | Kasutatud räbusti |
| 11 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 12 | METALLIDE JA PLASTIDE MEHAANILISEL VORMIMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA MEHAANILISEL PINNATÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED |
| 12 01 | Metallide ja plastide mehaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed |
| 12 01 01 | Mustmetalliviilmed ja -treilaastud |
| 12 01 02 | Mustmetallitolm ja -kübemed |
| 12 01 03 | Värvilise metalli viilmed ja treilaastud |
| 12 01 04 | Värvilise metalli tolm ja kübemed |
| 12 01 05 | Plasti höövli- ja treilaastud |
| 12 01 06* | Halogeene sisaldavad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (v.a emulsioonid ja lahused) |
| 12 01 07* | Halogeenivabad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (v.a emulsioonid ja lahused) |
| 12 01 08* | Halogeene sisaldavad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed |
| 12 01 09* | Halogeenivabad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed |
| 12 01 10* | Sünteetilised metallitöötlusõlid |
| 12 01 12* | Heitvaha ja -rasv |
| 12 01 13 | Keevitusjäätmed |
| 12 01 14* | Ohtlikke aineid sisaldavad metallitöötlussetted |
| 12 01 15 | Metallitöötlussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 14 |
| 12 01 16* | Ohtlikke aineid sisaldavad liivapritsimisjäätmed |
| 12 01 17 | Liivapritsimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 16 |
| 12 01 18* | Õli sisaldavad metallisetted (lihvimis-, hoonimis- ja soveldamissetted) |
| 12 01 19* | Täielikult biolagunev masinaõli |
| 12 01 20* | Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud lihvkäiad ja -materjalid |
| 12 01 21 | Kasutatud lihvkäiad ja -materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 20 |
| 12 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 12 03 | Rasva vesi- ja aurärastamisel tekkinud jäätmed (v.a jaotises 11 nimetatud jäätmed) |
| 12 03 01* | Vesipõhised pesuvedelikud |
| 12 03 02* | Rasva aurärastusjäätmed |
| 13 | ÕLI- JA VEDELKÜTUSEJÄÄTMED (v.a toiduõlid ning jaotistes 05, 12 ja 19 nimetatud jäätmed) |
| 13 01 | Hüdraulikaõlijäätmed |
| 13 01 01* | PCBsid sisaldavad hüdraulikaõlid |
| 13 01 04* | Klooritud emulsioonid |
| 13 01 05* | Kloorimata emulsioonid |
| 13 01 09* | Mineraalõlipõhised klooritud hüdraulikaõlid |
| 13 01 10* | Mineraalõlipõhised kloorimata hüdraulikaõlid |
| 13 01 11* | Sünteetilised hüdraulikaõlid |
| 13 01 12* | Täielikult biolagunevad hüdraulikaõlid |
| 13 01 13* | Muud hüdraulikaõlid |
| 13 02 | Mootori-, käigukasti- ja määrdeõlijäätmed |
| 13 02 04* | Mineraalõlipõhised klooritud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid |
| 13 02 05* | Mineraalõlipõhised kloorimata mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid |
| 13 02 06* | Sünteetilised mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid |
| 13 02 07* | Täielikult biolagunevad mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid |
| 13 02 08* | Muud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid |
| 13 03 | Isolatsiooni- ja soojusvahetusvanaõlijäätmed |
| 13 03 01* | PCBsid sisaldavad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid |
| 13 03 06* | Mineraalõlipõhised klooritud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 13 03 01 |
| 13 03 07* | Mineraalõlipõhised kloorimata isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid |
| 13 03 08* | Sünteetilised isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid |
| 13 03 09* | Täielikult biolagunevad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid |
| 13 03 10* | Muud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid |
| 13 04 | Pilsivesi |
| 13 04 01* | Siseveesõidukite pilsivesi |
| 13 04 02* | Sadamates laevadelt vastuvõetud pilsivesi |
| 13 04 03* | Muude veesõidukite pilsivesi |
| 13 05 | Õlipüünisejäätmed |
| 13 05 01* | Tahked liiva- ja õlipüünisejäätmed |
| 13 05 02* | Õlipüünisesetted |
| 13 05 03* | Õlikogurisetted |
| 13 05 06* | Õlipüünistes lahutatud õli |
| 13 05 07* | Õlipüünistes lahutatud õline vesi |
| 13 05 08* | Segajäätmed liiva- ja õlipüünistest |
| 13 07 | Vedelkütusejäätmed |
| 13 07 01* | Kütteõli ja diislikütus |
| 13 07 02* | Bensiin |
| 13 07 03* | Muud kütused (sh kütusesegud) |
| 13 08 | Nimistus mujal nimetamata õlijäätmed |
| 13 08 01* | Soolaärastussetted või -emulsioonid |
| 13 08 02* | Muud emulsioonid |
| 13 08 99* | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 14 | ORGAANILISTE LAHUSTITE, KÜLMUTUSAGENSIDE JA PROPELLENTIDE JÄÄTMED (v.a jaotistes 07 ja 08 nimetatud jäätmed) |
| 14 06 | Orgaaniliste lahustite, külmutusagenside ja vahu- või aerosoolipropellentide jäätmed |
| 14 06 01* | Klorofluorosüsivesinikud, HCFC-, HFC-ained |
| 14 06 02* | Muud halogeenitud lahustid ja lahustisegud |
| 14 06 03* | Muud lahustid ja lahustisegud |
| 14 06 04* | Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed |
| 14 06 05* | Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed |
| 15 | PAKENDIJÄÄTMED, NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA ABSORBENDID, PUHASTUSKALTSUD, FILTERMATERJALID JA KAITSERIIETUS |
| 15 01 | Pakendid (sh lahus kogutud olmepakendijäätmed) |
| 15 01 01 | Paber- ja kartongpakendid |
| 15 01 02 | Plastpakendid |
| 15 01 03 | Puitpakendid |
| 15 01 04 | Metallpakendid |
| 15 01 05 | Komposiitpakendid |
| 15 01 06 | Segapakendid |
| 15 01 07 | Klaaspakendid |
| 15 01 09 | Tekstiilpakendid |
| 15 01 10* | Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastatud pakendid |
| 15 01 11* | Ohtlikust poorsest ainest (nt asbestist) koosnevat ruumvõret sisaldavad metallpakendid, sh tühjad survemahutid |
| 15 02 | Absorbendid, filtermaterjalid, puhastuskaltsud ja kaitseriietus |
| 15 02 02* | Ohtlike ainetega saastatud absorbendid, filtermaterjalid (sh nimistus mujal nimetamata õlifiltrid), puhastuskaltsud ja kaitseriietus |
| 15 02 03 | Absorbendid, filtermaterjalid, puhastuskaltsud ja kaitseriietus, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 15 02 02 |
| 16 | NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA JÄÄTMED |
| 16 01 | Romusõidukid mitmesugustest liiklusvaldkondadest (sh liikurmasinad) ning romusõidukite lammutamisel ja sõidukihooldusel tekkinud jäätmed (v.a jaotistes 13 ja 14 ning alajaotistes 16 06 ja 16 08 nimetatud jäätmed) |
| 16 01 03 | Vanarehvid |
| 16 01 04* | Romusõidukid |
| 16 01 06 | Romusõidukid, mis ei sisalda vedelikke ega ohtlikke osi |
| 16 01 07* | Õlifiltrid |
| 16 01 08* | Elavhõbedat sisaldavad osad |
| 16 01 09* | PCBsid sisaldavad osad |
| 16 01 10* | Lõhkemisohtlikud osad (nt turvapadjad) |
| 16 01 11* | Asbesti sisaldavad piduriklotsid |
| 16 01 12 | Piduriklotsid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 11 |
| 16 01 13* | Pidurivedelikud |
| 16 01 14* | Ohtlikke aineid sisaldavad antifriisid |
| 16 01 15 | Antifriisid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 14 |
| 16 01 16 | Vedelgaasimahutid |
| 16 01 17 | Mustmetallid |
| 16 01 18 | Värvilised metallid |
| 16 01 19 | Plastid |
| 16 01 20 | Klaas |
| 16 01 21* | Ohtlikud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 01 07 — 16 01 11, 16 01 13 ja 16 01 14 |
| 16 01 22 | Nimistus mujal nimetamata osad |
| 16 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 16 02 | Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed |
| 16 02 09* | PCBsid sisaldavad trafod ja kondensaatorid |
| 16 02 10* | PCBsid sisaldavad või nendega saastatud kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 09 |
| 16 02 11* | Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed |
| 16 02 12* | Vaba asbesti sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed |
| 16 02 13* | Ohtlikke osi sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed (3), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 — 16 02 12 |
| 16 02 14 | Kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 — 16 02 13 |
| 16 02 15* | Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud ohtlikud osad |
| 16 02 16 | Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15 |
| 16 03 | Praaktootepartiid ja kasutamata tooted |
| 16 03 03* | Ohtlikke aineid sisaldavad anorgaanilised jäätmed |
| 16 03 04 | Anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03 |
| 16 03 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad orgaanilised jäätmed |
| 16 03 06 | Orgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 05 |
| 16 03 07* | Metalliline elavhõbe |
| 16 04 | Lõhkeainejäägid |
| 16 04 01* | Laskemoonajäägid |
| 16 04 02* | Pürotehnikamaterjalijäägid |
| 16 04 03* | Muud lõhkeainejäägid |
| 16 05 | Survemahutis gaasid ja kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid |
| 16 05 04* | Ohtlikke aineid sisaldavad gaasid (sh haloonid) survemahutis |
| 16 05 05 | Survemahutis gaasid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 04 |
| 16 05 06* | Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad laborikemikaalid, sh laborikemikaalisegud |
| 16 05 07* | Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud anorgaanilised kemikaalid |
| 16 05 08* | Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud orgaanilised kemikaalid |
| 16 05 09 | Kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 06, 16 05 07 või 16 05 08 |
| 16 06 | Patareid ja akud |
| 16 06 01* | Pliiakud |
| 16 06 02* | Ni-Cd-patareid ja -akud |
| 16 06 03* | Elavhõbedat sisaldavad patareid |
| 16 06 04 | Leelispatareid (v.a koodinumbriga 16 06 03 nimetatud patareid) |
| 16 06 05 | Muud patareid ja akud |
| 16 06 06* | Patareide ja akude lahus kogutud elektrolüüt |
| 16 07 | Veo- ja hoiumahutite ning vaatide puhastusjäätmed (v.a jaotistes 05 ja 13 nimetatud jäätmed) |
| 16 07 08* | Õli sisaldavad jäätmed |
| 16 07 09* | Muid ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 16 07 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 16 08 | Kasutatud katalüsaatorid |
| 16 08 01 | Kulda, hõbedat, reeniumi, roodiumi, pallaadiumi, iriidiumi või plaatina sisaldavad kasutatud katalüsaatorid (v.a koodinumbriga 16 08 07 nimetatud katalüsaatorid) |
| 16 08 02* | Ohtlikke siirdemetalle või siirdemetallide ohtlikke ühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid |
| 16 08 03 | Nimistus mujal nimetamata siirdemetalle või siirdemetalliühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid |
| 16 08 04 | Katalüütilise krakkimise juures kasutatud vedelkatalüsaatorid (v.a koodinumbriga 16 08 07 nimetatud katalüsaatorid) |
| 16 08 05* | Fosforhapet sisaldavad kasutatud katalüsaatorid |
| 16 08 06* | Katalüsaatoritena kasutatud vedelikud |
| 16 08 07* | Ohtlike ainetega saastatud kasutatud katalüsaatorid |
| 16 09 | Oksüdeerivad ained |
| 16 09 01* | Permanganaadid, nt kaaliumpermanganaat |
| 16 09 02* | Kromaadid, nt kaaliumkromaat, kaalium- või naatriumdikromaat |
| 16 09 03* | Peroksiidid, nt vesinikperoksiid |
| 16 09 04* | Nimistus mujal nimetamata oksüdeerivad ained |
| 16 10 | Väljaspool ettevõtet töödeldavad vesipõhised vedeljäätmed |
| 16 10 01* | Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed |
| 16 10 02 | Vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 01 |
| 16 10 03* | Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised kontsentraadid |
| 16 10 04 | Vesipõhised kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 03 |
| 16 11 | Vooderdise- ja tulekindlate materjalide jäätmed |
| 16 11 01* | Metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid |
| 16 11 02 | Metallurgiaprotsessides tekkinud süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 01 |
| 16 11 03* | Muud metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid |
| 16 11 04 | Muud metallurgiaprotsessides tekkinud vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 03 |
| 16 11 05* | Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid |
| 16 11 06 | Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 05 |
| 17 | EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHT (SH SAASTUNUD MAA-ALADELT EEMALDATUD PINNAS) |
| 17 01 | Betoon, tellised, plaadid ja keraamikatooted |
| 17 01 01 | Betoon |
| 17 01 02 | Tellised |
| 17 01 03 | Plaadid ja keraamikatooted |
| 17 01 06* | Ohtlikke aineid sisaldavad betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatootesegud või lahusfraktsioonid |
| 17 01 07 | Betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatootesegud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 01 06 |
| 17 02 | Puit, klaas ja plastid |
| 17 02 01 | Puit |
| 17 02 02 | Klaas |
| 17 02 03 | Plastid |
| 17 02 04* | Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastatud puit, klaas ja plastid |
| 17 03 | Bituumenitaolised segud ning kivisöetõrv ja tõrvasaadused |
| 17 03 01* | Kivisöetõrva sisaldavad bituumenitaolised segud |
| 17 03 02 | Bituumenitaolised segud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 03 01 |
| 17 03 03* | Kivisöetõrv ja -tõrvasaadused |
| 17 04 | Metallid (sh nende sulamid) |
| 17 04 01 | Vask, pronks, valgevask |
| 17 04 02 | Alumiinium |
| 17 04 03 | Plii |
| 17 04 04 | Tsink |
| 17 04 05 | Raud ja teras |
| 17 04 06 | Tina |
| 17 04 07 | Metallisegud |
| 17 04 09* | Ohtlike ainetega saastatud metallijäätmed |
| 17 04 10* | Õli, kivisöetõrva või muid ohtlikke aineid sisaldavad kaablid |
| 17 04 11 | Kaablid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 04 10 |
| 17 05 | Pinnas (sh saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas), kivid ja süvenduspinnas |
| 17 05 03* | Ohtlikke aineid sisaldavad pinnas ja kivid |
| 17 05 04 | Pinnas ja kivid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 03 |
| 17 05 05* | Ohtlikke aineid sisaldav süvenduspinnas |
| 17 05 06 | Süvenduspinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 05 |
| 17 05 07* | Ohtlikke aineid sisaldav teetammitäitematerjal |
| 17 05 08 | Teetammitäitematerjal, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 07 |
| 17 06 | Isolatsioonimaterjalid ja asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid |
| 17 06 01* | Asbesti sisaldavad isolatsioonimaterjalid |
| 17 06 03* | Muud ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad isolatsioonimaterjalid |
| 17 06 04 | Isolatsioonimaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 06 01 ja 17 06 03 |
| 17 06 05* | Asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid |
| 17 08 | Kipsipõhised ehitusmaterjalid |
| 17 08 01* | Ohtlike ainetega saastatud kipsipõhised ehitusmaterjalid |
| 17 08 02 | Kipsipõhised ehitusmaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 08 01 |
| 17 09 | Muu ehitus- ja lammutuspraht |
| 17 09 01* | Elavhõbedat sisaldav ehitus- ja lammutuspraht |
| 17 09 02* | PCB-sid sisaldav ehitus- ja lammutuspraht (nt PCB-sid sisaldavad hermeetikud, PCB-sid sisaldavad tehisvaigupõhised põrandakatted, PCB-sid sisaldav glasuurisolatsioon, PCB-sid sisaldavad kondensaatorid) |
| 17 09 03* | Muu ohtlikke aineid sisaldav ehitus- ja lammutuspraht (sh segapraht) |
| 17 09 04 | Ehitus- ja lammutussegapraht, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03 |
| 18 | INIMESTE VÕI LOOMADE TERVISHOIU JA/VÕI SELLEGA SEONDUVATE UURINGUTE KÄIGUS TEKKINUD JÄÄTMED (v.a köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud) |
| 18 01 | Inimese sünnitushooldel ning haiguste diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed |
| 18 01 01 | Teravad ja torkivad esemed (v.a koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed) |
| 18 01 02 | Kehaosad ja elundid, sh veresäilituskotid ja konservveri (v.a koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed) |
| 18 01 03* | Jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt |
| 18 01 04 | Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt (nt sidemed, lahased, linad, ühekorrarõivad, mähkmed) |
| 18 01 06* | Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kemikaalid |
| 18 01 07 | Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 01 06 |
| 18 01 08* | Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid |
| 18 01 09 | Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 01 08 |
| 18 01 10* | Hambaravil tekkinud amalgaamijäätmed |
| 18 02 | Loomahaiguste uurimisel, diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed |
| 18 02 01 | Teravad ja torkivad esemed (v.a koodinumbriga 18 02 02 nimetatud jäätmed) |
| 18 02 02* | Jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt |
| 18 02 03 | Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt |
| 18 02 05* | Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kemikaalid |
| 18 02 06 | Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 02 05 |
| 18 02 07* | Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid |
| 18 02 08 | Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 02 07 |
| 19 | JÄÄTMEKÄITLUSETTEVÕTETE, ETTEVÕTTEVÄLISTE REOVEEPUHASTITE NING JOOGI- JA TÖÖSTUSVEE KÄITLEMISE JÄÄTMED |
| 19 01 | Jäätmete põletamisel või pürolüüsil tekkinud jäätmed |
| 19 01 02 | Koldetuhast eraldatud mustmetallid |
| 19 01 05* | Gaasipuhastusel tekkinud filtrikook |
| 19 01 06* | Gaasipuhastusel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja muud vesipõhised vedeljäätmed |
| 19 01 07* | Tahked gaasipuhastusjäätmed |
| 19 01 10* | Kasutatud aktiivsüsi protsessist väljuvate gaaside puhastusest |
| 19 01 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad koldetuhk ja räbu |
| 19 01 12 | Koldetuhk ja räbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 11 |
| 19 01 13* | Ohtlikke aineid sisaldav lendtuhk |
| 19 01 14 | Lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 13 |
| 19 01 15* | Ohtlikke aineid sisaldav katlatuhk |
| 19 01 16 | Katlatuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 15 |
| 19 01 17* | Ohtlikke aineid sisaldavad pürolüüsijäätmed |
| 19 01 18 | Pürolüüsijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 17 |
| 19 01 19 | Keevkihikatelde liiv |
| 19 01 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 02 | Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel (nt kroomi- ja tsüaniidiärastusel, neutraliseerimisel) tekkinud jäätmed |
| 19 02 03 | Vaid tavajäätmetest koosnevad eelsegatud jäätmed |
| 19 02 04* | Vähemalt üht liiki ohtlikke jäätmeid sisaldavad eelsegatud jäätmed |
| 19 02 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted |
| 19 02 06 | Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 02 05 |
| 19 02 07* | Separeerimisel tekkinud õli ja kontsentraadid |
| 19 02 08* | Ohtlikke aineid sisaldavad vedelad põlevjäätmed |
| 19 02 09* | Ohtlikke aineid sisaldavad tahked põlevjäätmed |
| 19 02 10 | Põlevjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 19 02 08 ja 19 02 09 |
| 19 02 11* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed |
| 19 02 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 03 | Stabiliseeritud/tahkestatud jäätmed |
| 19 03 04* | Osaliselt stabiliseeritud ohtlikena määratletud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 08 |
| 19 03 05 | Stabiliseeritud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 04 |
| 19 03 06* | Tahkestatud ohtlikena määratletud jäätmed |
| 19 03 07 | Tahkestatud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 06 |
| 19 03 08* | Osaliselt stabiliseeritud elavhõbe |
| 19 04 | Klaasistatud jäätmed ja klaasistamisjäätmed |
| 19 04 01 | Klaasistatud jäätmed |
| 19 04 02* | Lendtuhk ja muud protsessist väljuvate gaaside puhastusjäätmed |
| 19 04 03* | Klaasistumata tahke faas |
| 19 04 04 | Klaasistatud jäätmete karastamisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed |
| 19 05 | Tahkete jäätmete aeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 19 05 01 | Olme- ja samalaadsete jäätmete komposteerumata fraktsioon |
| 19 05 02 | Loomsete ja taimsete jäätmete komposteerumata fraktsioon |
| 19 05 03 | Praakkompost |
| 19 05 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 06 | Jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed |
| 19 06 03 | Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik |
| 19 06 04 | Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete |
| 19 06 05 | Loomsete ja taimsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik |
| 19 06 06 | Loomsete ja taimsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete |
| 19 06 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 07 | Prügilanõrgvesi |
| 19 07 02* | Ohtlikke aineid sisaldav prügilanõrgvesi |
| 19 07 03 | Prügilanõrgvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 07 02 |
| 19 08 | Nimistus mujal nimetamata reoveepuhastusjäätmed |
| 19 08 01 | Võrepraht |
| 19 08 02 | Liivapüünisesete |
| 19 08 05 | Olmereovee puhastussetted |
| 19 08 06* | Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud |
| 19 08 07* | Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted |
| 19 08 08* | Raskmetalle sisaldavad membraanpuhastusjäätmed |
| 19 08 09 | Vaid toiduõli ja -rasva sisaldava õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu |
| 19 08 10* | Õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 09 |
| 19 08 11* | Ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee biopuhastussetted |
| 19 08 12 | Tööstusreovee biopuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 11 |
| 19 08 13* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee puhastussetted |
| 19 08 14 | Muud tööstusreovee puhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 13 |
| 19 08 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 09 | Joogi- ja tööstusvee käitlusjäätmed |
| 19 09 01 | Tahked vee eelfiltreerimisjäätmed ja võrepraht |
| 19 09 02 | Veeselitussetted |
| 19 09 03 | Veepehmendussetted |
| 19 09 04 | Kasutatud aktiivsüsi |
| 19 09 05 | Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud |
| 19 09 06 | Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted |
| 19 09 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 10 | Metalli sisaldavate jäätmete purustamisjäätmed |
| 19 10 01 | Raua- ja terasejäätmed |
| 19 10 02 | Värviliste metallide jäätmed |
| 19 10 03* | Ohtlikke aineid sisaldav kergfraktsioon ja tolm |
| 19 10 04 | Kergfraktsioon ja tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 03 |
| 19 10 05* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad fraktsioonid |
| 19 10 06 | Muud fraktsioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 05 |
| 19 11 | Õli regenereerimisjäätmed |
| 19 11 01* | Kasutatud filtrisavi |
| 19 11 02* | Happetõrvad (gudroonid) |
| 19 11 03* | Vesipõhised vedeljäätmed |
| 19 11 04* | Kütuse leelispuhastusjäätmed |
| 19 11 05* | Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted |
| 19 11 06 | Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 11 05 |
| 19 11 07* | Protsessist väljuvate gaaside puhastusjäätmed |
| 19 11 99 | Nimistus mujal nimetamata jäätmed |
| 19 12 | Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed (nt sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed), nimistus mujal nimetamata |
| 19 12 01 | Paber ja kartong |
| 19 12 02 | Mustmetallid |
| 19 12 03 | Värvilised metallid |
| 19 12 04 | Plastid ja kummi |
| 19 12 05 | Klaas |
| 19 12 06* | Ohtlikke aineid sisaldav puit |
| 19 12 07 | Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 06 |
| 19 12 08 | Tekstiilid |
| 19 12 09 | Mineraaljäätmed (nt liiv, kivid) |
| 19 12 10 | Põlevjäätmed (prügikütus) |
| 19 12 11* | Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud) |
| 19 12 12 | Muud jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 11 |
| 19 13 | Pinnase ja põhjavee tervendustöödel tekkinud jäätmed |
| 19 13 01* | Pinnase tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed |
| 19 13 02 | Pinnase tervendustöödel tekkinud tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 01 |
| 19 13 03* | Pinnase tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad setted |
| 19 13 04 | Pinnase tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 03 |
| 19 13 05* | Põhjavee tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad setted |
| 19 13 06 | Põhjavee tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 05 |
| 19 13 07* | Põhjavee tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid |
| 19 13 08 | Põhjavee tervendustöödel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 07 |
| 20 | OLMEJÄÄTMED (KODUMAJAPIDAMISJÄÄTMED JA SAMALAADSED KAUBANDUS-, TÖÖSTUS- JA AMETIASUTUSJÄÄTMED), SH LIIGITI KOGUTUD JÄÄTMED |
| 20 01 | Liigiti kogutud jäätmed (v.a alajaotises 15 01 nimetatud jäätmed) |
| 20 01 01 | Paber ja kartong |
| 20 01 02 | Klaas |
| 20 01 08 | Biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed |
| 20 01 10 | Rõivad |
| 20 01 11 | Tekstiilid |
| 20 01 13* | Lahustid |
| 20 01 14* | Happed |
| 20 01 15* | Leelised |
| 20 01 17* | Fotokemikaalid |
| 20 01 19* | Pestitsiidid |
| 20 01 21* | Luminestsentslambid ja muud elavhõbedat sisaldavad jäätmed |
| 20 01 23* | Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed |
| 20 01 25 | Toiduõli ja -rasv |
| 20 01 26* | Õli ja rasv, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 25 |
| 20 01 27* | Ohtlikke aineid sisaldavad värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud |
| 20 01 28 | Värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 27 |
| 20 01 29* | Ohtlikke aineid sisaldavad pesuained |
| 20 01 30 | Pesuained, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 29 |
| 20 01 31* | Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid |
| 20 01 32 | Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 31 |
| 20 01 33* | Koodinumbriga 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareid ja akud ning sortimata patarei- ja akukogumid, mille hulgas on selliseid patareisid või akusid |
| 20 01 34 | Patareid ja akud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 33 |
| 20 01 35* | Ohtlikke osi sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21 ja 20 01 23 (3) |
| 20 01 36 | Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35 |
| 20 01 37* | Ohtlikke aineid sisaldav puit |
| 20 01 38 | Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 37 |
| 20 01 39 | Plastid |
| 20 01 40 | Metallid |
| 20 01 41 | Korstnapühkimisjäätmed |
| 20 01 99 | Nimistus mujal nimetamata muud jäätmed |
| 20 02 | Aia- ja haljastujäätmed (sh kalmistujäätmed) |
| 20 02 01 | Biolagunevad jäätmed |
| 20 02 02 | Pinnas ja kivid |
| 20 02 03 | Muud jäätmed, mis ei ole biolagunevad |
| 20 03 | Muud olmejäätmed |
| 20 03 01 | Segaolmejäätmed |
| 20 03 02 | Turgudel tekkinud jäätmed |
| 20 03 03 | Tänavapühkmed |
| 20 03 04 | Septikusetted |
| 20 03 06 | Kanalisatsioonipuhastusjäätmed |
| 20 03 07 | Suurjäätmed |
| 20 03 99 | Nimistus mujal nimetamata olmejäätmed |

01

MAAVARADE JA MAA-AINESE UURINGUTEL, KAEVANDAMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA KEEMILISEL TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

01 01

Maavarade kaevandamisjäätmed

01 01 01

Maakide kaevandamisjäätmed

01 01 02

Mittemaaksete maavarade kaevandamisjäätmed

01 03

Metalle sisaldavate maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed

01 03 04*

Sulfiidsete maakide hapettekitavad töötlemisjäägid („sabad”)

01 03 05*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad maagitöötlemisjäägid

01 03 06

Maagitöötlemisjäägid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 03 04 ja 01 03 05

01 03 07*

Muud metalle sisaldavate maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

01 03 08

Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07

01 03 09

Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud „punane hiib”, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 10

01 03 10*

Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud neutraliseeritud „punane hiib”, mis sisaldab ohtlikke aineid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07

01 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

01 04

Mittemaaksete maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed

01 04 07*

Mittemaaksete maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

01 04 08

Kruusajäätmed ja kivipuru, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07

01 04 09

Liiva- ja savijäätmed

01 04 10

Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07

01 04 11

Potase ja kivisoola töötlemise jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07

01 04 12

Töötlemisjäägid („sabad”) ja muud mineraalide pesemisel ja puhastamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 04 07 ja 01 04 11

01 04 13

Kivilõikamisel ja -saagimisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07

01 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

01 05

Puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed

01 05 04

Mageveepuurimishiivad ja -jäätmed

01 05 05*

Õli sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed

01 05 06*

Ohtlikke aineid sisaldavad puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed

01 05 07

Barüüti sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06

01 05 08

Kloriidi sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06

01 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02

PÕLLUMAJANDUSES, AIANDUSES, VESIVILJELUSES, METSANDUSES, JAHINDUSES JA KALAPÜÜGIL NING TOIDUAINETE VALMISTAMISEL JA TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

02 01

Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil tekkinud jäätmed

02 01 01

Pesemis- ja puhastamissetted

02 01 02

Loomsete kudede jäätmed

02 01 03

Taimsete kudede jäätmed

02 01 04

Plastijäätmed (v.a pakendid)

02 01 06

Loomaväljaheited, virts ja sõnnik (sh reostunud allapanu), eraldi kogutud ja mujal käideldud vedelad farmiheitmed

02 01 07

Metsamajandusjäätmed

02 01 08*

Ohtlikke aineid sisaldavad põllumajanduskemikaalide jäätmed

02 01 09

Põllumajanduskemikaalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 02 01 08

02 01 10

Metallijäätmed

02 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 02

Liha, kala ja muude loomsete toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed

02 02 01

Pesemis- ja puhastamissetted

02 02 02

Loomsete kudede jäätmed

02 02 03

Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid

02 02 04

Reovee kohtpuhastussetted

02 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 03

Puu-, köögi- ja teravilja, toiduõli, kakao, kohvi, tee ja tubaka töötlemisel ning valmistamisel, konservitootmisel, pärmi ja pärmikontsentraadi tootmisel ning melassi valmistamisel ja kääritamisel tekkinud jäätmed

02 03 01

Pesemis-, puhastamis-, koorimis-, tsentrifuugimis- ja separeerimissetted

02 03 02

Konservandijäätmed

02 03 03

Lahustitega ekstraheerimisel tekkinud jäätmed

02 03 04

Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid

02 03 05

Reovee kohtpuhastussetted

02 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 04

Suhkrutootmisjäätmed

02 04 01

Suhkrupeedi puhastamisel ja pesemisel eraldatud muld

02 04 02

Mittestandardne kaltsiumkarbonaat

02 04 03

Reovee kohtpuhastussetted

02 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 05

Piimatööstusjäätmed

02 05 01

Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid

02 05 02

Reovee kohtpuhastussetted

02 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 06

Pagari- ja kondiitritööstusjäätmed

02 06 01

Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid

02 06 02

Konservandijäätmed

02 06 03

Reovee kohtpuhastussetted

02 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

02 07

Alkohoolsete ja alkoholivabade jookide (v.a kohv, tee ja kakao) tootmise jäätmed

02 07 01

Toorme pesemisel, puhastamisel ja mehaanilisel töötlemisel tekkinud jäätmed

02 07 02

Piirituse destilleerimisjäägid

02 07 03

Keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed

02 07 04

Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid

02 07 05

Reovee kohtpuhastussetted

02 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

03

PUIDU TÖÖTLEMISEL, PLAATIDE JA MÖÖBLI NING TSELLULOOSI, PABERI JA KARTONGI TOOTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

03 01

Puidu töötlemise ning plaatide ja mööbli tootmise jäätmed

03 01 01

Puukoore- ja korgijäätmed

03 01 04*

Ohtlikke aineid sisaldavad saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer

03 01 05

Saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04

03 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

03 02

Puidukaitsevahendite jäätmed

03 02 01*

Halogeene mittesisaldavad orgaanilised puidukaitsevahendid

03 02 02*

Kloororgaanilised puidukaitsevahendid

03 02 03*

Metallorgaanilised puidukaitsevahendid

03 02 04*

Anorgaanilised puidukaitsevahendid

03 02 05*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad puidukaitsevahendid

03 02 99

Nimistus mujal nimetamata puidukaitsevahendid

03 03

Tselluloosi, paberi ja kartongi tootmise ja töötlemise jäätmed

03 03 01

Puukoore- ja puidujäätmed

03 03 02

Roheleelise sete, mis tekib tselluloosi keedulahuse taaskasutamisel

03 03 05

Paberi ringlussevõtul tekkinud värviärastussetted

03 03 07

Vanapaberist ja -kartongist pulbi valmistamisel mehaaniliselt eraldatud jäägid

03 03 08

Ringlussevõetud vanapaberi ja -kartongi sortimisjäätmed

03 03 09

Lubjasete („meesa”)

03 03 10

Pulbi mehaanilisel lahutamisel tekkinud kiujäägid ning kiu-, täiteaine- ja katteainesetted

03 03 11

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 03 10

03 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

04

NAHA-, KARUSNAHA- JA TEKSTIILITÖÖSTUSJÄÄTMED

04 01

Naha- ja karusnahatööstusjäätmed

04 01 01

Kõlu- ja laustajäätmed

04 01 02

Painimisjäätmed

04 01 03*

Lahusteid sisaldavad rasvaärastusjäätmed (vedela faasita)

04 01 04

Kroomi sisaldavad parklahused

04 01 05

Kroomivabad parklahused

04 01 06

Kroomi sisaldavad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted

04 01 07

Kroomivabad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted

04 01 08

Kroomi sisaldavad parknahajäätmed (kroomnaharibad, -laastud, -lõiked, lihvimistolm)

04 01 09

Apreteerimis- ja viimistlusjäätmed

04 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

04 02

Tekstiilitööstusjäätmed

04 02 09

Komposiitmaterjalide (impregneeritud tekstiili, elastomeeride, plastomeeride) jäätmed

04 02 10

Looduslikest saadustest pärinev orgaaniline aine (nt rasv, vaha)

04 02 14*

Orgaanilisi lahusteid sisaldavad viimistlusjäätmed

04 02 15

Viimistlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 14

04 02 16*

Ohtlikke aineid sisaldavad värvained ja pigmendid

04 02 17

Värvained ja pigmendid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 16

04 02 19*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

04 02 20

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 19

04 02 21

Töötlemata tekstiilikiudude jäätmed

04 02 22

Töödeldud tekstiilikiudude jäätmed

04 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

05

NAFTA JA ÕLI RAFINEERIMISEL NING FRAKTSIONEERIMISEL, MAAGAASI PUHASTAMISEL JA KIVISÖE UTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

05 01

Nafta ja õli rafineerimise ning fraktsioneerimise jäätmed

05 01 02*

Soolaärastussetted

05 01 03*

Mahutite põhjasetted

05 01 04*

Alküülhappesetted

05 01 05*

Lekkinud õli

05 01 06*

Tehastes, seadmetes ja seadmete hooldamisel tekkinud jäätmed

05 01 07*

Happetõrvad (gudroonid)

05 01 08*

Muud tõrvad

05 01 09*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

05 01 10

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 05 01 09

05 01 11*

Kütuse leelispuhastusjäätmed

05 01 12*

Õli sisaldavad happed

05 01 13

Katlatoitevee setted

05 01 14

Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed

05 01 15*

Kasutatud filtersavi

05 01 16

Õli väävlitustamisel tekkinud väävlit sisaldavad jäätmed

05 01 17

Bituumen

05 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

05 06

Kivisöe utmisjäätmed

05 06 01*

Happetõrvad (gudroonid)

05 06 03*

Muud tõrvad

05 06 04

Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed

05 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

05 07

Maagaasi puhastus- ja transportimisjäätmed

05 07 01*

Elavhõbedat sisaldavad jäätmed

05 07 02

Väävlit sisaldavad jäätmed

05 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06

ANORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED

06 01

Hapete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

06 01 01*

Väävelhape ja väävlishape

06 01 02*

Vesinikkloriidhape

06 01 03*

Vesinikfluoriidhape

06 01 04*

Fosforhape ja fosforishape

06 01 05*

Lämmastikhape ja lämmastikushape

06 01 06*

Muud happed

06 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 02

Aluste valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

06 02 01*

Kaltsiumhüdroksiid

06 02 03*

Ammooniumhüdroksiid

06 02 04*

Naatriumhüdroksiid ja kaaliumhüdroksiid

06 02 05*

Muud alused

06 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 03

Soolade ja soolalahuste ning metallioksiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

06 03 11*

Tsüaniide sisaldavad tahked soolad ja lahused

06 03 13*

Raskmetalle sisaldavad tahked soolad ja lahused

06 03 14

Tahked soolad ja lahused, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 06 03 11 ja 06 03 13

06 03 15*

Raskmetalle sisaldavad metallioksiidid

06 03 16

Metallioksiidid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 03 15

06 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 04

Metalle sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud alajaotises 06 03

06 04 03*

Arseeni sisaldavad jäätmed

06 04 04*

Elavhõbedat sisaldavad jäätmed

06 04 05*

Muid raskmetalle sisaldavad jäätmed

06 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 05

Reovee kohtpuhastussetted

06 05 02*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

06 05 03

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 05 02

06 06

Väävliühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel, keemilisel töötlemisel ja väävlitustamisel tekkinud jäätmed

06 06 02*

Ohtlikke sulfiide sisaldavad jäätmed

06 06 03

Sulfiide sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 06 02

06 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 07

Halogeenide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed

06 07 01*

Elektrolüüsiprotsessides tekkivad asbesti sisaldavad jäätmed

06 07 02*

Kloori tootmisel kasutatud aktiivsüsi

06 07 03*

Elavhõbedat sisaldav baariumsulfaadisete

06 07 04*

Lahused ja happed, nt kontakthape

06 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 08

Räni ja räniderivaatide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

06 08 02*

Ohtlikke klorosilaane sisaldavad jäätmed

06 08 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 09

Fosforiühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed

06 09 02

Fosforiräbu

06 09 03*

Ohtlike ainetega saastatud või neid sisaldavad kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed

06 09 04

Kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 09 03

06 09 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 10

Lämmastikuühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel ning väetisetootmisel tekkinud jäätmed

06 10 02*

Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

06 10 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 11

Anorgaaniliste pigmentide ja valgussummutite valmistamisel tekkinud jäätmed

06 11 01

Titaandioksiidi tootmisel tekkinud kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed

06 11 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

06 13

Muudes anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed

06 13 01*

Anorgaanilised taimekaitsevahendid, puidukaitsevahendid ja muud biotsiidid

06 13 02*

Kasutatud aktiivsüsi (v.a koodinumbriga 06 07 02 nimetatud jäätmed)

06 13 03

Tahm

06 13 04*

Asbestitöötlemisjäätmed

06 13 05*

Nõgi

06 13 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07

ORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED

07 01

Orgaaniliste põhikemikaalide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 01 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 01 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 01 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 01 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 01 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 01 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 01 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 01 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 01 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 01 11

07 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 02

Plasti, sünteetilise kummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 02 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 02 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 02 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 02 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 02 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 02 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 02 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 02 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 02 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 11

07 02 13

Plastijäätmed

07 02 14*

Ohtlikke aineid sisaldavad lisandijäätmed

07 02 15

Lisandijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 14

07 02 16*

Ohtlikke silikoone sisaldavad jäätmed

07 02 17

Silikoone sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 16

07 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 03

Orgaaniliste värvainete ja pigmentide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed (v.a alajaotises 06 11 nimetatud jäätmed)

07 03 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 03 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 03 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 03 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 03 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 03 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 03 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 03 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 03 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 03 11

07 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 04

Orgaaniliste taimekaitsevahendite (v.a koodinumbritega 02 01 08 ja 02 01 09 nimetatud jäätmed), puidukaitsevahendite (v.a alajaotises 03 02 nimetatud jäätmed) ning muude biotsiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 04 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 04 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 04 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 04 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 04 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 04 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 04 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 04 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 04 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 04 11

07 04 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed

07 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 05

Ravimite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 05 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 05 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 05 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 05 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 05 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 05 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 05 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 05 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 05 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 11

07 05 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed

07 05 14

Tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 13

07 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 06

Rasvade, määrete, seepide, puhastus-, desinfitseerimis- ja kosmeetikavahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 06 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 06 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 06 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 06 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 06 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 06 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 06 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 06 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 06 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 06 11

07 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

07 07

Peenkemikaalide ja nimistus mujal nimetamata keemiatoodete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

07 07 01*

Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused

07 07 03*

Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 07 04*

Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused

07 07 07*

Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 07 08*

Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid

07 07 09*

Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 07 10*

Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid

07 07 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

07 07 12

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 07 11

07 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

08

PINNAKATETE (VÄRVIDE, LAKKIDE JA KLAASJATE EMAILIDE), LIIMIDE, HERMEETIKUTE JA TRÜKIVÄRVIDE VALMISTAMISEL, KOKKUSEGAMISEL, JAOTAMISEL JA KASUTAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

08 01

Värvide ja lakkide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel ning eemaldamisel tekkinud jäätmed

08 01 11*

Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- ja lakijäätmed

08 01 12

Värvi- ja lakijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 11

08 01 13*

Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- või lakisetted

08 01 14

Värvi- või lakisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 13

08 01 15*

Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid

08 01 16

Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 15

08 01 17*

Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid

08 01 18

Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 17

08 01 19*

Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid

08 01 20

Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 19

08 01 21*

Värvi või laki eemaldamisjäätmed

08 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

08 02

Muude pinnakatete (sh keraamiliste materjalide) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

08 02 01

Pulberpinnakatete jäätmed

08 02 02

Keraamilisi materjale sisaldavad vesisetted

08 02 03

Keraamilisi materjale sisaldavad vesisuspensioonid

08 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

08 03

Trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

08 03 07

Trükivärvi sisaldavad vesisetted

08 03 08

Trükivärvi sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed

08 03 12*

Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvijäätmed

08 03 13

Trükivärvijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 12

08 03 14*

Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvisetted

08 03 15

Trükivärvisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 14

08 03 16*

Söövituslahusejäätmed

08 03 17*

Ohtlikke aineid sisaldavad toonerijäätmed

08 03 18

Toonerijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 17

08 03 19*

Dispersne õli

08 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

08 04

Liimide ja hermeetikute (sh veekindlust suurendavate ainete) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed

08 04 09*

Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikujäätmed

08 04 10

Liimi- ja hermeetikujäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 09

08 04 11*

Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikusetted

08 04 12

Liimi- ja hermeetikusetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 11

08 04 13*

Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid

08 04 14

Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 13

08 04 15*

Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid

08 04 16

Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 15

08 04 17*

Kampoliõli

08 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

08 05

Mujal jaotises 08 nimetamata jäätmed

08 05 01*

Isotsüanaadijäätmed

09

FOTOGRAAFIAJÄÄTMED

09 01

Fotograafiajäätmed

09 01 01*

Vesialusilmuti- ja -aktivaatorilahused

09 01 02*

Ofsetplaatide vesialusilmutilahused

09 01 03*

Lahustitel põhinevate ilmutite lahused

09 01 04*

Kinnistilahused

09 01 05*

Pleegituslahused ja pleegituskinnistilahused

09 01 06*

Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud hõbedat sisaldavad jäätmed

09 01 07

Hõbedat või hõbedaühendeid sisaldav fotofilm ja -paber

09 01 08

Hõbeda- või hõbedaühenditevaba fotofilm ja -paber

09 01 10

Patareideta ühekorrafotoaparaadid

09 01 11*

Ühekorrafotoaparaadid, mis sisaldavad koodinumbritega 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareisid

09 01 12

Patareidega ühekorrafotoaparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 11

09 01 13*

Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 06

09 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10

TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED

10 01

Jõujaamades ja muudes põletusseadmetes tekkinud jäätmed (v.a jaotises 19 nimetatud jäätmed)

10 01 01

Koldetuhk, räbu ja katlatuhk (v.a koodinumbriga 10 01 04 nimetatud katlatuhk)

10 01 02

Kivisöelendtuhk

10 01 03

Turba ja töötlemata puidu põletamisel tekkinud lendtuhk

10 01 04*

Õlilendtuhk ja -katlatuhk

10 01 05

Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised tahked reaktsioonijäätmed

10 01 07

Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised püdelad reaktsioonijäätmed

10 01 09*

Väävelhape

10 01 13*

Kütusena kasutatavate emulgeeritud süsivesinike põletamisel tekkinud lendtuhk

10 01 14*

Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav koldetuhk, räbu ja katlatuhk

10 01 15

Koospõletamisel tekkinud koldetuhk, räbu ja katlatuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 14

10 01 16*

Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav lendtuhk

10 01 17

Koospõletamisel tekkinud lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 16

10 01 18*

Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastusjäätmed

10 01 19

Gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 01 05, 10 01 07 ja 10 01 18

10 01 20*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

10 01 21

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 20

10 01 22*

Ohtlikke aineid sisaldavad vesisegused katlapuhastussetted

10 01 23

Vesisegused katlapuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 22

10 01 24

Keevkihikatelde liiv

10 01 25

Kivisöejõujaamades kütuse ladustamisel ja ettevalmistamisel tekkinud jäätmed

10 01 26

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed

10 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 02

Raua- ja terasetootmisjäätmed

10 02 01

Räbutöötlemisjäätmed

10 02 02

Töötlemata räbu

10 02 07*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed

10 02 08

Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 07

10 02 10

Valtsimistagi

10 02 11*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 02 12

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 11

10 02 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 02 14

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 13

10 02 15

Muud gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 03

Alumiiniumi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 03 02

Anoodimurd

10 03 04*

Primaarsulatusräbu

10 03 05

Alumiiniumoksiidijäätmed

10 03 08*

Soolaräbu sekundaarsulatusest

10 03 09*

Musträbu sekundaarsulatusest

10 03 15*

Põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase

10 03 16

Ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 15

10 03 17*

Anoodivalmistamisel tekkinud tõrva sisaldavad jäätmed

10 03 18

Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 17

10 03 19*

Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides

10 03 20

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 19

10 03 21*

Ohtlikke aineid sisaldavad muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm)

10 03 22

Muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 21

10 03 23*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed

10 03 24

Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 23

10 03 25*

Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 03 26

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 25

10 03 27*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 03 28

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 27

10 03 29*

Ohtlikke aineid sisaldavad soolaräbu- ja musträbukäitlusjäätmed

10 03 30

Soolaräbu- ja musträbukäitlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 29

10 03 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 04

Plii termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 04 01*

Primaar- ja sekundaarsulatusräbu

10 04 02*

Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu

10 04 03*

Kaltsiumarsenaat

10 04 04*

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm

10 04 05*

Muud peenosakesed ja tolm

10 04 06*

Tahked gaasipuhastusjäätmed

10 04 07*

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 04 09*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 04 10

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 04 09

10 04 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 05

Tsingi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 05 01

Primaar- ja sekundaarsulatusräbu

10 05 03*

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm

10 05 04

Muud peenosakesed ja tolm

10 05 05*

Tahked gaasipuhastusjäätmed

10 05 06*

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 05 08*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 05 09

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 08

10 05 10*

Põlev tagi ja ujuräbu või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldavad ohtlikul hulgal põlevgaase

10 05 11

Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 05 10

10 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 06

Vase termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 06 01

Primaar- ja sekundaarsulatusräbu

10 06 02

Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu

10 06 03*

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm

10 06 04

Muud peenosakesed ja tolm

10 06 06*

Tahked gaasipuhastusjäätmed

10 06 07*

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 06 09*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 06 10

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 06 09

10 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 07

Hõbeda, kulla ja plaatina termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 07 01

Primaar- ja sekundaarsulatusräbu

10 07 02

Primaar- ja sekundaarsulatustagi ja -ujuräbu

10 07 03

Tahked gaasipuhastusjäätmed

10 07 04

Muud peenosakesed ja tolm

10 07 05

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 07 07*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 07 08

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 07 07

10 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 08

Muude värviliste metallide termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

10 08 04

Peenosakesed ja tolm

10 08 08*

Soolaräbu primaar- ja sekundaarsulatusest

10 08 09

Muu räbu

10 08 10*

Põlev tagi ja ujuräbu või tagi ja ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldavad ohtlikul hulgal põlevgaase

10 08 11

Tagi ja ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 10

10 08 12*

Anoodivalmistamisel tekkinud tõrva sisaldavad jäätmed

10 08 13

Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 12

10 08 14

Anoodimurd

10 08 15*

Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides

10 08 16

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 15

10 08 17*

Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mis sisaldavad ohtlikke aineid

10 08 18

Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 17

10 08 19*

Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed

10 08 20

Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 08 19

10 08 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 09

Mustmetallide valujäätmed

10 09 03

Ahjuräbu

10 09 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid

10 09 06

Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 05

10 09 07*

Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud valukärnid ja -vormid

10 09 08

Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 07

10 09 09*

Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides

10 09 10

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 09

10 09 11*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad peenosakesed

10 09 12

Muud peenosakesed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 11

10 09 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad sideainete jäätmed

10 09 14

Sideainete jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 13

10 09 15*

Pragude otsingul kasutatud, ohtlikke aineid sisaldavate materjalide jäätmed

10 09 16

Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 09 15

10 09 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 10

Värviliste metallide valujäätmed

10 10 03

Ahjuräbu

10 10 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid

10 10 06

Kasutamata jäänud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 05

10 10 07*

Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud valukärnid ja -vormid

10 10 08

Kasutatud valukärnid ja -vormid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 07

10 10 09*

Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides

10 10 10

Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 09

10 10 11*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad peenosakesed

10 10 12

Muud peenosakesed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 11

10 10 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad sideainete jäätmed

10 10 14

Sideainete jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 13

10 10 15*

Pragude otsingul kasutatud, ohtlikke aineid sisaldavate materjalide jäätmed

10 10 16

Pragude otsingul kasutatud materjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 10 15

10 10 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 11

Klaasi ja klaastoodete valmistamisel tekkinud jäätmed

10 11 03

Klaaskiudmaterjali jäätmed

10 11 05

Peenosakesed ja tolm

10 11 09*

Ohtlikke aineid sisaldavad valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist

10 11 10

Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 09

10 11 11*

Raskmetalle sisaldav klaasipuru ja -pulber (nt elektronkiiretorujäätmed)

10 11 12

Klaasijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 11

10 11 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted

10 11 14

Klaasipoleerimis- ja -lihvimissetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 13

10 11 15*

Protsessist väljuvate gaaside tahked puhastusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke aineid

10 11 16

Protsessist väljuvate gaaside tahked puhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 15

10 11 17*

Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mis sisaldavad ohtlikke aineid

10 11 18

Protsessist väljuvate gaaside puhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 17

10 11 19*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked reovee kohtpuhastussetted

10 11 20

Tahked reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 11 19

10 11 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 12

Keraamikatoodete, telliste, plaatide ja ehitustoodete valmistamisel tekkinud jäätmed

10 12 01

Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist

10 12 03

Peenosakesed ja tolm

10 12 05

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 12 06

Kasutuskõlbmatud vormid

10 12 08

Keraamiliste materjalide, telliste, plaatide ja ehitustoodete jäätmed (pärast termilist töötlemist)

10 12 09*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed

10 12 10

Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 09

10 12 11*

Raskmetalle sisaldavad glasuurimisjäätmed

10 12 12

Glasuurimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 11

10 12 13

Reovee kohtpuhastussetted

10 12 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 13

Tsemendi, lubja, krohvisegu ning nendest toodete valmistamisel tekkinud jäätmed

10 13 01

Valmistussegujäätmed enne termilist töötlemist

10 13 04

Lubja kaltsineerimisel ja kustutamisel tekkinud jäätmed

10 13 06

Peenosakesed ja tolm (v.a koodinumbritega 10 13 12 ja 10 13 13 nimetatud jäätmed)

10 13 07

Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid

10 13 09*

Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud asbesti sisaldavad jäätmed

10 13 10

Asbesttsemendi valmistamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 09

10 13 11

Tsemendipõhiste komposiitmaterjalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 13 09 ja 10 13 10

10 13 12*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed

10 13 13

Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 13 12

10 13 14

Betoonijäätmed ja betoonisete

10 13 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

10 14

Krematooriumijäätmed

10 14 01*

Elavhõbedat sisaldavad gaasipuhastusjäätmed

11

METALLIDE JA MUUDE MATERJALIDE PINNATÖÖTLUSEL JA PINDAMISEL NING VÄRVILISTE METALLIDE HÜDROMETALLURGIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED

11 01

Metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel (nt galvaanimisel, tsinkimisel, peitsimisel, söövitamisel, fosfaatimisel, leeliselisel rasvaärastusel, anoodimisel) tekkinud jäätmed

11 01 05*

Peitsimishapped

11 01 06*

Nimistus mujal nimetamata happed

11 01 07*

Peitsimisalused

11 01 08*

Fosfaatimissetted

11 01 09*

Ohtlikke aineid sisaldavad setted ja filtrikoogid

11 01 10

Setted ja filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 09

11 01 11*

Ohtlikke aineid sisaldav loputusvesi

11 01 12

Loputusvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 11

11 01 13*

Ohtlikke aineid sisaldavad rasvaärastusjäätmed

11 01 14

Rasvaärastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 01 13

11 01 15*

Ohtlikke aineid sisaldavad membraanpuhastus- või ioonvahetussüsteemides tekkinud eluaat ja setted

11 01 16*

Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud

11 01 98*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

11 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

11 02

Värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

11 02 02*

Tsingi hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud setted (sh jarosiit, götiit)

11 02 03

Vesielektrolüüsianoodide tootmisel tekkinud jäätmed

11 02 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed

11 02 06

Vase hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 11 02 05

11 02 07*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

11 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

11 03

Karastamisel tekkinud setted ja tahked jäätmed

11 03 01*

Tsüaniide sisaldavad jäätmed

11 03 02*

Muud jäätmed

11 05

Kuumgalvaanimisjäätmed

11 05 01

Kõvatsink

11 05 02

Tsingituhk

11 05 03*

Tahked gaasipuhastusjäätmed

11 05 04*

Kasutatud räbusti

11 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

12

METALLIDE JA PLASTIDE MEHAANILISEL VORMIMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA MEHAANILISEL PINNATÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED

12 01

Metallide ja plastide mehaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed

12 01 01

Mustmetalliviilmed ja -treilaastud

12 01 02

Mustmetallitolm ja -kübemed

12 01 03

Värvilise metalli viilmed ja treilaastud

12 01 04

Värvilise metalli tolm ja kübemed

12 01 05

Plasti höövli- ja treilaastud

12 01 06*

Halogeene sisaldavad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (v.a emulsioonid ja lahused)

12 01 07*

Halogeenivabad mineraalõlipõhised metallitöötlusõlijäätmed (v.a emulsioonid ja lahused)

12 01 08*

Halogeene sisaldavad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed

12 01 09*

Halogeenivabad metallitöötlusemulsiooni- ja -lahusejäätmed

12 01 10*

Sünteetilised metallitöötlusõlid

12 01 12*

Heitvaha ja -rasv

12 01 13

Keevitusjäätmed

12 01 14*

Ohtlikke aineid sisaldavad metallitöötlussetted

12 01 15

Metallitöötlussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 14

12 01 16*

Ohtlikke aineid sisaldavad liivapritsimisjäätmed

12 01 17

Liivapritsimisjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 16

12 01 18*

Õli sisaldavad metallisetted (lihvimis-, hoonimis- ja soveldamissetted)

12 01 19*

Täielikult biolagunev masinaõli

12 01 20*

Ohtlikke aineid sisaldavad kasutatud lihvkäiad ja -materjalid

12 01 21

Kasutatud lihvkäiad ja -materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 12 01 20

12 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

12 03

Rasva vesi- ja aurärastamisel tekkinud jäätmed (v.a jaotises 11 nimetatud jäätmed)

12 03 01*

Vesipõhised pesuvedelikud

12 03 02*

Rasva aurärastusjäätmed

13

ÕLI- JA VEDELKÜTUSEJÄÄTMED (v.a toiduõlid ning jaotistes 05, 12 ja 19 nimetatud jäätmed)

13 01

Hüdraulikaõlijäätmed

13 01 01*

PCBsid sisaldavad hüdraulikaõlid

13 01 04*

Klooritud emulsioonid

13 01 05*

Kloorimata emulsioonid

13 01 09*

Mineraalõlipõhised klooritud hüdraulikaõlid

13 01 10*

Mineraalõlipõhised kloorimata hüdraulikaõlid

13 01 11*

Sünteetilised hüdraulikaõlid

13 01 12*

Täielikult biolagunevad hüdraulikaõlid

13 01 13*

Muud hüdraulikaõlid

13 02

Mootori-, käigukasti- ja määrdeõlijäätmed

13 02 04*

Mineraalõlipõhised klooritud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid

13 02 05*

Mineraalõlipõhised kloorimata mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid

13 02 06*

Sünteetilised mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid

13 02 07*

Täielikult biolagunevad mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid

13 02 08*

Muud mootori-, käigukasti- ja määrdeõlid

13 03

Isolatsiooni- ja soojusvahetusvanaõlijäätmed

13 03 01*

PCBsid sisaldavad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid

13 03 06*

Mineraalõlipõhised klooritud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 13 03 01

13 03 07*

Mineraalõlipõhised kloorimata isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid

13 03 08*

Sünteetilised isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid

13 03 09*

Täielikult biolagunevad isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid

13 03 10*

Muud isolatsiooni- ja soojusvahetusõlid

13 04

Pilsivesi

13 04 01*

Siseveesõidukite pilsivesi

13 04 02*

Sadamates laevadelt vastuvõetud pilsivesi

13 04 03*

Muude veesõidukite pilsivesi

13 05

Õlipüünisejäätmed

13 05 01*

Tahked liiva- ja õlipüünisejäätmed

13 05 02*

Õlipüünisesetted

13 05 03*

Õlikogurisetted

13 05 06*

Õlipüünistes lahutatud õli

13 05 07*

Õlipüünistes lahutatud õline vesi

13 05 08*

Segajäätmed liiva- ja õlipüünistest

13 07

Vedelkütusejäätmed

13 07 01*

Kütteõli ja diislikütus

13 07 02*

Bensiin

13 07 03*

Muud kütused (sh kütusesegud)

13 08

Nimistus mujal nimetamata õlijäätmed

13 08 01*

Soolaärastussetted või -emulsioonid

13 08 02*

Muud emulsioonid

13 08 99*

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

14

ORGAANILISTE LAHUSTITE, KÜLMUTUSAGENSIDE JA PROPELLENTIDE JÄÄTMED (v.a jaotistes 07 ja 08 nimetatud jäätmed)

14 06

Orgaaniliste lahustite, külmutusagenside ja vahu- või aerosoolipropellentide jäätmed

14 06 01*

Klorofluorosüsivesinikud, HCFC-, HFC-ained

14 06 02*

Muud halogeenitud lahustid ja lahustisegud

14 06 03*

Muud lahustid ja lahustisegud

14 06 04*

Halogeenitud lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed

14 06 05*

Muid lahusteid sisaldavad setted või tahked jäätmed

15

PAKENDIJÄÄTMED, NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA ABSORBENDID, PUHASTUSKALTSUD, FILTERMATERJALID JA KAITSERIIETUS

15 01

Pakendid (sh lahus kogutud olmepakendijäätmed)

15 01 01

Paber- ja kartongpakendid

15 01 02

Plastpakendid

15 01 03

Puitpakendid

15 01 04

Metallpakendid

15 01 05

Komposiitpakendid

15 01 06

Segapakendid

15 01 07

Klaaspakendid

15 01 09

Tekstiilpakendid

15 01 10*

Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastatud pakendid

15 01 11*

Ohtlikust poorsest ainest (nt asbestist) koosnevat ruumvõret sisaldavad metallpakendid, sh tühjad survemahutid

15 02

Absorbendid, filtermaterjalid, puhastuskaltsud ja kaitseriietus

15 02 02*

Ohtlike ainetega saastatud absorbendid, filtermaterjalid (sh nimistus mujal nimetamata õlifiltrid), puhastuskaltsud ja kaitseriietus

15 02 03

Absorbendid, filtermaterjalid, puhastuskaltsud ja kaitseriietus, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 15 02 02

16

NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA JÄÄTMED

16 01

Romusõidukid mitmesugustest liiklusvaldkondadest (sh liikurmasinad) ning romusõidukite lammutamisel ja sõidukihooldusel tekkinud jäätmed (v.a jaotistes 13 ja 14 ning alajaotistes 16 06 ja 16 08 nimetatud jäätmed)

16 01 03

Vanarehvid

16 01 04*

Romusõidukid

16 01 06

Romusõidukid, mis ei sisalda vedelikke ega ohtlikke osi

16 01 07*

Õlifiltrid

16 01 08*

Elavhõbedat sisaldavad osad

16 01 09*

PCBsid sisaldavad osad

16 01 10*

Lõhkemisohtlikud osad (nt turvapadjad)

16 01 11*

Asbesti sisaldavad piduriklotsid

16 01 12

Piduriklotsid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 11

16 01 13*

Pidurivedelikud

16 01 14*

Ohtlikke aineid sisaldavad antifriisid

16 01 15

Antifriisid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 14

16 01 16

Vedelgaasimahutid

16 01 17

Mustmetallid

16 01 18

Värvilised metallid

16 01 19

Plastid

16 01 20

Klaas

16 01 21*

Ohtlikud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 01 07 — 16 01 11, 16 01 13 ja 16 01 14

16 01 22

Nimistus mujal nimetamata osad

16 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

16 02

Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed

16 02 09*

PCBsid sisaldavad trafod ja kondensaatorid

16 02 10*

PCBsid sisaldavad või nendega saastatud kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 09

16 02 11*

Klorofluorosüsivesinikke, HCFC- ja HFC-aineid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed

16 02 12*

Vaba asbesti sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed

16 02 13*

Ohtlikke osi sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed (3), mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 — 16 02 12

16 02 14

Kasutuselt kõrvaldatud seadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 16 02 09 — 16 02 13

16 02 15*

Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud ohtlikud osad

16 02 16

Kasutuselt kõrvaldatud seadmetelt eemaldatud osad, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 02 15

16 03

Praaktootepartiid ja kasutamata tooted

16 03 03*

Ohtlikke aineid sisaldavad anorgaanilised jäätmed

16 03 04

Anorgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 03

16 03 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad orgaanilised jäätmed

16 03 06

Orgaanilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 03 05

16 03 07*

Metalliline elavhõbe

16 04

Lõhkeainejäägid

16 04 01*

Laskemoonajäägid

16 04 02*

Pürotehnikamaterjalijäägid

16 04 03*

Muud lõhkeainejäägid

16 05

Survemahutis gaasid ja kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid

16 05 04*

Ohtlikke aineid sisaldavad gaasid (sh haloonid) survemahutis

16 05 05

Survemahutis gaasid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 04

16 05 06*

Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad laborikemikaalid, sh laborikemikaalisegud

16 05 07*

Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud anorgaanilised kemikaalid

16 05 08*

Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud orgaanilised kemikaalid

16 05 09

Kasutuselt kõrvaldatud kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 05 06, 16 05 07 või 16 05 08

16 06

Patareid ja akud

16 06 01*

Pliiakud

16 06 02*

Ni-Cd-patareid ja -akud

16 06 03*

Elavhõbedat sisaldavad patareid

16 06 04

Leelispatareid (v.a koodinumbriga 16 06 03 nimetatud patareid)

16 06 05

Muud patareid ja akud

16 06 06*

Patareide ja akude lahus kogutud elektrolüüt

16 07

Veo- ja hoiumahutite ning vaatide puhastusjäätmed (v.a jaotistes 05 ja 13 nimetatud jäätmed)

16 07 08*

Õli sisaldavad jäätmed

16 07 09*

Muid ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

16 07 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

16 08

Kasutatud katalüsaatorid

16 08 01

Kulda, hõbedat, reeniumi, roodiumi, pallaadiumi, iriidiumi või plaatina sisaldavad kasutatud katalüsaatorid (v.a koodinumbriga 16 08 07 nimetatud katalüsaatorid)

16 08 02*

Ohtlikke siirdemetalle või siirdemetallide ohtlikke ühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid

16 08 03

Nimistus mujal nimetamata siirdemetalle või siirdemetalliühendeid sisaldavad kasutatud katalüsaatorid

16 08 04

Katalüütilise krakkimise juures kasutatud vedelkatalüsaatorid (v.a koodinumbriga 16 08 07 nimetatud katalüsaatorid)

16 08 05*

Fosforhapet sisaldavad kasutatud katalüsaatorid

16 08 06*

Katalüsaatoritena kasutatud vedelikud

16 08 07*

Ohtlike ainetega saastatud kasutatud katalüsaatorid

16 09

Oksüdeerivad ained

16 09 01*

Permanganaadid, nt kaaliumpermanganaat

16 09 02*

Kromaadid, nt kaaliumkromaat, kaalium- või naatriumdikromaat

16 09 03*

Peroksiidid, nt vesinikperoksiid

16 09 04*

Nimistus mujal nimetamata oksüdeerivad ained

16 10

Väljaspool ettevõtet töödeldavad vesipõhised vedeljäätmed

16 10 01*

Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed

16 10 02

Vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 01

16 10 03*

Ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised kontsentraadid

16 10 04

Vesipõhised kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 10 03

16 11

Vooderdise- ja tulekindlate materjalide jäätmed

16 11 01*

Metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid

16 11 02

Metallurgiaprotsessides tekkinud süsinikupõhised vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 01

16 11 03*

Muud metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid

16 11 04

Muud metallurgiaprotsessides tekkinud vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 03

16 11 05*

Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vooderdised ja tulekindlad materjalid

16 11 06

Mujal kui metallurgiaprotsessides tekkinud vooderdised ja tulekindlad materjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 11 05

17

EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHT (SH SAASTUNUD MAA-ALADELT EEMALDATUD PINNAS)

17 01

Betoon, tellised, plaadid ja keraamikatooted

17 01 01

Betoon

17 01 02

Tellised

17 01 03

Plaadid ja keraamikatooted

17 01 06*

Ohtlikke aineid sisaldavad betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatootesegud või lahusfraktsioonid

17 01 07

Betooni-, tellise-, plaadi- või keraamikatootesegud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 01 06

17 02

Puit, klaas ja plastid

17 02 01

Puit

17 02 02

Klaas

17 02 03

Plastid

17 02 04*

Ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastatud puit, klaas ja plastid

17 03

Bituumenitaolised segud ning kivisöetõrv ja tõrvasaadused

17 03 01*

Kivisöetõrva sisaldavad bituumenitaolised segud

17 03 02

Bituumenitaolised segud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 03 01

17 03 03*

Kivisöetõrv ja -tõrvasaadused

17 04

Metallid (sh nende sulamid)

17 04 01

Vask, pronks, valgevask

17 04 02

Alumiinium

17 04 03

Plii

17 04 04

Tsink

17 04 05

Raud ja teras

17 04 06

Tina

17 04 07

Metallisegud

17 04 09*

Ohtlike ainetega saastatud metallijäätmed

17 04 10*

Õli, kivisöetõrva või muid ohtlikke aineid sisaldavad kaablid

17 04 11

Kaablid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 04 10

17 05

Pinnas (sh saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnas), kivid ja süvenduspinnas

17 05 03*

Ohtlikke aineid sisaldavad pinnas ja kivid

17 05 04

Pinnas ja kivid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 03

17 05 05*

Ohtlikke aineid sisaldav süvenduspinnas

17 05 06

Süvenduspinnas, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 05

17 05 07*

Ohtlikke aineid sisaldav teetammitäitematerjal

17 05 08

Teetammitäitematerjal, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 05 07

17 06

Isolatsioonimaterjalid ja asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid

17 06 01*

Asbesti sisaldavad isolatsioonimaterjalid

17 06 03*

Muud ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad isolatsioonimaterjalid

17 06 04

Isolatsioonimaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 06 01 ja 17 06 03

17 06 05*

Asbesti sisaldavad ehitusmaterjalid

17 08

Kipsipõhised ehitusmaterjalid

17 08 01*

Ohtlike ainetega saastatud kipsipõhised ehitusmaterjalid

17 08 02

Kipsipõhised ehitusmaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 17 08 01

17 09

Muu ehitus- ja lammutuspraht

17 09 01*

Elavhõbedat sisaldav ehitus- ja lammutuspraht

17 09 02*

PCB-sid sisaldav ehitus- ja lammutuspraht (nt PCB-sid sisaldavad hermeetikud, PCB-sid sisaldavad tehisvaigupõhised põrandakatted, PCB-sid sisaldav glasuurisolatsioon, PCB-sid sisaldavad kondensaatorid)

17 09 03*

Muu ohtlikke aineid sisaldav ehitus- ja lammutuspraht (sh segapraht)

17 09 04

Ehitus- ja lammutussegapraht, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 09 01, 17 09 02 ja 17 09 03

18

INIMESTE VÕI LOOMADE TERVISHOIU JA/VÕI SELLEGA SEONDUVATE UURINGUTE KÄIGUS TEKKINUD JÄÄTMED (v.a köögi- ja sööklajäätmed, mis ei ole tervishoiuga otseselt seotud)

18 01

Inimese sünnitushooldel ning haiguste diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed

18 01 01

Teravad ja torkivad esemed (v.a koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed)

18 01 02

Kehaosad ja elundid, sh veresäilituskotid ja konservveri (v.a koodinumbriga 18 01 03 nimetatud jäätmed)

18 01 03*

Jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt

18 01 04

Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt (nt sidemed, lahased, linad, ühekorrarõivad, mähkmed)

18 01 06*

Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kemikaalid

18 01 07

Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 01 06

18 01 08*

Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid

18 01 09

Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 01 08

18 01 10*

Hambaravil tekkinud amalgaamijäätmed

18 02

Loomahaiguste uurimisel, diagnoosimisel, ravimisel või ärahoidmisel tekkinud jäätmed

18 02 01

Teravad ja torkivad esemed (v.a koodinumbriga 18 02 02 nimetatud jäätmed)

18 02 02*

Jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt

18 02 03

Jäätmed, mida ei pea nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete kohaselt

18 02 05*

Ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad kemikaalid

18 02 06

Kemikaalid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 02 05

18 02 07*

Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid

18 02 08

Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 18 02 07

19

JÄÄTMEKÄITLUSETTEVÕTETE, ETTEVÕTTEVÄLISTE REOVEEPUHASTITE NING JOOGI- JA TÖÖSTUSVEE KÄITLEMISE JÄÄTMED

19 01

Jäätmete põletamisel või pürolüüsil tekkinud jäätmed

19 01 02

Koldetuhast eraldatud mustmetallid

19 01 05*

Gaasipuhastusel tekkinud filtrikook

19 01 06*

Gaasipuhastusel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja muud vesipõhised vedeljäätmed

19 01 07*

Tahked gaasipuhastusjäätmed

19 01 10*

Kasutatud aktiivsüsi protsessist väljuvate gaaside puhastusest

19 01 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad koldetuhk ja räbu

19 01 12

Koldetuhk ja räbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 11

19 01 13*

Ohtlikke aineid sisaldav lendtuhk

19 01 14

Lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 13

19 01 15*

Ohtlikke aineid sisaldav katlatuhk

19 01 16

Katlatuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 15

19 01 17*

Ohtlikke aineid sisaldavad pürolüüsijäätmed

19 01 18

Pürolüüsijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 01 17

19 01 19

Keevkihikatelde liiv

19 01 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 02

Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel (nt kroomi- ja tsüaniidiärastusel, neutraliseerimisel) tekkinud jäätmed

19 02 03

Vaid tavajäätmetest koosnevad eelsegatud jäätmed

19 02 04*

Vähemalt üht liiki ohtlikke jäätmeid sisaldavad eelsegatud jäätmed

19 02 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted

19 02 06

Jäätmete füüsikalis-keemilisel töötlemisel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 02 05

19 02 07*

Separeerimisel tekkinud õli ja kontsentraadid

19 02 08*

Ohtlikke aineid sisaldavad vedelad põlevjäätmed

19 02 09*

Ohtlikke aineid sisaldavad tahked põlevjäätmed

19 02 10

Põlevjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 19 02 08 ja 19 02 09

19 02 11*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed

19 02 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 03

Stabiliseeritud/tahkestatud jäätmed

19 03 04*

Osaliselt stabiliseeritud ohtlikena määratletud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 08

19 03 05

Stabiliseeritud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 04

19 03 06*

Tahkestatud ohtlikena määratletud jäätmed

19 03 07

Tahkestatud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 03 06

19 03 08*

Osaliselt stabiliseeritud elavhõbe

19 04

Klaasistatud jäätmed ja klaasistamisjäätmed

19 04 01

Klaasistatud jäätmed

19 04 02*

Lendtuhk ja muud protsessist väljuvate gaaside puhastusjäätmed

19 04 03*

Klaasistumata tahke faas

19 04 04

Klaasistatud jäätmete karastamisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed

19 05

Tahkete jäätmete aeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed

19 05 01

Olme- ja samalaadsete jäätmete komposteerumata fraktsioon

19 05 02

Loomsete ja taimsete jäätmete komposteerumata fraktsioon

19 05 03

Praakkompost

19 05 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 06

Jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud jäätmed

19 06 03

Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik

19 06 04

Olmejäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete

19 06 05

Loomsete ja taimsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud vedelik

19 06 06

Loomsete ja taimsete jäätmete anaeroobsel töötlemisel tekkinud sete

19 06 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 07

Prügilanõrgvesi

19 07 02*

Ohtlikke aineid sisaldav prügilanõrgvesi

19 07 03

Prügilanõrgvesi, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 07 02

19 08

Nimistus mujal nimetamata reoveepuhastusjäätmed

19 08 01

Võrepraht

19 08 02

Liivapüünisesete

19 08 05

Olmereovee puhastussetted

19 08 06*

Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud

19 08 07*

Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted

19 08 08*

Raskmetalle sisaldavad membraanpuhastusjäätmed

19 08 09

Vaid toiduõli ja -rasva sisaldava õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu

19 08 10*

Õli ja vee segu lahutamisel tekkinud rasva, õli ning vee segu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 09

19 08 11*

Ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee biopuhastussetted

19 08 12

Tööstusreovee biopuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 11

19 08 13*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad tööstusreovee puhastussetted

19 08 14

Muud tööstusreovee puhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 08 13

19 08 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 09

Joogi- ja tööstusvee käitlusjäätmed

19 09 01

Tahked vee eelfiltreerimisjäätmed ja võrepraht

19 09 02

Veeselitussetted

19 09 03

Veepehmendussetted

19 09 04

Kasutatud aktiivsüsi

19 09 05

Küllastunud või kasutatud ioonvahetusvaigud

19 09 06

Ioonvahetite regenereerimisel tekkinud lahused ja setted

19 09 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 10

Metalli sisaldavate jäätmete purustamisjäätmed

19 10 01

Raua- ja terasejäätmed

19 10 02

Värviliste metallide jäätmed

19 10 03*

Ohtlikke aineid sisaldav kergfraktsioon ja tolm

19 10 04

Kergfraktsioon ja tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 03

19 10 05*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad fraktsioonid

19 10 06

Muud fraktsioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 10 05

19 11

Õli regenereerimisjäätmed

19 11 01*

Kasutatud filtrisavi

19 11 02*

Happetõrvad (gudroonid)

19 11 03*

Vesipõhised vedeljäätmed

19 11 04*

Kütuse leelispuhastusjäätmed

19 11 05*

Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted

19 11 06

Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 11 05

19 11 07*

Protsessist väljuvate gaaside puhastusjäätmed

19 11 99

Nimistus mujal nimetamata jäätmed

19 12

Jäätmete mehaanilise töötlemise jäätmed (nt sortimis-, purustamis-, kokkupressimis- või granuleerimisjäätmed), nimistus mujal nimetamata

19 12 01

Paber ja kartong

19 12 02

Mustmetallid

19 12 03

Värvilised metallid

19 12 04

Plastid ja kummi

19 12 05

Klaas

19 12 06*

Ohtlikke aineid sisaldav puit

19 12 07

Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 06

19 12 08

Tekstiilid

19 12 09

Mineraaljäätmed (nt liiv, kivid)

19 12 10

Põlevjäätmed (prügikütus)

19 12 11*

Muud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud)

19 12 12

Muud jäätmete mehaanilise töötlemise jäägid (sh materjalisegud), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 12 11

19 13

Pinnase ja põhjavee tervendustöödel tekkinud jäätmed

19 13 01*

Pinnase tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed

19 13 02

Pinnase tervendustöödel tekkinud tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 01

19 13 03*

Pinnase tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad setted

19 13 04

Pinnase tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 03

19 13 05*

Põhjavee tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad setted

19 13 06

Põhjavee tervendustöödel tekkinud setted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 05

19 13 07*

Põhjavee tervendustöödel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid

19 13 08

Põhjavee tervendustöödel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed ja kontsentraadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 19 13 07

20

OLMEJÄÄTMED (KODUMAJAPIDAMISJÄÄTMED JA SAMALAADSED KAUBANDUS-, TÖÖSTUS- JA AMETIASUTUSJÄÄTMED), SH LIIGITI KOGUTUD JÄÄTMED

20 01

Liigiti kogutud jäätmed (v.a alajaotises 15 01 nimetatud jäätmed)

20 01 01

Paber ja kartong

20 01 02

Klaas

20 01 08

Biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed

20 01 10

Rõivad

20 01 11

Tekstiilid

20 01 13*

Lahustid

20 01 14*

Happed

20 01 15*

Leelised

20 01 17*

Fotokemikaalid

20 01 19*

Pestitsiidid

20 01 21*

Luminestsentslambid ja muud elavhõbedat sisaldavad jäätmed

20 01 23*

Klorofluorosüsivesinikke sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud seadmed

20 01 25

Toiduõli ja -rasv

20 01 26*

Õli ja rasv, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 25

20 01 27*

Ohtlikke aineid sisaldavad värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud

20 01 28

Värvid, trükivärvid, liimid ja vaigud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 27

20 01 29*

Ohtlikke aineid sisaldavad pesuained

20 01 30

Pesuained, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 29

20 01 31*

Tsütotoksilised ja tsütostaatilised ravimid

20 01 32

Ravimid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 31

20 01 33*

Koodinumbriga 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareid ja akud ning sortimata patarei- ja akukogumid, mille hulgas on selliseid patareisid või akusid

20 01 34

Patareid ja akud, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 33

20 01 35*

Ohtlikke osi sisaldavad kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21 ja 20 01 23 (3)

20 01 36

Kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 20 01 21, 20 01 23 ja 20 01 35

20 01 37*

Ohtlikke aineid sisaldav puit

20 01 38

Puit, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 20 01 37

20 01 39

Plastid

20 01 40

Metallid

20 01 41

Korstnapühkimisjäätmed

20 01 99

Nimistus mujal nimetamata muud jäätmed

20 02

Aia- ja haljastujäätmed (sh kalmistujäätmed)

20 02 01

Biolagunevad jäätmed

20 02 02

Pinnas ja kivid

20 02 03

Muud jäätmed, mis ei ole biolagunevad

20 03

Muud olmejäätmed

20 03 01

Segaolmejäätmed

20 03 02

Turgudel tekkinud jäätmed

20 03 03

Tänavapühkmed

20 03 04

Septikusetted

20 03 06

Kanalisatsioonipuhastusjäätmed

20 03 07

Suurjäätmed

20 03 99

Nimistus mujal nimetamata olmejäätmed

---

(1)  Nõukogu direktiiv 96/59/EÜ, 16. september 1996, polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta (EÜT L 243, 24.9.1996, lk 31).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

(3)  Elektri- ja elektroonikaseadmete ohtlike osade hulka võivad kuuluda koodinumbriga 16 06 nimetatud akud ja patareid, mis on märgistatud ohtlikena; elavahõbedat sisaldavad lülitid, elektronkiiretoruklaas ja muu aktiveeritud klaas jne.

---